# Službeni list C 117/11.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 117 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.11. ožujka 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 117

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.11. ožujka 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2021.–2022.Dnevne sjednice od 13. do 16. rujna 2021.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2021.–2022.Dnevne sjednice od 13. do 16. rujna 2021.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 14. rujna 2021. |
| 2022/C 117/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o pravima pripadnika zajednice LGBTIQ u EU-u (2021/2679(RSP)) | 2 |
| 2022/C 117/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o Prema prometu unutarnjim plovnim putovima u Europi koji je otporan na buduće izazove (2021/2015(INI)) | 7 |
| 2022/C 117/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. Prema snažnijem partnerstvu s najudaljenijim regijama EU-a (2020/2120(INI)) | 18 |
| 2022/C 117/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o novom pristupu Pomorskoj strategiji za Atlantik (2020/2276(INI)) | 30 |
| | četvrtak, 16. rujna 2021. |
| 2022/C 117/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o novoj strategiji EU-a za Kinu (2021/2037(INI)) | 40 |
| 2022/C 117/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o pravednim radnim uvjetima, pravima i socijalnoj zaštiti radnika koji rade preko platformi – novi oblici zapošljavanja povezani s digitalnim razvojem (2019/2186(INI)) | 53 |
| 2022/C 117/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o ribarstvu budućnosti: privlačenje nove generacije radnika u ribarsku industriju i otvaranje radnih mjesta u obalnim zajednicama (2019/2161(INI)) | 67 |
| 2022/C 117/08 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o planovima i mjerama za ubrzanje prijelaza na inovacije bez upotrebe životinja u istraživanjima, regulatornim ispitivanjima i obrazovanju (2021/2784(RSP)) | 84 |
| 2022/C 117/09 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. s preporukama Komisiji o utvrđivanju rodno uvjetovanog nasilja kao novog područja kriminaliteta u članku 83. stavku 1. UFEU-a (2021/2035(INL)) | 88 |
| 2022/C 117/10 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o vladinim represivnim mjerama usmjerenima protiv prosvjednika i građana na Kubi (2021/2872(RSP)) | 104 |
| 2022/C 117/11 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o slučaju borca za ljudska prava Ahmeda Mansoora u Ujedinjenim Arapskim Emiratima (2021/2873(RSP)) | 109 |
| 2022/C 117/12 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o stanju u izbjegličkom kampu Kakuma u Keniji (2021/2874(RSP)) | 114 |
| 2022/C 117/13 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o provedbi zahtjeva EU-a za razmjenu poreznih informacija: napredak, stečena iskustva i prepreke koje treba prevladati (2020/2046(INI)) | 120 |
| 2022/C 117/14 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o stanju u Afganistanu (2021/2877(RSP)) | 133 |
| 2022/C 117/15 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o stanju u Libanonu (2021/2878(RSP)) | 143 |
| 2022/C 117/16 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o slobodi medija i daljnjem pogoršanju stanja vladavine prava u Poljskoj (2021/2880(RSP)) | 151 |
| 2022/C 117/17 | Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o jačanju transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (2020/2133(INI)) | 159 |
| | PREPORUKE |
| | Europski parlament |
| | četvrtak, 16. rujna 2021. |
| 2022/C 117/18 | Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 16. rujna 2021. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o smjeru političkih odnosa između EU-a i Rusije (2021/2042(INI)) | 170 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 14. rujna 2021.

2022/C 117/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o pravima pripadnika zajednice LGBTIQ u EU-u (2021/2679(RSP))

2

2022/C 117/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o Prema prometu unutarnjim plovnim putovima u Europi koji je otporan na buduće izazove (2021/2015(INI))

7

2022/C 117/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. Prema snažnijem partnerstvu s najudaljenijim regijama EU-a (2020/2120(INI))

18

2022/C 117/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o novom pristupu Pomorskoj strategiji za Atlantik (2020/2276(INI))

30

četvrtak, 16. rujna 2021.

2022/C 117/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o novoj strategiji EU-a za Kinu (2021/2037(INI))

40

2022/C 117/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o pravednim radnim uvjetima, pravima i socijalnoj zaštiti radnika koji rade preko platformi – novi oblici zapošljavanja povezani s digitalnim razvojem (2019/2186(INI))

53

2022/C 117/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o ribarstvu budućnosti: privlačenje nove generacije radnika u ribarsku industriju i otvaranje radnih mjesta u obalnim zajednicama (2019/2161(INI))

67

2022/C 117/08

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o planovima i mjerama za ubrzanje prijelaza na inovacije bez upotrebe životinja u istraživanjima, regulatornim ispitivanjima i obrazovanju (2021/2784(RSP))

84

2022/C 117/09

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. s preporukama Komisiji o utvrđivanju rodno uvjetovanog nasilja kao novog područja kriminaliteta u članku 83. stavku 1. UFEU-a (2021/2035(INL))

88

2022/C 117/10

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o vladinim represivnim mjerama usmjerenima protiv prosvjednika i građana na Kubi (2021/2872(RSP))

104

2022/C 117/11

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o slučaju borca za ljudska prava Ahmeda Mansoora u Ujedinjenim Arapskim Emiratima (2021/2873(RSP))

109

2022/C 117/12

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o stanju u izbjegličkom kampu Kakuma u Keniji (2021/2874(RSP))

114

2022/C 117/13

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o provedbi zahtjeva EU-a za razmjenu poreznih informacija: napredak, stečena iskustva i prepreke koje treba prevladati (2020/2046(INI))

120

2022/C 117/14

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o stanju u Afganistanu (2021/2877(RSP))

133

2022/C 117/15

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o stanju u Libanonu (2021/2878(RSP))

143

2022/C 117/16

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o slobodi medija i daljnjem pogoršanju stanja vladavine prava u Poljskoj (2021/2880(RSP))

151

2022/C 117/17

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o jačanju transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (2020/2133(INI))

159

PREPORUKE

Europski parlament

četvrtak, 16. rujna 2021.

2022/C 117/18

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 16. rujna 2021. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o smjeru političkih odnosa između EU-a i Rusije (2021/2042(INI))

170

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europski parlament |
| | utorak, 14. rujna 2021. |
| 2022/C 117/19 | Odluka Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o zahtjevu za zaštitu povlastica i imuniteta Guyja Verhofstadta (2021/2030(IMM)) | 188 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

utorak, 14. rujna 2021.

2022/C 117/19

Odluka Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o zahtjevu za zaštitu povlastica i imuniteta Guyja Verhofstadta (2021/2030(IMM))

188

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | utorak, 14. rujna 2021. |
| 2022/C 117/20 | P9_TA(2021)0363Oplemenjivačka prava na biljnu sortu Zajednice: produljenje trajanja zaštite za određene vrste ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o produljenju trajanja zaštite oplemenjivačkih prava na biljnu sortu Zajednice za biljne vrste šparoge i za skupine biljnih vrsta lukovičaste biljke, bobičasto voće i drvenasto ukrasno bilje (COM(2021)0036 – C9-0010/2021 – 2021/0019(COD))P9_TC1-COD(2021)0019Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o produljenju vremena trajanja zaštite oplemenjivačkih prava na biljnu sortu Zajednice za sorte biljne vrste Asparagus officinalis L. i skupinâ biljnih vrsta lukovičaste biljke, bobičasto voće i drvenasto ukrasno bilje | 190 |
| 2022/C 117/21 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji, uključujući odnose između Europske unije, s jedne strane, te Grenlanda i Kraljevine Danske, s druge strane (Odluka o prekomorskom pridruživanju, uključujući Grenland) (08656/2021 – C9-0189/2021 – 2018/0244(CNS)) | 191 |
| 2022/C 117/22 | Amandmani koje je donio Europski parlament 14. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 851/2004 o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD)) | 192 |
| 2022/C 117/23 | Amandmani koje je donio Europski parlament 14. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD)) | 255 |
| | srijeda, 15. rujna 2021. |
| 2022/C 117/24 | Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 1 općeg proračuna za 2021.: – pričuva za prilagodbu Brexitu (10945/2021 – C9-0348/2021 – 2021/0022(BUD)) | 338 |
| 2022/C 117/25 | P9_TA(2021)0371Produljenje važenja potvrda o sigurnosti i dozvola željezničkih prijevoznika koji prometuju kroz Eurotunel ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2020/2222 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prekogranične infrastrukture koja povezuje Uniju i Ujedinjenu Kraljevinu izravnom vezom ispod Engleskog kanala (COM(2021)0402 – C9-0314/2021 – 2021/0228(COD))P9_TC1-COD(2021)0228Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2020/2222 radi produljenja razdoblja važenja potvrda o sigurnosti i dozvola željezničkih prijevoznika koji prometuju izravnom vezom ispod Engleskog kanala | 340 |
| 2022/C 117/26 | P9_TA(2021)0372Službene kontrole životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/625 u pogledu službenih kontrola životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))P9_TC1-COD(2021)0055Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/625 u pogledu službenih kontrola životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava i Uredbe (EZ) br. 853/2004 u pogledu izravne opskrbe mesom peradi i dvojezubaca | 341 |
| 2022/C 117/27 | P9_TA(2021)0373Pričuva za prilagodbu Brexitu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu (COM(2020)0854 – C9-0433/2020 – 2020/0380(COD))P9_TC1-COD(2020)0380Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu | 342 |
| 2022/C 117/28 | P9_TA(2021)0374Direktiva o plavoj karti EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja radi zapošljavanja visokokvalificiranih radnika (COM(2016)0378 – C8-0213/2016 – 2016/0176(COD))P9_TC1-COD(2016)0176Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu zapošljavanja visokokvalificiranih radnika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2009/50/EZ | 344 |
| 2022/C 117/29 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (06604/1/2021 – C9-0352/2021 – 2018/0247(COD)) | 345 |
| | četvrtak, 16. rujna 2021. |
| 2022/C 117/30 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Kabo Verdea o izmjeni Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građana Republike Kabo Verde i Europske unije (05034/2021 – C9-0116/2021 – 2020/0319(NLE)) | 348 |
| 2022/C 117/31 | Odluka Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o upućivanju predmeta natrag odboru nadležnom za međuinstitucijske pregovore na temelju neizmijenjenog Prijedloga direktive Europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/465/PUP radi njezina usklađivanja s pravilima EU-a o zaštiti osobnih podataka (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD)) | 349 |
| 2022/C 117/32 | Odluka Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o upućivanju predmeta natrag odboru nadležnom za međuinstitucijske pregovore na temelju neizmijenjenog Prijedloga direktive Europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/41/EU radi njezina usklađivanja s pravilima EU-a o zaštiti osobnih podataka (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD)) | 350 |
| 2022/C 117/33 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Koreje o određenim aspektima usluga u zračnom prijevozu (05210/2021 – C9-0120/2021 – 2019/0044(NLE)) | 351 |
| 2022/C 117/34 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o Prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (COM(2021)0282 – C9-0205/2021 – 2021/0137(NLE)) | 352 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 14. rujna 2021.

2022/C 117/20

P9_TA(2021)0363Oplemenjivačka prava na biljnu sortu Zajednice: produljenje trajanja zaštite za određene vrste ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o produljenju trajanja zaštite oplemenjivačkih prava na biljnu sortu Zajednice za biljne vrste šparoge i za skupine biljnih vrsta lukovičaste biljke, bobičasto voće i drvenasto ukrasno bilje (COM(2021)0036 – C9-0010/2021 – 2021/0019(COD))P9_TC1-COD(2021)0019Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o produljenju vremena trajanja zaštite oplemenjivačkih prava na biljnu sortu Zajednice za sorte biljne vrste Asparagus officinalis L. i skupinâ biljnih vrsta lukovičaste biljke, bobičasto voće i drvenasto ukrasno bilje

190

2022/C 117/21

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji, uključujući odnose između Europske unije, s jedne strane, te Grenlanda i Kraljevine Danske, s druge strane (Odluka o prekomorskom pridruživanju, uključujući Grenland) (08656/2021 – C9-0189/2021 – 2018/0244(CNS))

191

2022/C 117/22

Amandmani koje je donio Europski parlament 14. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 851/2004 o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))

192

2022/C 117/23

Amandmani koje je donio Europski parlament 14. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))

255

srijeda, 15. rujna 2021.

2022/C 117/24

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 1 općeg proračuna za 2021.: – pričuva za prilagodbu Brexitu (10945/2021 – C9-0348/2021 – 2021/0022(BUD))

338

2022/C 117/25

P9_TA(2021)0371Produljenje važenja potvrda o sigurnosti i dozvola željezničkih prijevoznika koji prometuju kroz Eurotunel ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2020/2222 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prekogranične infrastrukture koja povezuje Uniju i Ujedinjenu Kraljevinu izravnom vezom ispod Engleskog kanala (COM(2021)0402 – C9-0314/2021 – 2021/0228(COD))P9_TC1-COD(2021)0228Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2020/2222 radi produljenja razdoblja važenja potvrda o sigurnosti i dozvola željezničkih prijevoznika koji prometuju izravnom vezom ispod Engleskog kanala

340

2022/C 117/26

P9_TA(2021)0372Službene kontrole životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/625 u pogledu službenih kontrola životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))P9_TC1-COD(2021)0055Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/625 u pogledu službenih kontrola životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava i Uredbe (EZ) br. 853/2004 u pogledu izravne opskrbe mesom peradi i dvojezubaca

341

2022/C 117/27

P9_TA(2021)0373Pričuva za prilagodbu Brexitu ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu (COM(2020)0854 – C9-0433/2020 – 2020/0380(COD))P9_TC1-COD(2020)0380Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu

342

2022/C 117/28

P9_TA(2021)0374Direktiva o plavoj karti EU-a ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja radi zapošljavanja visokokvalificiranih radnika (COM(2016)0378 – C8-0213/2016 – 2016/0176(COD))P9_TC1-COD(2016)0176Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu zapošljavanja visokokvalificiranih radnika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2009/50/EZ

344

2022/C 117/29

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (06604/1/2021 – C9-0352/2021 – 2018/0247(COD))

345

četvrtak, 16. rujna 2021.

2022/C 117/30

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Kabo Verdea o izmjeni Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građana Republike Kabo Verde i Europske unije (05034/2021 – C9-0116/2021 – 2020/0319(NLE))

348

2022/C 117/31

Odluka Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o upućivanju predmeta natrag odboru nadležnom za međuinstitucijske pregovore na temelju neizmijenjenog Prijedloga direktive Europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/465/PUP radi njezina usklađivanja s pravilima EU-a o zaštiti osobnih podataka (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))

349

2022/C 117/32

Odluka Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o upućivanju predmeta natrag odboru nadležnom za međuinstitucijske pregovore na temelju neizmijenjenog Prijedloga direktive Europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/41/EU radi njezina usklađivanja s pravilima EU-a o zaštiti osobnih podataka (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))

350

2022/C 117/33

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Koreje o određenim aspektima usluga u zračnom prijevozu (05210/2021 – C9-0120/2021 – 2019/0044(NLE))

351

2022/C 117/34

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o Prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (COM(2021)0282 – C9-0205/2021 – 2021/0137(NLE))

352

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

11.3.2022

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 117/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2021.–2022.

Dnevne sjednice od 13. do 16. rujna 2021.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

utorak, 14. rujna 2021.

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/2

---

P9_TA(2021)0366

Prava LGBTIQ osoba u EU-u

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o pravima pripadnika zajednice LGBTIQ u EU-u (2021/2679(RSP))

(2022/C 117/01)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 2. i 3., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 8., 10., 18. i 21., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 2. i 3., kao i Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegove članke 8., 10., 18. i 21.,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a posebno njezine članke 7., 9., 21. te članak 24. stavak 2., članak 24. stavak 3. i članak 45., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”), a posebno njezine članke 7., 9., 21. te članak 24. stavak 2., članak 24. stavak 3. i članak 45.,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 8. o pravu na poštovanje privatnog i obiteljskog života te članak 14. i Protokol br. 12 o zabrani diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima, a posebno njezin članak 8. o pravu na poštovanje privatnog i obiteljskog života te članak 14. i Protokol br. 12 o zabrani diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju potpisanu u Torinu 18. listopada 1961., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku socijalnu povelju potpisanu u Torinu 18. listopada 1961.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta (UNCRC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravima djeteta (UNCRC),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE) br. 2239 (2018) od 10. listopada 2018. o privatnom i obiteljskom životu: postizanje ravnopravnosti bez obzira na spolnu orijentaciju (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE) br. 2239 (2018) od 10. listopada 2018. o privatnom i obiteljskom životu: postizanje ravnopravnosti bez obzira na spolnu orijentaciju (1),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE) br. 2048 (2015) od 22. travnja 2015. o diskriminaciji transrodnih osoba u Europi (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Parlamentarne skupštine Vijeća Europe (PACE) br. 2048 (2015) od 22. travnja 2015. o diskriminaciji transrodnih osoba u Europi (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2004/38/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 29. travnja 2004. o pravu građana Unije i članova njihovih obitelji na slobodno kretanje i boravište na području države članice, kojom se izmjenjuje Uredba (EEZ) br. 1612/68 i stavljaju izvan snage direktiva 64/221/EEZ, 68/360/EEZ, 72/194/EEZ, 73/148/EEZ, 75/34/EEZ, 75/35/EEZ, 90/364/EEZ, 90/365/EEZ i 93/96/EEZ (3),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020. – 2025.” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020. – 2025.” (COM(2020)0698),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2000/78/EZ od 27. studenoga 2000. o uspostavi općeg okvira za jednako postupanje pri zapošljavanju i obavljanju zanimanja (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o proglašenju EU-a prostorom slobode za osobe LGBTIQ (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o proglašenju EU-a prostorom slobode za osobe LGBTIQ (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2019. o budućnosti popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI (2019. – 2024.) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2019. o budućnosti popisa mjera u korist pripadnika skupine LGBTI (2019. – 2024.) (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava (8),

| — | Uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 5. lipnja 2018. u predmetu Relu Adrian Coman i drugi / Inspectoratul General pentru Imigrări i Ministerul Afacerilor Interne (9) i od 23. travnja 2020. u predmetu NH / Associazione Avvocatura peri diritti LGBTI – Rete Lenford (10) te mišljenje nezavisne odvjetnice Kokott od 15. travnja 2021. u predmetu V.M.A. / Stolična obština, rajon „Pančarevo” (11), |
| --- | --- |

—

Uzimajući u obzir presudu Suda Europske unije od 5. lipnja 2018. u predmetu Relu Adrian Coman i drugi / Inspectoratul General pentru Imigrări i Ministerul Afacerilor Interne (9) i od 23. travnja 2020. u predmetu NH / Associazione Avvocatura peri diritti LGBTI – Rete Lenford (10) te mišljenje nezavisne odvjetnice Kokott od 15. travnja 2021. u predmetu V.M.A. / Stolična obština, rajon „Pančarevo” (11),

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije u predmetima (12)
  Maruko, Römer i Hay te presudu Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) u predmetu Taddeucci i McCall (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije u predmetima (12)
  Maruko, Römer i Hay te presudu Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) u predmetu Taddeucci i McCall (13),

| — | uzimajući u obzir članak 227. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 227. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da su prava pripadnika zajednice LGBTIQ ljudska prava; |
| --- | --- |

A.

budući da su prava pripadnika zajednice LGBTIQ ljudska prava;

| B. | budući da je Odbor za predstavke zaprimio nekoliko predstavki u kojima se izražava zabrinutost zbog diskriminacije s kojom se suočavaju LGBTIQ osobe u EU-u općenito, a posebno istospolni parovi i dugine obitelji; |
| --- | --- |

B.

budući da je Odbor za predstavke zaprimio nekoliko predstavki u kojima se izražava zabrinutost zbog diskriminacije s kojom se suočavaju LGBTIQ osobe u EU-u općenito, a posebno istospolni parovi i dugine obitelji;

| C. | budući da se u tim predstavkama s jedne strane poziva na to da se duginim obiteljima u svim državama članicama zajamče jednaka obiteljska prava koja imaju heteroseksualne obitelji i njihova djeca, a posebno pravo na slobodno kretanje unutar EU-a i uzajamno priznavanje njihova odnosa i roditeljstva, te se s druge strane poziva na donošenje mjera protiv Poljske zbog kršenja načela nediskriminacije, jednakosti i slobode izražavanja, među ostalim u vezi s „regionalnim poveljama o obiteljskim pravima” i rezolucijama kojima se općine i regije proglašavaju općinama i regijama „bez LGBTI ideologije” (tzv. „zonama bez LGBTI-ja”); |
| --- | --- |

C.

budući da se u tim predstavkama s jedne strane poziva na to da se duginim obiteljima u svim državama članicama zajamče jednaka obiteljska prava koja imaju heteroseksualne obitelji i njihova djeca, a posebno pravo na slobodno kretanje unutar EU-a i uzajamno priznavanje njihova odnosa i roditeljstva, te se s druge strane poziva na donošenje mjera protiv Poljske zbog kršenja načela nediskriminacije, jednakosti i slobode izražavanja, među ostalim u vezi s „regionalnim poveljama o obiteljskim pravima” i rezolucijama kojima se općine i regije proglašavaju općinama i regijama „bez LGBTI ideologije” (tzv. „zonama bez LGBTI-ja”);

| D. | budući da je 22. ožujka 2021. Odbor za predstavke održao radionicu o pravima pripadnika zajednice LGBTI+ u EU-u tijekom koje je predstavljena studija o preprekama za slobodno kretanje duginih obitelji u EU-u, koju je u ime Odbora naručio Resorni odjel Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja; |
| --- | --- |

D.

budući da je 22. ožujka 2021. Odbor za predstavke održao radionicu o pravima pripadnika zajednice LGBTI+ u EU-u tijekom koje je predstavljena studija o preprekama za slobodno kretanje duginih obitelji u EU-u, koju je u ime Odbora naručio Resorni odjel Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja;

| E. | budući da se u navedenoj studiji zaključuje da se dugine obitelji 2021. i dalje suočavaju s velikim preprekama u pogledu slobode kretanja u EU-u, što ima negativne posljedice za interese njihove djece, te da bi institucije EU-a izvršavanjem nadležnosti EU-a u vezi sa slobodnim kretanjem građana EU-a i članova njihovih obitelji mogle djelovati kako bi se te prepreke uklonile; budući da transrodni roditelji čiji se osobni dokumenti ne priznaju nakon prelaska granice mogu izgubiti sve pravne veze sa svojom djecom, što ozbiljno utječe na najbolje interese djece; |
| --- | --- |

E.

budući da se u navedenoj studiji zaključuje da se dugine obitelji 2021. i dalje suočavaju s velikim preprekama u pogledu slobode kretanja u EU-u, što ima negativne posljedice za interese njihove djece, te da bi institucije EU-a izvršavanjem nadležnosti EU-a u vezi sa slobodnim kretanjem građana EU-a i članova njihovih obitelji mogle djelovati kako bi se te prepreke uklonile; budući da transrodni roditelji čiji se osobni dokumenti ne priznaju nakon prelaska granice mogu izgubiti sve pravne veze sa svojom djecom, što ozbiljno utječe na najbolje interese djece;

| F. | budući da se člankom 21. UFEU-a utvrđuje da svaki građanin Unije ima pravo slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica; |
| --- | --- |

F.

budući da se člankom 21. UFEU-a utvrđuje da svaki građanin Unije ima pravo slobodno se kretati i boraviti na državnom području država članica;

| G. | budući da Europska unija mora suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju; |
| --- | --- |

G.

budući da Europska unija mora suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju;

| H. | budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u Ugovorima i Povelji te da ga treba u potpunosti poštovati; budući da su jednakost i zaštita manjina među vrijednostima EU-a sadržanima u članku 2. UEU-a koje EU razvija inicijativama i mjerama u okviru „Unije ravnopravnosti”; |
| --- | --- |

H.

budući da je pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno pravo sadržano u Ugovorima i Povelji te da ga treba u potpunosti poštovati; budući da su jednakost i zaštita manjina među vrijednostima EU-a sadržanima u članku 2. UEU-a koje EU razvija inicijativama i mjerama u okviru „Unije ravnopravnosti”;

| I. | budući da je u rujnu 2020. predsjednica Komisije von der Leyen u svojem govoru o stanju Unije istaknula da „ako je netko roditelj u jednoj zemlji, roditelj je u svakoj zemlji”, pri čemu se osvrnula na potrebu za uzajamnim priznavanjem obiteljskih odnosa u EU-u; |
| --- | --- |

I.

budući da je u rujnu 2020. predsjednica Komisije von der Leyen u svojem govoru o stanju Unije istaknula da „ako je netko roditelj u jednoj zemlji, roditelj je u svakoj zemlji”, pri čemu se osvrnula na potrebu za uzajamnim priznavanjem obiteljskih odnosa u EU-u;

| J. | budući da su sve države članice u okviru međunarodnog prava i Ugovora EU-a preuzele obveze i dužnosti da poštuju, jamče, štite i ispunjavaju temeljna prava; |
| --- | --- |

J.

budući da su sve države članice u okviru međunarodnog prava i Ugovora EU-a preuzele obveze i dužnosti da poštuju, jamče, štite i ispunjavaju temeljna prava;

| K. | budući da je, unatoč napretku EU-a u pogledu braka i građanskih zajednica, prava LGBTIQ osoba na usvajanje djece te pravne zaštite od diskriminacije, govora mržnje i zločina iz mržnje, došlo i do nazadovanja, primjerice zbog neprijateljske retorike izabranih političara, naglog porasta homofobnog i transfobnog nasilja te proglašenja takozvanih „zona bez LGBTI-ja”; |
| --- | --- |

K.

budući da je, unatoč napretku EU-a u pogledu braka i građanskih zajednica, prava LGBTIQ osoba na usvajanje djece te pravne zaštite od diskriminacije, govora mržnje i zločina iz mržnje, došlo i do nazadovanja, primjerice zbog neprijateljske retorike izabranih političara, naglog porasta homofobnog i transfobnog nasilja te proglašenja takozvanih „zona bez LGBTI-ja”;

| L. | budući da su LGBTIQ osobe i dalje izložene diskriminaciji i nasilju u Europi; budući da zemljovid Rainbow Europe 2021., godišnji referentni alat organizacije ILGA-Europe, pokazuje raširenu i gotovo potpunu stagnaciju u području ljudskih prava LGBTIQ osoba, posebno u pogledu priznavanja obiteljskog zakonodavstva diljem Europe, te da ove godine nije bilo niti jedne pravne ili političke promjene koja bi pozitivno utjecala na LGBTIQ osobe; |
| --- | --- |

L.

budući da su LGBTIQ osobe i dalje izložene diskriminaciji i nasilju u Europi; budući da zemljovid Rainbow Europe 2021., godišnji referentni alat organizacije ILGA-Europe, pokazuje raširenu i gotovo potpunu stagnaciju u području ljudskih prava LGBTIQ osoba, posebno u pogledu priznavanja obiteljskog zakonodavstva diljem Europe, te da ove godine nije bilo niti jedne pravne ili političke promjene koja bi pozitivno utjecala na LGBTIQ osobe;

| M. | budući da su rezultati istraživanja koje je 2019. provela Agencija Europske unije za temeljna prava pokazali da je u EU-u u porastu diskriminacija na temelju seksualne orijentacije, rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja; |
| --- | --- |

M.

budući da su rezultati istraživanja koje je 2019. provela Agencija Europske unije za temeljna prava pokazali da je u EU-u u porastu diskriminacija na temelju seksualne orijentacije, rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja;

| N. | budući da se LGBTIQ osobe u nekim državama članicama i dalje suočavaju s diskriminacijom u pogledu socijalne zaštite, socijalne sigurnosti, zdravstvene skrbi, obrazovanja te pristupa robi i ostalim uslugama koje su dostupne javnosti, uključujući stanovanje; budući da je horizontalna direktiva o nediskriminaciji, kojom bi se djelomično mogla popuniti ta praznina u zaštiti izvan okvira zapošljavanja, blokirana u Vijeću već više od 10 godina; |
| --- | --- |

N.

budući da se LGBTIQ osobe u nekim državama članicama i dalje suočavaju s diskriminacijom u pogledu socijalne zaštite, socijalne sigurnosti, zdravstvene skrbi, obrazovanja te pristupa robi i ostalim uslugama koje su dostupne javnosti, uključujući stanovanje; budući da je horizontalna direktiva o nediskriminaciji, kojom bi se djelomično mogla popuniti ta praznina u zaštiti izvan okvira zapošljavanja, blokirana u Vijeću već više od 10 godina;

| O. | budući da sve države članice EU-a ne pružaju pripadnicima skupine LGBTIQ pravnu zaštitu od diskriminacije; |
| --- | --- |

O.

budući da sve države članice EU-a ne pružaju pripadnicima skupine LGBTIQ pravnu zaštitu od diskriminacije;

| P. | budući da ne postoje pravila EU-a o priznavanju presuda o roditeljstvu među državama članicama i da ne postoje odredbe EU-a čiji je cilj rješavanje sukoba u tom pogledu; budući da neke države članice ne priznaju istospolne brakove sklopljene u drugoj državi članici ni za jednu svrhu u području nacionalnog prava osim za boravišne dozvole; budući da, kako se čini, neke države članice koje istospolnim parovima dopuštaju da sklope brak nisu voljne priznati istospolne registrirane partnere iz drugih država članica; budući da se u nekim državama članicama istospolnim parovima s djecom može odbiti da budu pravno priznati kao zajednički roditelji svoje djece (14); budući da se transrodnim roditeljima pri prelasku granica često uskraćuje priznavanje zakonitog spola, zbog čega ih granična tijela ne priznaju kao roditelje vlastite djece; |
| --- | --- |

P.

budući da ne postoje pravila EU-a o priznavanju presuda o roditeljstvu među državama članicama i da ne postoje odredbe EU-a čiji je cilj rješavanje sukoba u tom pogledu; budući da neke države članice ne priznaju istospolne brakove sklopljene u drugoj državi članici ni za jednu svrhu u području nacionalnog prava osim za boravišne dozvole; budući da, kako se čini, neke države članice koje istospolnim parovima dopuštaju da sklope brak nisu voljne priznati istospolne registrirane partnere iz drugih država članica; budući da se u nekim državama članicama istospolnim parovima s djecom može odbiti da budu pravno priznati kao zajednički roditelji svoje djece (14); budući da se transrodnim roditeljima pri prelasku granica često uskraćuje priznavanje zakonitog spola, zbog čega ih granična tijela ne priznaju kao roditelje vlastite djece;

| 1. | pozdravlja prvu Strategiju o ravnopravnosti LGBTIQ osoba za razdoblje 2020. – 2025. koju je Europska komisija donijela 12. studenoga 2020. (COM(2020)0698), čije su dvije ključne mjere zakonodavna inicijativa usmjerena na zaštitu prava duginih obitelji i ažuriranje smjernica o slobodnom kretanju iz 2009. do 2022. godine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izražava duboku zabrinutost zbog diskriminacije s kojom se suočavaju dugine obitelji i njihova djeca u EU-u te zbog činjenice da im se uskraćuju prava na temelju seksualne orijentacije, rodnog identiteta ili spolnih obilježja roditelja ili partnera; poziva Komisiju i države članice da prevladaju tu diskriminaciju i uklone prepreke s kojima se te obitelji suočavaju pri ostvarivanju temeljnog prava na slobodu kretanja unutar EU-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe da je potrebno raditi na potpunom ostvarivanju temeljnih prava LGBTIQ osoba u svim državama članicama EU-a te podsjeća da institucije EU-a i države članice stoga imaju dužnost poštovati ih i štititi u skladu s Ugovorima i Poveljom, kao i međunarodnim pravom; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ustraje u tome da EU treba zauzeti zajednički pristup priznavanju istospolnih brakova i partnerstava; posebno poziva države članice da uvedu relevantno zakonodavstvo kako bi se zajamčilo potpuno poštovanje prava na privatni i obiteljski život bez diskriminacije i prava na slobodno kretanje svih obitelji, uključujući mjere za olakšavanje priznavanja zakonitog spola transrodnih roditelja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da pravo EU-a ima prednost pred svim vrstama nacionalnog prava, među ostalim pred proturječnim ustavnim odredbama, te da se stoga države članice ne mogu pozivati ni na kakvu ustavnu zabranu istospolnih brakova niti na ustavnu zaštitu „morala” ili „javnog poretka” kako bi ometale ostvarivanje temeljnog prava na slobodno kretanje osoba unutar EU-a te time kršile prava duginih obitelji koje se preseljavaju na njihovo državno područje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | najoštrije osuđuje činjenicu da Prijedlog direktive Vijeća o provedbi načela jednakoga postupanja prema osobama bez obzira na njihovu vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju (15) koji je iznesen 2. srpnja 2008. još nije usvojen; traži od Vijeća da ga odobri; ističe da ta blokada šalje pogrešnu poruku institucija EU-a, a to je da one ignoriraju tešku diskriminaciju koja se odvija u državama članicama EU-a i omogućuju njezino daljnje postojanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Komisiju da osigura da sve države članice EU-a poštuju pravni kontinuitet u pogledu obiteljskih veza članova duginih obitelji koji se sele na njihovo državno područje iz druge države članice EU-a, barem u svim okolnostima u kojima se to zahtijeva u okviru Europske konvencije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da predloži zakonodavstvo kojim se od svih država članica zahtijeva da za potrebe nacionalnog prava priznaju odrasle osobe navedene u rodnom listu izdanom u drugoj državi članici kao zakonite roditelje djeteta, bez obzira na zakoniti spol ili bračno stanje tih odraslih osoba, te kojim se od svih država članica zahtijeva da za potrebe nacionalnog prava priznaju brakove ili registrirana partnerstva sklopljena u drugoj državi članici u svim situacijama u kojima bi bračni drugovi ili registrirani partneri imali pravo na jednako postupanje u skladu sa sudskom praksom ESLJP-a; ističe važnost priznavanja rodnih listova u svim državama članicama bez obzira na spol roditelja jer bi se time osiguralo da pri preseljenju u drugu državu članicu djeca ne postanu osobe bez državljanstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podržava predanost Komisije iznošenju zakonodavne inicijative u cilju proširenja popisa „kaznenih djela u EU-u” na zločine iz mržnje i govor mržnje, među ostalim i kad su usmjereni na LGBTIQ osobe, kao i prijedlog o uzajamnom priznavanju roditeljstva i mogućim mjerama za potporu uzajamnom priznavanju istospolnog partnerstva među državama članicama; poziva predstojeća predsjedništva Vijeća da u svojim programima ta pitanja odrede kao prioritete; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva Komisiju da poduzme konkretne mjere kako bi se osigurala sloboda kretanja za sve obitelji, uključujući dugine obitelji duginih, u skladu s presudom u predmetu Coman i Hamilton (16) u kojoj se navodi da se pojam „bračni drug” iz Direktive o slobodnom kretanju primjenjuje i na istospolne partnere; traži od Komisije da ispita poštuju li države članice presudu Coman i Hamilton i da poduzme provedbene mjere u skladu s člankom 258. UFEU-a protiv onih koje je ne poštuju; poziva Komisiju da poduzme provedbene mjere protiv Rumunjske zbog kontinuiranog nepoštovanja te presude i nepostojanja pravnog lijeka, zbog čega je tužitelj bio prisiljen obratiti se Europskom sudu za ljudska prava radi pravne zaštite; |
| --- | --- |

10.

| 11. | traži od Komisije da u svoje buduće smjernice o slobodnom kretanju uvrsti objašnjenje kako bi se zajamčilo da se Direktiva 2000/78/EZ tumači u svjetlu presuda Suda Europske unije u predmetima Maruko, Römer i Hay te presude Europskog suda za ljudska prava u predmetu Taddeucci i McCall, kojima se od država članica zahtijeva da zabrane svaku diskriminaciju istospolnih parova pri zapošljavanju, strukovnom osposobljavanju ili u bilo kojem drugom području unutar materijalnog područja primjene te direktive; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisiju da podnese prijedlog revizije članka 2. stavka 2. točke (b) Direktive 2004/38/EZ, posebno radi uklanjanja uvjeta „ako zakonodavstvo države članice domaćina izjednačuje registriranu zajednicu s brakom” kako bi se poštovao članak 21. Povelje; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da u predstojećim smjernicama o slobodnom kretanju, kako bi se zajamčila pravilna primjena zakonodavstva o slobodnom kretanju, potakne države članice na dosljednu provedbu Direktive 2004/38/EZ bez diskriminacije njezinih korisnika, kao što su parovi različitog spola i istospolni parovi, da pojasni da svako upućivanje na „partnera”, „roditelja”, „dijete”, „izravnog potomka” ili „izravnog srodnika u uzlaznoj liniji” treba uključivati dugine obitelji kako bi se osiguralo da one na temelju prava EU-a pri ostvarivanju svojih prava na slobodno kretanje u EU-u uživaju ista prava u pogledu spajanja obitelji kao i obitelji koje su zasnovali parovi različitog spola te kako bi se zajamčilo da se procjena osobnih okolnosti određenog para koju provode države članice u svrhu „olakšavanja” ulaska neregistriranog partnera građanina Unije na njihovo državno područje provodi bez diskriminacije na temelju spolne orijentacije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | traži od Komisije da se pozabavi pitanjem diskriminacije kojoj je izložena zajednica LGBTIQ u Poljskoj i Mađarskoj kako bi se države članice potaknule na pravilnu primjenu i poštovanje zakonodavstvo EU-a u tom području; poziva Vijeće da nastavi rasprave o postupcima protiv Poljske i Mađarske u skladu s člankom 7. UEU-a, među ostalim o pravima pripadnika zajednice LGBTIQ; podsjeća na svoje stajalište od 17. rujna 2020. i poziva Komisiju da u potpunosti iskoristi alate koji su joj na raspolaganju kako bi se riješilo pitanje očitog rizika da Poljska i Mađarska teško prekrše vrijednosti na kojima se temelji Unija, a posebno ubrzane postupke zbog povrede prava i zahtjeve za privremene mjere pred Sudom Europske unije, kao i proračunske alate; poziva Komisiju da i dalje redovito izvješćuje Parlament te da s njim blisko surađuje; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Rezolucija 2239 (2018) PACE.

(2)  Rezolucija 2048 (2015) PACE.

(3)  SL L 158, 30.4.2004., str. 77.

(4)  SL L 303, 2.12.2000., str. 16.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0089.

(6)  SL C 255, 29.6.2021., str. 7.

(7)  SL C 449, 23.12.2020., str. 146.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0225.

(9)  Predmet C 673/16, Coman, EU:C:218:385.

(10)  Predmet C-507/18, NH, EU:C:2020:289.

(11)  Predmet C-490/20, V.M.A, EU:C:2021:296.

(12)  Predmet C-267/06, Maruko, EU:C:2008:179; Predmet C-147/08, Römer, EU:C:2011:286; Predmet C-267/12, Hay, EU:C:2013:823.

(13)  ESLJP Taddeucci i McCall / Italija, br. 51361/09.

(14)  „Obstacles to the Free Movement of Rainbow Families in the EU” (Prepreke slobodnom kretanju duginih obitelji u EU-u), studija koju je naručio Resorni odjel Europskog parlamenta za prava građana i ustavna pitanja na zahtjev Odbora za predstavke, 2021.Obstacles to the Free Movement of Rainbow Families in the EU (Prepreke slobodnom kretanju duginih obitelji u EU-u) (europa.eu).

(15)  COM(2008)0426.

(16)  Presuda od 5. lipnja 2018., Coman, C-673/16, EU:C:2018:385.

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/7

---

P9_TA(2021)0367

Prema prometu unutarnjim plovnim putovima u Europi koji je otporan na buduće izazove

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o „Prema prometu unutarnjim plovnim putovima u Europi koji je otporan na buduće izazove” (2021/2015(INI))

(2022/C 117/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 25. veljače 2021. naslovljen „Evaluation of Directive 2005/44/EC on Harmonised River Information Services (RIS)” („Ocjena Direktive 2005/44/EZ o usklađenim riječnim informacijskim servisima”) (SWD(2021)0050), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 25. veljače 2021. naslovljen „Evaluation of Directive 2005/44/EC on Harmonised River Information Services (RIS)” („Ocjena Direktive 2005/44/EZ o usklađenim riječnim informacijskim servisima”) (SWD(2021)0050),

| — | uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 24. veljače 2021. naslovljen „Evaluation of the 2013 Urban Mobility Package” („Ocjena Paketa za gradsku mobilnost iz 2013.”) (SWD(2021)0047), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 24. veljače 2021. naslovljen „Evaluation of the 2013 Urban Mobility Package” („Ocjena Paketa za gradsku mobilnost iz 2013.”) (SWD(2021)0047),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789) i popratni radni dokument službi Komisije (SWD(2020)0331), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 9. prosinca 2020. naslovljenu „Strategija za održivu i pametnu mobilnost – usmjeravanje europskog prometa prema budućnosti” (COM(2020)0789) i popratni radni dokument službi Komisije (SWD(2020)0331),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 18. rujna 2018. naslovljen „Mid-term progress report on the implementation of the NAIADES II action programme for the promotion of inland waterway transport (covering the period 2014-2017)” („Izvješće na sredini razdoblja o provedbi NAIADES-a II, akcijskog programa za promicanje prijevoza unutarnjim plovnim putovima (za razdoblje 2014. – - 2017.)”) (SWD(2018)0428), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radni dokument službi Komisije od 18. rujna 2018. naslovljen „Mid-term progress report on the implementation of the NAIADES II action programme for the promotion of inland waterway transport (covering the period 2014-2017)” („Izvješće na sredini razdoblja o provedbi NAIADES-a II, akcijskog programa za promicanje prijevoza unutarnjim plovnim putovima (za razdoblje 2014. – - 2017.)”) (SWD(2018)0428),

| — | uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 28. ožujka 2011. naslovljenu „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije od 28. ožujka 2011. naslovljenu „Plan za jedinstveni europski prometni prostor – ususret konkurentnom prometnom sustavu u kojem se učinkovito gospodari resursima” (COM(2011)0144),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/2397 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2017/2397 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. prosinca 2017. o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/1629 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2016/1629 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. rujna 2016. o utvrđivanju tehničkih pravila za plovila unutarnje plovidbe (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (3) i njezinu buduću reviziju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/94/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva (3) i njezinu buduću reviziju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže (4) (Uredba TEN-T) i njezinu buduću reviziju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1315/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o smjernicama Unije za razvoj transeuropske prometne mreže (4) (Uredba TEN-T) i njezinu buduću reviziju,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/106/EEZ od 7. prosinca 1992. o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog prijevoza robe između država članica (5) i njezinu buduću reviziju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/106/EEZ od 7. prosinca 1992. o utvrđivanju zajedničkih pravila za određene vrste kombiniranog prijevoza robe između država članica (5) i njezinu buduću reviziju,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2005/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o usklađenim riječnim informacijskim servisima (RIS) na unutarnjim vodnim putovima u Zajednici (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2005/44/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o usklađenim riječnim informacijskim servisima (RIS) na unutarnjim vodnim putovima u Zajednici (6),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 21. listopada 2020. o strateškom promišljanju plana za nepredvidive situacije za europski sektor teretnog prometa u slučaju pandemije i drugih kriznih situacija velikih razmjera, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 21. listopada 2020. o strateškom promišljanju plana za nepredvidive situacije za europski sektor teretnog prometa u slučaju pandemije i drugih kriznih situacija velikih razmjera,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 5. lipnja 2020. naslovljene „Sektor vodnog prometa EU-a – izgledi za budućnost: prema ugljično neutralnom, automatiziranom i konkurentnom sektoru vodnog prometa EU-a s nula nesreća”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 5. lipnja 2020. naslovljene „Sektor vodnog prometa EU-a – izgledi za budućnost: prema ugljično neutralnom, automatiziranom i konkurentnom sektoru vodnog prometa EU-a s nula nesreća”,

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. studenoga 2018. o prijevozu unutarnjim plovnim putovima – „Prepoznajte njegov potencijal i promičite ga!”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 15. studenoga 2018. o prijevozu unutarnjim plovnim putovima – „Prepoznajte njegov potencijal i promičite ga!”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. travnja 2021. o tehničkim i operativnim mjerama za učinkovitiji i čišći pomorski promet (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. travnja 2021. o tehničkim i operativnim mjerama za učinkovitiji i čišći pomorski promet (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2019. o NAIADES-u II – akcijskom programu za potporu prijevozu unutarnjim plovnim putovima (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2019. o NAIADES-u II – akcijskom programu za potporu prijevozu unutarnjim plovnim putovima (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o ostvarivanju potencijala putničkog prijevoza vodnim putovima (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. studenoga 2016. o ostvarivanju potencijala putničkog prijevoza vodnim putovima (10),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A9-0231/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za promet i turizam (A9-0231/2021),

| A. | budući da je sektor vodnog prometa EU-a, uključujući promet unutarnjim plovnim putovima, od strateškog interesa za cjelovitost njegove opskrbe i konkurentnost njegovih luka; budući da se 75 % plovidbe unutarnjim plovnim putovima odvija preko granica pa je stoga koordinacija ključna za jedinstveno tržište; |
| --- | --- |

A.

budući da je sektor vodnog prometa EU-a, uključujući promet unutarnjim plovnim putovima, od strateškog interesa za cjelovitost njegove opskrbe i konkurentnost njegovih luka; budući da se 75 % plovidbe unutarnjim plovnim putovima odvija preko granica pa je stoga koordinacija ključna za jedinstveno tržište;

| B. | budući da europske zemlje imaju mnoštvo velikih i manjih plovnih putova te različite vrste flota plovila za plovidbu unutarnjim plovnim putovima, zbog čega je promet unutarnjim plovnim putovima vrlo prikladan i koristan za prijevoz različitih vrsta i velikih količina tereta po vodi na različita odredišta; |
| --- | --- |

B.

budući da europske zemlje imaju mnoštvo velikih i manjih plovnih putova te različite vrste flota plovila za plovidbu unutarnjim plovnim putovima, zbog čega je promet unutarnjim plovnim putovima vrlo prikladan i koristan za prijevoz različitih vrsta i velikih količina tereta po vodi na različita odredišta;

| C. | budući da je prijevoz unutarnjim plovnim putovima ključan element u prijelazu na multimodalni održivi promet, ali i da se suočava sa znatnim izazovima; budući da unutarnji plovni putovi trenutačno čine vrlo mali udio teretnog prijevoza u EU-u (6,1 %), dok cestovni promet ima udio od 76,3 %, a željeznički promet 17,6 %; budući da je trenutačni modalni udio prijevoza unutarnjim plovnim putovima doista premalen te ga je potrebno naglo povećati kako bi se smanjilo zagušenje cestovnog prometa, povećala sigurnost, smanjile emisije i ostvario održiviji prijevozni sustav u cjelini; budući da su hitno potrebne dodatne mjere da bi se postigao cilj prebacivanja znatnog dijela udjela od 76,3 % kopnenog tereta koji se trenutačno prevozi cestovnim prometom na prijevoz željeznicom ili unutarnjim plovnim putovima; budući da je u tom pogledu ključno povezati nova održiva kružna i energetska tržišta s prijevozom unutarnjim plovnim putovima; |
| --- | --- |

C.

budući da je prijevoz unutarnjim plovnim putovima ključan element u prijelazu na multimodalni održivi promet, ali i da se suočava sa znatnim izazovima; budući da unutarnji plovni putovi trenutačno čine vrlo mali udio teretnog prijevoza u EU-u (6,1 %), dok cestovni promet ima udio od 76,3 %, a željeznički promet 17,6 %; budući da je trenutačni modalni udio prijevoza unutarnjim plovnim putovima doista premalen te ga je potrebno naglo povećati kako bi se smanjilo zagušenje cestovnog prometa, povećala sigurnost, smanjile emisije i ostvario održiviji prijevozni sustav u cjelini; budući da su hitno potrebne dodatne mjere da bi se postigao cilj prebacivanja znatnog dijela udjela od 76,3 % kopnenog tereta koji se trenutačno prevozi cestovnim prometom na prijevoz željeznicom ili unutarnjim plovnim putovima; budući da je u tom pogledu ključno povezati nova održiva kružna i energetska tržišta s prijevozom unutarnjim plovnim putovima;

| D. | budući da je daljnji razvoj sektora unutarnjih plovnih putova temelj izgradnje pametne, održive i konkurentne europske prometne mreže; budući da je trenutačna plovidbenost europskih plovnih putova neujednačena i da promjenu načina prijevoza otežavaju uska grla, nedostatak prometnih veza i nepouzdanost unutarnjih plovnih putova slobodnog toka; budući da unutarnji plovni putovi, kao jedan od ekološki najprihvatljivijih načina prijevoza s velikim neiskorištenim potencijalom za prijevoz značajnih količina robe diljem Europske unije, mogu imati ključnu ulogu u ostvarivanju klimatskih ciljeva EU-a; |
| --- | --- |

D.

budući da je daljnji razvoj sektora unutarnjih plovnih putova temelj izgradnje pametne, održive i konkurentne europske prometne mreže; budući da je trenutačna plovidbenost europskih plovnih putova neujednačena i da promjenu načina prijevoza otežavaju uska grla, nedostatak prometnih veza i nepouzdanost unutarnjih plovnih putova slobodnog toka; budući da unutarnji plovni putovi, kao jedan od ekološki najprihvatljivijih načina prijevoza s velikim neiskorištenim potencijalom za prijevoz značajnih količina robe diljem Europske unije, mogu imati ključnu ulogu u ostvarivanju klimatskih ciljeva EU-a;

| E. | budući da se na Rajnsko – alpskom koridoru odvija 54 %, na koridoru Sjeverno more – Baltik 35 % i na koridoru Sjeverno more – Baltik 38 % ukupnog udjela prekograničnog prijevoza tereta unutarnjim plovnim putovima; budući da je važno ubrzati dovršetak osnovne mreže unutarnjih plovnih putova TEN-T-a i veza sa sveobuhvatnom mrežom; |
| --- | --- |

E.

budući da se na Rajnsko – alpskom koridoru odvija 54 %, na koridoru Sjeverno more – Baltik 35 % i na koridoru Sjeverno more – Baltik 38 % ukupnog udjela prekograničnog prijevoza tereta unutarnjim plovnim putovima; budući da je važno ubrzati dovršetak osnovne mreže unutarnjih plovnih putova TEN-T-a i veza sa sveobuhvatnom mrežom;

| F. | budući da se promet europskim plovnim putovima oslanja na neprekinute i neometane prekogranične veze, zbog čega je iznimno važno dovršiti osnovne mreže TEN-T-a do 2030.; |
| --- | --- |

F.

budući da se promet europskim plovnim putovima oslanja na neprekinute i neometane prekogranične veze, zbog čega je iznimno važno dovršiti osnovne mreže TEN-T-a do 2030.;

| G. | budući da se Bijeloj knjizi Komisije o prometu, objavljenoj još 2011., ukazuje na to da treba povećati modalni udio unutarnjih plovnih putova u Europi i budući da od tada nije postignut dovoljan napredak; |
| --- | --- |

G.

budući da se Bijeloj knjizi Komisije o prometu, objavljenoj još 2011., ukazuje na to da treba povećati modalni udio unutarnjih plovnih putova u Europi i budući da od tada nije postignut dovoljan napredak;

| H. | budući da u sektoru prijevoza unutarnjim plovnim putovima postoji širi konsenzus da je ozelenjivanje ključno da bi se osigurala njegova dugoročna konkurentnost i da bi mu se omogućila značajna, pouzdana i vjerodostojna uloga u multimodalnom prijelazu; budući da je u tom sektoru u tijeku opsežno promišljanje o tome kako financirati zelenu tranziciju; budući da je došlo vrijeme za konkretnije mjere, alate i sredstva kojima će se olakšati provedba te ambicije u djelo; |
| --- | --- |

H.

budući da u sektoru prijevoza unutarnjim plovnim putovima postoji širi konsenzus da je ozelenjivanje ključno da bi se osigurala njegova dugoročna konkurentnost i da bi mu se omogućila značajna, pouzdana i vjerodostojna uloga u multimodalnom prijelazu; budući da je u tom sektoru u tijeku opsežno promišljanje o tome kako financirati zelenu tranziciju; budući da je došlo vrijeme za konkretnije mjere, alate i sredstva kojima će se olakšati provedba te ambicije u djelo;

| I. | budući da su nedostatna ulaganja u infrastrukturu dovela do kašnjenja; budući da je kvalitetna infrastruktura temelj i okosnica uspješnog sektora unutarnjih plovnih putova; budući da rast kapaciteta ima svoje granice te da bi naglasak trebao i biti na povećanju uspješnosti i osiguravanju pouzdanosti sektora u bilo koje doba; |
| --- | --- |

I.

budući da su nedostatna ulaganja u infrastrukturu dovela do kašnjenja; budući da je kvalitetna infrastruktura temelj i okosnica uspješnog sektora unutarnjih plovnih putova; budući da rast kapaciteta ima svoje granice te da bi naglasak trebao i biti na povećanju uspješnosti i osiguravanju pouzdanosti sektora u bilo koje doba;

| J. | budući da je značajan udio prijevoza tereta unutarnjim plovnim putovima u EU-u povezan s morskim lukama; budući da i morske luke i luke na unutarnjim plovnim putovima imaju važnu ulogu multimodalnih čvorišta jer omogućavaju vezu s drugim načinima prijevoza koji također mogu preuzeti teret; budući da je stoga važno da su morske luke i luke na unutarnjim plovnim putovima dobro povezane međusobno, ali i sa zaleđem, što se zahtijeva i u smjernicama TEN-T-a; primjećuje da bi luke na unutarnjim plovnim putovima trebale postati energetska čvorišta za održiva alternativna goriva; |
| --- | --- |

J.

budući da je značajan udio prijevoza tereta unutarnjim plovnim putovima u EU-u povezan s morskim lukama; budući da i morske luke i luke na unutarnjim plovnim putovima imaju važnu ulogu multimodalnih čvorišta jer omogućavaju vezu s drugim načinima prijevoza koji također mogu preuzeti teret; budući da je stoga važno da su morske luke i luke na unutarnjim plovnim putovima dobro povezane međusobno, ali i sa zaleđem, što se zahtijeva i u smjernicama TEN-T-a; primjećuje da bi luke na unutarnjim plovnim putovima trebale postati energetska čvorišta za održiva alternativna goriva;

| K. | budući da se suša i klimatske promjene ubrajaju se u najveće probleme za europski prijevoz unutarnjim plovnim putovima; budući da je u nekoliko europskih regija 2018. dugo razdoblje suše zbog iznimno niskih vodostaja teško pogodilo prijevoz unutarnjim plovnim putovima; budući da su posljedice za Rajnu i njezine pritoke, gornji i srednji tok Dunava te gornji i srednji tok Labe bile razorne; budući da je to u Njemačkoj dovelo do smanjenja industrijske proizvodnje za 5 milijardi EUR; nadalje, budući da su područja unutarnjih voda u sjevernoj Europi često zamrznuta tijekom najhladnijih zimskih mjeseci, što ometa promet; |
| --- | --- |

K.

budući da se suša i klimatske promjene ubrajaju se u najveće probleme za europski prijevoz unutarnjim plovnim putovima; budući da je u nekoliko europskih regija 2018. dugo razdoblje suše zbog iznimno niskih vodostaja teško pogodilo prijevoz unutarnjim plovnim putovima; budući da su posljedice za Rajnu i njezine pritoke, gornji i srednji tok Dunava te gornji i srednji tok Labe bile razorne; budući da je to u Njemačkoj dovelo do smanjenja industrijske proizvodnje za 5 milijardi EUR; nadalje, budući da su područja unutarnjih voda u sjevernoj Europi često zamrznuta tijekom najhladnijih zimskih mjeseci, što ometa promet;

| L. | budući da se prijelaz s cestovnog prijevoza na prijevoz unutarnjim plovnim putovima ne odnosi samo na prijevoz tereta nego i na putnički prijevoz, naročito u urbanim područjima; budući da 50 % stanovništva EU-a živi blizu mora i uzduž rijeka, putnički prijevoz unutarnjim plovnim putovima nudi ekološki prihvatljivu alternativu u pogledu potrošnje energije i emisija buke; budući da se njime pridonosi i rasterećenju preopterećenih cestovnih mreža te se pruža alternativa proširenju cestovne infrastrukture u gusto naseljenim područjima; |
| --- | --- |

L.

budući da se prijelaz s cestovnog prijevoza na prijevoz unutarnjim plovnim putovima ne odnosi samo na prijevoz tereta nego i na putnički prijevoz, naročito u urbanim područjima; budući da 50 % stanovništva EU-a živi blizu mora i uzduž rijeka, putnički prijevoz unutarnjim plovnim putovima nudi ekološki prihvatljivu alternativu u pogledu potrošnje energije i emisija buke; budući da se njime pridonosi i rasterećenju preopterećenih cestovnih mreža te se pruža alternativa proširenju cestovne infrastrukture u gusto naseljenim područjima;

| M. | budući da riječna kružna putovanja, trajekti, plovila za dnevne izlete te vodeni taksiji i autobusi imaju važnu ulogu u europskom turizmu i da bi trebali postati čišći izbor za turizam i javni prijevoz u regijama i gradovima s dostupnim i plovnim rijekama, kanalima i jezerima, što bi i gradsku mobilnost učinilo održivijom i učinkovitijom; budući da bi se to trebalo uzeti u obzir u Strategiji održive i pametne mobilnosti; |
| --- | --- |

M.

budući da riječna kružna putovanja, trajekti, plovila za dnevne izlete te vodeni taksiji i autobusi imaju važnu ulogu u europskom turizmu i da bi trebali postati čišći izbor za turizam i javni prijevoz u regijama i gradovima s dostupnim i plovnim rijekama, kanalima i jezerima, što bi i gradsku mobilnost učinilo održivijom i učinkovitijom; budući da bi se to trebalo uzeti u obzir u Strategiji održive i pametne mobilnosti;

| N. | budući da će prijevoz tereta unutarnjim plovnim putovima zajedno sa željezničkim prijevozom imati ključnu ulogu u postizanju ciljeva iz zelenog plana u pogledu promjene načina prijevoza tereta; budući da bi oba ta načina prijevoza u lancu opskrbe trebalo promicati i učiniti dostupnijima; |
| --- | --- |

N.

budući da će prijevoz tereta unutarnjim plovnim putovima zajedno sa željezničkim prijevozom imati ključnu ulogu u postizanju ciljeva iz zelenog plana u pogledu promjene načina prijevoza tereta; budući da bi oba ta načina prijevoza u lancu opskrbe trebalo promicati i učiniti dostupnijima;

| O. | budući da bi prijevoz unutarnjim plovnim putovima mogao imati važnu ulogu za pomorski promet u smislu jačanja digitalizacije i utvrđivanju referentnih vrijednosti za pogonska rješenja s nultom stopom emisija, kao što su elektrifikacija i vodik; |
| --- | --- |

O.

budući da bi prijevoz unutarnjim plovnim putovima mogao imati važnu ulogu za pomorski promet u smislu jačanja digitalizacije i utvrđivanju referentnih vrijednosti za pogonska rješenja s nultom stopom emisija, kao što su elektrifikacija i vodik;

| P. | budući da su postupci za ishođenje potvrde za plovilo na vodik i dalje vrlo dugotrajni; budući da se za veći broj plovila na vodik, s potpuno istim tehničkim svojstvima, moraju podnijeti zasebni zahtjevi za svako pojedinačno plovilo; budući da takva vrsta administrativnog opterećenja privatne ulagače odvraća od ulaganja, čime se koči tehnološki napredak i poboljšanje troškovne učinkovitosti; |
| --- | --- |

P.

budući da su postupci za ishođenje potvrde za plovilo na vodik i dalje vrlo dugotrajni; budući da se za veći broj plovila na vodik, s potpuno istim tehničkim svojstvima, moraju podnijeti zasebni zahtjevi za svako pojedinačno plovilo; budući da takva vrsta administrativnog opterećenja privatne ulagače odvraća od ulaganja, čime se koči tehnološki napredak i poboljšanje troškovne učinkovitosti;

| Q. | budući da je energetska tranzicija izazov i za sektor unutarnje plovidbe, unatoč tome što su unutarnji plovni putovi jedan od ekološki najprihvatljivijih načina prijevoza; budući da je važno uzeti u obzir ulogu ugovaratelja u cijelom lancu opskrbe kako bi se poboljšala poslovna opravdanost održivih ulaganja u sektor prijevoza unutarnjim plovnim putovima; |
| --- | --- |

Q.

budući da je energetska tranzicija izazov i za sektor unutarnje plovidbe, unatoč tome što su unutarnji plovni putovi jedan od ekološki najprihvatljivijih načina prijevoza; budući da je važno uzeti u obzir ulogu ugovaratelja u cijelom lancu opskrbe kako bi se poboljšala poslovna opravdanost održivih ulaganja u sektor prijevoza unutarnjim plovnim putovima;

| R. | budući da flotu unutarnjih plovnih putova treba osuvremeniti i prilagoditi tehničkom napretku kako bi se dodatno poboljšala okolišna učinkovitost plovila; budući da tehnologije s nultom stopom emisija u sektoru prijevoza unutarnjim plovnim putovima još nisu isplative zbog slabe tehničke razvijenosti, nedostatka infrastrukture i nekonkurentnih cijena; |
| --- | --- |

R.

budući da flotu unutarnjih plovnih putova treba osuvremeniti i prilagoditi tehničkom napretku kako bi se dodatno poboljšala okolišna učinkovitost plovila; budući da tehnologije s nultom stopom emisija u sektoru prijevoza unutarnjim plovnim putovima još nisu isplative zbog slabe tehničke razvijenosti, nedostatka infrastrukture i nekonkurentnih cijena;

| S. | budući da je tijekom pandemije bolesti COVID-19 sektor prijevoza unutarnjim plovnim putovima omogućio kontinuiranu distribuciju osnovnih potrepština, pri čemu su neki njegovi dijelovi čak dosegli i maksimalnu opterećenost, što pokazuje fleksibilnost i otpornost tog sektora; |
| --- | --- |

S.

budući da je tijekom pandemije bolesti COVID-19 sektor prijevoza unutarnjim plovnim putovima omogućio kontinuiranu distribuciju osnovnih potrepština, pri čemu su neki njegovi dijelovi čak dosegli i maksimalnu opterećenost, što pokazuje fleksibilnost i otpornost tog sektora;

Promjena načina prijevoza tereta: s cesta na unutarnje plovne putove

| 1. | poziva Komisiju da preuzme inicijativu i pokaže liderstvo u području ekologije, učinkovitosti i digitalizacije te da iskoristi postojeće programe kao što je NAIADES, kojima bi se trebalo podržati i potaknuti sve dionike u sektoru prijevoza plovnim putovima, kao i u drugim vrstama prijevoza, a posebno u željezničkom sektoru, na suradnju u smjeru održive i socijalne budućnosti, uz istodobno promicanje poduzetništva, zaštite radnika i konkurentnosti sektora u cjelini; naglašava da unutarnji plovni putovi predstavljaju izvrstan način prijevoza robe koja potječe iz novih tržišta kružnog gospodarstva te da je koordinacija prometnih, ekoloških i industrijskih politika ključna za iskorištavanje tih mogućnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju i države članice da bolje uzmu u obzir činjenicu da u sektoru unutarnjih plovnih putova često rade obitelji s djecom koja su s njima na brodu te da ulažu u primjerene i redovite objekte duž plovnih putova kako bi se omogućili pristojni životni uvjeti na putu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da iznese prijedloge za upravljački i regulatorni okvir u skladu sa sljedećim akcijskim programom NAIADES, kojim će se osigurati usklađivanje i normizacija na razini EU-a za kvalitetnu plovidbenost, plovila i kvalifikacije posade; ističe da bi se tim okvirom trebala olakšati koordinacija ulaganja, akcijskih programa i različitih tijela uključenih u razvoj prijevoza unutarnjim plovnim putovima, uključujući uprave država članica, agencije EU-a, koordinatore mreže TEN-T, komisije za rijeke i normizacijske odbore; ukazuje na priliku da se u okviru akcijskog programa NAIADES III razradi plan za potencijalni prijelaz na prijevoz robe unutarnjim plovnim putovima; ističe da bi ta promjena načina prijevoza i bolja suradnja između industrijske i prometne politike doprinijela postizanju ciljeva zelenog plana jer bi se time od gotovo svih industrijskih sektora tražila održiva i kružna transformacija; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja namjeru koju je Komisija izrazila u Strategiji za održivu i pametnu mobilnost, a to je da se više robe preusmjeri s cestovnog prometa na unutarnje plovne putove i pomorski promet na kratkim relacijama, uključujući regionalni, gradski i međugradski prijevoz tereta; međutim, naglašava da prijevoz unutarnjim plovnim putovima ima znatan neiskorišteni potencijal i mogućnosti za širenje; stoga poziva Komisiju da redovito ocjenjuje i podiže svoje ambicije u pogledu promjene načina prijevoza unutarnjim plovnim putovima te da iskoristi prednosti tog sektora; nadalje, poziva Komisiju da podrži usvajanje najboljih praksi u pogledu integriranja usluga prijevoza unutarnjim plovnim putovima u multimodalne logističke lance; naglašava da je potrebno ulagati u fleksibilnije i inovativnije modele brodova i u ozelenjivanje postojećih flota za prijevoz unutarnjim plovnim putovima te, među ostalim, razviti brodove prilagođene riječnoj plovidbi i druga dokazana i održiva rješenja kako bi se pružila konkurentnija i održivija alternativa cestovnom prijevozu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da su veća i redovita ulaganja u širenje, modernizaciju i nadogradnju fizičke i digitalne infrastrukture unutarnjih plovnih putova, primjerice u brodske prevodnice, mostove i interoperabilno prekogranično uvođenje digitalnih tehnologija, ključna da bi se povećala konkurentnost sektora, spriječilo njegovo propadanje, poboljšala njegova dugoročna prekogranična učinkovitost, pouzdanost i predvidljivost, omogućila kvalitetna plovidbenost i olakšala promjena načina prijevoza, uz poštovanje biološke raznolikosti i primjenjivog zakonodavstva o okolišu, na primjer Okvirne direktive o vodama (11) i direktiva o prirodi (12); poziva Komisiju da olakša razmjenu najboljih praksi među državama članicama, osobito u pogledu uzimanja u obzir potreba flore i faune u infrastrukturnim projektima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | traži od država članica da u potpunosti poštuju svoju obvezu da dovrše osnovnu mrežu unutarnjih plovnih putova TEN-T-a do 2030., a od Komisije i koordinatora TEN-T-a da pojačaju nadzor u tom pogledu; traži od država članica da uspostave karike koje nedostaju, pronađu rješenje za uska grla i unaprijede kvalitetnu fizičku i digitalnu infrastrukturu; posebno ističe da treba više ulagati u odgovarajuću multimodalnu infrastrukturu u lukama i u veze riječnih luka sa zaleđem, kao što su neometane željezničke veze i terminali, i povećati njihove skladišne kapacitete kako bi se omogućio konkurentan multimodalni prijevoz u Europi te povećala uspješnost njihova lanca opskrbe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da bi radi jačanja prijevoza unutarnjim plovnim putovima trebalo uvesti dvoslojni mrežni pristup tako da se postojeća osnovna mreža unutarnjih plovnih putova nadopuni sveobuhvatnom mrežom unutarnjih plovnih putova; ukazuje na to da bi se za sveobuhvatnu mrežu trebali uzeti u obzir plovni putovi koji su povezani s morskim lukama i ne pripadaju klasi IV., ali mogu utjecati na smanjenje negativnih vanjskih učinaka na okoliš, uključujući zagušenje cesta; stoga naglašava da je potrebno proširiti mrežu TEN-T kako bi se u osnovne i sveobuhvatne mreže uključile nove dionice unutarnjih plovnih putova, s ciljem uspostave novih multimodalnih prometnih čvorišta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da je važno prepoznati neiskorišteni potencijal manjih plovnih putova kako bi se poboljšala izravna konkurentnost u odnosu na cestovni promet pružanjem detaljne, sveobuhvatne i razgranate mreže koja će se ažurirati i biti plovna; traži od Komisije da ne uzima u obzir samo velike plovne putove, već da u digitalnu tranziciju uključi i manje plovne putove; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe da sanacija spojnih plovnih putova i kanala nudi brojne prilike, posebno u regijama u kojima se desetljećima nije dovoljno ulagalo u infrastrukturu unutarnjih plovnih putova; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva države članice da se pobrinu za to da svi relevantni dionici sudjeluju u multidisciplinarnom postupku planiranja novih projekata plovidbe i mjera održavanja kako bi se pronašla zajednički prihvatljiva rješenja u skladu sa zakonodavstvom EU-a; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primjećuje da prijevoz plovnim putovima treba djelotvorniju, pouzdaniju i sigurniju infrastrukturnu mrežu koja je otporna na klimatske promjene kako bi se bolje odgovorilo na problem poplava i niskih vodostaja, koji će se samo pogoršavati zbog posljedica klimatskih promjena; žali zbog toga što se problemi koji pogađaju sektor unutarnjih plovnih putova, uzrokovani poplavama i niskom razinom vode, nisu uzeli u obzir na odgovarajući način te ističe da je ključno osigurati plovidbenost; stoga ističe da je potrebno poduzeti usklađene mjere, kao što su prilagođavanje flota, uključujući vrste brodova, veličinu flote i rezervni kapacitet, optimizacija modela brodova, uzimajući u obzir raznovrsnost plovila unutarnje plovidbe, bolje upravljanje infrastrukturom te bolji razvoj infrastrukture, točnije informiranje o vodostaju te predviđanje vodostaja, suradnja sa željezničkim prometom tijekom razdoblja niskih vodostaja, sastavljanje brodarskih ugovora na vrijeme za cijeli brod za plovila koja mogu ploviti tijekom razdoblja niskog vodostaja, primjenu digitalnih alata i povećanje skladišnog kapaciteta u lukama; poziva Komisiju i države članice da izrade akcijske planove za borbu protiv niskih vodostaja te ističe da je u tu svrhu potrebna suradnja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da je u uslugama prijevoza unutarnjim plovnim putovima važna upotreba satelitskih podataka i usluga kako bi se osigurao sigurniji, održiviji, učinkovitiji i konkurentniji sektor; smatra da bi u reviziju Direktive o inteligentnim prometnim sustavima (13) i druge zakonodavne inicijative o pametnoj mobilnosti trebalo uključiti nove usluge u okviru programa Galileo i Copernicus te Europskog geostacionarnog navigacijskog sustava (EGNOS); |
| --- | --- |

12.

Ozelenjivanje prijevoza unutarnjim plovnim putovima

| 13. | naglašava da energetsku tranziciju treba provoditi na ekonomičan i pristupačan način, uzimajući u obzir raznolikost vrsta plovila, brzim povećanjem količine i dostupnosti heterogenih mješavina čistih alternativnih goriva, infrastrukture za alternativna goriva i pogonskih sustava za pomorski promet koji se temelje na mrežnom pristupu i koji su u skladu s načelom tehnološke neutralnosti; nadalje, prepoznaje mogućnost korištenja svih postojećih opcija za smanjenje emisija u unutarnjoj plovidbi, uključujući prijelazna goriva i prijelazne sustave; ponovno naglašava da je energetska tranzicija u unutarnjoj plovidbi ključna za ostvarenje klimatski neutralnog plana do 2050.; |
| --- | --- |

13.

| 14. | upozorava na nedostatak klimatski neutralnih rješenja koja su spremna za tržište, kao i na to da bi vlasti stoga trebale imati pravo na sredstva za izgradnju kapaciteta kako bi se sektoru olakšao pristup financiranju te kako bi ga se poduprlo na putu prema klimatskoj neutralnosti; ističe da je važno i dalje poticati istraživačko-razvojne projekte za goriva i tehnologije kojima se znatno smanjuje učinak na klimu i okoliš kako bi se brzo unaprijedile flote te osnažili lanci opskrbe i ekonomije razmjera; prepoznaje potencijal sektora unutarnjih plovnih putova da djeluje kao pokusno područje i katalizator pozitivnih učinaka prelijevanja u sektoru pomorskog prometa; stoga poziva Komisiju da izradi realističan plan za daljnje smanjenje emisija onečišćujućih tvari i stakleničkih plinova kako bi se postigao dekarbonizirani sektor unutarnjih plovnih putova, uz istodobno očuvanje konkurentnosti, pouzdanosti i sigurnosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da bi unutarnji plovni putovi trebali imati posebnu ulogu u strategiji EU-a za vodik, kako u pogledu čiste opskrbe gorivom za prijevoz unutarnjim plovnim putovima, tako i u pogledu ključne važnosti unutarnjih plovnih putova i luka za čistu i učinkovitu distribuciju vodika duž prometnih mreža EU-a i industrijskih klastera; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da bi alternativna rješenja kojima se znatno smanjuje učinak na klimu i okoliš trebala postati dostupnija, pristupačnija i financijski privlačnija u odnosu na konvencionalne pogone; ističe da je potrebno ubrzati primjenu tih alternativnih rješenja, primjerice osiguravanjem realističnog postotka miješanja na temelju procjene učinka koja obuhvaća analizu životnog ciklusa goriva i u skladu s kriterijima održivosti EU-a, kao i regulatornom stabilnošću i financijskom potporom, uključujući uvođenje poreznih poticaja od strane država članica; nadalje, smatra da bi države članice trebale biti u mogućnosti odrediti sniženu ili nultu stopu poreza za uporabu električne energije s obale i drugih održivih rješenja; zatim, poziva Komisiju da promiče i snažno potiče upotrebu relevantnih financijskih instrumenata za uvođenje održivih alternativnih goriva i tehnologija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da razmotri mogućnost razvijanja sustava EU-a za označavanje emisija iz prometa unutarnjim plovnim putovima koji će informacije o energetskoj učinkovitosti brodova učiniti lako dostupnima, promicati energetsku učinkovitost te stvoriti stabilno okruženje za donošenje odluka o ulaganjima, što bi trebalo dovesti do održivog poslovnog modela i povrata ulaganja za brodare; ističe da ciljevi tog sustava moraju biti učinkovito smanjenje emisija i podupiranje sektora tako što će mu se olakšati pristup financijskim sredstvima, zajmovima i jamstvima ako bude imao dobre rezultate u pogledu emisija, bolje praćenje emisija, ostvarivanje koristi poticanjem lučkih kapetanija na diferencijaciju naknada za lučku infrastrukturu te u konačnici povećati privlačnost sektora u cjelini; poziva Komisiju da izradi praktični vodič s priručnikom za iskorištavanje mogućnosti koje održiva goriva i tehnologija nude za unutarnje plovne putove i pomorski promet na kraćim relacijama, kako bi se vlasnicima brodova pomoglo u donošenju odluka; ističe da bi taj vodič trebao biti usredotočen na plovila za unutarnju plovidbu i pomorski promet na kraćim relacijama s obzirom na njihove slične tehničke karakteristike; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da modularna konstrukcija brodova omogućuje fleksibilnost, predvidljivost i uštedu troškova; u tom pogledu naglašava da se standardiziranim brodskim dijelovima, projektiranjem i razvojem stvara dobra osnova koja se može upotrebljavati na različite načine (za različite vrste prijevoza), a olakšava i naknadnu ugradnju održivijih pogonskih sustava čim se pojave na tržištu; ističe da modularna konstrukcija, osim što je pogodna za okoliš, može dovesti do ušteda i doprinijeti smanjenju rizika zahvaljujući predvidivom proizvodnom i brodograđevnom procesu te bi je stoga trebalo poticati i promicati; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vjeruje da, s obzirom na naše klimatske ciljeve, sektor brodarstva može ponuditi održiviji prijevoz prilagođen budućnosti; naglašava da bi Komisija i nacionalne vlasti trebale imati ulogu povezivanja i koordinacije u toj razvojnoj fazi te surađivati sa svim zainteresiranim dionicima, uključujući korisnike unutarnjih plovnih putova i brodograđevnu industriju; potiče države članice da razviju pilot-projekte s inovativnim rješenjima kao što su zamjenjivi baterijski spremnici; u tom kontekstu naglašava da je hitno potrebno poticati inovacije, razraditi plan EU-a za financiranje te olakšati izdavanje potvrda i dozvola za plovidbu na alternativna goriva; |
| --- | --- |

19.

| 20. | u tom pogledu ističe važnost koju imaju luke i njihova specijalizirana brodogradilišta za energetsku tranziciju jer se tamo odvija gradnja, prenamjena i rekonstrukcija brodova; stoga poziva Komisiju i države članice da usmjere potrebna sredstva i ulaganja na osiguravanje dostatnih kapaciteta i odgovarajućih infrastruktura u lukama kako bi se olakšala obnova flota i energetska tranzicija u sektoru pomorskog prometa; nadalje, naglašava da razvoj alternativnih izvora energije za plovila zahtijeva odgovarajuću infrastrukturu za opskrbu električnom energijom i gorivima na kopnu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe da cilj ozelenjivanja flota ne bi trebao biti samo rješavanje problema emisija stakleničkih plinova, već i smanjenje onečišćenja rijeka; stoga ističe da je važno u lukama postaviti postrojenja za ispuštanje otpada te promicati uporabu inovativne boje protiv obraštanja i napredne tehnologije za održavanje trupa, kao što su podvodne bespilotne letjelice; poziva Komisiju da predloži upravljački okvir za praćenje onečišćenja riječnih slivova, čime bi se olakšala koordinacija mjera EU-a i nacionalnih mjera, ulaganja i akcijskih programa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je važno osigurati dobro i međusektorsko upravljanje vodama, što uključuje upravljanje hidrauličkim sustavima, poticanje razvoja hidroelektrične energije, jamčenje različitih upotreba vode i očuvanje biološke raznolikosti; stoga naglašava da bi upravljanje vodama trebalo uključivati dionike iz područja prometa, energetike, poljoprivrede, industrije i okoliša; |
| --- | --- |

22.

Digitalizacija i autonoman pomorski promet

| 23. | primjećuje da sveobuhvatna digitalizacija i prikupljanje podataka mogu doprinijeti čišćem okolišu i većoj sigurnosti na brodu te dovesti do efikasnijih ruta, smanjenja zagušenosti luka, bolje komunikacije i razmjene informacija među brodovima, lukama i infrastrukturom; ukazuje na to da bi digitalizacija mogla donijeti znatne koristi za prikupljanje i analizu podataka o sektoru prijevoza unutarnjim plovnim putovima u pogledu sigurnosti i energetske učinkovitosti, čime bi se doprinijelo daljnjem smanjenju emisija; traži izradu strategije za razvoj i uvođenje digitalnih i automatiziranih tehnologija u sektoru unutarnjih plovnih putova, u kojoj bi se trebale navesti interoperabilne norme za različite vrste prijevoza prekogranične naravi, kao i potrebne istraživačke mjere i sredstva, među ostalim putem namjenskih poziva u okviru programa Obzor Europa; u tom pogledu naglašava da Europski odbor za izradu standardâ unutarnje plovidbe treba ažurirati tehničke standarde u području unutarnje plovidbe (CESNI) te nastaviti usklađivati riječne informacijske servise (RIS), čime bi se pojednostavile procedure u području reguliranja unutarnje plovidbe, riješili problemi koji proizlaze iz različitih tumačenja tehničkih standarda i nedostatka usporedivih podataka te omogućio brz razvoj i uvođenje inovativnih rješenja; ističe da je potrebno pripremiti zajednički okvir za interoperabilnu razmjenu podataka među različitim vrstama prijevoza; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Komisiju da se što prije pobrine da digitalna uporaba i prihvaćanje elektroničkih dokumenata posade i plovila bude usklađeno diljem EU-a, čime će se ojačati praćenje socijalnih uvjeta i uvjeta zapošljavanja, prijevoz unutarnjim plovnim putovima postat će učinkovitiji i privlačniji te će se poboljšati njegova neometana interakcija s drugim vrstama prijevoza, kao i integracija u njih, ali i povećati interoperabilnost sustava za razmjenu podataka kroz cijeli logistički lanac; naglašava da nedostatak kvalitetnog odmora kod radnika na brodu može predstavljati ozbiljan sigurnosni rizik; stoga ističe da je pouzdani digitalni kontrolni kapacitet koji u stvarnom vremenu omogućuje čitanje, pohranu i generiranje podataka o radnom vremenu i vremenu odmora radnika na brodu od ključne važnosti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava potrebu za brzom provedbom Uredbe o elektroničkim informacijama o prijevozu tereta (14) kako bi se prijevoznicima omogućilo da brzo, jednostavno i digitalnim putem razmjenjuju informacije s izvršnim tijelima; |
| --- | --- |

25.

| 26. | primjećuje da su integracija i usklađivanje podataka ključan instrument za upravljanje imovinom kojima se povećava pouzdanost prijevoza unutarnjim plovnim putovima, ali i njegova upotreba u lancima opskrbe; napominje da podaci trebaju biti povezani s pametnom infrastrukturom kako bi se omogućilo uspješno planiranje i komunikacija s drugim vrstama prijevoza radi olakšavanja multimodalnosti i sinkromodalnih sustava; primjećuje potencijal integriranih podatkovnih platformi za povećanje transparentnosti, na primjer u pogledu praćenja i kontrole, kao i povećanja učinkovitosti, primjerice u planiranju ruta i upravljanju imovinom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da je u pripremi prijedloga revidirane Direktive o kombiniranom prijevozu (15) i drugih mjera kojima se osigurava učinkovitije planiranje logistike i uporaba fizičke infrastrukture važno prikupljati podatke o europskom logističkom sustavu u suradnji s relevantnim dionicima; osim toga, traži od Komisije da osmisli intermodalni pregled protoka robe i kontejnera koji ulaze u Europu i ruti kojima roba prolazi do krajnjeg odredišta, što bi moglo biti korisno za osmišljavanje uspješne politike za promjenu načina prijevoza; smatra da bi poticanje promjene načina prijevoza trebalo biti prioritet jer prijevoz pomorskih kontejnera iz morskih luka u zaleđe trenutačno nije uvijek efikasan, što dovodi do većih troškova i duljeg putovanja; poziva Komisiju da procijeni dodanu vrijednost algoritama i umjetne inteligencije u prijevozu kontejnera u zaleđe kako bi se u tu svrhu optimiziralo planiranje i obrada; |
| --- | --- |

27.

| 28. | naglašava važnost povezivanja postojećih okvira digitalne prometne politike i pružanja podataka o multimodalnom prijevozu preko jedinstvene pristupne točke kako bi se postigla veća učinkovitost u prijevozu tereta plovnim putovima i osigurala interoperabilnost podataka s drugim vrstama prijevoza; u tom pogledu traži od Komisije da izradi akcijski plan EU-a za digitalnu infrastrukturu multimodalnog prijevoza kojom će se omogućiti razmjena podataka i interoperabilnost s ciljem postizanja sinkromodalnog, povezanog i automatiziranog prometnog sustava najkasnije do 2035.; smatra da je potrebna posebna upravljačka struktura za stalno i redovito praćenje, evaluaciju i uvođenje poboljšanja kako bi se koristile najsuvremenije tehnologije i inovacije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | upozorava na to da su za razvoj multimodalnih digitalnih lučkih platformi potrebni poticaji; u tom pogledu poziva na pokretanje projekta s europskom dodanom vrijednošću za plovidbenost i multimodalnu povezanost koridora unutarnje plovidbe mreže TEN-T; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ističe da promet unutarnjim plovnim putovima nudi brojne mogućnosti za autonomna putovanja vodnim putovima te naglašava da smo većom automatizacijom bliže ostvarenju sinkromodalnog prometa u Europi; poziva Komisiju da, kako bi se olakšalo pokretanje autonomnog pomorskog prometa, na temelju procjene učinka i opsežnog savjetovanja sa svim relevantnim dionicima, razmotri mogućnost revizije cjelokupnog relevantnog zakonodavstva, gdje je to potrebno, posebno u pogledu odgovornosti posade u hitnim slučajevima ili kod kvarova sustava, jasnih granica odgovornosti u slučajevima štete i, općenitije, sigurnosnih aspekata autonomnih plovila, kako bi se postigla određena razina usklađenosti i povećala primjena te tehnologije na razini EU-a; stoga inzistira na izradi europskog plana za pametne i autonomne sustave prijevoza unutarnjim plovnim putovima kojim bi se trebalo podupirati zakonodavstvo usmjereno na budućnost, istraživanja, pilot-projekti, terenski laboratoriji te razvoj i uspješno uvođenje autonomnih brodova, pametnih luka i digitalne interoperabilnosti temeljene na inteligentnim prometnim sustavima, kao i osigurati uvođenje daljinskog upravljanja plovilima i daljinsko upravljanje brodskim prevodnicama; u tom pogledu naglašava potrebu za pametnom infrastrukturom i nužnim osposobljavanjima, usavršavanjima i prekvalifikacijama posade, za što bi se mogla iskoristiti financijska sredstva iz programa InvestEU, točnije njegova dijela koji je namijenjen društvenim ulaganjima i vještinama; s tim u vezi, ističe vrijedan doprinos standardâ CESNI-ja za posadu, plovila i informacijsku tehnologiju; traži od Komisije da prednost da digitalizaciji, usklađivanju i brzim rezultatima (elektronička razmjena) u području prometa unutarnjim plovnim putovima, čime će se postaviti temelji za autonomni sektor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe da sigurna i osigurana autonomna plovidba zahtijeva standardiziranu razmjenu informacija koje ne uključuju samo položaj antene plovila, već i ponašanje plovila, obris trupa i izmjene plovnih putova, kako bi se upravljalo autonomnim operacijama, spriječili mogući sudari plovila koja dijele isti plovni put te brodarcima pružile najnovije informacije o plovnom putu; ističe mogućnosti koje nude satelitska rješenja kao pokretači prometa unutarnjim plovnim putovima te koristan doprinos svemirskih programa EU-a Galileo, EGNOS i Copernicus u tom pogledu; |
| --- | --- |

31.

Luke otporne na buduće izazove: energetska i kružna čvorišta

| 32. | naglašava ulogu luka unutarnjih plovnih putova kao strateških multimodalnih čvorišta u logističkom sustavu; stoga naglašava da luke unutarnjih plovnih putova, kao i morske luke, trebaju biti učinkovito povezane sa zaleđem, posebno sa željezničkom infrastrukturom, te imati infrastrukturu za pretovar, pri čemu, gdje je to moguće, naglasak mora biti na povezivanju sa središnjim i sveobuhvatnim mrežama TEN-T; podržava veću suradnju i grupiranje morskih luka i luka unutarnjih plovnih putova; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da su morske luke važne da bi se ostvario prijelaz na prijevoz unutarnjim plovnim putovima; primjećuje da će se boljim grupiranjem tereta koji se prevozi unutarnjim plovnim putovima omogućiti učinkovitiji prijevoz prema morskim lukama, kao i iz njih; ističe da bliska suradnja između različitih morskih luka i luka unutarnjih plovnih putova te svih dionika u logističkom lancu, primjerice u području održivosti, dodatno omogućava napredovanje u pogledu troškovne i operativne učinkovitosti te pogoduje regionalnom razvoju i zapošljavanju; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva Komisiju da osigura da luke unutarnjih plovnih putova održavaju postojeće željezničke veze i da države članice prednost daju nadogradnji svoje željezničke mreže za prijevoz tereta kako bi se osigurali intermodalni prometni tokovi između unutarnjih plovnih putova i željeznice; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava da bi uvođenjem infrastrukture za alternativna goriva trebalo uzeti u obzir potencijalnu potražnju i tržišne karakteristike luka pri osmišljavanju načina na koji sektor prijevoza unutarnjim plovnim putovima može postati klimatski neutralan; stoga naglašava da bi europska strategija za uvođenje alternativnih goriva za multimodalnu i industrijsku uporabu u okviru revizije mreže TEN-T i Direktive 2014/94/EU o uspostavi infrastrukture za alternativna goriva trebala slijediti mrežni pristup koji vodi do učinkovite planirane infrastrukture, na temelju značajki potencijalne tržišne potražnje u određenoj luci i njenom zaleđu te, prema potrebi, duž plovnih putova, u skladu s načelom tehnološke neutralnosti; nadalje, ukazuje na mogućnosti koje nudi fleksibilni infrastrukturni sustav, primjerice upotrebu mobilnih generatora električne energije, te traži od Komisije da procijeni rješenja za fleksibilnu distribuciju goriva i opskrbu gorivom, na primjer programe najma plovila; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva Komisiju i države članice da ojačaju sinergije između infrastrukture unutarnjih plovnih putova i transeuropskih energetskih mreža, čime će se olakšati energetska tranzicija unutarnje plovidbe i potpomoći razvoj luka kao energetskih čvorišta; u tom pogledu ističe da je potrebno bolje integrirati infrastrukture unutarnjih plovnih putova u europsku energetsku mrežu kako bi se olakšala opskrba električnom energijom na kopnu; osim toga, ističe potencijal unutarnjih plovnih putova za prijevoz alternativnih goriva; naglašava da u europskim lukama unutarnjih plovnih putova treba izgraditi električne infrastrukture kako bi se u budućnosti u njih mogla smjestiti plovila s izvorima električne energije te kako bi se povećali i nadogradili objekti i oprema koji se nude na vezovima te smanjile emisije stakleničkih plinova i onečišćenje zraka u lukama, ali i okolnim područjima, u skladu s ciljem nulte stope onečišćenja na vezu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da je važno riješiti problem fluidnosti u lukama tako što će se osigurati dovoljno vezova i prostora za čekanje namijenjenih plovilima za plovidbu unutarnjim plovnim putovima; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da unutarnji plovni putovi mogu služiti za prijevoz opasnih tvari i otpada, što zahtijeva ulaganja u odgovarajuću i sigurnu infrastrukturu i plovila, kao i kvalificiranu radnu snagu; naglašava obećavajuću ulogu koju luke imaju u kružnom gospodarstvu te velik potencijal unutarnjih plovnih putova za prijevoz robe koja dolazi s novih kružnih tržišta; stoga traži od Komisije da uspostavi snažniju vezu između svog kružnog gospodarstva i politika posvećenih prijevozu unutarnjim plovnim putovima; nadalje, poziva Komisiju da razvije mjere kojima bi se poduprle aktivnosti kružnog gospodarstva u lukama i da promiče koncept procjene životnog vijeka u cilju pokretanja dijaloga i poticanja luka unutarnjih plovnih putova da osmisle integrirane sustave upravljanja za, među ostalim, vodu, energetiku, otpad, gradilišta, prostorno planiranje i urbana zelena područja kako bi se oslobodio njihov potencijal da postanu čvorišta za kružnu i čistu energiju; |
| --- | --- |

38.

Obrazovanje i osposobljavanje, radni uvjeti te istraživanja i inovacije

| 39. | naglašava da je potrebno modernizirati obrazovanje i osposobljavanje u unutarnjoj plovidbi, s naglaskom na razvoju zelenih i digitalnih vještina te savladavanju jezičnih barijera, čime bi se stvorila privlačna radna mjesta za mlade i žene, i pri čemu treba obratiti posebnu pozornost na visoke i usklađene socijalne i sigurnosne standarde te razine kvalifikacije; u tom pogledu podupire daljnji razvoj standardâ CESNI-ja kako bi se osiguralo razvijanje potrebnih vještina članova posade na plovilima unutarnje plovidbe; naglašava potrebu za obveznim, stalnim i redovitim programima osposobljavanja za sve članove posade, uključujući tečajeve koji podrazumijevaju međunarodnu razmjenu, kako bi se potaknulo usavršavanja i prekvalifikacije, optimalnu mobilnost radne snage i sigurnost u tom sektoru; ističe potrebu za standardima sigurnosti i zdravlja u skladu s načelom nulte stope nesreća; nadalje, traži od država članica da do 17. siječnja 2022. pravilno provedu Direktivu (EU) 2017/2397 o priznavanju stručnih kvalifikacija u unutarnjoj plovidbi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da je važno zajamčiti dobre radne uvjete i pristojne plaće u prijevozu unutarnjim plovnim putovima; poziva države članice da svim radnicima na brodovima pruže odgovarajuće socijalno osiguranje u skladu sa socijalnim zakonodavstvom EU-a; ističe kako je potrebno da pravo o radu i socijalnoj sigurnosti u sektoru prijevoza unutarnjim plovnim putovima bude jasno; naglašava da je potrebno zajamčiti socijalnu zaštitu i prava za članove posade iz Europe i trećih zemalja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe važnost daljnje suradnje i sinergija među različitim istraživačkim i inovacijskim inicijativama i zavodima, i to razmjenom znanja, podataka, znanja i najboljih praksi te objavljivanjem pregleda tekućih projekata na javnoj platformi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da je potrebno poticati razvoj inovativnih plovila unutarnje plovidbe i odgovarajuću lučku infrastrukturu u okviru partnerstva Obzor Europa o vodnom prometu s nultom stopom emisija; |
| --- | --- |

42.

Financijski plan Europske unije

I.   Mogućnosti financiranja s pomoću postojećih financijskih instrumenata EU-a

| 43. | ističe mogućnosti postojećih instrumenata financiranja EU-a za ozelenjivanje i digitalizaciju europskog sektora prijevoza unutarnjim plovnim putovima, primjerice Instrumenta za povezivanje Europe, Obzora Europa, europskih strukturnih i investicijskih fondova, uključujući Kohezijski fond, te Mehanizma za oporavak i otpornost; naglašava da je potrebno mobilizirati te instrumente kako bi se dovršile osnovne i sveobuhvatne mreže TEN-T-a, financirala ulaganja u razvoj i uvođenje održivih alternativnih goriva i alternativnih pogonskih sustava za plovila te potrebna infrastruktura, omogućila pametna sinergija među prometom, energetikom, ublažavanjem klimatskih promjena i prilagodbom njima te digitalizacijom, kao i zajamčila modernizacija i otpornost unutarnjih plovnih putova; naglašava, međutim, da ti instrumenti financiranja nisu uvijek prikladni za MSP-ove, obiteljska poduzeća i druga mikro poduzeća jer postoji rizik da manji projekti neće ispunjavati uvjete za financiranje; nadalje, ističe da je potrebno pojasniti održivo financiranje i privatna ulaganja u prometu unutarnjim plovnim putovima; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća da je energetska tranzicija prema klimatskoj neutralnosti tehnološki i financijski izazov za sektor unutarnje plovidbe te da mu je stoga potrebna odgovarajuća potpora; u tom kontekstu smatra da države članice moraju iskoristiti Mehanizam za oporavak i otpornost jer je to jedinstvena prilika za financiranje unutarnjih plovnih putova, uz kombiniranje kratkoročnih učinaka gospodarskog oporavka s dugoročnim koristima ciljanih ulaganja u infrastrukturu i pomorski promet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da poveća svoje interne resurse namijenjene prijevozu unutarnjim plovnim putovima i provedbi akcijskog programa NAIADES, uključujući ljudske resurse, te da ih uskladi s ambicijama za taj sektoru okviru zelenog plana, promjenom načina prijevoza te strategijom održive i pametne mobilnosti; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nadalje, ističe da su ulaganja u infrastrukturu prometa unutarnjim plovnim putovima u morskim lukama i oko njih od iznimne važnosti; naglašava da je potrebna bliska suradnja svih dionika u logističkom lancu vrijednosti; |
| --- | --- |

46.

II.   Potreba za fondom EU-a za unutarnje plovne putove

| 47. | ističe da će put prema klimatski neutralnom sektoru unutarnjih plovnih putova i željena energetska tranzicija prouzročiti manjak financijskih sredstava od gotovo10 milijardi EUR (16), što sektor ne može financirati sam; napominje, nadalje, da vlasnici privatnih plovila ne vide poslovni interes za ulaganje u pogonske tehnologije kojima se znatno smanjuje učinak na klimu i okoliš; stavlja naglasak na potrebu za mobiliziranjem javne potpore i privatnih ulaganja u tu svrhu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava da sektor unutarnjih plovnih putova uglavnom čine MSP-ovi, obiteljska poduzeća i manje luke zbog čega im je teško vršiti skupa ulaganja kako bi ispunili ciljeve zelenog plana; stoga smatra da bi potrebna ulaganja trebala biti prilagođenija, administrativna opterećenja smanjena, a pristup financiranju olakšan; |
| --- | --- |

48.

| 49. | stoga poziva Komisiju da uspostavi namjenski fond EU-a za unutarnje plovne putove namijenjen održivoj tranziciji, a koji će uključivati sustav jedinstvene kontaktne točke u kojem će pomoć biti lako dostupna i koji će nuditi mogućnost da se u jednoj prijavi kombinira nekoliko projekata, čime će se povećati izgledi za dobivanje financijskih sredstava; naglašava da bi tim fondom trebalo nadopuniti postojeće rezervne fondove uspostavljene u skladu s Uredbom (EU) br. 546/2014 (17), uz znatne dodatne financijske doprinose iz financijskih instrumenata EU-a i nacionalnih financijskih instrumenata, kao i iz drugih privatnih i javnih ulaganja, kako bi se potaknulo daljnja ulaganja u industriji i riješilo pitanje trenutačnog investicijskog jaza u financiranju održive tranzicije; ističe da bi se tim fondom također trebala predvidjeti mogućnost kombiniranja s Instrumentom za povezivanje Europe, europskim strukturnim i investicijskim fondovima, uključujući Kohezijski fond, kao i s instrumentima financiranja Europske investicijske banke; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava da bi se tim namjenskim fondom trebalo usredotočiti na naknadno opremanje i obnovu brodova u cilju poboljšanja energetske učinkovitosti brodova i podupiranja ulaganja u inovativne tehnologije i tehnologije za uštedu energije, kao i lučku infrastrukturu, osobito uporabu alternativnih goriva, čime se pomaže ostvariti ciljeve zelenog plana, zeleni oporavak i održiviji prometni sustav u cjelini; |
| --- | --- |

50.

| 51. | traži od Komisije da provede ocjenu održivosti uključivanja novog europskog sustava uništavanja i obnove flote u fond, te da pritom uzme u obzir emisije tijekom životnog vijeka predmetnih plovila, kako bi se olakšao brz prelazak na klimatsku neutralnost; naglašava da je potrebno raspraviti o uvjetima u kojima se uništenje provodi te naglašava da je kružnost od ključne važnosti; |
| --- | --- |

51.

III.   Financiranje sredstvima Europske investicijske banke

| 52. | podsjeća da Europska investicijska banka (EIB) osigurava potporu za zajmove kapitala s povoljnim uvjetima, uključujući brodograđevnu industriju; međutim, smatra da realizacija i učinkovitost financijskih sredstava EIB-a ovise o njihovoj dostupnosti pa stoga inzistira na tome da treba:






  i. | osigurati da se program za jamstvo zelenog pomorskog prometa EIB-a primjenjuje i na manje transakcije, uključujući fleksibilnije uvjete kreditiranja, primjerice tako što će uzimati u obzir prosječni vijek trajanja brodskih operacija tijekom razdoblja povrata; |
| --- | --- | --- |

52.

i.

osigurati da se program za jamstvo zelenog pomorskog prometa EIB-a primjenjuje i na manje transakcije, uključujući fleksibilnije uvjete kreditiranja, primjerice tako što će uzimati u obzir prosječni vijek trajanja brodskih operacija tijekom razdoblja povrata;

| ii. | osigurati da EIB brodogradilištima omogućuje financiranje prije isporuke i nakon isporuke kako bi se zajamčila provedba i održivost inovativnih projekata brodogradnje; |
| --- | --- |

ii.

osigurati da EIB brodogradilištima omogućuje financiranje prije isporuke i nakon isporuke kako bi se zajamčila provedba i održivost inovativnih projekata brodogradnje;

| iii. | financiranje istraživačkih i inovacijskih programa za zelenu brodogradnju učiniti prioritetom; |
| --- | --- |

iii.

financiranje istraživačkih i inovacijskih programa za zelenu brodogradnju učiniti prioritetom;

| 53. | poziva Komisiju i države članice da pozorno prate ulaganja zemalja koje nisu članice EU-a u europske luke zbog njihove uloge multimodalnih čvorišta, ključnih čvorišta energije i klastera industrije u europskoj strateškoj infrastrukturi; |
| --- | --- |

53.

Prijevoz putnika, gradska mobilnost, gradska logistika vodnim putovima i turizam

| 54. | pozdravlja nedavnu Komisijinu evaluaciju Paketa za gradsku mobilnost iz 2013. (18); u tom pogledu ističe da se očekivani rezultati Paketa za gradsku mobilnost, odnosno smanjenje emisija CO2 i onečišćujućih tvari u zraku, smanjenje zagušenja i manji broj žrtava na cestama u gradskim područjima, nisu ravnomjerno postigli diljem EU-a; stoga poziva Komisiju da potakne države članice i gradove da, gdje je to moguće, u svoje planove održive gradske mobilnosti uključe javni prijevoz vodnim putovima, gradsku logistiku i lokalni prijevoz tereta kao sigurne i učinkovite načine prijevoza te da poboljšaju prikupljanje podataka o gradskoj mobilnosti; nadalje, naglašava da je potrebno sredstva javnog prijevoza vodnim putovima uključiti u platforme za digitalnu mobilnost, kao što je usluga mobilnosti na zahtjev, ali i u aplikacije za isporuku tereta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ukazuje na neiskorišteni potencijal unutarnjih plovnih putova u urbanim područjima, kako je prikazano u Strategiji za održivu i pametnu mobilnost; naglašava da urbana područja postaju sve zagušenija i da izgradnja nove cestovne infrastrukture nije uvijek isplativa; poziva Komisiju da vodni promet uključi u cilj strategije za održivu i pametnu mobilnost, koji se odnosi na bolju upotrebu unutarnjih plovnih putova u gradovima, te da iznese konkretne prijedloge čiji je cilj poboljšati logistiku na našim unutarnjim plovnim putovima i razmotriti krajnje isporuke teretnim biciklima, čime bi se potaknula promjena načina prijevoza; u tom pogledu traži od Komisije da poboljša prikupljanje podataka o gradskoj mobilnosti za prijevoz putnika i tereta vodnim putovima te ističe potencijal prijevoza unutarnjim plovnim putovima koji se može iskoristiti za posljednju fazu u održivoj gradskoj logistiki; |
| --- | --- |

55.

| 56. | stavlja naglasak na činjenicu da su podaci za 2019. o potražnji za prijevozom putnika pokazali da je europski sektor riječnih kružnih putovanja, uključujući plovila za dnevne izlete i trajektne usluge, bio u dobrom stanju prije pandemije bolesti COVID-19; međutim, primjećuje da je u prvoj polovici 2020. sektor doživio gotovo potpuni zastoj zbog aktualne zdravstvene situacije, što je nepovoljno utjecalo na poduzeća te im prouzročilo financijske poteškoće, te da još nije sigurno hoće li se 2021. putnički promet vratiti u normalno stanje (19); stoga poziva Komisiju da turizam unutarnjim plovnim putovima uključi u svoj predstojeći Europski program za turizam do 2050. kako bi se promicao poslovni model za održiv, inovativan i otporan oporavak riječnog turizma, uzimajući u obzir gospodarske učinke riječnog turizma na lučke regije u smislu dodane vrijednosti, otvaranja radnih mjesta i prihoda luka; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe da je potrebno dodatno istražiti potencijal unutarnjih plovnih putova za rekreativnu plovidbu i druge aktivnosti na obali, čime bi se potaknuo rast, otvorila nova radna mjesta i unaprijedio turizam u dotičnim regijama; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice da prihvate međunarodni certifikat za upravitelje brodova za rekreaciju usvajanjem Rezolucije br. 40. Odbora za unutarnji promet pri Gospodarskoj komisiji Ujedinjenih naroda za Europu kako bi se omogućilo prekogranično priznavanje dozvola i olakšala rekreativna plovidba u Europi; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiju. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  SL L 345, 27.12.2017., str. 53.

(2)  SL L 252, 16.9.2016., str. 118.

(3)  SL L 307, 28.10.2014., str. 1.

(4)  SL L 348, 20.12.2013., str. 1.

(5)  SL L 368, 17.12.1992., str. 38.

(6)  SL L 255, 30.9.2005., str. 152.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0131.

(8)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(9)  SL C 449, 23.12.2020., str. 154.

(10)  SL C 224, 27.6.2018., str. 29.

(11)  SL L 327, 22.12.2000., str. 1.

(12)  Direktiva o staništima (SL L 206, 22.7.1992., str. 7.) i Direktive o pticama (SL L 20, 26.1.2010., str. 7.).

(13)  Direktiva 2010/40/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 7. srpnja 2010. o okviru za uvođenje inteligentnih prometnih sustava u cestovnom prometu i za veze s ostalim vrstama prijevoza (SL L 207, 6.8.2010., str. 1.).

(14)  SL L 249, 31.7.2020., str. 33.

(15)  SL L 368, 17.12.1992., str. 38.

(16)  Development Centre for Ship Technology and Transport Systems (DST), Assessment of technologies in view of zero-emission IWT’ (Procjena tehnologija u cilju postizanja prijevoza unutarnjim plovnim putovima s nultom stopom emisija), dio sveobuhvatne studije Središnje komisije za plovidbu Rajnom pod naslovom Financing the energy transition towards a zero-emission European IWT sector (Financiranje energetske tranzicije na putu prema europskom sektoru prijevoza unutarnjim plovnim putovima s nultom stopom emisija), Izvješće br. 2293., str. 95.

(17)  Uredba (EU) br. 546/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 718/1999 o politici Zajednice u odnosu na kapacitet flote s ciljem promicanja prijevoza unutarnjim plovnim putovima (SL L 163, 29.5.2014., str. 15.).

(18)  Radni dokument službi Komisije od 24. veljače 2021., (SWD(2021)0047).

(19)  Središnja komisija za plovidbu Rajnom, Market observation report 2020 (Izvješće o stanju tržišta za 2020.): inland navigation in Europe (unutarnja plovidba u Europi), rujan 2020.

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/18

---

P9_TA(2021)0368

Prema snažnijem partnerstvu s najudaljenijim regijama EU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. Prema snažnijem partnerstvu s najudaljenijim regijama EU-a (2020/2120(INI))

(2022/C 117/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja kako ih je usvojila Opća skupština UN-a 25. rujna 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030. i ciljeve održivog razvoja kako ih je usvojila Opća skupština UN-a 25. rujna 2015.,

| — | uzimajući u obzir sporazum donesen 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP21) (u daljnjem tekstu: Pariški sporazum), a posebno njegov članak 7. stavak 2. i članak 11. stavak 2., kojima se priznaju lokalne, podnacionalne i regionalne dimenzije klimatskih promjena i djelovanja u području klime, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum donesen 12. prosinca 2015. u Parizu na 21. konferenciji stranaka Okvirne konvencije Ujedinjenih naroda o klimatskim promjenama (COP21) (u daljnjem tekstu: Pariški sporazum), a posebno njegov članak 7. stavak 2. i članak 11. stavak 2., kojima se priznaju lokalne, podnacionalne i regionalne dimenzije klimatskih promjena i djelovanja u području klime,

| — | uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o globalnom zagrijavanju od 1,5 C, njegovo peto izvješće o procjeni (AR5) i objedinjeno izvješće o toj temi, posebno izvješće o klimatskim promjenama i tlu te posebno izvješće o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posebno izvješće Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) o globalnom zagrijavanju od 1,5 C, njegovo peto izvješće o procjeni (AR5) i objedinjeno izvješće o toj temi, posebno izvješće o klimatskim promjenama i tlu te posebno izvješće o oceanima i kriosferi u kontekstu klimatskih promjena,

| — | uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Organizacije afričkih, karipskih i pacifičkih država koji je sklopljen 15. travnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Organizacije afričkih, karipskih i pacifičkih država koji je sklopljen 15. travnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir novi višegodišnji financijski okvir (VFO) Europske unije za razdoblje 2021. – 2027. koji su Europski parlament i Vijeće odobrili u prosincu 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi višegodišnji financijski okvir (VFO) Europske unije za razdoblje 2021. – 2027. koji su Europski parlament i Vijeće odobrili u prosincu 2020.,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. veljače 2021. naslovljenu „Izgradnja klimatski otporne budućnosti – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (COM(2021)0082) i povezanu procjenu učinka i ranjivosti najudaljenijih regija Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. veljače 2021. naslovljenu „Izgradnja klimatski otporne budućnosti – nova strategija EU-a za prilagodbu klimatskim promjenama” (COM(2021)0082) i povezanu procjenu učinka i ranjivosti najudaljenijih regija Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030. – vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci od 23. ožujka 2020. o provedbi komunikacije Komisije naslovljene „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (COM(2020)0104), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija i Europskoj investicijskoj banci od 23. ožujka 2020. o provedbi komunikacije Komisije naslovljene „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (COM(2020)0104),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenu „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (COM(2017)0623), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenu „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (COM(2017)0623),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. lipnja 2012. naslovljenu „Najudaljenije regije Europske unije: prema partnerstvu za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2012)0287), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. lipnja 2012. naslovljenu „Najudaljenije regije Europske unije: prema partnerstvu za pametan, održiv i uključiv rast” (COM(2012)0287),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. listopada 2008. naslovljenu „Najudaljenije regije: potencijal za Europu” (COM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. listopada 2008. naslovljenu „Najudaljenije regije: potencijal za Europu” (COM(2008)0642),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. rujna 2007. naslovljenu „Strategija za najudaljenije regije: pregled i izgledi za budućnost” (COM(2007)0507), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. rujna 2007. naslovljenu „Strategija za najudaljenije regije: pregled i izgledi za budućnost” (COM(2007)0507),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. svibnja 2004. naslovljenu „Pojačano partnerstvo za najudaljenije regije” (COM(2004)0343), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 26. svibnja 2004. naslovljenu „Pojačano partnerstvo za najudaljenije regije” (COM(2004)0343),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. listopada 2020. o strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 23. listopada 2020. o strategiji EU-a za bioraznolikost do 2030.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o biološkoj raznolikosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o biološkoj raznolikosti,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. studenoga 2019. o oceanima i morima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 19. studenoga 2019. o oceanima i morima,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 10. prosinca 2020. o Izvješću Europske komisije o provedbi obnovljenog strateškog partnerstva s najudaljenijim regijama Europske unije (2021/C 37/10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 10. prosinca 2020. o Izvješću Europske komisije o provedbi obnovljenog strateškog partnerstva s najudaljenijim regijama Europske unije (2021/C 37/10),

| — | uzimajući u obzir izjave predsjednika najudaljenijih regija, posebno deklaraciju usvojenu na XXV. Konferenciji predsjednika najudaljenijih regija Europske unije održanoj 26. i 27. studenoga 2020. na Mayotteu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave predsjednika najudaljenijih regija, posebno deklaraciju usvojenu na XXV. Konferenciji predsjednika najudaljenijih regija Europske unije održanoj 26. i 27. studenoga 2020. na Mayotteu,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Konferencije predsjednika najudaljenijih regija Europske unije (CPRUP) s međukonferencijskog sastanka 3. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Konferencije predsjednika najudaljenijih regija Europske unije (CPRUP) s međukonferencijskog sastanka 3. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o kohezijskoj politici i kružnom gospodarstvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. lipnja 2018. o kohezijskoj politici i kružnom gospodarstvu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o klimatskim promjenama – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo u skladu s Pariškim sporazumom (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. ožujka 2019. o klimatskim promjenama – Europska strateška dugoročna vizija za prosperitetno, moderno, konkurentno i klimatski neutralno gospodarstvo u skladu s Pariškim sporazumom (4),

| — | uzimajući u obzir studiju Europskog parlamenta iz 2021. o kohezijskoj politici i klimatskim promjenama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europskog parlamenta iz 2021. o kohezijskoj politici i klimatskim promjenama,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2017. o promicanju kohezije i razvoja u najudaljenijim regijama Unije: primjena članka 349. UFEU-a (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 6. srpnja 2017. o promicanju kohezije i razvoja u najudaljenijim regijama Unije: primjena članka 349. UFEU-a (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. travnja 2017. o upravljanju ribarskim flotama u najudaljenijim regijama (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. travnja 2017. o upravljanju ribarskim flotama u najudaljenijim regijama (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o optimizaciji razvoja potencijala najudaljenijih regija stvaranjem sinergije između strukturnih fondova i drugih programa Europske unije (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. veljače 2014. o optimizaciji razvoja potencijala najudaljenijih regija stvaranjem sinergije između strukturnih fondova i drugih programa Europske unije (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. travnja 2012. o ulozi kohezijske politike u najudaljenijim regijama Europske unije u kontekstu strategije Europa 2020. (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. travnja 2012. o ulozi kohezijske politike u najudaljenijim regijama Europske unije u kontekstu strategije Europa 2020. (8),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0241/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0241/2021),

| A. | uzimajući u obzir važnost europskog zelenog plana, načela „ne nanosi bitnu štetu”, ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

A.

uzimajući u obzir važnost europskog zelenog plana, načela „ne nanosi bitnu štetu”, ciljeva održivog razvoja i Pariškog sporazuma;

| B. | uzimajući u obzir važnost načela utvrđenih u europskom stupu socijalnih prava, uključujući njegov doprinos uklanjanju nejednakosti te promicanju rodne ravnopravnosti i rodno osviještene politike; |
| --- | --- |

B.

uzimajući u obzir važnost načela utvrđenih u europskom stupu socijalnih prava, uključujući njegov doprinos uklanjanju nejednakosti te promicanju rodne ravnopravnosti i rodno osviještene politike;

| C. | podsjećajući da su najudaljenije regije povezane s trima državama članicama te da se tih devet regija, koliko ih sada ima, tj. Francuska Gvajana, Guadeloupe, Réunion, Mayotte, Martinique i Saint Martin (Francuska), Azori i Madeira (Portugal) i Kanarski Otoci (Španjolska), nalazi u dvama oceanima, Atlantskome i Indijskome, i imaju više od 4,8 milijuna stanovnika; |
| --- | --- |

C.

podsjećajući da su najudaljenije regije povezane s trima državama članicama te da se tih devet regija, koliko ih sada ima, tj. Francuska Gvajana, Guadeloupe, Réunion, Mayotte, Martinique i Saint Martin (Francuska), Azori i Madeira (Portugal) i Kanarski Otoci (Španjolska), nalazi u dvama oceanima, Atlantskome i Indijskome, i imaju više od 4,8 milijuna stanovnika;

| D. | ističući da se 80 % europske bioraznolikosti nalazi u najudaljenijim regijama i europskim prekomorskim zemljama i područjima te da ti teritoriji imaju stratešku važnost iz perspektive geopolitike očuvanja svjetske bioraznolikosti; |
| --- | --- |

D.

ističući da se 80 % europske bioraznolikosti nalazi u najudaljenijim regijama i europskim prekomorskim zemljama i područjima te da ti teritoriji imaju stratešku važnost iz perspektive geopolitike očuvanja svjetske bioraznolikosti;

| E. | ističući da najudaljenije regije uvećavaju pomorsku dimenziju Europske unije nudeći joj najveći pomorski prostor na svijetu s više od 25 milijuna km2 isključivog gospodarskog pojasa (IGP) i velikim gospodarskim mogućnostima; |
| --- | --- |

E.

ističući da najudaljenije regije uvećavaju pomorsku dimenziju Europske unije nudeći joj najveći pomorski prostor na svijetu s više od 25 milijuna km2 isključivog gospodarskog pojasa (IGP) i velikim gospodarskim mogućnostima;

| F. | izražavajući zabrinutost zbog toga što su najudaljenije regije zbog svojeg otočnog položaja pogođenije onečišćenjem mora od bilo koje druge kontinentalne regije u Europi, što negativno utječe na njihov razvoj s ekološkog i gospodarskog stajališta; |
| --- | --- |

F.

izražavajući zabrinutost zbog toga što su najudaljenije regije zbog svojeg otočnog položaja pogođenije onečišćenjem mora od bilo koje druge kontinentalne regije u Europi, što negativno utječe na njihov razvoj s ekološkog i gospodarskog stajališta;

| G. | izražavajući žaljenje zbog toga što stopa ranog napuštanja školovanja među mladima između 18 i 24 godine u najudaljenijim regijama premašuje 20 %, što je znatno više od prosjeka od 10 % u Europskoj uniji (9); |
| --- | --- |

G.

izražavajući žaljenje zbog toga što stopa ranog napuštanja školovanja među mladima između 18 i 24 godine u najudaljenijim regijama premašuje 20 %, što je znatno više od prosjeka od 10 % u Europskoj uniji (9);

| H. | smatrajući da najudaljenije regije raspolažu izvanrednim kulturnim bogatstvom koji pridonosi utjecaju Europe i jača njezin položaj „meke sile” u svijetu te da je u komunikaciji Komisije donesenoj 2017. kultura prepoznata kao jedan važan aspekt i razlikovni element najudaljenijih regija; |
| --- | --- |

H.

smatrajući da najudaljenije regije raspolažu izvanrednim kulturnim bogatstvom koji pridonosi utjecaju Europe i jača njezin položaj „meke sile” u svijetu te da je u komunikaciji Komisije donesenoj 2017. kultura prepoznata kao jedan važan aspekt i razlikovni element najudaljenijih regija;

| I. | izražavajući žaljenje zbog toga što je trenutačna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 razotkrila postojeće zabrinjavajuće slabosti gospodarstava najudaljenijih regija i što će ta kriza i Brexit imati dugoročne socijalne, ekonomske, okolišne, teritorijalne i kulturne posljedice; |
| --- | --- |

I.

izražavajući žaljenje zbog toga što je trenutačna kriza uzrokovana bolešću COVID-19 razotkrila postojeće zabrinjavajuće slabosti gospodarstava najudaljenijih regija i što će ta kriza i Brexit imati dugoročne socijalne, ekonomske, okolišne, teritorijalne i kulturne posljedice;

| J. | smatrajući da je zdravstvena kriza također pogoršala slabosti regionalnih zdravstvenih službi najudaljenijih regija zbog čega su u tim regijama uvedene prilično stroge mjere za borbu protiv pandemije; |
| --- | --- |

J.

smatrajući da je zdravstvena kriza također pogoršala slabosti regionalnih zdravstvenih službi najudaljenijih regija zbog čega su u tim regijama uvedene prilično stroge mjere za borbu protiv pandemije;

| K. | izražavajući zabrinutost zbog toga što će aktualna kriza uzrokovana pandemijom vjerojatno utjecati na različite sektore plavog gospodarstva, prvenstveno na obalni i pomorski turizam; |
| --- | --- |

K.

izražavajući zabrinutost zbog toga što će aktualna kriza uzrokovana pandemijom vjerojatno utjecati na različite sektore plavog gospodarstva, prvenstveno na obalni i pomorski turizam;

GLAVA 1.: Konsolidacija napretka, suočavanje s ranjivostima i stavljanje najudaljenijih regija u središte europskog djelovanja oslanjajući se na njihov potencijal

| 1. | pozdravlja izvješće Komisije iz ožujka 2020. koje sadrži prvi pregled provedbe osnaženog i obnovljenog strateškog partnerstva s najudaljenijim regijama pokrenutog u listopadu 2017. i napora koje su radi njegova ostvarenja poduzele s jedne strane najudaljenije regije i njihove matične države članice, a s druge europske institucije; poziva na to da se te mjere konsolidiraju u novoj strategiji EU-a za te regije; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da, zahvaljujući posebnim prilagodbama strukturnih fondova i horizontalnih programa, novi VFO za razdoblje 2021. – 2027. najudaljenijim regijama donosi brojne financijske i zakonodavne prednosti te pozdravlja dodatne mjere koje su za najudaljenije regije poduzete u okviru europskog plana za oporavak „Next Generation EU”; ustraje u tome da je članak 349. UFEU-a potrebno tumačiti zajedno s člankom 7. kako bi se pri provedbi prava Unije omogućila primjena drugačijeg pristupa za najudaljenije regije kojim se u potpunosti uzimaju u obzir njihove osobitosti i strukturna ograničenja u skladu s presudom Suda od 15. prosinca 2015.; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sa zadovoljstvom primjećuje da je nekoliko poreznih odstupanja za najudaljenije regije zadržano i produljeno do 2027. (porez AIEM („Arbitrio sobre Importaciones y Entregas de Mercancías en las Islas Canarias”, za Kanarske otoke), porez „octroi de mer” za najudaljenije francuske regije, smanjenje porezne stope za likere, rum i rakiju s Azora i Madeire te tradicionalne rumove iz prekomorskih departmana); podsjeća na važnost zadržavanja mehanizama koji se temelje na članku 349. UFEU-a za one najudaljenije regije koje moraju istovremeno neupitno zaštititi svoju domaću proizvodnju i pokušati sniziti visoke troškove života, istovremeno osiguravajući dobru informiranost stanovnika najudaljenijih regija o provedbi tih mehanizama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | potiče službe Komisije te nacionalna i regionalna tijela da u cilju stimuliranja lokalnih inicijativa postignu ravnotežu između zakonite i nužne kontrole korištenja europskih fondova te pojednostavnjenja i fleksibilnosti administrativnih pravila potrebnih za njihovu modernizaciju i optimalno funkcioniranje; |
| --- | --- |

4.

A.   
  Sustavno uzimanje u obzir najudaljenijih regija

| 5. | nada se da će europske institucije u svim europskim javnim politikama sustavno uzimati u obzir najudaljenije regije s pomoću transverzalnog i integriranog pristupa okolnostima i izazovima tih regija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju da, u skladu sa svojom ulogom „čuvarice Ugovorâ”, Odjel za najudaljenije regije u Glavnoj upravi REGIO učini „čuvarom pravilne primjene članka 349. UFEU-a” i da razmotri stvaranje zasebne uprave koja bi bila izravno povezana s drugim točkama za najudaljenije regije u drugim glavnim upravama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva Vijeće da po uzoru na Posebni odbor za poljoprivredu uspostavi poseban odbor za najudaljenije regije kako bi se osiguralo da se o prioritetima i stvarnim okolnostima najudaljenijih regija vodi računa u raznim europskim inicijativama i propisima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva na uspostavu funkcije „stalnog izvjestitelja za najudaljenije regije” kako bi se ojačao nadzor Parlamenta nad ispravnom primjenom članka 349. UFEU-a u europskim javnim politikama; |
| --- | --- |

8.

B.   
  Bolja komunikacija i informiranje

| 9. | poziva na donošenje istinske komunikacijske strategije u čijem će središtu biti mladi i informiranje mladih o mogućnostima koje im nudi EU te njihovo osvještavanje o korisnosti Europe u svakodnevnom životu; poziva na uspostavu ureda Komisije u svakoj od najudaljenijih regija s obzirom na arhipelaški status mnogih od tih regija i njihovih brojnih i međusobno udaljenih teritorija; |
| --- | --- |

9.

| 10. | preporučuje bolje korištenje različitih platformi za razmjenu informacija među upravama, kao što su program TAIEX-REGIO PEER 2 PEER za kohezijske fondove ili TAIEX-EIR PEER 2 PEER za pitanja zaštite okoliša ili pak Europska platforma dionika kružnog gospodarstva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | predlaže stvaranje svojevrsnog programa „Erasmus” za uprave koje upravljaju europskim fondovima u najudaljenijim regijama kako bi se osigurala razmjena dobrih praksi i primjera u svrhu optimizacije korištenja kohezijskih fondova; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava važnost internetske stranice (10) posvećene statistici najudaljenijih regija (Eurostat), koja se održava u suradnji sa statističkim uredima Portugala, Španjolske i Francuske te najudaljenijih regija; žali zbog toga što ne postoje sveobuhvatni podaci o Saint-Martinu, zbog čega nije moguće provesti cjelovite i komparativne analize svih najudaljenijih regija; poziva Europsku komisiju, a posebno Eurostat, da prikupe pouzdane, agregirane i ažurirane podatke iz svih najudaljenijih regija, čime će se omogućiti sektorske analize i procjena učinka provedbe europskih politika u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

12.

C.   
  Izgradnja budućnosti

| 13. | poziva na to da se najudaljenije regije snažnije uključe u rasprave u okviru Konferencije o budućnosti Europe, osobito putem Konferencije predsjednika najudaljenijih regija, kako bi te regije mogle iznijeti svoja geopolitička stajališta i kako bi se osigurala djelotvorna primjena članka 349. UFEU-a u različitim budućim programima i politikama EU-a; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da su dijalozi s građanima temeljni element u približavanju i povezivanju između najudaljenijih regija i europskih institucija; u tom kontekstu poziva Komisiju da pojača taj dijalog, posebno u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Komisiju da zajednički s najudaljenijim regijama i za njih osmisli novu strategiju koja je usklađena s lokalnim okolnostima i potrebama te odražava preporuke Europskog parlamenta i koja će se temeljiti na poštovanju osobitosti najudaljenijih regija, konsolidaciji pravne stečevine i optimalnom korištenju postojećih mehanizama, kao i na inovacijama i pristupanju najudaljenijim regijama kao „područjima koja pružaju rješenja”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | preporučuje utvrđivanje istinskog akcijskog plana za to novo strateško partnerstvo, u koji će se uključiti glavni dionici, uključujući nacionalna, regionalna i lokalna tijela, gospodarske i socijalne dionike, civilno društvo, akademsku zajednicu i nevladine organizacije; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva na što bržu provedbu te nove strategije i s njom povezanog akcijskog plana kako bi se potaknuo gospodarski i socijalni oporavak najudaljenijih regija; |
| --- | --- |

17.

GLAVA 2.: Ulaganje u dostojanstvena radna mjesta, jačanje solidarnosti i djelovanje prvenstveno za mlade

| 18. | svjestan je da najudaljenije regije nude mogućnosti za Uniju za osmišljavanje pilot-projekata za rješavanje socioekonomskih i klimatskih problema, ali da je za to potrebno ubrzati nadoknađivanje zaostatka povezanih sa strukturnim poteškoćama, primjerice konsolidirati i namjenski upotrebljavati alate za nadoknađivanje tih strukturnih nedostataka povezanih s udaljenošću i otočnim položajem, koji su presudni za to da se najudaljenije regije u potpunosti i ravnopravno integriraju u europsko područje; |
| --- | --- |

18.

A.   
  Jačanje solidarnosti

| 19. | poziva Komisiju, države članice i najudaljenije regije da borbu protiv siromaštva, nezaposlenosti i socijalne isključenosti, uključujući za osobe s invaliditetom, učine prioritetima europske solidarnosti, uz istodobno ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje te u buduće projekte usmjerene na inovacije, posebno društvene inovacije, prenamjene i diversifikaciju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | smatra da bi kohezijska politika trebala biti pogodnija za žene koje žive u najudaljenijim regijama i da bi se njome trebale promicati rodna ravnopravnost i provedba učinkovite strategije EU-a za rodnu ravnopravnost u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe važnu ulogu socijalne i solidarne ekonomije u najudaljenijim regijama, u partnerstvu s regionalnim i lokalnim vlastima, u borbi protiv ograničenja uzrokovanih udaljenim položajem, siromaštva i socijalne isključenosti te u otvaranju radnih mjesta i razvoju inicijativa u tim regijama, u skladu s raznim europskim strategijama; zalaže se za uvažavanje tih okolnosti na europskoj razini i za izravan pristup tog neprofitnog sektora europskim subvencijama; |
| --- | --- |

21.

B.   
  Zaštita zdravlja

| 22. | ističe da su najudaljenije regije zbog svojih osobitosti naročito osjetljive na globalne događaje kao što je pandemija bolesti COVID-19; stoga poziva na to da se izvuku najbolje pouke iz te krize i da se uzme u obzir posebna situacija najudaljenijih regija pri suočavanju s takvim događajima u budućnosti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | predlaže osnivanje istraživačkog centra za tropske zarazne bolesti i bolesti koje su u prvom redu prisutne u najudaljenijim regijama, kao što su dijabetes, pretilost i određene vrste raka, te da se iskoriste potrebna sredstva kako bi se nadoknadila kašnjenja u pružanju zdravstvene skrbi u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | predlaže pokretanje pilot-projekta po uzoru na pripremno djelovanje BEST za potporu aktivnostima povezanima s ljekovitim biljkama u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

24.

C.   
  Mladi: prioritet za plan djelovanja i rezultate

| 25. | ističe da je snaga mladih u najudaljenijim regijama velika prednost koja često nije dovoljno cijenjena i da bi se prvenstveno na temelju te snage trebala pronalaziti konkretna rješenja intenzivnim mobiliziranjem europskih fondova za obrazovanje, osposobljavanje, potporu mladima, stanovanje te dostojanstvena i kvalitetna radna mjesta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | u tom pogledu naglašava da je potrebno dati prednost ulaganjima u sve razine obrazovanja i cjeloživotnog osposobljavanja u najudaljenijim regijama kako bi se suzbilo rano napuštanje školovanja; poziva Europsku komisiju da obrazovanje smatra „ključnom sastavnicom” za razvoj najudaljenijih regija i da podupire regionalne i lokalne vlasti u osmišljavanju javnih politika koje potiču mlade i nude im nove privlačne mogućnosti obrazovanja, osposobljavanja, stjecanja kvalifikacija i prekvalifikacije na lokalnoj i regionalnoj razini, uključujući digitalne vještine, uživo ili na daljinu, kako bi se izgradile priznate vještine; |
| --- | --- |

26.

| 27. | potiče mobilizaciju europskih fondova za stvaranje, s jedne strane, „Kampusa izvrsnosti” u geografskim područjima najudaljenijih regija na temelju promicanja međusobne povezanosti škola, sveučilišta i centara za osposobljavanje u najudaljenijim regijama i, s druge strane, istraživačkih centara za bolje proučavanje i razumijevanje bioraznolikosti najudaljenijih područja; |
| --- | --- |

27.

| 28. | u pogledu stope nezaposlenosti mladih u najudaljenijim regijama podsjeća na to da je nužno uspostaviti posebne instrumente, osobito inicijativom za zapošljavanje mladih; u tom pogledu pozdravlja uvođenje dodatnih sredstava za najudaljenije regije u okviru fonda ESF+ za razdoblje 2021. – 2027. i poziva dotične regije da iskoriste taj novi izvor financiranja za potporu zapošljivosti, mobilnosti i osposobljavanju u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju da pruži potporu zapošljavanju mladih u najudaljenijim regijama na temelju uspostave digitalne internetske jedinstvene kontaktne točke u suradnji s privatnim sektorom, sveučilištima i lokalnim tijelima kako bi se pružila potpora pri potrazi za prvim zaposlenjem i osnivanju poduzeća ili preuzimanju poduzeća u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

29.

D.   
  Jačanje integracije stvarnih okolnosti u najudaljenijim regijama u Erasmus+

| 30. | traži da se za vrijeme provedbe programa Erasmus+ studentima iz najudaljenijih regija pruži najveća moguća potpora, prema potrebi uz povećanje financijskih sredstava za pokrivanje stvarnih troškova putovanja i da se promiče mobilnost prema trećim zemljama u geografskom, kulturnom i povijesnom području svake najudaljenije regije, kao i razmjene unutar najudaljenijih regija; |
| --- | --- |

30.

| 31. | isto tako naglašava da je ključno povećati sudjelovanje najudaljenijih regija u svim aktivnostima programa Erasmus+ te promicati snažnu suradnju i mobilnost između obrazovnih, socijalnih i sportskih ustanova; |
| --- | --- |

31.

GLAVA 3.: Razvoj održivog i pravednog rasta, pokretanje zelenoga i plavoga gospodarstva i stvaranje novih zanimanja u cilju klimatske neutralnosti do 2050.

| 32. | ističe važnost poticanja lokalnih inicijativa podupiranjem svih proizvodnih poduzeća u najudaljenijim regijama, uz posebnu pozornost posvećenu mikropoduzećima, malim i srednjim poduzećima i sektorima turizma, obrtništva, kulture, industrije, građevinarstva i digitalnog sektora; ističe da su potrebna održiva i otporna inovativna ulaganja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče najudaljenije regije da se povežu s mrežom „Local 2030” i razviju tablice pokazatelja održivog razvoja kako bi bolje razmjenjivale svoja rješenja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ponavlja potrebu da se zanimanja povezana s poljoprivredom, stočarstvom, ribarstvom, pomorstvom i okolišem učine privlačnijima u najudaljenijim regijama zbog njihove mogućnosti unaprjeđenja gospodarstva, društva i okoliša, s naglaskom na najmlađim generacijama; |
| --- | --- |

34.

A.   
  Poljoprivredna politika i zeleno gospodarstvo

| 35. | naglašava potrebu za uključivanjem osobitosti i poljoprivrednih modela najudaljenijih regija u strateške planove i upravljanje programima ruralnog razvoja ZPP-a za fleksibilniji pristup više usredotočen na regije; |
| --- | --- |

35.

| 36. | traži zadržavanje, pa čak i jačanje, posebnih mehanizama i povećavanje financijskih sredstava u okviru programa POSEI kako bi se postigli ciljevi prehrambene autonomije, poljoprivredno-ekološke tranzicije, zelenog rasta, diversifikacije i odgovaranja na tržišne krize u najudaljenijim regijama; podsjeća da iznosi programa POSEI nisu ažurirani s obzirom na inflaciju, za razliku od ostalih plaćanja u okviru ZPP-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | smatra da je program POSEI ključan za promicanje gospodarske i socijalne kohezije u EU-u, očuvanje ruralnog okoliša i borbu protiv depopulacije u najudaljenijim regijama te u tom pogledu naglašava da je Komisija pozitivno ocijenila program POSEI; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primjećuje da je ukidanjem kvota i zajamčenih cijena, koje je započelo reformom zajedničke organizacije tržišta šećera 2005., oslabljen položaj proizvođača šećerne trske u najudaljenijim regijama; ustraje u tome da je nužno da sve posebne odredbe donesene na osnovi članka 349. UFEU-a postanu trajne kako bi se ostvarila dugotrajna konkurentnost tog sektora; poziva na to da se uvede zaštitni mehanizam za uzgajivače šećerne trske u slučaju pada cijene šećera na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju da poveća proračune predviđene za kampanje promicanja sustava kvalitete EU-a, podizanja razine osviještenosti i njihova vrednovanja, posebno onih koje se odnose na:






  i. | proizvode sa zaštićenom oznakom izvornosti (ZOI), zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla (ZOZP), oznakom zajamčeno tradicionalnog specijaliteta (ZTS) i dobrovoljne programe certificiranja; |
| --- | --- | --- |

39.

i.

proizvode sa zaštićenom oznakom izvornosti (ZOI), zaštićenom oznakom zemljopisnog podrijetla (ZOZP), oznakom zajamčeno tradicionalnog specijaliteta (ZTS) i dobrovoljne programe certificiranja;

| ii. | metode ekološke proizvodnje; |
| --- | --- |

ii.

metode ekološke proizvodnje;

| iii. | logotipove kvalitetnih poljoprivrednih proizvoda specifičnih za najudaljenije regije; |
| --- | --- |

iii.

logotipove kvalitetnih poljoprivrednih proizvoda specifičnih za najudaljenije regije;

| 40. | podržava strategiju „od polja do stola”, kojom se dodatno ograničava upotreba sredstava za zaštitu bilja u EU-u, ali naglašava da je potrebno uzeti u obzir osobitosti tropskih i suptropskih kultura u najudaljenijim regijama i pratiti tranziciju; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naposljetku ponovno ističe važnost zadržavanja stope sufinanciranja od 85 % za najudaljenije regije u okviru EPFRR-a, osobito radi obnove, očuvanja i poboljšanja biološke raznolikosti u poljoprivredi i šumarstvu te promicanja razvoja ruralnih područja u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

41.

B.   
  Ribarstvena politika i plavo gospodarstvo

| 42. | ističe temeljnu ulogu plavog gospodarstva u najudaljenijim regijama i za njih; poziva na uspostavu prirodnih rješenja i naglašava da je potrebno poštovati ravnotežu između oceanskih resursa i razvoja pomorskih aktivnosti; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju da pokrene pilot-projekte usmjerene na plavo gospodarstvo i osposobljavanje u najudaljenijim regijama kako bi se tim regijama dao vodeći položaj u upravljanju oceanima te kako bi se poduprle inovacije i istraživanja, uključujući one za hidrobiorazgradive materijale u cilju prijelaza na kružno gospodarstvo, a da se pritom ti materijali ne smatraju rješenjem za onečišćenje mora; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva na jačanje posebnih mehanizama u okviru zajedničke ribarstvene politike preko Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA) kako bi se postigao cilj prehrambene autonomije i podržao plavi rast najudaljenijih regija, posebnoosiguravanjem učinkovitih i pragmatičnih rješenja za prijevoz proizvoda ribarstva iz najudaljenijih regija kako bi brzo i najbolje moguće kvalitete stigli na glavna tržišta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | zabrinut je zbog toga što su ribarske flote u najudaljenijim regijama ponekad u lošem stanju i sve starije, kao i zbog utjecaja te opasnosti na ribare i okoliš; podsjeća da se u tim regijama ribolovne aktivnosti uvelike temelje na tradicionalnim praksama i stoga žali zbog toga što se u okviru EFPRA-e za razdoblje 2021. – 2027. ne može podržati obnova flota za artizanalni ribolov u najudaljenijim regijama, pod uvjetom da postoji ravnoteža između ribolovnog kapaciteta i ribolovnih mogućnosti u najudaljenijim regijama (poštovanje najvišeg održivog prinosa); |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva Komisiju da pomogne državama članicama kako bi se unaprijedilo prikupljanje znanstvenih podataka potrebnih za ispunjavanje uvjeta za dobivanje državne potpore namijenjene obnovi ribarskih flota u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

46.

| 47. | podsjeća da se u skladu s člankom 29.d Uredbe o EFPRA-i Komisija obvezala objaviti izvješće na sredini razdoblja o poglavlju o najudaljenijim regijama (poglavlje V.) i analizirati potrebu za zasebnom uredbom o ribarstvu u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

47.

| 48. | traži od Komisije i Vijeća da od 2027. uspostave instrument potpore sličan programu POSEI za sektor pomorstva i ribarstva u najudaljenijim regijama kako bi se osigurala financijska sredstva za zadovoljavanje posebnih potreba tih regija; |
| --- | --- |

48.

| 49. | podsjeća na to da najudaljenije regije treba zaštititi pri sklapanju sporazuma o ribarstvu s trećim zemljama; |
| --- | --- |

49.

C.   
  Održivi turizam

| 50. | traži od Komisije i država članica da pruže snažnu potporu turističkom sektoru u najudaljenijim regijama kako bi se promicao oporavak i održivi rast te kako bi se ostvarila potrebna društvena, ekološka i digitalna preobrazba tog sektora, posebno u malim i srednjim poduzećima; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ponavlja da je potrebno usredotočiti se na održivi turizam podupiranjem inovativnih pilot-projekata za promicanje zelenijih i digitalnih rješenja koja se temelje na iskorištavanju i poštovanju prirodnog potencijala regija u okviru projekata ekoturizma; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva na stvaranje, dugoročno gledano, jedinstvene europske oznake za održivi turizam, koja bi trebala obuhvaćati i aspekte kvalitete, dostupnosti i uključivosti, uz posebnu pozornost posvećenu najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

52.

D.   
  Okoliš, bioraznolikost, klima i energetika

| 53. | pozdravlja činjenicu da se u zelenom planu i strategiji EU-a za biološku raznolikost do 2030. uzima u obzir izniman potencijal biološke raznolikosti najudaljenijih regija; |
| --- | --- |

53.

| 54. | snažno podupire promicanje UN-ovih ciljeva održivog razvoja i načela „ne nanosi bitnu štetu” u smislu članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 (11) o taksonomiji; |
| --- | --- |

54.

| 55. | zabrinut je zbog sve češće pojave i sve snažnijih vremenskih pojava u najudaljenijim regijama koje su izravno povezane s klimatskim promjenama te ponavlja potrebu za snažnim djelovanjem na svim razinama kako bi se uskladila ulaganja potrebna za prilagodbu, otpornost i prevenciju u pogledu sve većih klimatskih prijetnji; preporučuje povećanu upotrebu mehanizma Unije za civilnu zaštitu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća da posebni izazovi s kojima se suočavaju najudaljenije regije, kao što su porast razine mora, porast temperature mora i sve veća učestalost potresa i poplava, zahtijevaju da se u zakonodavnom okviru EU-a te posebnosti uzmu u obzir i, prema potrebi, predvide izuzeća te financijski i tehnički poticaji; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe da provedba strategije za biološku raznolikost u najudaljenijim regijama treba biti usklađena s naporima za postizanje održivog razvoja sektora poljoprivrede, silvikulture, ribarstva i akvakulture u tim regijama; |
| --- | --- |

57.

| 58. | potiče stvaranje novih zanimanja povezanih s okolišem i potporu stručnjacima iz prakse koji djeluju u području zaštite biološke raznolikosti i okoliša, posebno udrugama i nevladinim organizacijama, te u tom pogledu i jačanje načela partnerstva; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva na to da novi Centar znanja za biološku raznolikost predviđen strategijom EU-a za bioraznolikost do 2030. osigura više prostora za podatke svih europskih prekomorskih subjekata i razvije prekomorski pristup planu EU-a za obnovu prirode; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju i relevantne države članice da aktivno promiču i podupiru ciljeve zaštite i obnove prirode u najudaljenijim regijama te poziva na stvaranje mreže za prirodu kojom bi se obuhvatile sve najudaljenije regije; |
| --- | --- |

60.

| 61. | upozorava na to da iseljavanje mladih ljudi iz najizoliranijih lokacija najudaljenijih regija negativno utječe na kapacitete za upravljanje šumama te povećava rizik od požara zbog nedostatnog gospodarenja tim resursima i rasta invazivnih biljaka; poziva na uspostavu mehanizama za zaštitu našeg okoliša, posebno borbom protiv depopulacije, privlačenjem i zadržavanjem većeg broja ljudi na tim mjestima te poticanjem aktivnosti povezanih s održivom poljoprivredom i prirodom; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja činjenicu da je inicijativa BEST integrirana u program LIFE; preporučuje da se inicijativi BEST godišnje dodijeli najmanje 8 milijuna EUR kako bi se najudaljenijim područjima pomoglo u provedbi nove europske strategije za biološku raznolikost, kojom se zahtijeva zaštita najmanje 30 % kopnenih i pomorskih površina; predlaže provedbu studije utjecaja na provedbu programa Natura 2000 u francuskim najudaljenijim regijama kako bi se utvrdili najbolji alati za zaštitu biološke raznolikosti i okoliša u tim regijama; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ponovno ističe cilj postizanja energetske autonomije najudaljenijih regija i snažno podupire cilj postizanja 100 % energije iz obnovljivih izvora u najudaljenijim regijama postupnim ukidanjem uporabe fosilnih goriva i povećanjem rastućeg potencijala održive i obnovljive energije, uključujući na otvorenom moru, u skladu s Pariškim sporazumom i europskom obvezom postizanja ugljične neutralnosti najkasnije do 2050. i klimatskih ciljeva do 2030.; |
| --- | --- |

63.

| 64. | potiče pružanje potpore za poboljšanje energetske učinkovitosti stambenih objekata u najudaljenijim regijama; ističe posebnosti i ograničenja u pogledu pristupa certificiranim materijalima; potvrđuje važnost Fonda za pravednu tranziciju i instrumenta REACT-EU, kojima se financiraju tranzicije u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

64.

E.   
  Integracija i valorizacija kružnog gospodarstva

| 65. | naglašava da kružno gospodarstvo, cilj nulte stope onečišćenja, energetska učinkovitost i očuvanje biološke raznolikosti moraju biti temeljna načela te nove strategije s najudaljenijim regijama, koja moraju dovesti do održivijih praksi očuvanja tih područja, gospodarskog razvoja, zapošljavanja i kohezije; |
| --- | --- |

65.

| 66. | traži od Komisije da predloži snažnu potporu najudaljenijim regijama kako bi se promicao novi održivi gospodarski model sa strukturnim inicijativama za razvoj kružnoga gospodarstva i promicanje zelenih radnih mjesta i novih zelenih zanimanja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | naglašava potrebu za integracijom kružnog gospodarstva u politike gospodarenja otpadom u najudaljenijim regijama; predlaže razvoj inovativnih rješenja za smanjenje i oporabu otpada u najudaljenijim regijama; upozorava na složenost i troškove gospodarenja otpadom u najudaljenijim regijama, zbog čega je potrebno poduprijeti ulaganja u infrastrukturu kako bi se potaknuo prelazak na kružno gospodarstvo; |
| --- | --- |

67.

| 68. | isto tako poziva Komisiju da uspostavi centar za borbu protiv onečišćenja mora u najudaljenijim regijama kako bi se poduprlo stvaranje infrastrukture za prikupljanje i zbrinjavanje morskog otpada; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva Komisiju da objavi pozive na podnošenje prijedloga u okviru programa Obzor Europa za znanstvenoistraživačke projekte usmjerene na najudaljenije regije koji se nadovezuju na rezultate programa Obzor 2020.; |
| --- | --- |

69.

GLAVA 4.: Prilagodba izazovima i prilikama u globaliziranom svijetu

| 70. | podsjeća da najudaljenije regije imaju velik potencijal i posebne prednosti koje mogu koristiti cijeloj Uniji te da se Europa mora oslanjati na najudaljenije regije i na njihovu suradnju sa susjednim zemljama u svrhu promicanja svojih demokratskih vrijednosti te okolišnih i socijalnih ciljeva; |
| --- | --- |

70.

| 71. | traži od Komisije da izradi i promiče makroregionalne strategije za najudaljenije regije u njihovim zemljopisnim područjima, istražujući pritom sve mogućnosti da se u praksi bolje koordinira istovremeno iskorištavanje sredstava različitih fondova EU-a (tj. Europskog fonda za regionalni razvoj, Odluke o PZP-ovima i Globalne Europe (tj. Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju)); |
| --- | --- |

71.

| 72. | isto tako poziva Komisiju da u makroregionalnoj strategiji za Atlantik uzme u obzir najudaljenije regije tako što će obuhvatiti aspekte prikladnije za te regije; |
| --- | --- |

72.

| 73. | potiče uvođenje nove sastavnice posvećene suradnji s najudaljenijim regijama u novom programu Interreg; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ističe potrebu za jačanjem, poticanjem i promicanjem razvoja projekata suradnje među različitim najudaljenijim regijama kako bi se poboljšala njihova geostrateška i geoekonomska situacija i razmijenile najbolje prakse; |
| --- | --- |

74.

A.   
  Pravedna i prilagođena politika tržišnog natjecanja

| 75. | ističe potrebu za zaštitom gospodarstava najudaljenijih regija od agresivnih poslovnih praksi, kao što su damping i zlouporaba monopolističkih položaja; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisiju da pri provedbi svoje politike tržišnog natjecanja uzme u obzir posebnosti najudaljenijih regija, a naročito njihovu udaljenost od europskog kopna i mali opseg njihovih tržišta te ističe korisnost izuzeća u pogledu državnih potpora za najudaljenije regije; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pozdravlja prilagodbu europskog zakonodavstva o državnim potporama kriznoj situaciji prouzročenoj bolešću COVID-19; poziva Komisiju da razmotri mogućnost zadržavanja nekih od tih izvanrednih mjera za najudaljenije regije uz zadržavanje postojećih mjera za te regije u Uredbi o općem skupnom izuzeću (12) i smjernicama za državne potpore namijenjene regijama; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva na stvaranje posebnog statusa za poduzeća u najudaljenijim regijama kako bi se povećala njihova konkurentnost, osobito u njihovom regionalnom okruženju; |
| --- | --- |

78.

B.   
  Prijevoz i otvaranje pristupa

| 79. | smatra da postoje ozbiljna i štetna ograničenja za najudaljenije regije povezana s udaljenošću, slabom povezivošću, ovisnošću u pogledu luka i zračnih luka te orografijom; smatra da je u okviru EFRR-a i Instrumenta za povezivanje Europe potrebno uspostaviti prometnu politiku koja je u potpunosti prilagođena okolnostima u najudaljenijim regijama; isto tako poziva Komisiju da provede program POSEI za prijevoz kao dodatni alat za nadoknadu tih akumuliranih nedostatka i gubitaka; |
| --- | --- |

79.

| 80. | naglašava potrebu za jačanjem i razvojem pomorskih i zračnih veza među najudaljenijim regijama, unutar najudaljenijih regija, ali i s europskim kontinentom i susjednim trećim zemljama kako bi se pomoglo u smanjivanju njihove izoliranosti; |
| --- | --- |

80.

| 81. | naglašava da je u tim regijama potrebno poticati upotrebu održivijeg prijevoza koji manje onečišćuje promicanjem alternativa fosilnim gorivima; |
| --- | --- |

81.

| 82. | podržava predanost Europe uspostavljanju zelenog pomorskog prometa i inovativnih lučkih aktivnosti kako bi se smanjio ugljični i ekološki otisak u EU-u te traži da najudaljenije regije od toga imaju koristi; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ističe važnost smanjenja troškova putničkog i teretnog prijevoza kako bi se zajamčilo načelo teritorijalnog kontinuiteta i kohezije, kao i jednake mogućnosti za sve građane; poziva na reguliranje cijena u zračnom prometu (u te regije i iz njih), kopnenom prometu (unutarnjem prometu između općina) i pomorskom prometu (među regijama i među otocima); u tom pogledu smatra da za sustav trgovanja emisijama CO2 za pomorski i zračni prijevoz treba predvidjeti odstupanja za najudaljenije regije, a prema potrebi i financijske i tehničke poticaje; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poziva Komisiju da u okviru Instrumenta za povezivanje Europe predstavi poseban poziv na podnošenje ponuda i prilagodi kriterije prihvatljivosti za najudaljenije regije kako bi se pružila potpora infrastrukturi za opskrbu alternativnim i održivim gorivima u glavnim lukama tih regija, u okviru gradske mobilnosti i u zrakoplovstvu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | također poziva Komisiju da pri reviziji Uredbe (EU) br. 1315/2013 o transeuropskoj prometnoj mreži (13) uzme u obzir najudaljenije regije osiguravanjem međusobne povezanosti osnovne i sveobuhvatne mreže te ublažavanjem koncepcijskog okvira za autoceste mora; |
| --- | --- |

85.

| 86. | smatra da je potrebna tehnička potpora Komisije kako bi najudaljenijim regijama olakšala pristup europskim izvorima financiranja, posebno za projekte povezane sa zelenim planom i izgradnjom velikih infrastruktura u okviru programa InvestEU; |
| --- | --- |

86.

C.   
  Digitalni i svemirski sektor

| 87. | pozdravlja prijedlog programa Digitalna Europa za promicanje veće povezanosti i boljih digitalnih vještina u najudaljenijim regijama; traži od Komisije da pruži potrebnu tehničku potporu za stvaranje europskih digitalno-inovacijskih centara u najudaljenijim regijama, kao što je predviđeno programom Digitalna Europa; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ističe potrebu za osiguravanjem digitalne povezivosti najudaljenijih regija u skladu s europskom Digitalnom agendom kao sredstvom za gospodarski razvoj i jednake mogućnosti u globaliziranom i izrazito digitaliziranom svijetu; |
| --- | --- |

88.

| 89. | skreće pozornost na činjenicu da sateliti osiguravaju neprekinutu povezivost vrlo velikog kapaciteta, što je ključno za prevladavanje digitalnog jaza, posebno u najudaljenijim regijama; stoga poziva Komisiju da ažurira europsku svemirsku strategiju uvođenjem posebnih mjera za najudaljenije regije; |
| --- | --- |

89.

D.   
  Trgovinska politika

| 90. | poziva Komisiju da se pobrine da najudaljenije regije u potpunosti iskoriste međunarodne sporazume (sporazume o gospodarskom partnerstvu, sporazume o slobodnoj trgovini itd.) koje je EU sklopio s trećim zemljama na način da osnuje radnu skupinu za utjecaj trgovinske politike na najudaljenije regije koja bi učinkovito povezivala najudaljenije regije, uključujući predstavnike sektora iz najudaljenijih regija; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poziva Komisiju da provede studiju o kumulativnom učinku trgovinskih sporazuma s trećim zemljama na socioekonomski razvoj najudaljenijih regija; |
| --- | --- |

91.

| 92. | poziva na poštovanje europskih ekoloških i socijalnih standarda u trgovinskim sporazumima s trećim zemljama te traži da se zajamči usklađenost s tim sporazumima učinkovitim i operativnim mjerama; |
| --- | --- |

92.

| 93. | utvrđuje da sve veći broj trgovinskih sporazuma sklopljenih s trećim zemljama koje proizvode iste poljoprivredne proizvode za izvoz kao i najudaljenije regije, ali imaju različite socijalne i ekološke uvjete, može narušiti tržišno natjecanje i izmijeniti raspodjelu tržišta ugrožavajući konkurentnost proizvođača takvih proizvoda iz Zajednice; |
| --- | --- |

93.

| 94. | poziva na različito postupanje prema proizvodima iz najudaljenijih regija u njihovu korist u svim ponovnim pregovorima o sporazumima o gospodarskom partnerstvu i sporazumima o slobodnoj trgovini kako bi se postigla prava ravnoteža između zaštite osjetljivih poljoprivrednih proizvoda i zaštite ofenzivnih interesa Unije, i to predviđanjem zaštitnih klauzula, odgovarajućih prijelaznih razdoblja i kvota za proizvode iz najudaljenijih regija, a u nekim slučajevima i izuzeća za najosjetljivije proizvode, kao što su posebne vrste šećera; |
| --- | --- |

94.

| 95. | podsjeća na zajedničku izjavu triju institucija priloženu Uredbi o mehanizmu stabilizacije prilikom pristupanja Ekvadora Sporazumu između EU-a i Perua i Kolumbije, u kojoj se navodi da će Komisija analizirati tržišna kretanja nakon isteka mehanizma i da će u slučaju pogoršanja stanja europskih proizvođača banana intervenirati, nakon savjetovanja sa zainteresiranim stranama; |
| --- | --- |

95.

| 96. | preporučuje da glavni službenik za nadzor provedbe trgovinskih pravila (engl. Chief Trade Enforcement Officer) provodi posebne provjere kako bi se izbjegle situacije koje su diskriminirajuće za najudaljenije regije te poziva na primjenu načela „usklađenosti” na uvoz ekoloških proizvoda iz trećih zemalja; |
| --- | --- |

96.

E.   
  Promicanje kulturnog razvoja

| 97. | naglašava da su najudaljenije regije ambasadori proširenja područja utjecaja EU-a i da pružaju stvarne mogućnosti za vanjsku politiku Unije zbog svoje blizine i izravne povezanosti s velikim brojem trećih zemalja; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ističe prednosti geostrateških položaja i povijesnih odnosa nekoliko najudaljenijih regija u Atlantiku s američkim kontinentom i karipskim otočnim državama; preporučuje da se iskoristi povlašteni položaj tih područja kako bi se potaknuli međunarodni odnosi Europske unije u toj regiji; |
| --- | --- |

98.

| 99. | podsjeća da je kultura stup osobnog razvoja i uzajamnog obogaćivanja; smatra da je potrebno bolje podupirati kulturne razmjene; |
| --- | --- |

99.

| 100. | poziva na zaštitu regionalnih jezika najudaljenijih regija i njihovo podupiranje jer su oni istovremeno kulturna dobra i instrumenti makroregionalne integracije i razmjene; |
| --- | --- |

100.

F.   
  Migracijska politika

| 101. | sa zabrinutošću primjećuje utjecaj migracijskih tokova u najudaljenijim regijama; zabrinut je zbog položaja maloljetnih migranata bez pratnje u najudaljenijim regijama i poziva na primjenu najviših standarda humanitarnog prihvata prilagođenih tim maloljetnicima; naglašava da je potreban humani pristup kojim se može zajamčiti učinkovito upravljanje migracijskim tokovima u skladu s novim paktom o migracijama i azilu te vrijednostima EU-a; |
| --- | --- |

101.

| 102. | poziva na mobilizaciju sredstava Fonda za azil, migracije i integraciju te posebnih dodatnih sredstava za pružanje veće potpore državama članicama čije su najudaljenije regije izložene velikom migracijskom pritisku; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom odboru regija, državama članicama i Konferenciji predsjednika najudaljenijih regija. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  SL C 316, 6.8.2021., str. 2.

(2)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(3)  SL C 28, 27.1.2020., str. 40.

(4)  SL C 232, 16.6.2021., str. 28.

(5)  SL C 334, 19.9.2018., str. 168.

(6)  SL C 298, 23.8.2018., str. 92.

(7)  SL C 285, 29.8.2017., str. 58.

(8)  SL C 258 E, 7.9.2013., str. 1.

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/demography_report_2020_n.pdf

(10)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/RCI/#?vis=outermost.population=fr

(11)  Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).

(12)  Uredba Komisije (EU) br. 651/2014 оd 17. lipnja 2014. o ocjenjivanju određenih kategorija potpora spojivima s unutarnjim tržištem u primjeni članaka 107. i 108. Ugovora (SL L 187, 26.6.2014., str. 1.).

(13)  SL L 348, 20.12.2013., str. 1.

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/30

---

P9_TA(2021)0369

Novi pristup Pomorskoj strategiji za Atlantik

Rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o novom pristupu Pomorskoj strategiji za Atlantik (2020/2276(INI))

(2022/C 117/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 174., 225. i 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 174., 225. i 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. srpnja 2020. naslovljenu „Novi pristup Pomorskoj strategiji za Atlantik – Akcijski plan za područje Atlantika 2.0: Ažurirani akcijski plan za održivo, otporno i konkurentno plavo gospodarstvo u atlantskoj regiji Europske Unije” (COM(2020)0329), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 23. srpnja 2020. naslovljenu „Novi pristup Pomorskoj strategiji za Atlantik – Akcijski plan za područje Atlantika 2.0: Ažurirani akcijski plan za održivo, otporno i konkurentno plavo gospodarstvo u atlantskoj regiji Europske Unije” (COM(2020)0329),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. svibnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za bioraznolikost do 2030.: Vraćanje prirode u naše živote” (COM(2020)0380),

| — | uzimajući u obzir sporazum sklopljen u Parizu 12. prosinca 2015. na 21. konferenciji stranaka Konvencije UN-a o klimatskim promjenama (COP21) (Pariški sporazum) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum sklopljen u Parizu 12. prosinca 2015. na 21. konferenciji stranaka Konvencije UN-a o klimatskim promjenama (COP21) (Pariški sporazum) (1),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (2),

| — | uzimajući u obzir prvi Akcijski plan za područje Atlantika od 13. svibnja 2013. (COM(2013)0279) i njegovo preispitivanje u sredini razdoblja od 23. veljače 2018. (SWD(2018)0049), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvi Akcijski plan za područje Atlantika od 13. svibnja 2013. (COM(2013)0279) i njegovo preispitivanje u sredini razdoblja od 23. veljače 2018. (SWD(2018)0049),

| — | uzimajući u obzir strategije EU-a od 10. lipnja 2009. za regiju Baltičkog mora (COM(2009)0248), od 8. prosinca 2010. za regiju Podunavlja (COM(2010)0715), od 28. srpnja 2015. za alpsku regiju (COM(2015)0366) i od 17. lipnja 2014. za jadransku i jonsku regiju (COM(2014)0357) i svoje rezolucije o tim strategijama (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strategije EU-a od 10. lipnja 2009. za regiju Baltičkog mora (COM(2009)0248), od 8. prosinca 2010. za regiju Podunavlja (COM(2010)0715), od 28. srpnja 2015. za alpsku regiju (COM(2015)0366) i od 17. lipnja 2014. za jadransku i jonsku regiju (COM(2014)0357) i svoje rezolucije o tim strategijama (3),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (Direktiva o staništima) (5) i Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (Direktiva o divljim pticama) (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (Direktiva o staništima) (5) i Direktivu 2009/147/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o očuvanju divljih ptica (Direktiva o divljim pticama) (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15) (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o 15. sastanku Konferencije stranaka Konvencije o biološkoj raznolikosti (COP15) (7),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1060 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (8),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1059 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) uz potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj i instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/1059 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. lipnja 2021. o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) uz potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj i instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (9),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici, izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 1954/2003 i (EZ) br. 1224/2009 i stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 2371/2002 i (EZ) br. 639/2004 i Odluke Vijeća 2004/585/EZ (10),

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2018. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 12. lipnja 2018. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (COM(2018)0390),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o klimatskoj i okolišnoj krizi (11),

| — | uzimajući u obzir Mišljenje Europskog odbora regija od 19. ožujka 2021. o komunikaciji Komisije naslovljenoj „Novi pristup Pomorskoj strategiji za Atlantik – Akcijski plan za područje Atlantika 2.0: Ažurirani akcijski plan za održivo, otporno i konkurentno plavo gospodarstvo u atlantskoj regiji Europske Unije”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje Europskog odbora regija od 19. ožujka 2021. o komunikaciji Komisije naslovljenoj „Novi pristup Pomorskoj strategiji za Atlantik – Akcijski plan za područje Atlantika 2.0: Ažurirani akcijski plan za održivo, otporno i konkurentno plavo gospodarstvo u atlantskoj regiji Europske Unije”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o strategiji EU-a za održivi turizam (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o strategiji EU-a za održivi turizam (12),

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora misije Komisije o zdravim oceanima, morima, obalnim i unutarnjim vodama od 21. rujna 2020. pod nazivom „Misija morska zvijezda 2030: Obnova našeg oceana i voda do 2030.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora misije Komisije o zdravim oceanima, morima, obalnim i unutarnjim vodama od 21. rujna 2020. pod nazivom „Misija morska zvijezda 2030: Obnova našeg oceana i voda do 2030.”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. lipnja 2019. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 5. lipnja 2019. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. ožujka 2011. o europskoj strategiji za atlantsku regiju (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. ožujka 2011. o europskoj strategiji za atlantsku regiju (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2012. o strategiji kohezijske politike EU-a za područje Atlantika (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. rujna 2012. o strategiji kohezijske politike EU-a za područje Atlantika (14),

| — | uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 20. svibnja 2014. o upravljanju makroregionalnim strategijama (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Komisije od 20. svibnja 2014. o upravljanju makroregionalnim strategijama (COM(2014)0284),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. siječnja 2011. naslovljenu „Doprinos regionalne politike održivom rastu u okviru strategije Europa 2020.” (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 26. siječnja 2011. naslovljenu „Doprinos regionalne politike održivom rastu u okviru strategije Europa 2020.” (COM(2011)0017),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/52/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 16. travnja 2014. o izmjeni Direktive 2011/92/EU o procjeni učinaka određenih javnih i privatnih projekata na okoliš (15),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. svibnja 2021. pod nazivom „Novi pristup za održivo plavo gospodarstvo u EU-u – Preobrazba plavog gospodarstva EU-a za održivu budućnost” (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 17. svibnja 2021. pod nazivom „Novi pristup za održivo plavo gospodarstvo u EU-u – Preobrazba plavog gospodarstva EU-a za održivu budućnost” (COM(2021)0240),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (16),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2007/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o procjeni i upravljanju rizicima od poplava (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2007/60/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2007. o procjeni i upravljanju rizicima od poplava (17),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/42/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 27. lipnja 2001. o procjeni učinaka određenih planova i programa na okoliš (18),

| — | uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku (Odjel za politiku B: Strukturna i kohezijska politika) od 15. siječnja 2015. pod nazivom „Nova uloga makroregija u europskoj teritorijalnoj suradnji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Glavne uprave za unutarnju politiku (Odjel za politiku B: Strukturna i kohezijska politika) od 15. siječnja 2015. pod nazivom „Nova uloga makroregija u europskoj teritorijalnoj suradnji”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za promet i turizam i Odbora za ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0243/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0243/2021),

| A. | budući da je područje Atlantika ozbiljno pogođeno socioekonomskim posljedicama bolesti COVID-19 i negativnim učincima Brexita; |
| --- | --- |

A.

budući da je područje Atlantika ozbiljno pogođeno socioekonomskim posljedicama bolesti COVID-19 i negativnim učincima Brexita;

| B. | budući da je Atlantski ocean najveći morski bazen Europske unije; |
| --- | --- |

B.

budući da je Atlantski ocean najveći morski bazen Europske unije;

| C. | budući da se socioekonomska kriza prouzročena pandemijom bolesti COVID-19 naročito odražava na obalni i pomorski turizam koji je glavni izvor zapošljavanja u atlantskim regijama; |
| --- | --- |

C.

budući da se socioekonomska kriza prouzročena pandemijom bolesti COVID-19 naročito odražava na obalni i pomorski turizam koji je glavni izvor zapošljavanja u atlantskim regijama;

| D. | budući da klimatska kriza i podizanje razine mora imaju ozbiljne posljedice po sve obalne regije i otoke u Atlantiku, koje obilježava krhak i jedinstven kopneni i morski okoliš; |
| --- | --- |

D.

budući da klimatska kriza i podizanje razine mora imaju ozbiljne posljedice po sve obalne regije i otoke u Atlantiku, koje obilježava krhak i jedinstven kopneni i morski okoliš;

| E. | budući da atlantsko područje EU-a obuhvaća Madeiru, Azore, Kanarske otoke, Francusku Gijanu, Martinique, Gvadalupe i Saint Martin kao najudaljenije regije i budući da bi novi Akcijski plan za područje Atlantika trebao biti usmjeren na sve te regije uz poticanje bliske suradnje s Atlantskim prekomorskim zemljama i područjima i atlantskim zemljama izvan EU-a i njihovim regijama; |
| --- | --- |

E.

budući da atlantsko područje EU-a obuhvaća Madeiru, Azore, Kanarske otoke, Francusku Gijanu, Martinique, Gvadalupe i Saint Martin kao najudaljenije regije i budući da bi novi Akcijski plan za područje Atlantika trebao biti usmjeren na sve te regije uz poticanje bliske suradnje s Atlantskim prekomorskim zemljama i područjima i atlantskim zemljama izvan EU-a i njihovim regijama;

| F. | budući da je 2015. ukupni BDP atlantskog područja iznosio 2 175 milijardi EUR, što predstavlja 15 % BDP-a EU-a (19); |
| --- | --- |

F.

budući da je 2015. ukupni BDP atlantskog područja iznosio 2 175 milijardi EUR, što predstavlja 15 % BDP-a EU-a (19);

| G. | budući da bi atlantska strategija trebala uključivati materijalne i nematerijalne tokove razmjene s atlantskim prekomorskim zemljama i područjima i zemljama koje nisu članice EU-a te bi se trebala temeljiti na atlantskim područjima EU-a i oslanjati na njih, uključujući najudaljenije regije; |
| --- | --- |

G.

budući da bi atlantska strategija trebala uključivati materijalne i nematerijalne tokove razmjene s atlantskim prekomorskim zemljama i područjima i zemljama koje nisu članice EU-a te bi se trebala temeljiti na atlantskim područjima EU-a i oslanjati na njih, uključujući najudaljenije regije;

| H. | budući da treba uzeti u obzir važnost nove strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030., reviziju Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (20) i centralnu poziciju plavog gospodarstva u prelasku na visoko energetski učinkovito gospodarstvo koje se u potpunosti temelji na obnovljivim izvorima energije, uključujući osnažene kriterije održivosti; |
| --- | --- |

H.

budući da treba uzeti u obzir važnost nove strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030., reviziju Direktive o energiji iz obnovljivih izvora (20) i centralnu poziciju plavog gospodarstva u prelasku na visoko energetski učinkovito gospodarstvo koje se u potpunosti temelji na obnovljivim izvorima energije, uključujući osnažene kriterije održivosti;

| I. | budući da oceani imaju veliku važnost u prilagodbi klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

I.

budući da oceani imaju veliku važnost u prilagodbi klimatskim promjenama;

| J. | budući da su zdravi oceani, kao i očuvanje i obnova njihovih ekosustava, ključni za čovječanstvo jer reguliraju klimu, proizvode zalihe kisika u Zemljinoj atmosferi i stanište su biološke raznolikosti, izvor su sigurnosti opskrbe hranom u svijetu i ljudskog zdravlja te izvor gospodarskih djelatnosti kao što su ribarstvo, promet, brodogradnja, trgovina, turizam, gastronomija, obnovljiva energija, istraživanje i proizvodi za zaštitu zdravlja; |
| --- | --- |

J.

budući da su zdravi oceani, kao i očuvanje i obnova njihovih ekosustava, ključni za čovječanstvo jer reguliraju klimu, proizvode zalihe kisika u Zemljinoj atmosferi i stanište su biološke raznolikosti, izvor su sigurnosti opskrbe hranom u svijetu i ljudskog zdravlja te izvor gospodarskih djelatnosti kao što su ribarstvo, promet, brodogradnja, trgovina, turizam, gastronomija, obnovljiva energija, istraživanje i proizvodi za zaštitu zdravlja;

| K. | budući da je cilj strategije „od polja do stola” postizanje pravednog, zdravog i ekološki prihvatljivog prehrambenog sustava; |
| --- | --- |

K.

budući da je cilj strategije „od polja do stola” postizanje pravednog, zdravog i ekološki prihvatljivog prehrambenog sustava;

| L. | budući da luke i promet imaju važnu ulogu u promicanju održivog razvoja i prijelazu na obnovljivo gospodarstvo koje se temelji na obnovljivim izvorima energije; |
| --- | --- |

L.

budući da luke i promet imaju važnu ulogu u promicanju održivog razvoja i prijelazu na obnovljivo gospodarstvo koje se temelji na obnovljivim izvorima energije;

| M. | budući da bi pomorski sektor EU-a također trebao doprinijeti rješavanju problema gubitka biološke raznolikosti i uništavanja okoliša te ciljevima nove strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030.; |
| --- | --- |

M.

budući da bi pomorski sektor EU-a također trebao doprinijeti rješavanju problema gubitka biološke raznolikosti i uništavanja okoliša te ciljevima nove strategije EU-a za biološku raznolikost do 2030.;

| N. | budući da se revidiranim Akcijskim planom za područje Atlantika 2.0 mora osloboditi potencijal plavog gospodarstva Atlantika, pri čemu se moraju očuvati morski ekosustavi te zadržati doprinos prilagodbi klimatskim promjenama i njihovu ublažavanju; |
| --- | --- |

N.

budući da se revidiranim Akcijskim planom za područje Atlantika 2.0 mora osloboditi potencijal plavog gospodarstva Atlantika, pri čemu se moraju očuvati morski ekosustavi te zadržati doprinos prilagodbi klimatskim promjenama i njihovu ublažavanju;

| O. | budući da će obrazovanje i osposobljavanje u području plavih vještina, zajednički istraživački projekti te podizanje svijesti javnosti o potencijalu i nestabilnosti oceana kao prirodnog okoliša doprinijeti uspjehu strategije; |
| --- | --- |

O.

budući da će obrazovanje i osposobljavanje u području plavih vještina, zajednički istraživački projekti te podizanje svijesti javnosti o potencijalu i nestabilnosti oceana kao prirodnog okoliša doprinijeti uspjehu strategije;

| P. | budući da najudaljenije regije Atlantika uvećavaju pomorsku i atlantsku dimenziju Europske unije i ne spominju se u Akcijskom planu za područje Atlantika 2.0; |
| --- | --- |

P.

budući da najudaljenije regije Atlantika uvećavaju pomorsku i atlantsku dimenziju Europske unije i ne spominju se u Akcijskom planu za područje Atlantika 2.0;

Pregled strategije za Atlantik počevši od 2013.

| 1. | ističe napore svih lokalnih, regionalnih i nacionalnih aktera te aktera EU-a, a posebno rad Skupine za strategiju za Atlantik; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sa zabrinutošću konstatira učinak Brexita i pandemije bolesti COVID-19 u atlantskim pomorskim i obalnim područjima; primjećuje da u tim područjima mogu zbog toga biti ugrožena gospodarska, socijalna i teritorijalna kohezija, uz veliki rizik od ubrzanja trendova depopulacije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | smatra da je Akcijski plan za područje Atlantika iz 2013. doprinio izradi sveobuhvatnije predodžbe o onome što se događa diljem Atlantika, ali da je zbog svojeg širokog područja primjene njegov doprinos ograničen u smislu utjecaja na prioritete i podupiranja razvoja relevantnih projekata; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ističe napore za promicanje međunarodne dimenzije strategije za Atlantik, a osobito uspjeh Izjave iz Galwaya o suradnji u Atlantskom oceanu od 24. svibnja 2013. i Izjave iz Beléma o suradnji u području istraživanja i inovacija u području Atlantika od 14. srpnja 2017.; podsjeća da međunarodna dimenzija strategije za Atlantik iz 2013. i potpora njegovoj provedbi pomažu u razumijevanju aktualnih promjena u Atlantskom oceanu, kao i njihovih učinaka na različite obalne zajednice; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sa žaljenjem primjećuje da su općeniti rezultati bili daleko od potencijala akcijskog plana i izražava žaljenje zbog nedostatka proračunskih sredstava i složenosti upravljanja prethodnom strategijom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | konstatira da 1 200 novih pomorskih projekata i gotovo 6 milijardi EUR ulaganja koje je označila Komisija (21) nisu u potpunosti rezultat Akcijskog plana za područje Atlantika iz 2013., ali pozdravlja činjenicu da je strategija za Atlantik privukla ili potaknula neka od tih ulaganja i projekata; nadalje, žali što je samo oko 30 % označenih projekata bilo transnacionalno (22) te što preispitivanje u sredini razdoblja ne pruža stvaran pregled istaknutih projekata provedenih u okviru strategije; smatra da atlantske regije nisu bile dovoljno uključene u upravljanje ovom strategijom; |
| --- | --- |

6.

| 7. | žali zbog činjenice da su sektori održivog ribarstva i akvakulture, iako su uključeni u strategiju za Atlantik iz 2013., u velikoj mjeri izostavljeni iz preispitivanja Komisije u sredini razdoblja iz 2017.; |
| --- | --- |

7.

NOVI AKCIJSKI PLAN 2.0: PREPORUKE ZA POBOLJŠANJE

Opće napomene

| 8. | pozdravlja njegovu reviziju i pozdravlja napredak postignut u pogledu upravljanja; međutim, žali zbog toga što i dalje postoje razni nedostaci; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozdravlja veću selektivnost pri odabiru prioriteta novog akcijskog plana u usporedbi s Akcijskim planom za područje Atlantika za razdoblje 2013. – 2020. te poziva na poduzimanje konkretnih mjera koje izravno proizlaze iz ove strategije; predlaže da se za svaki cilj uključe posebni planovi ili ključne etape kako bi utvrđene mjere bile konkretnije i kako bi ih se lakše ocijenilo; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava žaljenje zbog toga što u proračunu EU-a nisu previđena sredstva za Akcijski plan za područje Atlantika; preporučuje da postojeći programi i mogućnosti financiranja u okviru VFO-a za razdoblje 2021. – 2027., kao što su Interreg, Europski fond za regionalni razvoj, Instrument za povezivanje Europe i Obzor Europa, promiču pozive na podnošenje prijedloga za suočavanje s višedimenzionalnim izazovima i iskorištavanje potencijala u atlantskim regijama; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da je važno povećati sinergije između različitih fondova, strategija i programa EU-a, posebno programa kojima se izravno upravlja te nacionalnih i regionalnih programa, kako bi se podržalo održivo, otporno i konkurentno plavo gospodarstvo u atlantskim regijama; poziva Komisiju da razmotri označivanje projekata koji ispunjavaju različite prioritete i ciljeve nove strategije kako bi se olakšalo njihovo financiranje u okviru relevantnih programa i fondova EU-a; poziva uključene države članice i regije da u programima i instrumentima kohezijske politike koji su značajni za te regije navedu ovu strategiju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | smatra da se ovom strategijom može potaknuti usklađeni razvoj sektorâ plavoga gospodarstva i njihovo planiranje u području Atlantika u skladu s najboljim praksama suradničkog, uključivog i međusektorskog pomorskog prostornog planiranja te stavljanjem okoliša, biološke raznolikosti i klimatskih pitanja u njezino središte, čime će se doprinijeti postizanju klimatskih i energetskih ciljeva EU-a i promicati tehnologije za proizvodnju energije iz obnovljive energije mora, kao što je energija plime i oseke, valova, solarna energija i energija vjetra; |
| --- | --- |

12.

| 13. | podsjeća na važnost upoznavanja sve većeg broja potencijalnih korisnika s programima financiranja EU-a i poziva Komisiju da izradi jasan i pojednostavnjen vodič o svim tim mogućnostima; nadalje, poziva Komisiju da razmotri označivanje projekata kako bi europska dimenzija bila vidljiva javnosti; |
| --- | --- |

13.

Najudaljenije regije i otoci

| 14. | žali zbog činjenice da se u novoj strategiji za Atlantik samo kratko spominju otoci država članica u Atlantskom oceanu, posebno najudaljenije regije, iako društvena i gospodarska održivost tih područja uvelike ovise o plavom gospodarstvu i stanište su velikog dijela biološke raznolikosti u EU-u; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća da najudaljenije regije EU-u daju istinsku atlantsku dimenziju i da je njihova potpuna integracija u ovu strategiju ključna za njezin uspjeh te bi je stoga trebalo ojačati; podsjeća da bi, u skladu s člankom 349. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, trebalo uzeti u obzir njihovu izoliranost, udaljenost i malu veličinu radi promicanja stvarne socijalne, gospodarske i teritorijalne integracije, ali i isticanja njihova jedinstvenog potencijala i posebnih prednosti, kao što je njihov geostrateški položaj; |
| --- | --- |

15.

| 16. | naglašava važnost razvoja strategija za borbu protiv ograničenja koja su posljedica udaljenosti atlantskih regija od središta EU-a ili njihove niske gustoće naseljenosti, posebno na otocima država članica i najudaljenijim regijama, i to promicanjem održivijih prometnih veza, kako bi se eliminirala energetska ovisnost prihvaćanjem obnovljivih izvora energije, kao što su solarna energija i energija plime i oseke i vjetra, te razvojem koordiniranih informacijskih mreža; |
| --- | --- |

16.

Industrija i radna mjesta

| 17. | preporučuje razvoj industrijske strategije na razini Atlantika s čvrstom održivom ekološkom i društveno-gospodarskom komponentom plavog gospodarstva i predlaže da se Akcijski plan usredotoči na razvoj vodećih industrija, kao i relevantnijih sektorskih politika specifičnih za atlantsko područje ili područja u kojima dodatni napori za jačanje suradnje na razini morskih bazena imaju najveći potencijal; |
| --- | --- |

17.

| 18. | traži da se u ovoj strategiji snažan naglasak stavi na kvalitetno zapošljavanje; smatra da načela europskog stupa socijalnih prava nisu pravilno zaštićena u novom Akcijskom planu za područje Atlantika te stoga smatra da je u ovu strategiju potrebno uključiti snažniju socijalnu dimenziju; poziva na ambicioznu socijalnu komponentu radi borbe protiv siromaštva i socijalne isključenosti te promicanja otvaranja radnih mjesta, a posebno osposobljavanja i pristupa mladih pomorskim zanimanjima u područjima kao što su gradnja i popravak brodova, akvakultura i ribarstvo; |
| --- | --- |

18.

Održivo ribarstvo

| 19. | žali zbog činjenice da se u strategiji ne spominju održivo ribarstvo i akvakultura, iako te industrije imaju ključnu socioekonomsku i ekološku ulogu duž atlantske obale i u najudaljenijim regijama EU-a; poziva na uključivanje tog ključnog sektora plavog gospodarstva u novu strategiju, u skladu s Komunikacijom Komisije od 17. svibnja 2021. o novom pristupu održivom plavom gospodarstvu u EU-u; smatra da bi upućivanja na te industrije uvijek trebala ukazivati na provedbu pristupa upravljanju pomorstvom temeljenog na ekosustavu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | upozorava na štetne posljedice prekomjernog ribolova i naglašava da je važno da države članice i regije atlantskog područja učinkovito surađuju u borbi protiv neprijavljenog nezakonitog ribolova; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava važnost suradnje između Komisije, država na obalama Atlantika i agencija u području zaštite ribljih stokova, postizanja maksimalnih održivih prinosa i okončanja prekomjernog izlova; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da bi se novim Akcijskim planom za područje Atlantika 2.0 trebale promicati veće sinergije sa strategijom „od polja do stola” i strategijom za biološku raznolikost do 2030. kako bi se podržalo ekološki, društveno i gospodarski održivo, snažno i konkurentno plavo gospodarstvo u području Atlantika; |
| --- | --- |

22.

| 23. | napominje da bi izlazak Ujedinjene Kraljevine iz EU-a mogao izmijeniti funkcioniranje naših aktivnosti u Atlantskom oceanu i ustaljenu dinamiku u regiji; |
| --- | --- |

23.

Održivi turizam

| 24. | inzistira na potrebi za razvojem održivog i visokokvalitetnog turizma jer je on ključan sektor plavog gospodarstva i očekuje da će Parlament i Komisija pokrenuti pilot-projekte u tom području; poziva Komisiju da osigura odgovarajuću usklađenost Akcijskog plana za područje Atlantika 2.0 i strategije za obalni i pomorski turizam, za koju traži hitnu ponovnu procjenu; nadalje, poziva Komisiju i države članice da razviju nove oblike održivog i visokokvalitetnog morskog i priobalnog turizma kojima se povećava vrijednost tih područja diversifikacijom ponuđenih aktivnosti, uz istodobno očuvanje tih područja borbom protiv štetnih učinaka masovnog turizma na obalu, okoliš i kulturnu baštinu; naglašava važnost kružnog gospodarstva u turističkom sektoru za razvoj održivijih praksi koje koriste lokalnom razvoju i lokalnom zapošljavanju tijekom cijele godine; prima na znanje znatan potencijal gastronomskog turizma koji je posebno povezan s proizvodima ribarstva i akvakulture; |
| --- | --- |

24.

| 25. | naglašava važnost programa REACT-EU koji bi za atlantske regije mogao predstavljati novi početak kroz održivi obalni turizam, inovacije i lučku infrastrukturu; podsjeća da je potrebno stvoriti, prilagoditi i modernizirati specifičnu postojeću pomorsku infrastrukturu, kao što su pomoćni objekti za nautiku i rekreaciju; |
| --- | --- |

25.

Stup I. – Luke kao pristupne točke i središta plavog gospodarstva

| 26. | ističe važnost jačanja uloge atlantskih luka i potrebu za ulaganjem u pametnu infrastrukturu, kao i važnost razvoja i održivog upravljanja lukama, uključujući zelene luke; ističe temeljnu i stratešku ulogu luka kao veze s EU-om, logističkih platformi, centara za turizam, resursa za proizvodnju energije, centara za skladištenje te industrijskih čvorišta; napominje da je hitno potrebno donijeti mjere kojima se lukama nudi mogućnost da se zaštite od klimatskih promjena, posebno od podizanja razine mora; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju, države članice i njihove regije da potiču inovativne ekološke i društveno-gospodarske održive projekte u atlantskim pomorskim sektorima, u lukama i oko njih, duž obala Atlantskog oceana i u pomorskim područjima, kao što je uspostava „zelene” infrastrukture za pomorski utovar; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju da u novi Akcijski plan za područje Atlantika uključi više mjera za promicanje povezanosti između luka i zračnih luka, kada je to primjenjivo, i to poboljšanjem njihove održivosti i razvojem pomorskih zaleđa putem multimodalnih veza; žali zbog stalnih problema u pogledu interoperabilnosti željezničkog prijevoza na Atlantskom koridoru; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva Komisiju i države članice da dovrše prioritetne projekte uključene u transeuropsku prometnu mrežu (TEN-T) za Atlantski koridor, posebno u prekograničnim područjima i u kontekstu budućih smjernica TEN-T-a i Instrumenta za povezivanje Europe (2021. – 2027.) te da promiču potpuni razvoj Morskih autocesta u sklopu mreže TEN-T koje bi spajale otoke s kopnom; |
| --- | --- |

29.

| 30. | Poziva Komisiju i atlantske regije da razviju strategije za uklanjanje željezničkih uskih grla, nastave s razvojem željezničkih veza velikih brzina i usporednom nadogradnjom konvencionalnih pruga, čime se osigurava prekogranični kontinuitet, izrade planove multimodalnog prijelaza na održive načine prijevoza, podrže razvoj „atlantske željezničke pruge”, poboljšaju željezničko-lučke veze i njihovu povezanost s drugim velikim koridorima TEN-T, posebno sa Sredozemnim koridorom, koridorom Sjeverno more – Sredozemlje i koridorom Rajna – Alpe i s drugim pravcima Atlantskog koridora, uzimajući u obzir ciljeve europskog zelenog plana i strategiju EU-a za bioraznolikost do 2030.; sa zadovoljstvom prima na znanje planirano usklađivanje pomorskih koridora između kontinentalne Europe i Irske nakon Brexita, a posebno integraciju Irske u Atlantski koridor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja rad nacionalnih i regionalnih dionika na održavanju i poboljšanju razine sigurnosti infrastrukture provedbom odgovarajućeg zakonodavstva, suradnjom i razmjenom najboljih praksi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da potiče dekarbonizaciju pomorskog prometa kao načina promicanja ulaganja kojima se poboljšava održivost; poziva Komisiju i industriju pomorskog prometa da ocijene prednosti uspostave partnerstva EU-a za pomorski promet kako bi se potakle inovacije u tom sektoru, doprinijelo dekarbonizaciji i stvorila infrastruktura za utovar, skladištenje i opskrbu alternativnim gorivima u lukama i teretnim terminalima te da razviju planove za upravljanje otpadom u lukama Atlantika; |
| --- | --- |

32.

Stup II. – Plave vještine budućnosti i znanje o oceanima

| 33. | naglašava potrebu za stvaranjem mreža između sveučilišta i obrazovnih centara u području istraživanja i osposobljavanja o plavim temama te sa zanimanjem prima na znanje mogućnosti koje nudi program Erasmus + 2021. 2027. putem novih inicijativa europskih sveučilišnih saveza i centara strukovne izvrsnosti; potiče daljnji razvoj europskih plavih škola; naglašava da bi posebno obrazovanje i osposobljavanje u području plavog gospodarstva, među ostalim putem Europskog socijalnog fonda plus, doprinijelo podizanju razine svijesti o morskim ekosustavima i o potrebi da ih se zaštiti rješavanjem problema morskog otpada; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ističe važnost borbe protiv ranog napuštanja školovanja i formalnog i neformalnog obrazovanja u poboljšanju razine kvalifikacija stanovništva u pomorskim područjima te potiče traženje sinergija među različitim relevantnim sektorima kako bi se promicao uključiv i konkurentan plavi rast; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe važnost pokretanja pilot-projekata u Atlantskoj regiji u području upravljanja oceanima i znanja o njima, uključujući u najudaljenijim regijama, uz sudjelovanje sveučilišta, istraživačkih centara i pomorskih škola; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pozdravlja povećani razvoj novih istraživanja morske biotehnologije zbog njezine potencijalne uporabe u industrijske i medicinske svrhe; podsjeća da inovacijski projekti i inicijative mogu doprinijeti razvoju istraživačkih kapaciteta, umrežavanju i razmjeni najboljih praksi; |
| --- | --- |

36.

Stup III. – Obnovljiva energija iz mora

| 37. | pozdravlja inicijative za ubrzanje prilagodbe klimatskim promjenama i ostvarivanje cilja da do 2050. Europa postane ugljično neutralan kontinent, kao što su Atlantski savez za vještine i stvaranje poticaja za promicanje postavljanja infrastrukture za energiju iz obnovljivih izvora na moru i u unutrašnjosti; naglašava važnost suradnje među državama na obalama Atlantika u istraživanju i razvoju u područjima novih obnovljivih izvora energije kao što su solarna energija, energija valova, plime i oseke te energija vjetra; žali zbog toga što je atlantska regija i dalje nedovoljno razvijena u pogledu energije iz obnovljivih izvora na moru; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ističe da bi unaprijeđeno plavo gospodarstvo na atlantskom području moglo doprinijeti prelasku na čistu energiju iskorištavanjem sve većeg potencijala energije mora i održivog upravljanja pomorskim prostorom u skladu s europskim zelenim planom u kojem se naglašava ključna uloga električne energije iz obnovljivih izvora na moru za prijelaz na klimatski neutralno gospodarstvo; |
| --- | --- |

38.

Stup IV. – Zdravi oceani i otporne obale

| 39. | žali zbog toga što se u Akcijskom planu za područje Atlantika 2.0 i njegovim stupovima ne spominje provedba pristupa upravljanju morima koji se temelji na ekosustavu, kao što je propisano Okvirnom direktivom o pomorskoj strategiji (23), te ističe da bi se on trebao primjenjivati na sve aktivnosti koje su dio plavog gospodarstva; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podupire istraživanje oceana i poziva Komisiju i atlantske regije da u okviru stupa IV. Akcijskog plana promiču veliki zajednički projekt za čišćenje Atlantskog oceana i njegova morskog dna, da podupru oceanografska istraživanja i promatranje dna oceana te da promiču održive mjere za sprečavanje širenja zagađenja; u tom kontekstu poziva na razvoj mjera kojima bi se doprinijelo zaštiti i dekarbonizaciji pomorskih izvora kao što je ugljik koji proizvode plovila; |
| --- | --- |

40.

| 41. | smatra da bi kružno gospodarstvo trebalo proširiti na prikupljanje morskog otpada i njegovo ponovno uvođenje u gospodarstvo; poziva Komisiju da pruži potporu izgradnji centara za prikupljanje i obradu morskog otpada, s posebnim naglaskom na plastici, naročito u atlantskim najudaljenijim regijama, koje su znatno pogođene morskim otpadom koji nose morske struje; predlaže da se u jednoj od najudaljenijih regija Atlantika osnuje centar za sprječavanje i borbu protiv onečišćenja mora; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju i države članice i njihove regije na uvođenje boljih kapaciteta za sprečavanje rizika i upravljanje njima u slučaju pomorskih i kopnenih nesreća i elementarnih nepogoda; poziva Komisiju da blisko surađuje s Europskom agencijom za pomorsku sigurnost kako bi pružila potporu državama članicama u ublažavanju rizika za okoliš povezanih s brodskim prijevozom i poboljšanju sveukupne održivosti i sigurnosti pomorskog sektora; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pozdravlja upućivanje na mapiranje i očuvanje ili ponovnu uspostavu obalnih močvara u Akcijskom planu za područje Atlantika 2.0 u okviru 6. cilja o postizanju veće otpornosti obale; poziva Komisiju da zajamči da u tim područjima postoje djelotvorni planovi upravljanja; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava važnost namjenskih programa Europskog fonda za regionalni razvoj / Interrega koji su posebno namijenjeni za ublažavanje posljedica klimatskih promjena i prilagodbu njima te za procjenu i sprječavanje hidrogeoloških rizika u priobalnim područjima i močvarnim područjima; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva Komisiju da u suradnji s Međunarodnom pomorskom agencijom sastavi ambiciozne inicijative i plan djelovanja za dekarbonizaciju brodova na temelju detaljne procjene učinka; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva države članice da uvedu velika zaštićena morska područja i podsjeća na važnost zaštite svih morskih vrsta; naglašava činjenicu da zaštićena morska područja ne samo da štite morske ekosustave, nego imaju ulogu u ublažavanju klimatskih promjena i prilagodbi na njih te doprinose zdravlju i otpornosti oceana; ponavlja poziv Komisije iz strategije za bioraznolikost do 2030. da se zaštiti najmanje 30 % morskih područja EU-a, uključujući područja za oporavak ribljih stokova, kako je predviđeno u okviru zajedničke ribarstvene politike, i da se barem 10 % voda EU-a klasificira kao strogo zaštićena područja (24); |
| --- | --- |

46.

| 47. | naglašava važnost usklađivanja napora Komisije i država članica usmjerenih na poboljšanje zdravlja oceana i upravljanja oceanima te promicanje održivog upravljanja njihovim resursima, kako je navedeno u izjavama iz Galwaya i Beléma; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava važnost izvješća pod nazivom „Misija morska zvijezda 2030.: Obnova našeg oceana i naših voda za Akcijski plan za područje Atlantika i poziva na potporu i koordinaciju s državama članicama i njihovim regijama u provedbi politika koje omogućuju realizaciju njezinih pet općih ciljeva: znanje, obnova, nulta stopa onečišćenja, dekarbonizacija i upravljanje; |
| --- | --- |

48.

Upravljanje

| 49. | pozdravlja činjenicu da su atlantske regije sada bolje integrirane u upravljanje strategijom za Atlantik, mogućnost da nacionalna izaslanstva pozovu svoje regije na sudjelovanje u strateškim odborima za atlantsku regiju te uključivanje Konferencije rubnih pomorskih regija kao savjetnika; u tom kontekstu naglašava da bi obalne regije, gradovi i općine mogle dati važan doprinos provedbi tog akcijskog plana; |
| --- | --- |

49.

| 50. | potiče integraciju svih dotičnih regija u nacionalna izaslanstva i pozivanje atlantskih prekomorskih zemalja i zemalja koje nisu članice EU-a da sudjeluju u strategiji; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podsjeća na uspješan model strategije za alpsku regiju u smislu njezine upravljačke strukture; |
| --- | --- |

51.

| 52. | predlaže održavanje barem godišnjih ili još češćih sastanaka između država članica, regija uključenih u ovu strategiju, Komisije, Parlamenta i svih dionika kako bi se promicala bolja koordinacija i učestaliji nadzor mjera koje svaka regija provodi; smatra da nove upravljačke strukture i budući sastanci trebaju imati veću vidljivost; |
| --- | --- |

52.

| 53. | preporučuje da stranke strategije za Atlantik i članovi nadzornog odbora Interrega za područje Atlantika utvrde zajedničke ciljeve i postupke odlučivanja kako bi se bolje provela rješenja za regionalne izazove u području inovacija, učinkovitosti resursa, okoliša i kulture, podupirući regionalni razvoj i održivi rast; naglašava da program Interreg za Atlantski prostor nema administrativni i financijski kapacitet da bude jedini izvor financiranja projekata u okviru strategije za Atlantik |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva Komisiju da se u kontekstu posebnih ciljeva strategije za Atlantik usredotoči na najmanje razvijene regije atlantskog područja; smatra ključnim povećati broj poziva na izradu specifičnih projekata u atlantskim regijama, uključujući male, srednje i velike transatlantske projekte, o manje razvijenim društveno-gospodarskim prioritetima strategije za Atlantik; u tom kontekstu podsjeća na važnost potpune primjene načela partnerstva sa socijalnim i gospodarskim partnerima i drugim dionicima koji sudjeluju u izradi programa kohezijske politike u atlantskim regijama, također kako bi se osiguralo bolje planiranje i provedba projekata na terenu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | potiče države članice na veći angažman i na provedbu zajedničkih strateških projekata suradnji sa svojim regionalnim i lokalnim vlastima te drugim dionicima; naglašava važnost strateških sektora obuhvaćenih ovim akcijskim planom kao što su promet, energija, održivi turizam, zaštita okoliša i održivo korištenje resursa, istraživanje i obrazovanje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | smatra da bi se nevladine organizacije za zaštitu okoliša čije su aktivnosti izravno povezane s morem trebale aktivnije uključiti u izradu, promicanje i provedbu novih projekata, u obrazovanju i drugim sektorima, kao što su zaštita ekosustava i biološke raznolikosti Atlantika; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva stranke strategije za Atlantik da, uz potporu Komisije, razviju posebnu informacijsku platformu za razmjenu iskustava i najboljih praksi koje su od značaja za Akcijski plan za područje Atlantika 2.0; |
| --- | --- |

57.

| 58. | traži od Komisije da preispita postojeću strategiju s obzirom na utvrđene ozbiljne nedostatke; |
| --- | --- |

58.

Prema atlantskoj makroregiji

| 59. | podsjeća da je Vijeće u svojim zaključcima od 5. lipnja 2019. o provedbi makroregionalnih strategija EU-a i dalje otvoreno za stvaranje novih makroregija; poziva Europsko vijeće da ovlasti Komisiju za uspostavu modela atlantske makroregije kojime se jača uključivanje regionalnih vlasti i uloga atlantskih najudaljenijih regija u upravljanju strategijom za Atlantik, pokreću ambiciozni projekti za atlantsko područje, bolje koordinira korištenje financijskih sredstava EU-a u regijama i koji djeluje na integriran način, s naglaskom na sinergije između pomorske dimenzije i gospodarske, socijalne i teritorijalne kohezije; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da provede detaljnu analizu koristi koju države članice i njihove regije imaju od uspostave atlantske makroregije, i u kojoj bi se razmotrili zajednički izazovi s kojima se te regije suočavaju; poziva Komisiju da u akcijskom planu i svojoj analizi stvaranja atlantske makroregije razmotri posebnosti najudaljeniijih regija i naglašava da je potrebno uzeti u obzir njihove posebnosti razvijanjem posebnih strategija u svakom bazenu – Karipskom bazenu, Amazonijskom bazenu i bazenu Makaronezije – s naglaskom na posebnim izazovima najudaljenijih regija kako bi se osiguralo da ni jedna regija ne bude zapostavljena; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, državama članicama i regionalnim parlamentima Francuske, Irske, Portugala i Španjolske uključenim u ovu strategiju, kao i Odboru regija i Europskom gospodarskom i socijalnom odboru. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  SL L 282, 19.10.2016., str. 4.

(2)  SL C 270, 7.7.2021., str. 2.

(3)  Rezolucija Europskog parlamenta od 17. veljače 2011. o provedbi Strategije EU -a za regiju Podunavlja, (SL C 188 E, 28.6.2012., str. 30.); Rezolucija Europskog parlamenta od 13. rujna 2016. o strategiji EU-a za alpsku regiju (SL C 204, 13.6.2018., str. 57.); i Rezolucija Europskog parlamenta od 28. listopada 2015. o Strategiji EU-a za jadransku i jonsku regiju, (SL C 355, 20.10.2017., str. 23.).

(4)  SL L 75, 19.3.2015., str. 4.

(5)  SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

(6)  SL L 20, 26.1.2010., str. 7.

(7)  SL C 270, 7.7.2021., str. 94.

(8)  SL L 231, 30.6.2021., str. 159.

(9)  SL L 231, 30.6.2021., str. 94.

(10)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

(11)  SL C 232, 16.6.2021., str. 28.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0109.

(13)  SL C 199 E, 7.7.2012., str. 95.

(14)  SL C 353 E, 3.12.2013., str. 122.

(15)  SL L 124, 25.4.2014., str. 1.

(16)  SL L 164, 25.6.2008., str. 19.

(17)  SL L 288, 6.11.2007., str. 27.

(18)  SL L 197, 21.7.2001., str. 30.

(19)  Studija Komisije iz prosinca 2017. pod nazivom „Studija na temelju preispitivanja u sredini razdoblja provedbe Akcijskog plana za područje Atlantika”.

(20)  Direktiva (EU) 2018/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o promicanju uporabe energije iz obnovljivih izvora, (SL L 328, 21.12.2018., str. 82.).

(21)  Europska komisija, „Strategija za Atlantik i Akcijski plan za razdoblje 2013. – 2020.”, pristup na dan 20. srpnja 2021., dostupno na: https://atlanticstrategy.eu/en/atlantic-strategy-glance/atlantic-strategy.

(22)  Studija Komisije iz prosinca 2017. pod nazivom „Studija na temelju preispitivanja u sredini razdoblja provedbe Akcijskog plana za područje Atlantika”.

(23)  U članku 1. Direktive navedeno je da se pristup prema ekosustavu primjenjuje na način kojim se osigurava da se ukupni pritisak tih djelatnosti zadrži na razinama koje su u skladu s postizanjem dobrog stanja okoliša, kao i da se ne ugrozi sposobnost odgovora morskih ekosustava na promjene koje uzrokuje čovjek, a da se istodobno sadašnjim i budućim generacijama omogući održiva uporaba morskih dobara i usluga.

(24)  Strategijom EU-a za biološku raznolikost do 2030. utvrđuju se ciljevi o pravnoj zaštiti najmanje 30 % kopnenih područja EU-a i 30 % njegova morskog područja te se u nju integriraju ekološki koridori (što znači dodatnih 4 % kopnenih i 19 % morskih područja u usporedbi s današnjom situacijom). Nadalje, njome se zahtijeva da 10 % kopna EU-a i 10 % mora u EU-u budu strogo zaštićena područja (danas je pod strogom zaštitom samo 3 % kopnenih područja i manje od 1 % morskih područja).

---

četvrtak, 16. rujna 2021.

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/40

---

P9_TA(2021)0382

Nova strategija EU-a za Kinu

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o novoj strategiji EU-a za Kinu (2021/2037(INI))

(2022/C 117/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 12. ožujka 2019. naslovljenu „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 12. ožujka 2019. naslovljenu „EU i Kina – strateški pregled” (JOIN(2019)0005),

| — | uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima započet 1995. godine i njegov 37. krug održan 1. i 2. travnja 2019. u Bruxellesu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dijalog EU-a i Kine o ljudskim pravima započet 1995. godine i njegov 37. krug održan 1. i 2. travnja 2019. u Bruxellesu,

| — | uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Kine pokrenuto 2003., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir strateško partnerstvo EU-a i Kine pokrenuto 2003.,

| — | uzimajući u obzir Strateški program suradnje do 2020. između EU-a i Kine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strateški program suradnje do 2020. između EU-a i Kine,

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku iz lipnja 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju Europske unije za vanjsku i sigurnosnu politiku iz lipnja 2016.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/1998 (1) i Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/1999 (2) od 7. prosinca 2020. o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2020/1998 (1) i Odluku Vijeća (ZVSP) 2020/1999 (2) od 7. prosinca 2020. o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. srpnja 2020. o Hong Kongu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 28. srpnja 2020. o Hong Kongu,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju ljudskih prava u Kini, prije svega one od 17. prosinca 2020. o prisilnom radu i položaju Ujgura u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu (3), od 18. travnja 2019. o Kini, posebno o položaju vjerskih i etničkih manjina (4), od 4. listopada 2018. o masovnom proizvoljnom pritvaranju Ujgura i Kazaha u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu (5), od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (6) i od 15. prosinca 2016. o slučajevima tibetanske budističke akademije Larung Gar i Ilhama Tohtija (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o stanju ljudskih prava u Kini, prije svega one od 17. prosinca 2020. o prisilnom radu i položaju Ujgura u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu (3), od 18. travnja 2019. o Kini, posebno o položaju vjerskih i etničkih manjina (4), od 4. listopada 2018. o masovnom proizvoljnom pritvaranju Ujgura i Kazaha u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu (5), od 12. rujna 2018. o stanju odnosa između EU-a i Kine (6) i od 15. prosinca 2016. o slučajevima tibetanske budističke akademije Larung Gar i Ilhama Tohtija (7),

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije i preporuke o Hong Kongu, a posebno one od 19. lipnja 2020. o Zakonu Narodne Republike Kine o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i potrebi da EU brani visok stupanj autonomije Hong Konga (8), od 21. siječnja 2021. o represiji nad demokratskom oporbom u Hong Kongu (9) i od 13. prosinca 2017. upućenu Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Hong Kongu, 20 godina nakon primopredaje (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije i preporuke o Hong Kongu, a posebno one od 19. lipnja 2020. o Zakonu Narodne Republike Kine o nacionalnoj sigurnosti za Hong Kong i potrebi da EU brani visok stupanj autonomije Hong Konga (8), od 21. siječnja 2021. o represiji nad demokratskom oporbom u Hong Kongu (9) i od 13. prosinca 2017. upućenu Vijeću, Komisiji i potpredsjednici Komisije / Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o Hong Kongu, 20 godina nakon primopredaje (10),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. studenoga 2020. o reviziji trgovinske politike EU-a (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. studenoga 2020. o reviziji trgovinske politike EU-a (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama protiv subjekata iz EU-a, zastupnika u Europskom parlamentu i zastupnika u nacionalnim parlamentima (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o povezivosti i odnosima EU-a i Azije (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o povezivosti i odnosima EU-a i Azije (13),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima i ostale sporazume o ljudskim pravima i instrumente usvojene na razini UN-a,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprječavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o sprječavanju i kažnjavanju zločina genocida iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir Protokol iz 2014. uz Konvenciju Međunarodne organizacije rada o prisilnom radu iz 1930., koji Kina nije potpisala, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol iz 2014. uz Konvenciju Međunarodne organizacije rada o prisilnom radu iz 1930., koji Kina nije potpisala,

| — | uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Pariški sporazum, koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirnu konvenciju UN-a o klimatskim promjenama (UNFCCC) i Pariški sporazum, koji je stupio na snagu 4. studenoga 2016.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravu mora (UNCLOS) donesenu 10. prosinca 1982. i na snazi od 16. studenoga 1994., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o pravu mora (UNCLOS) donesenu 10. prosinca 1982. i na snazi od 16. studenoga 1994.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Skupine za razmatranje koju je imenovao glavni tajnik NATO-a od 25. studenoga 2020. naslovljeno „NATO 2030.: Ujedinjeni za novo doba”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Skupine za razmatranje koju je imenovao glavni tajnik NATO-a od 25. studenoga 2020. naslovljeno „NATO 2030.: Ujedinjeni za novo doba”,

| — | uzimajući u obzir 14. petogodišnji plan Kine i načela dvostrukog optjecaja i sigurnih lanaca opskrbe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 14. petogodišnji plan Kine i načela dvostrukog optjecaja i sigurnih lanaca opskrbe,

| — | uzimajući u obzir članak 36. Ustava Narodne Republike Kine, kojim se svim građanima jamči pravo na slobodu vjeroispovijedi, te njegov članak 4. kojim se potvrđuju prava manjinskih narodnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 36. Ustava Narodne Republike Kine, kojim se svim građanima jamči pravo na slobodu vjeroispovijedi, te njegov članak 4. kojim se potvrđuju prava manjinskih narodnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za međunarodnu trgovinu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0252/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0252/2021),

| A. | budući da se EU u svojem strateškom okviru za ljudska prava i demokraciju obvezuje da će promicati ljudska prava, demokraciju i vladavinu prava „u svim područjima vanjskog djelovanja EU-a, bez ikakve iznimke” i da će „postaviti ljudska prava u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere”; |
| --- | --- |

A.

budući da se EU u svojem strateškom okviru za ljudska prava i demokraciju obvezuje da će promicati ljudska prava, demokraciju i vladavinu prava „u svim područjima vanjskog djelovanja EU-a, bez ikakve iznimke” i da će „postaviti ljudska prava u središte svojih odnosa sa svim trećim zemljama, uključujući strateške partnere”;

| B. | budući da svojim snažnim gospodarskim rastom i odlučnim programom vanjske politike, posebno strategijom ulaganja i politikama „Going Global”, „Proizvedeno u Kini 2025.” i inicijativom „Jedan pojas, jedan put” (OBOR), Kina preuzima snažniju ulogu u svijetu i kao gospodarska sila i kao vanjskopolitički akter koji EU-u postavlja ozbiljne političke, gospodarske, sigurnosne i tehnološke izazove, što pak donosi značajne i dugotrajne posljedice za svjetski poredak te predstavlja ozbiljnu prijetnju multilateralizmu utemeljenom na pravilima i temeljnim demokratskim vrijednostima; |
| --- | --- |

B.

budući da svojim snažnim gospodarskim rastom i odlučnim programom vanjske politike, posebno strategijom ulaganja i politikama „Going Global”, „Proizvedeno u Kini 2025.” i inicijativom „Jedan pojas, jedan put” (OBOR), Kina preuzima snažniju ulogu u svijetu i kao gospodarska sila i kao vanjskopolitički akter koji EU-u postavlja ozbiljne političke, gospodarske, sigurnosne i tehnološke izazove, što pak donosi značajne i dugotrajne posljedice za svjetski poredak te predstavlja ozbiljnu prijetnju multilateralizmu utemeljenom na pravilima i temeljnim demokratskim vrijednostima;

| C. | budući da je Narodna Republika Kina unitarna, jednostrana komunistička država kojom upravlja Komunistička partija Kine koja zagovara marksizam – lenjinizam; budući da kao takva ne dijeli demokratske vrijednosti kao što su osobna sloboda, sloboda govora i sloboda vjeroispovijesti; |
| --- | --- |

C.

budući da je Narodna Republika Kina unitarna, jednostrana komunistička država kojom upravlja Komunistička partija Kine koja zagovara marksizam – lenjinizam; budući da kao takva ne dijeli demokratske vrijednosti kao što su osobna sloboda, sloboda govora i sloboda vjeroispovijesti;

| D. | budući da Kina sve više teži globalnoj ulozi jer je kineski predsjednik Xi Jinping u svojem izvješću predstavljenom na 19. kongresu Komunističke partije 2017. izjavio da će Kina do 2049. postati svjetski predvodnik u smislu kompozitne nacionalne snage i međunarodnog utjecaja; |
| --- | --- |

D.

budući da Kina sve više teži globalnoj ulozi jer je kineski predsjednik Xi Jinping u svojem izvješću predstavljenom na 19. kongresu Komunističke partije 2017. izjavio da će Kina do 2049. postati svjetski predvodnik u smislu kompozitne nacionalne snage i međunarodnog utjecaja;

| E. | budući da je duga tradicija demokracije u Hong Kongu, Makau i Tajvanu dokaz da kineski narod cijeni demokraciju; |
| --- | --- |

E.

budući da je duga tradicija demokracije u Hong Kongu, Makau i Tajvanu dokaz da kineski narod cijeni demokraciju;

| F. | budući da su u Makau kineske vlasti ovoga ljeta, nakon što su zabranile obilježavanje godišnjice masakra na Tiananmenu i prisilile medijske kuće na prokinesku uredničku politiku, iz sudjelovanja na predstojećim izborima isključile 21 kandidata, većinom članove prodemokratskih pokreta; |
| --- | --- |

F.

budući da su u Makau kineske vlasti ovoga ljeta, nakon što su zabranile obilježavanje godišnjice masakra na Tiananmenu i prisilile medijske kuće na prokinesku uredničku politiku, iz sudjelovanja na predstojećim izborima isključile 21 kandidata, većinom članove prodemokratskih pokreta;

| G. | budući da Kina ima zapažen broj povreda ljudskih prava kojima se izbjegavaju njezine bilateralne i multilateralne obveze u tim područjima; budući da Kina redovito podnosi rezolucije Vijeću UN-a za ljudska prava u kojima se „suverenost, neuplitanje i uzajamno poštovanje” zagovaraju kao temeljna nedodirljiva načela koja imaju prednost nad promicanjem i zaštitom ljudskih prava pojedinaca; budući da Kina provodi sustavni progon Ujgura, Tibetanaca, Mongola i drugih etničkih manjina, boraca za ljudska prava, društvenih aktivista, vjerskih skupina, novinara te podnositelja peticija i prosvjednika protiv nepravde, te da vrši sve veći pritisak nad svim neistomišljenicima i pripadnicima oporbe, posebno u Hong Kongu; budući da mjere dobre volje i neobvezujuće obveze nisu bile dovoljne za povećanje predanosti Kine vrijednostima koje su od temeljne važnosti za EU; |
| --- | --- |

G.

budući da Kina ima zapažen broj povreda ljudskih prava kojima se izbjegavaju njezine bilateralne i multilateralne obveze u tim područjima; budući da Kina redovito podnosi rezolucije Vijeću UN-a za ljudska prava u kojima se „suverenost, neuplitanje i uzajamno poštovanje” zagovaraju kao temeljna nedodirljiva načela koja imaju prednost nad promicanjem i zaštitom ljudskih prava pojedinaca; budući da Kina provodi sustavni progon Ujgura, Tibetanaca, Mongola i drugih etničkih manjina, boraca za ljudska prava, društvenih aktivista, vjerskih skupina, novinara te podnositelja peticija i prosvjednika protiv nepravde, te da vrši sve veći pritisak nad svim neistomišljenicima i pripadnicima oporbe, posebno u Hong Kongu; budući da mjere dobre volje i neobvezujuće obveze nisu bile dovoljne za povećanje predanosti Kine vrijednostima koje su od temeljne važnosti za EU;

| H. | budući da su nedavni odlazak stranih dopisnika iz Kine i označivanje Kluba stranih dopisnika od strane kineskih vlasti „nezakonitom organizacijom” posljednji od mnogih i sve češćih slučajeva uznemiravanja i ometanja stranih novinara koji su u konačnici istjerani iz Kine; budući da je to dio napora da se diljem svijeta cenzurira diskurs o Kini i da se odredi kakvi su diskursi i rasprave dopušteni na globalnoj razini, što doživljava dijelom totalitarne prijetnje; |
| --- | --- |

H.

budući da su nedavni odlazak stranih dopisnika iz Kine i označivanje Kluba stranih dopisnika od strane kineskih vlasti „nezakonitom organizacijom” posljednji od mnogih i sve češćih slučajeva uznemiravanja i ometanja stranih novinara koji su u konačnici istjerani iz Kine; budući da je to dio napora da se diljem svijeta cenzurira diskurs o Kini i da se odredi kakvi su diskursi i rasprave dopušteni na globalnoj razini, što doživljava dijelom totalitarne prijetnje;

| I. | budući da su u okviru nedavnog razvoja događaja i globalnih izazova povezanih s Kinom izašli na vidjelo nedostaci postojeće strategije EU-a za Kinu koju je stoga potrebno ažurirati; |
| --- | --- |

I.

budući da su u okviru nedavnog razvoja događaja i globalnih izazova povezanih s Kinom izašli na vidjelo nedostaci postojeće strategije EU-a za Kinu koju je stoga potrebno ažurirati;

| J. | budući da je Parlament pozvao Komisiju da krene utvrđivati opseg i da provede procjenu učinka kako bi što prije službeno započeli pregovore s Tajvanom; |
| --- | --- |

J.

budući da je Parlament pozvao Komisiju da krene utvrđivati opseg i da provede procjenu učinka kako bi što prije službeno započeli pregovore s Tajvanom;

| K. | budući da se od 2014., kada je kineska vlada pokrenula „kampanju odlučnog djelovanja protiv nasilnog terorizma”, položaj Ujgura i drugih uglavnom muslimanskih etničkih manjina u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu ubrzano pogoršao; budući da je više od milijun ljudi zatvoreno u logore za pritvaranje, takozvane „centre za politički preodgoj” ili „centre za osposobljavanje”, u kojima su Ujguri podvrgnuti sustavnom prisilnom radu, mučenju, prisilnim nestancima, masovnom nadzoru, kulturnom i vjerskom zatiranju, prisilnoj sterilizaciji žena, seksualnom nasilju i kršenju reproduktivnih prava te razdvajanju obitelji; budući da je pravnom analizom zaključeno da ta kaznena djela predstavljaju zločine protiv čovječnosti, čak i navodni genocid, u skladu s međunarodnim pravnim okvirom; budući da je nekoliko nacionalnih parlamenata u skladu s time zauzelo stajalište; |
| --- | --- |

K.

budući da se od 2014., kada je kineska vlada pokrenula „kampanju odlučnog djelovanja protiv nasilnog terorizma”, položaj Ujgura i drugih uglavnom muslimanskih etničkih manjina u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu ubrzano pogoršao; budući da je više od milijun ljudi zatvoreno u logore za pritvaranje, takozvane „centre za politički preodgoj” ili „centre za osposobljavanje”, u kojima su Ujguri podvrgnuti sustavnom prisilnom radu, mučenju, prisilnim nestancima, masovnom nadzoru, kulturnom i vjerskom zatiranju, prisilnoj sterilizaciji žena, seksualnom nasilju i kršenju reproduktivnih prava te razdvajanju obitelji; budući da je pravnom analizom zaključeno da ta kaznena djela predstavljaju zločine protiv čovječnosti, čak i navodni genocid, u skladu s međunarodnim pravnim okvirom; budući da je nekoliko nacionalnih parlamenata u skladu s time zauzelo stajalište;

| L. | budući da globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava EU-u omogućuje da uvede mjere ograničavanja protiv ciljanih pojedinaca, subjekata i tijela, među ostalim državne i nedržavne aktere, koji su odgovorni za teška kršenja i povrede ljudskih prava ili koji su u njih uključeni ili su s njima povezani; budući da su 22. ožujka 2021. četiri kineska pojedinca i jedan subjekt izravno odgovorni za teška kršenja ljudskih prava u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu uvršteni na popis fizičkih osoba i subjekata na koje se primjenjuju te restriktivne mjere; budući da je kao odgovor na te mjere Kina uvela protusankcije protiv deset europskih pojedinaca i četiri subjekta, među ostalim pet zastupnika u Europskom parlamentu i dva institucionalna tijela EU-a, Pododbor za ljudska prava Europskog parlamenta i Politički i sigurnosni odbor Vijeća Europske unije, kao i dva europska znanstvenika, dvije skupine za strateško promišljanje u Njemačkoj i Zakladu Saveza demokracija iz Danske; budući da je kineskim sankcijama nedostajala pravna opravdanost i pravna osnova te da su bile izravno usmjerene ne samo na pojedince i subjekte već i na Europsku uniju u cjelini; budući da je njihova namjera očito odvratiti EU od nastavka rada i djelovanja protiv kršenja ljudskih prava u Kini; |
| --- | --- |

L.

budući da globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava EU-u omogućuje da uvede mjere ograničavanja protiv ciljanih pojedinaca, subjekata i tijela, među ostalim državne i nedržavne aktere, koji su odgovorni za teška kršenja i povrede ljudskih prava ili koji su u njih uključeni ili su s njima povezani; budući da su 22. ožujka 2021. četiri kineska pojedinca i jedan subjekt izravno odgovorni za teška kršenja ljudskih prava u Ujgurskoj autonomnoj regiji Xinjiangu uvršteni na popis fizičkih osoba i subjekata na koje se primjenjuju te restriktivne mjere; budući da je kao odgovor na te mjere Kina uvela protusankcije protiv deset europskih pojedinaca i četiri subjekta, među ostalim pet zastupnika u Europskom parlamentu i dva institucionalna tijela EU-a, Pododbor za ljudska prava Europskog parlamenta i Politički i sigurnosni odbor Vijeća Europske unije, kao i dva europska znanstvenika, dvije skupine za strateško promišljanje u Njemačkoj i Zakladu Saveza demokracija iz Danske; budući da je kineskim sankcijama nedostajala pravna opravdanost i pravna osnova te da su bile izravno usmjerene ne samo na pojedince i subjekte već i na Europsku uniju u cjelini; budući da je njihova namjera očito odvratiti EU od nastavka rada i djelovanja protiv kršenja ljudskih prava u Kini;

1.

| (a) | razviju odlučniju, sveobuhvatniju i dosljedniju strategiju EU-a za Kinu kojom se ujedinjuju sve države članice i oblikuju odnosi s Kinom u interesu cijelog EU-a te se brane naše temeljne vrijednosti i promiče multilateralni poredak koji se temelji na pravilima; naglašava da se strategijom treba uzeti u obzir višedimenzionalna priroda odnosa EU-a s Kinom; ističe da je Kina partner EU-a za suradnju i pregovore, ali i gospodarski konkurent te stalni rival u sve većem broju područja; |
| --- | --- |

(a)

razviju odlučniju, sveobuhvatniju i dosljedniju strategiju EU-a za Kinu kojom se ujedinjuju sve države članice i oblikuju odnosi s Kinom u interesu cijelog EU-a te se brane naše temeljne vrijednosti i promiče multilateralni poredak koji se temelji na pravilima; naglašava da se strategijom treba uzeti u obzir višedimenzionalna priroda odnosa EU-a s Kinom; ističe da je Kina partner EU-a za suradnju i pregovore, ali i gospodarski konkurent te stalni rival u sve većem broju područja;

| (b) | predlože da se ta strategija temelji na šest stupova:






  (1) | otvorenom dijalogu i suradnji u pogledu globalnih izazova; |
| --- | --- | --- |

(b)

predlože da se ta strategija temelji na šest stupova:

(1)

otvorenom dijalogu i suradnji u pogledu globalnih izazova;

| (2) | većoj uključenosti u pitanjima univerzalnih vrijednosti, međunarodnih normi i ljudskih prava; |
| --- | --- |

(2)

većoj uključenosti u pitanjima univerzalnih vrijednosti, međunarodnih normi i ljudskih prava;

| (3) | analizi i utvrđivanju rizika, ranjivosti i izazova; |
| --- | --- |

(3)

analizi i utvrđivanju rizika, ranjivosti i izazova;

| (4) | izgradnji partnerstava s istomišljenicima; |
| --- | --- |

(4)

izgradnji partnerstava s istomišljenicima;

| (5) | poticanju otvorene strateške autonomije, među ostalim u području trgovine i ulaganja; |
| --- | --- |

(5)

poticanju otvorene strateške autonomije, među ostalim u području trgovine i ulaganja;

| (6) | obrani i promicanju središnjih europskih interesa i vrijednosti preobrazbom EU-a u učinkovitijeg geopolitičkog aktera; |
| --- | --- |

(6)

obrani i promicanju središnjih europskih interesa i vrijednosti preobrazbom EU-a u učinkovitijeg geopolitičkog aktera;

Otvoreni dijalozi i suradnja u pogledu globalnih izazova

Otvoreni dijalozi i suradnja u pogledu globalnih izazova

| 2. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da osigura da nova strategija EU-a za Kinu uključi Kinu u dijalog o globalnim izazovima, kao što su ljudska prava, koji se temelji na načelima i koji je usmjeren na interese razvijanjem ambiciozne, holističke i na rezultate usmjerene strategije EU-a za ljudska prava u Kini u okviru nove strategije EU-a za Kinu, okolišne i klimatske promjene, nuklearno razoružanje, promicanje gospodarskog oporavka od pandemije bolesti COVID-19, borba protiv globalne zdravstvene krize i reforma određenih multilateralnih organizacija; poziva da se taj dijalog vodi temeljnim načelima i interesima EU-a i uskladi s temeljnim ciljevima vanjskog angažmana EU-a; naglašava da će suradnja između tih dvaju partnera biti korisna u rješavanju tih globalnih problema; ponavlja da je Kina i dalje važan partner EU-a; |
| --- | --- |

2.

poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da osigura da nova strategija EU-a za Kinu uključi Kinu u dijalog o globalnim izazovima, kao što su ljudska prava, koji se temelji na načelima i koji je usmjeren na interese razvijanjem ambiciozne, holističke i na rezultate usmjerene strategije EU-a za ljudska prava u Kini u okviru nove strategije EU-a za Kinu, okolišne i klimatske promjene, nuklearno razoružanje, promicanje gospodarskog oporavka od pandemije bolesti COVID-19, borba protiv globalne zdravstvene krize i reforma određenih multilateralnih organizacija; poziva da se taj dijalog vodi temeljnim načelima i interesima EU-a i uskladi s temeljnim ciljevima vanjskog angažmana EU-a; naglašava da će suradnja između tih dvaju partnera biti korisna u rješavanju tih globalnih problema; ponavlja da je Kina i dalje važan partner EU-a;

| 3. | podržava bolji dijalog i suradnju s Kinom u pogledu mira i sigurnosti; svjestan je važnosti suradnje s Kinom kako bi se spriječilo da Afganistan postane nova teroristička baza i odvratilo Sjevernu Koreju od nastavka njezina nuklearnog programa; podržava nastojanja za uspostavom suradnje u području održivog razvoja, doprinosa humanitarnoj pomoći i pomoći u katastrofama, ekoloških pitanja, svemira i svemirske industrije, znanosti, tehnologije i inovacija, istodobno u potpunosti ustrajući na slobodi istraživanja; naglašava da se ti dijalozi i suradnja moraju temeljiti na zajedničkoj predanosti otvorenosti i suradnji na transparentan, pravedan i ravnopravan način u okviru međunarodnog sustava utemeljenog na pravilima, istodobno osiguravajući zaštitu europskih interesa i vrijednosti i razvijajući sposobnost Europe da se natječe s Kinom kad god je to potrebno; |
| --- | --- |

3.

podržava bolji dijalog i suradnju s Kinom u pogledu mira i sigurnosti; svjestan je važnosti suradnje s Kinom kako bi se spriječilo da Afganistan postane nova teroristička baza i odvratilo Sjevernu Koreju od nastavka njezina nuklearnog programa; podržava nastojanja za uspostavom suradnje u području održivog razvoja, doprinosa humanitarnoj pomoći i pomoći u katastrofama, ekoloških pitanja, svemira i svemirske industrije, znanosti, tehnologije i inovacija, istodobno u potpunosti ustrajući na slobodi istraživanja; naglašava da se ti dijalozi i suradnja moraju temeljiti na zajedničkoj predanosti otvorenosti i suradnji na transparentan, pravedan i ravnopravan način u okviru međunarodnog sustava utemeljenog na pravilima, istodobno osiguravajući zaštitu europskih interesa i vrijednosti i razvijajući sposobnost Europe da se natječe s Kinom kad god je to potrebno;

| 4. | ističe da neka područja suradnje, kao što su IKT, svemir i svemirska industrija, mogu imati dvojnu namjenu i da se mogu upotrebljavati protiv kineskih građana i Zapada; |
| --- | --- |

4.

ističe da neka područja suradnje, kao što su IKT, svemir i svemirska industrija, mogu imati dvojnu namjenu i da se mogu upotrebljavati protiv kineskih građana i Zapada;

| 5. | naglašava važnost poticanja predanosti Kine u rješavanju pitanja klimatskih promjena i drugih pitanja u vezi s okolišem jačanjem partnerstva između EU-a i Kine u tom području te ističe potrebu za tim da se EU i Kina pridržavaju svojih obveza iz Pariškog sporazuma; naglašava važnost EU-ove provedbe mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika; napominje da je Kina u posljednja tri desetljeća utrostručila svoje emisije ugljika te da sada ispušta 27 % svjetskih stakleničkih plinova; naglašava da je potrebno osigurati usklađenost između najavljenih globalnih ambicija Kine u borbi protiv klimatskih promjena i utjecaja njezinih strategija ulaganja na domaćem i prekomorskom području na okoliš; poziva kinesku vladu da ne izvozi svoj ugljenski kapacitet u treće zemlje, posebno u okviru OBOR-a; |
| --- | --- |

5.

naglašava važnost poticanja predanosti Kine u rješavanju pitanja klimatskih promjena i drugih pitanja u vezi s okolišem jačanjem partnerstva između EU-a i Kine u tom području te ističe potrebu za tim da se EU i Kina pridržavaju svojih obveza iz Pariškog sporazuma; naglašava važnost EU-ove provedbe mehanizma za graničnu prilagodbu emisija ugljika; napominje da je Kina u posljednja tri desetljeća utrostručila svoje emisije ugljika te da sada ispušta 27 % svjetskih stakleničkih plinova; naglašava da je potrebno osigurati usklađenost između najavljenih globalnih ambicija Kine u borbi protiv klimatskih promjena i utjecaja njezinih strategija ulaganja na domaćem i prekomorskom području na okoliš; poziva kinesku vladu da ne izvozi svoj ugljenski kapacitet u treće zemlje, posebno u okviru OBOR-a;

| 6. | poziva da se dijalozi o ljudskim pravima usmjereni na rezultate održavaju na godišnjoj razini i redovito ocjenjuju i općenito poziva na čvrsta mjerila napretka bilateralnih dijaloga kako bi se zajamčilo da se tim razmjenama ostvaruju istinski pozitivni rezultati za ljudska prava i za borce za ljudska prava u Kini; traži da se o mjerilima rezultata i svakom napretku, stagnaciji ili pogoršanju raspravlja na transparentan način; zahtijeva da se o ljudskim pravima redovito raspravlja na najvišoj političkoj razini, i na sastancima na vrhu između EU-a i Kine i na razini država članica; nadalje poziva na usporedni dijalog o ljudskim pravima u koji bi bili uključeni diplomati EU-a i država članica, kineska dijaspora, slobodne i neovisne nevladine organizacije, akademici i zakonodavci u cilju boljeg razumijevanja kineskog sustava i osmišljavanja boljih strategija za utjecanje na napredak u području ljudskih prava u Kini; naglašava da ti dijalozi o ljudskim pravima trebaju među ostalim uključivati sljedeća pitanja: slobodu medija i slobodu tiska, prava manjina, među ostalim u regijama Xinjiangu, Unutrašnjoj Mongoliji i Tibetu, te slobodni pristup tim regijama, među ostalim za diplomate i novinare, stanje u Hong Kongu, slobodu govora, radna prava, pravo okupljanja, slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja te općenito stanje vladavine prava u Kini; pozdravlja imenovanje novog posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan Unije i poziva na aktivno sudjelovanje novog posebnog izaslanika u podupiranju teškog položaja svih vjerskih skupina i entiteta, uključujući muslimane, kršćane i budiste koji su suočeni s progonom u kontinentalnoj Kini i Hong Kongu; poziva relevantne institucije EU-a da upotrijebe te dijaloge o ljudskim pravima za pokretanje pojedinačnih slučajeva; i dalje je duboko zabrinut zbog toga što švedski državljanin i izdavač Gui Minhai ostaje u pritvoru; apelira na intervenciju EU-a i država članica na najvišoj razini kako bi se osiguralo trenutačno i bezuvjetno puštanje svih političkih zatvorenika na slobodu; izražava zabrinutost zbog sustavnog kršenja ljudskih prava u Kini i osuđuje sve slučajeve proizvoljnih uhićenja te gušenja slobodnog protoka informacija i slobode izražavanja; |
| --- | --- |

6.

poziva da se dijalozi o ljudskim pravima usmjereni na rezultate održavaju na godišnjoj razini i redovito ocjenjuju i općenito poziva na čvrsta mjerila napretka bilateralnih dijaloga kako bi se zajamčilo da se tim razmjenama ostvaruju istinski pozitivni rezultati za ljudska prava i za borce za ljudska prava u Kini; traži da se o mjerilima rezultata i svakom napretku, stagnaciji ili pogoršanju raspravlja na transparentan način; zahtijeva da se o ljudskim pravima redovito raspravlja na najvišoj političkoj razini, i na sastancima na vrhu između EU-a i Kine i na razini država članica; nadalje poziva na usporedni dijalog o ljudskim pravima u koji bi bili uključeni diplomati EU-a i država članica, kineska dijaspora, slobodne i neovisne nevladine organizacije, akademici i zakonodavci u cilju boljeg razumijevanja kineskog sustava i osmišljavanja boljih strategija za utjecanje na napredak u području ljudskih prava u Kini; naglašava da ti dijalozi o ljudskim pravima trebaju među ostalim uključivati sljedeća pitanja: slobodu medija i slobodu tiska, prava manjina, među ostalim u regijama Xinjiangu, Unutrašnjoj Mongoliji i Tibetu, te slobodni pristup tim regijama, među ostalim za diplomate i novinare, stanje u Hong Kongu, slobodu govora, radna prava, pravo okupljanja, slobodu vjeroispovijesti ili uvjerenja te općenito stanje vladavine prava u Kini; pozdravlja imenovanje novog posebnog izaslanika EU-a za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja izvan Unije i poziva na aktivno sudjelovanje novog posebnog izaslanika u podupiranju teškog položaja svih vjerskih skupina i entiteta, uključujući muslimane, kršćane i budiste koji su suočeni s progonom u kontinentalnoj Kini i Hong Kongu; poziva relevantne institucije EU-a da upotrijebe te dijaloge o ljudskim pravima za pokretanje pojedinačnih slučajeva; i dalje je duboko zabrinut zbog toga što švedski državljanin i izdavač Gui Minhai ostaje u pritvoru; apelira na intervenciju EU-a i država članica na najvišoj razini kako bi se osiguralo trenutačno i bezuvjetno puštanje svih političkih zatvorenika na slobodu; izražava zabrinutost zbog sustavnog kršenja ljudskih prava u Kini i osuđuje sve slučajeve proizvoljnih uhićenja te gušenja slobodnog protoka informacija i slobode izražavanja;

| 7. | poziva EU da pokrene dijalog s Kinom o mogućim načinima za poboljšanje, na transparentan način, sposobnosti početnog odgovora na zarazne bolesti koje imaju potencijal da se razviju u epidemije ili pandemije, uključujući sustave prepoznavanja, mapiranja rizika i ranog upozoravanja kako bi se osigurala bolja globalna pripremljenost za odgovor na pandemije; nadalje poziva Kinu da dopusti provođenje neovisne i transparentne istrage o podrijetlu i širenju virusa SARS-CoV-2; |
| --- | --- |

7.

poziva EU da pokrene dijalog s Kinom o mogućim načinima za poboljšanje, na transparentan način, sposobnosti početnog odgovora na zarazne bolesti koje imaju potencijal da se razviju u epidemije ili pandemije, uključujući sustave prepoznavanja, mapiranja rizika i ranog upozoravanja kako bi se osigurala bolja globalna pripremljenost za odgovor na pandemije; nadalje poziva Kinu da dopusti provođenje neovisne i transparentne istrage o podrijetlu i širenju virusa SARS-CoV-2;

| 8. | podržava širenje kontakata među narodima na obje strane, kao i uzajamne razmjene studenata, ali potiče države članice da bolje prate utjecaj uplitanja kineske vlade u akademsku slobodu; |
| --- | --- |

8.

podržava širenje kontakata među narodima na obje strane, kao i uzajamne razmjene studenata, ali potiče države članice da bolje prate utjecaj uplitanja kineske vlade u akademsku slobodu;

Veća uključenost u pitanjima univerzalnih vrijednosti, međunarodnih normi i ljudskih prava

Veća uključenost u pitanjima univerzalnih vrijednosti, međunarodnih normi i ljudskih prava

| 9. | najoštrije osuđuje neutemeljene i proizvoljne sankcije koje su nametnule kineske vlasti, a koje predstavljaju napad na slobodu govora, akademsku slobodu i međunarodnu predanost ljudskim pravima te razumijevanje tih prava; odlučno poziva kineske vlasti da ukinu te neopravdane sankcije; smatra da sankcije koje su nametnule kineske vlasti dodatno narušavaju povjerenje i ometaju bilateralnu suradnju; |
| --- | --- |

9.

najoštrije osuđuje neutemeljene i proizvoljne sankcije koje su nametnule kineske vlasti, a koje predstavljaju napad na slobodu govora, akademsku slobodu i međunarodnu predanost ljudskim pravima te razumijevanje tih prava; odlučno poziva kineske vlasti da ukinu te neopravdane sankcije; smatra da sankcije koje su nametnule kineske vlasti dodatno narušavaju povjerenje i ometaju bilateralnu suradnju;

| 10. | naglašava da postupak razmatranja i ratifikacije Sveobuhvatnog sporazuma o ulaganjima između EU-a i Kine ne može početi dok se ne ukinu kineske sankcije protiv zastupnika u Europskom parlamentu i institucija EU-a; |
| --- | --- |

10.

naglašava da postupak razmatranja i ratifikacije Sveobuhvatnog sporazuma o ulaganjima između EU-a i Kine ne može početi dok se ne ukinu kineske sankcije protiv zastupnika u Europskom parlamentu i institucija EU-a;

| 11. | u tom kontekstu ističe svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama; poziva Komisiju da, u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama i člankom 21. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), upotrijebi sve instrumente koji su joj na raspolaganju i raspravu oko Sveobuhvatnog sporazuma o ulaganjima kao poticaj za poboljšanje zaštite ljudskih prava i potpore civilnom društvu u Kini; apelira na Kinu da poduzme konkretne mjere prema iskorjenjivanju drugih kršenja ljudskih prava u Kini, kao što je prisilni rad i sustavni progon Ujgura i ostalih manjinskih skupina turkijskih muslimana, Tibetanaca, kršćana i ostalih vjerskih zajednica i crkava, te da poštuje svoje međunarodne obveze prema Hong Kongu u skladu sa Zajedničkom kinesko-britanskom deklaracijom i temeljnim zakonom Hong Konga putem obustave planiranih reformi gradskog izbornog sustava i oslobađanja prodemokratskih zakonodavaca i aktivista; također poziva Kinu da poštuje Temeljni zakon Makaa, koji će biti na snazi do 2049., kao i odredbe Zajedničke kinesko-portugalske deklaracije (14) kojima se ne dopušta bilo koja vrsta uplitanja u izborne procese i djelovanje medija u toj zemlji; |
| --- | --- |

11.

u tom kontekstu ističe svoju Rezoluciju od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama; poziva Komisiju da, u skladu s Rezolucijom Parlamenta od 20. svibnja 2021. o kineskim protusankcijama i člankom 21. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), upotrijebi sve instrumente koji su joj na raspolaganju i raspravu oko Sveobuhvatnog sporazuma o ulaganjima kao poticaj za poboljšanje zaštite ljudskih prava i potpore civilnom društvu u Kini; apelira na Kinu da poduzme konkretne mjere prema iskorjenjivanju drugih kršenja ljudskih prava u Kini, kao što je prisilni rad i sustavni progon Ujgura i ostalih manjinskih skupina turkijskih muslimana, Tibetanaca, kršćana i ostalih vjerskih zajednica i crkava, te da poštuje svoje međunarodne obveze prema Hong Kongu u skladu sa Zajedničkom kinesko-britanskom deklaracijom i temeljnim zakonom Hong Konga putem obustave planiranih reformi gradskog izbornog sustava i oslobađanja prodemokratskih zakonodavaca i aktivista; također poziva Kinu da poštuje Temeljni zakon Makaa, koji će biti na snazi do 2049., kao i odredbe Zajedničke kinesko-portugalske deklaracije (14

| 12. | naglašava da će Parlament prije utvrđivanja svojega stajališta uzeti u obzir stanje ljudskih prava u Kini, među ostalim u Hong Kongu; ponavlja svoju ozbiljnu zabrinutost zbog raznih povreda ljudskih prava u Kini i podsjeća da je potpuno poštovanje univerzalnih vrijednosti ključno, bez obzira na razlike između dvaju sustava; |
| --- | --- |

12.

naglašava da će Parlament prije utvrđivanja svojega stajališta uzeti u obzir stanje ljudskih prava u Kini, među ostalim u Hong Kongu; ponavlja svoju ozbiljnu zabrinutost zbog raznih povreda ljudskih prava u Kini i podsjeća da je potpuno poštovanje univerzalnih vrijednosti ključno, bez obzira na razlike između dvaju sustava;

| 13. | poziva Kinu da poštuje međunarodne standarde, među ostalim u pogledu njezina učinka na klimu, okoliš, bioraznolikost, siromaštvo, zdravlje, radnička prava i ljudska prava; apelira na Kinu da u kontekstu promicanja održive trgovine i razvoja poduzme konkretne mjere za ratifikaciju i provedbu četiriju preostalih temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (MOR) i Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; žali zbog činjenice da je nekoliko međunarodnih poduzeća, posebno u odjevnom i tekstilnom sektoru, postalo predmetom obuhvatnog i raširenog bojkota nakon izražavanja zabrinutosti zbog navoda o prisilnom radu u Xinjiangu i donošenja odluke o prekidu veza sa Xinjiangom u području lanca opskrbe te oštro osuđuje političku prisilu koju protiv njih provodi kineska vlada; ponovno od Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) zahtijeva da brzo finaliziraju paket poslovnih savjeta u pogledu lanca opskrbe kako bi se poduzećima pomoglo da uvide rizike korištenja prisilnog rada Ujgura i da hitno pronađu alternativne izvore opskrbe; |
| --- | --- |

13.

poziva Kinu da poštuje međunarodne standarde, među ostalim u pogledu njezina učinka na klimu, okoliš, bioraznolikost, siromaštvo, zdravlje, radnička prava i ljudska prava; apelira na Kinu da u kontekstu promicanja održive trgovine i razvoja poduzme konkretne mjere za ratifikaciju i provedbu četiriju preostalih temeljnih konvencija Međunarodne organizacije rada (MOR) i Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima; žali zbog činjenice da je nekoliko međunarodnih poduzeća, posebno u odjevnom i tekstilnom sektoru, postalo predmetom obuhvatnog i raširenog bojkota nakon izražavanja zabrinutosti zbog navoda o prisilnom radu u Xinjiangu i donošenja odluke o prekidu veza sa Xinjiangom u području lanca opskrbe te oštro osuđuje političku prisilu koju protiv njih provodi kineska vlada; ponovno od Komisije i Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) zahtijeva da brzo finaliziraju paket poslovnih savjeta u pogledu lanca opskrbe kako bi se poduzećima pomoglo da uvide rizike korištenja prisilnog rada Ujgura i da hitno pronađu alternativne izvore opskrbe;

| 14. | naglašava da je potrebno osigurati da se zakonodavstvo u području unutarnjeg tržišta, kao i svaki okvir za dužnu pažnju ili zabrana prisilnog uvoza rada, učinkovito i djelotvorno upotrebljavaju kako bi se isključili subjekti koji djeluju na unutarnjem tržištu EU-a koji su izravno ili neizravno uključeni u kršenja ljudskih prava u Xinjiangu; nadalje poziva europska trgovačka društva u Kini da, u okviru svoje korporativne odgovornosti, provedu temeljitu istragu o korištenju prisilnog rada u svojim lancima opskrbe; |
| --- | --- |

14.

naglašava da je potrebno osigurati da se zakonodavstvo u području unutarnjeg tržišta, kao i svaki okvir za dužnu pažnju ili zabrana prisilnog uvoza rada, učinkovito i djelotvorno upotrebljavaju kako bi se isključili subjekti koji djeluju na unutarnjem tržištu EU-a koji su izravno ili neizravno uključeni u kršenja ljudskih prava u Xinjiangu; nadalje poziva europska trgovačka društva u Kini da, u okviru svoje korporativne odgovornosti, provedu temeljitu istragu o korištenju prisilnog rada u svojim lancima opskrbe;

| 15. | apelira na povjerenika UN-a za ljudska prava da pokrene neovisnu pravnu istragu o navodnom genocidu, navodnim zločinima protiv čovječnosti i kršenjima ljudskih prava, uključujući programe prisilnog rada koji se događaju u nekoliko kineskih regija, te poziva EU i države članice da pruže političku potporu i prikupe međunarodnu podršku za takvu istragu; poziva kineske vlasti da omoguće slobodan, smislen i neometan pristup regiji; iznimno je zabrinut zbog izvješća o programima rada u Tibetu, koje kineske vlasti nazivaju i „kampovima za strukovno osposobljavanje”; poziva Kinu da poštuje svoje obveze u skladu s nacionalnim i međunarodnim pravom u pogledu poštovanja ljudskih prava, uključujući prava manjina u Xinjiangu, Tibetu i Unutrašnjoj Mongoliji; |
| --- | --- |

15.

apelira na povjerenika UN-a za ljudska prava da pokrene neovisnu pravnu istragu o navodnom genocidu, navodnim zločinima protiv čovječnosti i kršenjima ljudskih prava, uključujući programe prisilnog rada koji se događaju u nekoliko kineskih regija, te poziva EU i države članice da pruže političku potporu i prikupe međunarodnu podršku za takvu istragu; poziva kineske vlasti da omoguće slobodan, smislen i neometan pristup regiji; iznimno je zabrinut zbog izvješća o programima rada u Tibetu, koje kineske vlasti nazivaju i „kampovima za strukovno osposobljavanje”; poziva Kinu da poštuje svoje obveze u skladu s nacionalnim i međunarodnim pravom u pogledu poštovanja ljudskih prava, uključujući prava manjina u Xinjiangu, Tibetu i Unutrašnjoj Mongoliji;

| 16. | osuđuje činjenicu da je u Kini ozbiljno ograničena sloboda izražavanja, udruživanja i tiska; žali zbog političkog progona mnogih novinara koji su trenutačno u egzilu; poziva Kinu da osigura da svi novinari mogu slobodno obavljati svoj posao, bez prepreka i straha od odmazde; naglašava da bi trebalo zajamčiti slobodu tiska i medija; zahtijeva da EU podrži slobodu govora i slobodu medija u Kini osnivanjem Europskog demokratskog medijskog fonda za potporu neovisnom novinarstvu; |
| --- | --- |

16.

osuđuje činjenicu da je u Kini ozbiljno ograničena sloboda izražavanja, udruživanja i tiska; žali zbog političkog progona mnogih novinara koji su trenutačno u egzilu; poziva Kinu da osigura da svi novinari mogu slobodno obavljati svoj posao, bez prepreka i straha od odmazde; naglašava da bi trebalo zajamčiti slobodu tiska i medija; zahtijeva da EU podrži slobodu govora i slobodu medija u Kini osnivanjem Europskog demokratskog medijskog fonda za potporu neovisnom novinarstvu;

| 17. | poziva Komisiju da hitno iznese predloženi Okvir kojim se utvrđuje obveza postupanja s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava i da podrži napore za donošenje novog sličnog instrumenta u okviru Ujedinjenih naroda; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju da hitno iznese predloženi Okvir kojim se utvrđuje obveza postupanja s dužnom pažnjom u pogledu ljudskih prava i da podrži napore za donošenje novog sličnog instrumenta u okviru Ujedinjenih naroda;

| 18. | poziva Komisiju da izrazi zabrinutost zbog novog Naloga br. 15. kojim se vjernici i njihovi vođe dodatno ograničavaju u odnosu na kineske vlasti; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisiju da izrazi zabrinutost zbog novog Naloga br. 15. kojim se vjernici i njihovi vođe dodatno ograničavaju u odnosu na kineske vlasti;

| 19. | poziva države članice da u potpunosti provedu paket mjera koji je dogovoren nakon uvođenja Zakona o nacionalnoj sigurnosti Hong Konga u srpnju 2020. te da preispitaju svoje politike azila, migracija, viza i boravka za državljane Hong Konga; apelira na potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Vijeće da ocijene i ažuriraju zaključke o Hong Kongu; poziva na ciljane mjere u okviru globalnog režima sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava, prema potrebi, kako bi se odgovorilo na represiju u Hong Kongu; nadalje poziva Kinu da ukine zakon o nacionalnoj sigurnosti nametnut Hong Kongu u lipnju 2020; poziva države članice koje i dalje imaju na snazi sporazume o izručenju s Kinom i Hong Kongom da obustave pojedinačna izručenja u slučajevima kada bi izručenje pojedinca dovelo u opasnost od mučenja ili okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, kad bi tom pojedincu prijetile optužbe na temelju politički motiviranih razloga, u drugim situacijama usmjerenim na etničke manjine, predstavnike prodemokratske oporbe u Hong Kongu i općenito disidente i kad god bi to predstavljalo kršenje obveza EU-a u okviru Europske konvencije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

19.

poziva države članice da u potpunosti provedu paket mjera koji je dogovoren nakon uvođenja Zakona o nacionalnoj sigurnosti Hong Konga u srpnju 2020. te da preispitaju svoje politike azila, migracija, viza i boravka za državljane Hong Konga; apelira na potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Vijeće da ocijene i ažuriraju zaključke o Hong Kongu; poziva na ciljane mjere u okviru globalnog režima sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava, prema potrebi, kako bi se odgovorilo na represiju u Hong Kongu; nadalje poziva Kinu da ukine zakon o nacionalnoj sigurnosti nametnut Hong Kongu u lipnju 2020; poziva države članice koje i dalje imaju na snazi sporazume o izručenju s Kinom i Hong Kongom da obustave pojedinačna izručenja u slučajevima kada bi izručenje pojedinca dovelo u opasnost od mučenja ili okrutnog, neljudskog ili ponižavajućeg postupanja ili kažnjavanja, kad bi tom pojedincu prijetile optužbe na temelju politički motiviranih razloga, u drugim situacijama usmjerenim na etničke manjine, predstavnike prodemokratske oporbe u Hong Kongu i općenito disidente i kad god bi to predstavljalo kršenje obveza EU-a u okviru Europske konvencije o ljudskim pravima;

| 20. | preporučuje da vodstvo EU-a i država članica odbije pozive na zimske olimpijske igre u Pekingu u slučaju da se stanje ljudskih prava u Kini i Hong Kongu ne poboljša i da se prije događaja ne održi nijedan samit/dijalog EU-a i Kine na visokoj razini s konkretnim rezultatom; |
| --- | --- |

20.

preporučuje da vodstvo EU-a i država članica odbije pozive na zimske olimpijske igre u Pekingu u slučaju da se stanje ljudskih prava u Kini i Hong Kongu ne poboljša i da se prije događaja ne održi nijedan samit/dijalog EU-a i Kine na visokoj razini s konkretnim rezultatom;

| 21. | žali zbog potpore Kine najrepresivnijim režimima na svijetu, posebno Siriji, Iranu i Sjevernoj Koreji, ali i Venezueli i Kubi; |
| --- | --- |

21.

žali zbog potpore Kine najrepresivnijim režimima na svijetu, posebno Siriji, Iranu i Sjevernoj Koreji, ali i Venezueli i Kubi;

Analiza i utvrđivanje rizika, ranjivosti i izazova

Analiza i utvrđivanje rizika, ranjivosti i izazova

| 22. | smatra da bi se u okviru buduće strategije EU-a za Kinu trebali osigurati neophodni alati i podaci za rješavanje političkih, gospodarskih, socijalnih i tehnoloških prijetnji koje potječu iz Kine, među ostalim putem njezine inicijative „Jedan pojas, jedan put”, strategije dvostrukog optjecaja, 14. petogodišnjeg plana te politika „Proizvedeno u Kini 2025.”, „Kineski standardi za 2035.” i politika 16+1, uključujući njezinu vojnu modernizaciju i izgradnju kapaciteta, i njihovih posljedica za otvorenu stratešku autonomiju Unije i multilateralni poredak utemeljen na pravilima; napominje da je hitno potrebno osigurati političku volju i sredstva za provedbu strategije povezivosti EU-a; poziva na bolju koordinaciju između strategije povezivosti EU-a i mreže „Blue Dot Network” kako bi se osigurala održiva alternativa inicijativi „Jedan pojas, jedan put”; pozdravlja dogovor čelnika zemalja skupine G7 o razvoju partnerstva za bolju ponovnu izgradnju u svijetu, inicijative „Build Back Better World (B3W)”, kao alternativi kineskoj inicijativi „Jedan pojas, jedan put”; poziva države članice i institucije EU-a da prihvate inicijativu i doprinose joj; |
| --- | --- |

22.

smatra da bi se u okviru buduće strategije EU-a za Kinu trebali osigurati neophodni alati i podaci za rješavanje političkih, gospodarskih, socijalnih i tehnoloških prijetnji koje potječu iz Kine, među ostalim putem njezine inicijative „Jedan pojas, jedan put”, strategije dvostrukog optjecaja, 14. petogodišnjeg plana te politika „Proizvedeno u Kini 2025.”, „Kineski standardi za 2035.” i politika 16+1, uključujući njezinu vojnu modernizaciju i izgradnju kapaciteta, i njihovih posljedica za otvorenu stratešku autonomiju Unije i multilateralni poredak utemeljen na pravilima; napominje da je hitno potrebno osigurati političku volju i sredstva za provedbu strategije povezivosti EU-a; poziva na bolju koordinaciju između strategije povezivosti EU-a i mreže „Blue Dot Network” kako bi se osigurala održiva alternativa inicijativi „Jedan pojas, jedan put”; pozdravlja dogovor čelnika zemalja skupine G7 o razvoju partnerstva za bolju ponovnu izgradnju u svijetu, inicijative „Build Back Better World (B3W)”, kao alternativi kineskoj inicijativi „Jedan pojas, jedan put”; poziva države članice i institucije EU-a da prihvate inicijativu i doprinose joj;

| 23. | poziva Komisiju da na razini EU-a naruči reviziju ovisnosti EU-a o Kini, raščlanjenu prema državama članicama, u određenim strateški važnim i ključnim sektorima, uključujući farmaceutsku opskrbu, po mogućnosti na nacionalnoj i podnacionalnoj razini, na temelju nedavne opsežne analize pod nazivom „Strateške ovisnosti i kapaciteti” (SWD(2021)0352) kojom se utvrđuju planovi za smanjenje rizika u vezi s neželjenom ovisnošću, pritom održavajući sveobuhvatne odnose s Kinom koji bi trebali biti što recipročniji i uravnoteženiji te usklađeni s vrijednostima i strateškim prioritetima EU-a; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisiju da na razini EU-a naruči reviziju ovisnosti EU-a o Kini, raščlanjenu prema državama članicama, u određenim strateški važnim i ključnim sektorima, uključujući farmaceutsku opskrbu, po mogućnosti na nacionalnoj i podnacionalnoj razini, na temelju nedavne opsežne analize pod nazivom „Strateške ovisnosti i kapaciteti” (SWD(2021)0352) kojom se utvrđuju planovi za smanjenje rizika u vezi s neželjenom ovisnošću, pritom održavajući sveobuhvatne odnose s Kinom koji bi trebali biti što recipročniji i uravnoteženiji te usklađeni s vrijednostima i strateškim prioritetima EU-a;

| 24. | poziva Komisiju i Vijeće da razrade mehanizme za usklađeno rješavanje tih prijetnji, posebno:






  (a) | osiguravanjem jedinstva EU-a na razini država članica, koje je potrebno za pravilnu provedbu nove strategije EU-a i Kine; pozivanjem svih država članica da zaštite temeljne vrijednosti EU-a; |
| --- | --- | --- |

24.

poziva Komisiju i Vijeće da razrade mehanizme za usklađeno rješavanje tih prijetnji, posebno:

(a)

osiguravanjem jedinstva EU-a na razini država članica, koje je potrebno za pravilnu provedbu nove strategije EU-a i Kine; pozivanjem svih država članica da zaštite temeljne vrijednosti EU-a;

| (b) | oslanjanjem na okvir instrumenata EU-a za mjere ublažavanja rizika na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se u partnerstvu s istomišljenicima razvili globalni standardi za novu generaciju tehnologija u skladu s demokratskim vrijednostima, kao što su mreže 5G i 6G, te osiguravanjem isključenja onih trgovačkih društava koja ne ispunjavaju sigurnosne standarde iz razvoja mreža 5G i 6G; |
| --- | --- |

(b)

oslanjanjem na okvir instrumenata EU-a za mjere ublažavanja rizika na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini kako bi se u partnerstvu s istomišljenicima razvili globalni standardi za novu generaciju tehnologija u skladu s demokratskim vrijednostima, kao što su mreže 5G i 6G, te osiguravanjem isključenja onih trgovačkih društava koja ne ispunjavaju sigurnosne standarde iz razvoja mreža 5G i 6G;

| (c) | jačanjem sposobnosti EU-a za vodstvo na globalnoj razini, među ostalim kroz suradnju s partnerima istomišljenicima; |
| --- | --- |

(c)

jačanjem sposobnosti EU-a za vodstvo na globalnoj razini, među ostalim kroz suradnju s partnerima istomišljenicima;

| (d) | jamčenjem institucionalne koordinacije između Komisije, Vijeća i ESVD-a prije događaja povezanih s inicijativom „Jedan pojas, jedan put” i suradnjom s državama članicama kako bi se osiguralo da su odluke koje su donijeli oni koji su uključeni u tu inicijativu u skladu s politikama i interesima EU-a te da poštuju temeljne vrijednosti EU-a; naglašava da se savjetovanja moraju održati na razini EU-a, na primjer u okviru zajedničkog sastanka Odbora za trgovinsku politiku i Političkog i sigurnosnog odbora na razini Vijeća, prije događaja povezanih s inicijativom „Jedan pojas, jedan put” kako bi se zajamčilo da države članice EU-a nastupaju jednoglasno; naglašava da inicijativa „Jedan pojas, jedan put” mora ispunjavati međunarodne standarde; naglašava da se projekti inicijative „Jedan pojas, jedan put” moraju pomno pratiti, među ostalim u pogledu njihovih negativnih političkih učinaka u EU-u; |
| --- | --- |

(d)

jamčenjem institucionalne koordinacije između Komisije, Vijeća i ESVD-a prije događaja povezanih s inicijativom „Jedan pojas, jedan put” i suradnjom s državama članicama kako bi se osiguralo da su odluke koje su donijeli oni koji su uključeni u tu inicijativu u skladu s politikama i interesima EU-a te da poštuju temeljne vrijednosti EU-a; naglašava da se savjetovanja moraju održati na razini EU-a, na primjer u okviru zajedničkog sastanka Odbora za trgovinsku politiku i Političkog i sigurnosnog odbora na razini Vijeća, prije događaja povezanih s inicijativom „Jedan pojas, jedan put” kako bi se zajamčilo da države članice EU-a nastupaju jednoglasno; naglašava da inicijativa „Jedan pojas, jedan put” mora ispunjavati međunarodne standarde; naglašava da se projekti inicijative „Jedan pojas, jedan put” moraju pomno pratiti, među ostalim u pogledu njihovih negativnih političkih učinaka u EU-u;

| (e) | praćenjem ključnih infrastrukturnih ugovora u državama članicama EU-a i državama kandidatkinjama za osiguravanje njihove usklađenosti sa zakonodavstvom EU-a, kao i sa strateškim interesima EU-a, kako je utvrđeno strategijom EU-a i Kine; zaštitom kritične infrastrukture od utjecaja trećih zemalja koji bi mogao podrivati gospodarske i sigurnosne interese EU-a i njegovih država članica; |
| --- | --- |

(e)

praćenjem ključnih infrastrukturnih ugovora u državama članicama EU-a i državama kandidatkinjama za osiguravanje njihove usklađenosti sa zakonodavstvom EU-a, kao i sa strateškim interesima EU-a, kako je utvrđeno strategijom EU-a i Kine; zaštitom kritične infrastrukture od utjecaja trećih zemalja koji bi mogao podrivati gospodarske i sigurnosne interese EU-a i njegovih država članica;

| 25. | naglašava da bilateralna i nekoordinirana suradnja određenih država članica s Kinom i neobavješćivanje Komisije o potpisivanju memorandumâ o razumijevanju s trećim zemljama imaju suprotan i štetan učinak na globalni položaj EU-a i prednost koju u pregovorima imaju države članice EU-a kada djeluju kao Unija, a ne kao neovisni državni akteri; traži od država članica da se suzdrže od potpisivanja takvih memoranduma bez savjetovanja s Vijećem i Komisijom; poziva na uspostavu koordinacijskog mehanizma na razini EU-a za rješavanje takvih pitanja; podsjeća na članak 24. UEU-a u kojem se navodi da „države članice aktivno i bez zadrške podupiru vanjsku i sigurnosnu politiku Unije u duhu lojalnosti i uzajamne solidarnosti” te da „se suzdržavaju od svakog djelovanja koje je suprotno interesima Unije ili koje bi moglo narušiti njezinu učinkovitost kao kohezivne snage u međunarodnim odnosima”; |
| --- | --- |

25.

naglašava da bilateralna i nekoordinirana suradnja određenih država članica s Kinom i neobavješćivanje Komisije o potpisivanju memorandumâ o razumijevanju s trećim zemljama imaju suprotan i štetan učinak na globalni položaj EU-a i prednost koju u pregovorima imaju države članice EU-a kada djeluju kao Unija, a ne kao neovisni državni akteri; traži od država članica da se suzdrže od potpisivanja takvih memoranduma bez savjetovanja s Vijećem i Komisijom; poziva na uspostavu koordinacijskog mehanizma na razini EU-a za rješavanje takvih pitanja; podsjeća na članak 24. UEU-a u kojem se navodi da „države članice aktivno i bez zadrške podupiru vanjsku i sigurnosnu politiku Unije u duhu lojalnosti i uzajamne solidarnosti” te da „se suzdržavaju od svakog djelovanja koje je suprotno interesima Unije ili koje bi moglo narušiti njezinu učinkovitost kao kohezivne snage u međunarodnim odnosima”;

| 26. | naglašava da bi provedbu strategije EU-a za Kinu i nacionalnih strategija te politika koje se odnose na Kinu trebalo redovito usklađivati među institucijama EU-a, državama članicama, različitim glavnim upravama Komisije i Europskim parlamentom kako bi se zajamčila sveobuhvatna i dosljedna politika kojom se izbjegava segmentacija zasebnih područja politike; smatra da bi politike također trebalo uskladiti s regionalnim i lokalnim akterima koji razvijaju i održavaju veze s Kinom; |
| --- | --- |

26.

naglašava da bi provedbu strategije EU-a za Kinu i nacionalnih strategija te politika koje se odnose na Kinu trebalo redovito usklađivati među institucijama EU-a, državama članicama, različitim glavnim upravama Komisije i Europskim parlamentom kako bi se zajamčila sveobuhvatna i dosljedna politika kojom se izbjegava segmentacija zasebnih područja politike; smatra da bi politike također trebalo uskladiti s regionalnim i lokalnim akterima koji razvijaju i održavaju veze s Kinom;

| 27. | izražava zabrinutost zbog veće učestalosti hibridnih napada, kineske industrijske špijunaže i kiberkrađe protiv europskih poduzeća; naglašava važnost jačanja privatnih i javnih kiberkapaciteta; poziva na jaču suradnju i uspostavu sustava čiji je cilj okončati kineske zlonamjerne radnje u kiberprostoru, među ostalim kibernapade, prisilne prijenose tehnologije, kiberšpijunažu i kiberpotpomognutu krađu intelektualnog vlasništva; naglašava potrebu poticanja bliskije suradnje s NATO-om i zemljama skupine G7 u borbi protiv hibridnih prijetnji, uključujući kibernapade i dezinformacijske kampanje koje potječu iz Kine, među ostalim omogućavanjem državama članicama da dobrovoljno poduzmu zajedničke protumjere, čak i ako priroda napada nije dovoljno ozbiljna da bi se pokrenuo članak 5. Ugovora o NATO-u ili članka 42. stavka 7. UEU-a; |
| --- | --- |

27.

izražava zabrinutost zbog veće učestalosti hibridnih napada, kineske industrijske špijunaže i kiberkrađe protiv europskih poduzeća; naglašava važnost jačanja privatnih i javnih kiberkapaciteta; poziva na jaču suradnju i uspostavu sustava čiji je cilj okončati kineske zlonamjerne radnje u kiberprostoru, među ostalim kibernapade, prisilne prijenose tehnologije, kiberšpijunažu i kiberpotpomognutu krađu intelektualnog vlasništva; naglašava potrebu poticanja bliskije suradnje s NATO-om i zemljama skupine G7 u borbi protiv hibridnih prijetnji, uključujući kibernapade i dezinformacijske kampanje koje potječu iz Kine, među ostalim omogućavanjem državama članicama da dobrovoljno poduzmu zajedničke protumjere, čak i ako priroda napada nije dovoljno ozbiljna da bi se pokrenuo članak 5. Ugovora o NATO-u ili članka 42. stavka 7. UEU-a;

| 28. | poziva Komisiju da potiče i koordinira djelovanja usmjerena na suzbijanje kineskog vanjskog financiranja naših demokratskih procesa, uključujući strategiju uzurpiranja vlasti od strane lokalnih elita i kooptiranja najviših javnih službenika i bivših političara EU-a; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisiju da potiče i koordinira djelovanja usmjerena na suzbijanje kineskog vanjskog financiranja naših demokratskih procesa, uključujući strategiju uzurpiranja vlasti od strane lokalnih elita i kooptiranja najviših javnih službenika i bivših političara EU-a;

| 29. | zabrinut je zbog nametljivog i katkad agresivnog diplomatskog pritiska kineskih vlasti, na primjer prema predsjedniku češkog Senata; naglašava da institucije EU-a ni na koji način ne smiju popustiti pod pritiskom, prijetnjama ili cenzurom kineskih kanala; zabrinut je zbog neopravdanog pritiska kineskih dužnosnika na istraživače i akademike koji diljem EU-a rade na tematici povezanoj s Kinom, među ostalim aktivnostima Konfucijevih instituta u EU-u; |
| --- | --- |

29.

zabrinut je zbog nametljivog i katkad agresivnog diplomatskog pritiska kineskih vlasti, na primjer prema predsjedniku češkog Senata; naglašava da institucije EU-a ni na koji način ne smiju popustiti pod pritiskom, prijetnjama ili cenzurom kineskih kanala; zabrinut je zbog neopravdanog pritiska kineskih dužnosnika na istraživače i akademike koji diljem EU-a rade na tematici povezanoj s Kinom, među ostalim aktivnostima Konfucijevih instituta u EU-u;

Izgradnja partnerstava s istomišljenicima

Izgradnja partnerstava s istomišljenicima

| 30. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da s partnerima istomišljenicima koordinira aktivnosti Unije u području zaštite ljudskih prava i potpore ljudima u Kini, Hong Kongu i Makau i kineskoj dijaspori diljem svijeta, kao i u području obrane liberalne demokracije u svijetu, poglavito u Hong Kongu i Tajvanu te u cilju obvezivanja Kine da poštuje međunarodno pravo, pravo na javne prosvjede kao ostvarivanje slobode izražavanja i slobode okupljanja, slobodu plovidbe, među ostalim u Južnom kineskom moru i Istočnom kineskom moru, slobodu prelijetanja i mirno rješavanje sporova; nadalje naglašava da bi takva partnerstva i multilateralna suradnja s partnerima istomišljenicima trebali obuhvatiti sve elemente i mjere opisane u novoj strategiji EU-a i Kine; |
| --- | --- |

30.

poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da s partnerima istomišljenicima koordinira aktivnosti Unije u području zaštite ljudskih prava i potpore ljudima u Kini, Hong Kongu i Makau i kineskoj dijaspori diljem svijeta, kao i u području obrane liberalne demokracije u svijetu, poglavito u Hong Kongu i Tajvanu te u cilju obvezivanja Kine da poštuje međunarodno pravo, pravo na javne prosvjede kao ostvarivanje slobode izražavanja i slobode okupljanja, slobodu plovidbe, među ostalim u Južnom kineskom moru i Istočnom kineskom moru, slobodu prelijetanja i mirno rješavanje sporova; nadalje naglašava da bi takva partnerstva i multilateralna suradnja s partnerima istomišljenicima trebali obuhvatiti sve elemente i mjere opisane u novoj strategiji EU-a i Kine;

| 31. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog kineskih nametljivih i ekspanzivnih politika u Južnom kineskom moru, Istočnom kineskom moru i Tajvanskom tjesnacu, a posebno zbog nastavka vojne provokacije Kine usmjerene na Tajvan; naglašava da su status quo u Tajvanskom tjesnacu i sloboda plovidbe u indo-pacifičkoj regiji i dalje od ključne važnosti za EU i njegove države članice; ponavlja svoje protivljenje svim jednostranim mjerama zbog kojih bi mogle eskalirati napetosti i time se narušiti status quo; potiče konstruktivan razvoj odnosa Kine i Tajvana i naglašava da do nijedne promjene u odnosima Kine i Tajvana ne smije doći protiv volje građana Tajvana; odražava zabrinutost koju su Japan i Sjedinjene Američke Države izrazili zbog novog kineskog zakona kojim se brodovima kineske obalne straže odobrava upotreba oružja protiv stranih plovila koja krše ono što Kina smatra njezinim teritorijem; poziva EU da se pozabavi tim pitanjima u novoj strategiji EU-a i Kine i novoj strategiji EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji te da poveća multilateralne diplomatske razmjene kako bi se postiglo mirno rješavanje sporova i prijepora u skladu s međunarodnim pravom, uključujući UNCLOS; |
| --- | --- |

31.

izražava ozbiljnu zabrinutost zbog kineskih nametljivih i ekspanzivnih politika u Južnom kineskom moru, Istočnom kineskom moru i Tajvanskom tjesnacu, a posebno zbog nastavka vojne provokacije Kine usmjerene na Tajvan; naglašava da su status quo u Tajvanskom tjesnacu i sloboda plovidbe u indo-pacifičkoj regiji i dalje od ključne važnosti za EU i njegove države članice; ponavlja svoje protivljenje svim jednostranim mjerama zbog kojih bi mogle eskalirati napetosti i time se narušiti status quo; potiče konstruktivan razvoj odnosa Kine i Tajvana i naglašava da do nijedne promjene u odnosima Kine i Tajvana ne smije doći protiv volje građana Tajvana; odražava zabrinutost koju su Japan i Sjedinjene Američke Države izrazili zbog novog kineskog zakona kojim se brodovima kineske obalne straže odobrava upotreba oružja protiv stranih plovila koja krše ono što Kina smatra njezinim teritorijem; poziva EU da se pozabavi tim pitanjima u novoj strategiji EU-a i Kine i novoj strategiji EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji te da poveća multilateralne diplomatske razmjene kako bi se postiglo mirno rješavanje sporova i prijepora u skladu s međunarodnim pravom, uključujući UNCLOS;

| 32. | poziva države članice da ulažu u snažniju suradnju s drugim demokratskim partnerima i partnerima istomišljenicima kao što su SAD, Kanada, Ujedinjena Kraljevina, Japan, Indija, Južna Koreja, Australija, Novi Zeland i Tajvan te poziva ESVD i države članice da daju prednost strateškim partnerstvima s ASEAN-om i Afričkom unijom; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice da ulažu u snažniju suradnju s drugim demokratskim partnerima i partnerima istomišljenicima kao što su SAD, Kanada, Ujedinjena Kraljevina, Japan, Indija, Južna Koreja, Australija, Novi Zeland i Tajvan te poziva ESVD i države članice da daju prednost strateškim partnerstvima s ASEAN-om i Afričkom unijom;

| 33. | smatra da je od primarne važnosti da EU razvije i promiče ambiciozan i dinamičan transatlantski odnos s vladom SAD-a na temelju naše zajedničke povijesti, zajedničkih vrijednosti i interesa, u okviru Transatlantskog dijaloga o Kini, uključujući parlamentarnu dimenziju; ističe važnost partnerstva između EU-a i SAD-a u održavanju i pokazivanju ujedinjene snage svjetskih liberalnih demokracija, među ostalim radom u multilateralnim organizacijama; u tom pogledu naglašava da bi novi dijalog između EU-a i SAD-a o Kini trebao biti jedan od mehanizama za promicanje naših zajedničkih interesa i upravljanje našim razlikama te za reformu multilateralnih organizacija u okviru poretka koji se temelji na pravilima; smatra da bi EU trebao nastaviti s jačanjem operativne autonomije Unije i otpornosti na vanjske prijetnje; |
| --- | --- |

33.

smatra da je od primarne važnosti da EU razvije i promiče ambiciozan i dinamičan transatlantski odnos s vladom SAD-a na temelju naše zajedničke povijesti, zajedničkih vrijednosti i interesa, u okviru Transatlantskog dijaloga o Kini, uključujući parlamentarnu dimenziju; ističe važnost partnerstva između EU-a i SAD-a u održavanju i pokazivanju ujedinjene snage svjetskih liberalnih demokracija, među ostalim radom u multilateralnim organizacijama; u tom pogledu naglašava da bi novi dijalog između EU-a i SAD-a o Kini trebao biti jedan od mehanizama za promicanje naših zajedničkih interesa i upravljanje našim razlikama te za reformu multilateralnih organizacija u okviru poretka koji se temelji na pravilima; smatra da bi EU trebao nastaviti s jačanjem operativne autonomije Unije i otpornosti na vanjske prijetnje;

| 34. | naglašava koliko je važno da EU pomno prati promjenjivu ulogu Kine i njezin sve veći globalni utjecaj u multilateralnim organizacijama, uključujući UN, kojemu je Kina drugi najveći financijski donator, i da osigura bolju koordinaciju među državama članicama i partnerima istomišljenicima u cilju udruživanja snaga svjetskih liberalnih demokracija kako bi se odgovorilo na takav razvoj događaja; napominje da je cilj veće suradnje kineske vlade s međunarodnim i multilateralnim institucijama, kao što su UN, Svjetska trgovinska organizacija (WTO), Svjetska zdravstvena organizacija (SZO), Interpol, Organizacija za hranu i poljoprivredu, Međunarodna telekomunikacijska unija ili Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO), uključujući tijela za utvrđivanje normi, izmijeniti norme, standarde i prakse na globalnoj razini kako bi se promicali dugoročna geopolitička strategija i gospodarski interesi Kine; žali zbog toga što je kineska cenzura, koja se među ostalim provodi u UN-u, usmjerena na manipuliranje postupcima kako bi se smanjio nadzor postupaka Kine, posebno u slučaju položaja etničkih ujgurskih muslimana i drugih turkijskih muslimanskih manjina; poziva EU da surađuje s partnerima istomišljenicima kako bi se stalo na kraj takvom razvoju događaja; |
| --- | --- |

34.

naglašava koliko je važno da EU pomno prati promjenjivu ulogu Kine i njezin sve veći globalni utjecaj u multilateralnim organizacijama, uključujući UN, kojemu je Kina drugi najveći financijski donator, i da osigura bolju koordinaciju među državama članicama i partnerima istomišljenicima u cilju udruživanja snaga svjetskih liberalnih demokracija kako bi se odgovorilo na takav razvoj događaja; napominje da je cilj veće suradnje kineske vlade s međunarodnim i multilateralnim institucijama, kao što su UN, Svjetska trgovinska organizacija (WTO), Svjetska zdravstvena organizacija (SZO), Interpol, Organizacija za hranu i poljoprivredu, Međunarodna telekomunikacijska unija ili Međunarodna organizacija civilnog zrakoplovstva (ICAO), uključujući tijela za utvrđivanje normi, izmijeniti norme, standarde i prakse na globalnoj razini kako bi se promicali dugoročna geopolitička strategija i gospodarski interesi Kine; žali zbog toga što je kineska cenzura, koja se među ostalim provodi u UN-u, usmjerena na manipuliranje postupcima kako bi se smanjio nadzor postupaka Kine, posebno u slučaju položaja etničkih ujgurskih muslimana i drugih turkijskih muslimanskih manjina; poziva EU da surađuje s partnerima istomišljenicima kako bi se stalo na kraj takvom razvoju događaja;

| 35. | naglašava da je Kina najveći pružatelj mirovnih snaga među pet stalnih članica Vijeća sigurnosti UN-a, ali je odbila usvojiti dijelove poglavlja VII. Povelje UN-a i stup odgovornosti za pružanje zaštite (R2P); naglašava da je EU integrirao R2P u svoje vanjsko djelovanje; |
| --- | --- |

35.

naglašava da je Kina najveći pružatelj mirovnih snaga među pet stalnih članica Vijeća sigurnosti UN-a, ali je odbila usvojiti dijelove poglavlja VII. Povelje UN-a i stup odgovornosti za pružanje zaštite (R2P); naglašava da je EU integrirao R2P u svoje vanjsko djelovanje;

| 36. | poziva na jaču suradnju EU-a s NATO-om u pogledu sigurnosnih izazova povezanih s Kinom; podupire prijedlog NATO-a da se razradi politička strategija za pristup svijetu u kojemu će Kina postati globalna supersila; zahtijeva da se ta strategija temelji na različitim scenarijima za razvoj odnosa s Kinom, uključujući mogućnost daljnjeg pogoršanja sigurnosti u Južnom kineskom moru, te poziva na dijalog i koordinaciju sa zemljama četverostranog dijaloga o sigurnosti; pozdravlja napore NATO-a da pomno prati sigurnosne implikacije povećane fizičke prisutnosti Kine na Arktiku i u Africi; preporučuje da se u dovoljnoj mjeri uzme u obzir suradnja EU-a i NATO-a u pogledu sigurnosnih izazova povezanih s Kinom pri razradi Strateškog kompasa EU-a i reviziji strateškog koncepta NATO-a; |
| --- | --- |

36.

poziva na jaču suradnju EU-a s NATO-om u pogledu sigurnosnih izazova povezanih s Kinom; podupire prijedlog NATO-a da se razradi politička strategija za pristup svijetu u kojemu će Kina postati globalna supersila; zahtijeva da se ta strategija temelji na različitim scenarijima za razvoj odnosa s Kinom, uključujući mogućnost daljnjeg pogoršanja sigurnosti u Južnom kineskom moru, te poziva na dijalog i koordinaciju sa zemljama četverostranog dijaloga o sigurnosti; pozdravlja napore NATO-a da pomno prati sigurnosne implikacije povećane fizičke prisutnosti Kine na Arktiku i u Africi; preporučuje da se u dovoljnoj mjeri uzme u obzir suradnja EU-a i NATO-a u pogledu sigurnosnih izazova povezanih s Kinom pri razradi Strateškog kompasa EU-a i reviziji strateškog koncepta NATO-a;

| 37. | pozdravlja namjeru Vijeća da pojača strateški naglasak, prisutnost i djelovanje EU-a u indo-pacifičkoj regiji pokretanjem nove strategije EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji, kao i nove strategije povezivosti; napominje da bi svaka takva nova strategija trebala biti u skladu sa strategijom EU-a i Kine; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja namjeru Vijeća da pojača strateški naglasak, prisutnost i djelovanje EU-a u indo-pacifičkoj regiji pokretanjem nove strategije EU-a za suradnju u indo-pacifičkoj regiji, kao i nove strategije povezivosti; napominje da bi svaka takva nova strategija trebala biti u skladu sa strategijom EU-a i Kine;

| 38. | smatra da je važno da Komisija podnese pravodobna i sveobuhvatna izvješća o Regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu (RCEP), najvećem svjetskom sporazumu o slobodnoj trgovini, kako bi se ocijenila zbivanja na terenu; posebno je zainteresiran za posljedice koje za strateške interese EU-a imaju pitanja kao što su utvrđivanje normi u azijsko-pacifičkoj regiji te odredbe o pravilima o podrijetlu; napominje da, iako EU nije stranka RCEP-a, taj će sporazum imati posljedice za EU; ističe da u RCEP-u ne postoje odredbe o trgovini i održivosti, uključujući radne i socijalne standarde te klimatske i okolišne ciljeve; |
| --- | --- |

38.

smatra da je važno da Komisija podnese pravodobna i sveobuhvatna izvješća o Regionalnom sveobuhvatnom gospodarskom partnerstvu (RCEP), najvećem svjetskom sporazumu o slobodnoj trgovini, kako bi se ocijenila zbivanja na terenu; posebno je zainteresiran za posljedice koje za strateške interese EU-a imaju pitanja kao što su utvrđivanje normi u azijsko-pacifičkoj regiji te odredbe o pravilima o podrijetlu; napominje da, iako EU nije stranka RCEP-a, taj će sporazum imati posljedice za EU; ističe da u RCEP-u ne postoje odredbe o trgovini i održivosti, uključujući radne i socijalne standarde te klimatske i okolišne ciljeve;

| 39. | u kontekstu regionalne dinamike podsjeća na važnost trgovinskih i gospodarskih odnosa između EU-a i Tajvana, među ostalim o pitanjima koja se odnose na multilateralizam i WTO, tehnologiju i javno zdravlje, kao i na osnovnu suradnju u pogledu ključnih zaliha kao što su poluvodiči; napominje da je Tajvan punopravni član WTO-a; ponavlja svoj poziv i apelira na Komisiju i Vijeće da rade na postizanju bilateralnog sporazuma o ulaganju s Tajvanom te da hitno započnu procjenu učinka, javno savjetovanje i utvrđivanje opsega s tajvanskim vlastima; |
| --- | --- |

39.

u kontekstu regionalne dinamike podsjeća na važnost trgovinskih i gospodarskih odnosa između EU-a i Tajvana, među ostalim o pitanjima koja se odnose na multilateralizam i WTO, tehnologiju i javno zdravlje, kao i na osnovnu suradnju u pogledu ključnih zaliha kao što su poluvodiči; napominje da je Tajvan punopravni član WTO-a; ponavlja svoj poziv i apelira na Komisiju i Vijeće da rade na postizanju bilateralnog sporazuma o ulaganju s Tajvanom te da hitno započnu procjenu učinka, javno savjetovanje i utvrđivanje opsega s tajvanskim vlastima;

| 40. | apelira na Komisiju da iznese konkretne prijedloge i mjere za olakšavanje punog sudjelovanja Tajvana kao promatrača na sastancima, mehanizmima i aktivnostima SZO-a, ICAO-a i UNFCCC-a; |
| --- | --- |

40.

apelira na Komisiju da iznese konkretne prijedloge i mjere za olakšavanje punog sudjelovanja Tajvana kao promatrača na sastancima, mehanizmima i aktivnostima SZO-a, ICAO-a i UNFCCC-a;

Poticanje otvorene strateške autonomije, među ostalim u području trgovine i ulaganja

Poticanje otvorene strateške autonomije, među ostalim u području trgovine i ulaganja

| 41. | naglašava da uvjetovanje ulaganjem i trgovinom samo po sebi nije dovoljno za suzbijanje kineske asertivnosti; smatra da bi EU trebao pojačati stratešku autonomiju rješavanjem drugih dimenzija odnosa EU-a i Kine, posebno digitalnog i tehnološkog suvereniteta; u tom kontekstu ističe da je potrebno ulagati u inovacije i istraživanje te razvijati konkurentne i suverene industrijske strategije u područjima koja uključuju, među ostalim, proizvodnju mikročipova i poluvodiča, rudarenje rijetkih zemljanih elemenata, računarstvo u oblaku i telekomunikacijske tehnologije kako bi se smanjila ovisnost EU-a o Kini, uvijek u cilju osiguravanja bolje koordinacije tih politika s politikama drugih liberalnih demokracija sličnih stavova, i istodobno proučiti potencijal za udruživanje resursa i stvaranje novih sinergija; |
| --- | --- |

41.

naglašava da uvjetovanje ulaganjem i trgovinom samo po sebi nije dovoljno za suzbijanje kineske asertivnosti; smatra da bi EU trebao pojačati stratešku autonomiju rješavanjem drugih dimenzija odnosa EU-a i Kine, posebno digitalnog i tehnološkog suvereniteta; u tom kontekstu ističe da je potrebno ulagati u inovacije i istraživanje te razvijati konkurentne i suverene industrijske strategije u područjima koja uključuju, među ostalim, proizvodnju mikročipova i poluvodiča, rudarenje rijetkih zemljanih elemenata, računarstvo u oblaku i telekomunikacijske tehnologije kako bi se smanjila ovisnost EU-a o Kini, uvijek u cilju osiguravanja bolje koordinacije tih politika s politikama drugih liberalnih demokracija sličnih stavova, i istodobno proučiti potencijal za udruživanje resursa i stvaranje novih sinergija;

| 42. | napominje da je Kina 2020., u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, prvi put postala najveći partner EU-a u trgovini robom, a trgovinska bilanca dodatno se pogoršala na štetu EU-a; podsjeća, međutim, da je SAD i dalje glavni partner EU-a kad se zbroji trgovina robom i uslugama; smatra da će gospodarski uspon i predviđeni rast Kine imati znatan utjecaj na globalna gospodarska kretanja tijekom sljedećeg desetljeća; ističe da su zbog različitih razloga razine uzajamnih ulaganja i dalje ispod svojeg potencijala i uviđa gospodarske mogućnosti svojstvene za širu regiju; smatra da će za obujam trgovine između Kine i EU-a biti potreban okvir utemeljen na pravilima i vođen vrijednostima, a koji se mora zasnivati na međunarodnim normama; naglašava da je poštovanje ljudskih prava preduvjet za sudjelovanje u trgovinskim i investicijskim odnosima s EU-om te apelira na Kinu da poštuje svoje međunarodne obveze i da predano radi na poštovanju ljudskih prava; |
| --- | --- |

42.

napominje da je Kina 2020., u kontekstu pandemije bolesti COVID-19, prvi put postala najveći partner EU-a u trgovini robom, a trgovinska bilanca dodatno se pogoršala na štetu EU-a; podsjeća, međutim, da je SAD i dalje glavni partner EU-a kad se zbroji trgovina robom i uslugama; smatra da će gospodarski uspon i predviđeni rast Kine imati znatan utjecaj na globalna gospodarska kretanja tijekom sljedećeg desetljeća; ističe da su zbog različitih razloga razine uzajamnih ulaganja i dalje ispod svojeg potencijala i uviđa gospodarske mogućnosti svojstvene za širu regiju; smatra da će za obujam trgovine između Kine i EU-a biti potreban okvir utemeljen na pravilima i vođen vrijednostima, a koji se mora zasnivati na međunarodnim normama; naglašava da je poštovanje ljudskih prava preduvjet za sudjelovanje u trgovinskim i investicijskim odnosima s EU-om te apelira na Kinu da poštuje svoje međunarodne obveze i da predano radi na poštovanju ljudskih prava;

| 43. | naglašava ključnu ulogu Europskog parlamenta u zajedničkoj trgovinskoj politici EU-a, u međunarodnim pregovorima te nadzoru, kontroli, ratifikaciji i praćenju provedbe sporazuma o trgovini i ulaganjima; ističe potrebu za pravodobnim i propisnim savjetovanjem s Odborom za međunarodnu trgovinu te apelira na Komisiju i Vijeće da održavaju česte dijaloge i provode sveobuhvatno izvješćivanje u kojem se odražava razvoj događaja u pogledu programa bilateralne trgovine i ulaganja između EU-a i Kine; |
| --- | --- |

43.

naglašava ključnu ulogu Europskog parlamenta u zajedničkoj trgovinskoj politici EU-a, u međunarodnim pregovorima te nadzoru, kontroli, ratifikaciji i praćenju provedbe sporazuma o trgovini i ulaganjima; ističe potrebu za pravodobnim i propisnim savjetovanjem s Odborom za međunarodnu trgovinu te apelira na Komisiju i Vijeće da održavaju česte dijaloge i provode sveobuhvatno izvješćivanje u kojem se odražava razvoj događaja u pogledu programa bilateralne trgovine i ulaganja između EU-a i Kine;

| 44. | naglašava važnost strateškog odnosa EU-a s Kinom kad je riječ o trgovini i ulaganjima te poziva države članice i institucije EU-a da prema Kini zauzmu zajednički i koordiniran nastup; smatra da ulagačke inicijative u formatu 16 + 1 ne smiju ugroziti jedinstvo EU-a niti biti kontraproduktivne za nastojanja da se nastupa zajednički; |
| --- | --- |

44.

naglašava važnost strateškog odnosa EU-a s Kinom kad je riječ o trgovini i ulaganjima te poziva države članice i institucije EU-a da prema Kini zauzmu zajednički i koordiniran nastup; smatra da ulagačke inicijative u formatu 16 + 1 ne smiju ugroziti jedinstvo EU-a niti biti kontraproduktivne za nastojanja da se nastupa zajednički;

| 45. | poziva Komisiju da analizira gospodarsku ovisnost EU-a u strateškim sektorima, kao što je sektor ključnih sirovina, od kojih se neke nalaze isključivo u Kini, te ističe hitnu potrebu za jačanjem otpornosti europskih lanaca opskrbe; poziva da se ulože napori u diversifikaciju i konsolidaciju pristupa EU-a ključnim strateškim resursima potrebnima za pogon tih povezanih pokretača rasta EU-a, s posebnim naglaskom na 30 elemenata uvrštenih u četvrti, ažurirani popis ključnih sirovina 2020.; podsjeća na opći cilj EU-a da izgradi svoju otvorenu stratešku autonomiju u okviru zajedničke trgovinske politike; ponavlja sve veću važnost veze između trgovine i sigurnosti u međunarodnoj trgovinskoj politici EU-a; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisiju da analizira gospodarsku ovisnost EU-a u strateškim sektorima, kao što je sektor ključnih sirovina, od kojih se neke nalaze isključivo u Kini, te ističe hitnu potrebu za jačanjem otpornosti europskih lanaca opskrbe; poziva da se ulože napori u diversifikaciju i konsolidaciju pristupa EU-a ključnim strateškim resursima potrebnima za pogon tih povezanih pokretača rasta EU-a, s posebnim naglaskom na 30 elemenata uvrštenih u četvrti, ažurirani popis ključnih sirovina 2020.; podsjeća na opći cilj EU-a da izgradi svoju otvorenu stratešku autonomiju u okviru zajedničke trgovinske politike; ponavlja sve veću važnost veze između trgovine i sigurnosti u međunarodnoj trgovinskoj politici EU-a;

| 46. | poziva na veću transparentnost, dosljednost i koordinaciju među državama članicama u pogledu pitanja povezanih s bilateralnim ulagačkim projektima i sporazumima, posebno u pogledu izravnih stranih ulaganja u stratešku imovinu i ključnu infrastrukturu; skreće pozornost na veze između gospodarske ovisnosti i vanjskog političkog utjecaja na razini država članica; podsjeća na važnost jačanja Uredbe EU-a o provjeri izravnih stranih ulaganja u budućnosti kako bi se osiguralo da se blokiraju sva potencijalna ulaganja koja bi mogla predstavljati prijetnju sigurnosti i javnom poretku EU-a, a posebno ona koja dolaze od poduzeća pod kontrolom države; poziva države članice da hitno usvoje nacionalni mehanizam za provjeru ako ga još nemaju, u skladu s uputama Komisije iz ožujka 2020.; |
| --- | --- |

46.

poziva na veću transparentnost, dosljednost i koordinaciju među državama članicama u pogledu pitanja povezanih s bilateralnim ulagačkim projektima i sporazumima, posebno u pogledu izravnih stranih ulaganja u stratešku imovinu i ključnu infrastrukturu; skreće pozornost na veze između gospodarske ovisnosti i vanjskog političkog utjecaja na razini država članica; podsjeća na važnost jačanja Uredbe EU-a o provjeri izravnih stranih ulaganja u budućnosti kako bi se osiguralo da se blokiraju sva potencijalna ulaganja koja bi mogla predstavljati prijetnju sigurnosti i javnom poretku EU-a, a posebno ona koja dolaze od poduzeća pod kontrolom države; poziva države članice da hitno usvoje nacionalni mehanizam za provjeru ako ga još nemaju, u skladu s uputama Komisije iz ožujka 2020.;

| 47. | uvjeren je da bilateralni trgovinski i ulagački odnosi EU-a i Kine imaju stratešku važnost i da bi se trebali temeljiti na pravilima, pri čemu bi okosnicu činili multilateralni trgovinski sustav i načelo recipročnosti; ponavlja da je, unatoč postojanju zabrinjavajućih trendova prema gospodarskom razdvajanju, u cjelokupnom trgovinskom i investicijskom odnosu nužna odlučnija provedba i poštovanje obveza; poziva Kinu da aktivnije i odgovornije sudjeluje u WTO-u i drugim multilateralnim inicijativama, usklađujući svoju gospodarsku moć sa svojom razinom razvoja te da se u potpunosti pridržava svih svojih obveza u okviru WTO-a i međunarodnih obveza; poziva Komisiju i kineske vlasti da blisko surađuju na reformi pravilnika WTO-a kako bi se potaknuo održiviji razvoj, promicala zelena tranzicija i digitalna revolucija te kako bi se međunarodnoj trgovini pružila stabilnost i pravna sigurnost; |
| --- | --- |

47.

uvjeren je da bilateralni trgovinski i ulagački odnosi EU-a i Kine imaju stratešku važnost i da bi se trebali temeljiti na pravilima, pri čemu bi okosnicu činili multilateralni trgovinski sustav i načelo recipročnosti; ponavlja da je, unatoč postojanju zabrinjavajućih trendova prema gospodarskom razdvajanju, u cjelokupnom trgovinskom i investicijskom odnosu nužna odlučnija provedba i poštovanje obveza; poziva Kinu da aktivnije i odgovornije sudjeluje u WTO-u i drugim multilateralnim inicijativama, usklađujući svoju gospodarsku moć sa svojom razinom razvoja te da se u potpunosti pridržava svih svojih obveza u okviru WTO-a i međunarodnih obveza; poziva Komisiju i kineske vlasti da blisko surađuju na reformi pravilnika WTO-a kako bi se potaknuo održiviji razvoj, promicala zelena tranzicija i digitalna revolucija te kako bi se međunarodnoj trgovini pružila stabilnost i pravna sigurnost;

| 48. | zabrinut je zbog sve neuravnoteženijega bilateralnog gospodarskog i trgovinskog odnosa između EU-a i Kine; naglašava da su rebalans i ravnopravniji uvjeti ključni za interese EU-a; smatra da Kina i EU moraju izgraditi jednake uvjete za sve i stvoriti plodonosne odnose unatoč razlikama između svojih gospodarskih sustava; u tom pogledu ističe kontinuirani rad EU-a na jačanju svoje lepeze trgovinskih instrumenata, istodobno uviđajući potrebu za održavanjem otvorenog dijaloga o zajedničkim izazovima kao što je globalna borba protiv klimatskih promjena; naglašava da je hitno potrebno da EU dovrši svoj niz autonomnih mjera, uključujući strožu uredbu EU-a o provjeri izravnih stranih ulaganja, zakonodavstvo o stranim subvencijama kojima se narušava unutarnje tržište, brzo donošenje odlučnog i učinkovitog instrumenta za međunarodnu nabavu, mjere za izvoz tehnologije s dvojnom namjenom, učinkovit instrument za borbu protiv prisile, paket zakonodavstva o održivom korporativnom upravljanju i zakonodavstvo o lancu opskrbe s obveznim zahtjevima u pogledu dužne pažnje, čime bi se također trebala predvidjeti zabrana uvoza robe proizvedene prisilnim radom; smatra da bi dodatne ciljane mjere u okviru globalnog režima sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava trebalo smatrati nužnima; |
| --- | --- |

48.

zabrinut je zbog sve neuravnoteženijega bilateralnog gospodarskog i trgovinskog odnosa između EU-a i Kine; naglašava da su rebalans i ravnopravniji uvjeti ključni za interese EU-a; smatra da Kina i EU moraju izgraditi jednake uvjete za sve i stvoriti plodonosne odnose unatoč razlikama između svojih gospodarskih sustava; u tom pogledu ističe kontinuirani rad EU-a na jačanju svoje lepeze trgovinskih instrumenata, istodobno uviđajući potrebu za održavanjem otvorenog dijaloga o zajedničkim izazovima kao što je globalna borba protiv klimatskih promjena; naglašava da je hitno potrebno da EU dovrši svoj niz autonomnih mjera, uključujući strožu uredbu EU-a o provjeri izravnih stranih ulaganja, zakonodavstvo o stranim subvencijama kojima se narušava unutarnje tržište, brzo donošenje odlučnog i učinkovitog instrumenta za međunarodnu nabavu, mjere za izvoz tehnologije s dvojnom namjenom, učinkovit instrument za borbu protiv prisile, paket zakonodavstva o održivom korporativnom upravljanju i zakonodavstvo o lancu opskrbe s obveznim zahtjevima u pogledu dužne pažnje, čime bi se također trebala predvidjeti zabrana uvoza robe proizvedene prisilnim radom; smatra da bi dodatne ciljane mjere u okviru globalnog režima sankcija EU-a za kršenje ljudskih prava trebalo smatrati nužnima;

| 49. | ponavlja svoju duboku zabrinutost zbog brojnih prepreka s kojima se europska poduzeća suočavaju pri ulasku i poslovanju na kineskom tržištu; zabrinut je da će kineska „strategija dvostrukog optjecaja” iz njezina 14. petogodišnjeg plana dodatno pogoršati poslovno okružje za poduzeća iz EU-a; ponovno ističe posebnu zabrinutost zbog praksi kojima se narušava tržište, kao što su, među ostalim, industrijske subvencije, povlašten tretman kineskih poduzeća u državnom vlasništvu, krađa intelektualnog vlasništva, prisilni prijenosi tehnologije i lokalizacija podataka, industrijska prekapacitiranost u sektorima kao što je onaj čelika i povezanog dampinga izvoza, druge nepoštene trgovinske prakse i općenito sve veće političko upletanje u poslovno okružje, uključujući privatni sektor; poziva Komisiju i države članice da pojačaju suradnju s partnerima istomišljenicima u WTO-u kako bi se razvio zajednički pristup rješavanju tih nepoštenih kineskih trgovinskih praksi; pozdravlja dijalog između EU-a i SAD-a o Kini kao sredstvo za suradnju u područjima kao što su reciprocitet, multilateralizam, prakse kojima se narušava tržište i gospodarstvo te druga strukturna pitanja u kojima koordinacija između EU-a i SAD-a može donijeti dodanu vrijednost; uvjeren je da su ispravne informacije o zakonodavnim i regulatornim zbivanjima na kineskom tržištu od ključne važnosti s obzirom na njegovu netransparentnu narav u kojoj država ima glavnu riječ; u tom kontekstu podsjeća na važnost čestih i iskrenih rasprava s institucijama EU-a, Gospodarskom komorom Europske unije u Kini i svim našim partnerima na terenu; |
| --- | --- |

49.

ponavlja svoju duboku zabrinutost zbog brojnih prepreka s kojima se europska poduzeća suočavaju pri ulasku i poslovanju na kineskom tržištu; zabrinut je da će kineska „strategija dvostrukog optjecaja” iz njezina 14. petogodišnjeg plana dodatno pogoršati poslovno okružje za poduzeća iz EU-a; ponovno ističe posebnu zabrinutost zbog praksi kojima se narušava tržište, kao što su, među ostalim, industrijske subvencije, povlašten tretman kineskih poduzeća u državnom vlasništvu, krađa intelektualnog vlasništva, prisilni prijenosi tehnologije i lokalizacija podataka, industrijska prekapacitiranost u sektorima kao što je onaj čelika i povezanog dampinga izvoza, druge nepoštene trgovinske prakse i općenito sve veće političko upletanje u poslovno okružje, uključujući privatni sektor; poziva Komisiju i države članice da pojačaju suradnju s partnerima istomišljenicima u WTO-u kako bi se razvio zajednički pristup rješavanju tih nepoštenih kineskih trgovinskih praksi; pozdravlja dijalog između EU-a i SAD-a o Kini kao sredstvo za suradnju u područjima kao što su reciprocitet, multilateralizam, prakse kojima se narušava tržište i gospodarstvo te druga strukturna pitanja u kojima koordinacija između EU-a i SAD-a može donijeti dodanu vrijednost; uvjeren je da su ispravne informacije o zakonodavnim i regulatornim zbivanjima na kineskom tržištu od ključne važnosti s obzirom na njegovu netransparentnu narav u kojoj država ima glavnu riječ; u tom kontekstu podsjeća na važnost čestih i iskrenih rasprava s institucijama EU-a, Gospodarskom komorom Europske unije u Kini i svim našim partnerima na terenu;

| 50. | smatra da je važno posebno raspraviti o negativnim trgovinskim učincima i mogućim korektivnim mjerama za poremećaje prouzročene globalnim viškom kapaciteta u industriji čelika i aluminija, zajedno s važnošću rješavanja problema industrijskih subvencija u WTO-u; apelira na Kinu da se ponovno uključi u rad Globalnog foruma o višku kapaciteta u industriji čelika kako bi se uklonio višak kapaciteta i ponovno uspostavili jednaki uvjeti za sve; napominje da je, unatoč planovima Kine da zatvori zastarjele proizvodne lokacije i modernizira proizvodnju, njezina godišnja proizvodnja sirovog čelika četiri godine zaredom obarala rekorde; potiče kineske vlasti da ispune svoja obećanja u pogledu smanjenja proizvodnje sirovog čelika; |
| --- | --- |

50.

smatra da je važno posebno raspraviti o negativnim trgovinskim učincima i mogućim korektivnim mjerama za poremećaje prouzročene globalnim viškom kapaciteta u industriji čelika i aluminija, zajedno s važnošću rješavanja problema industrijskih subvencija u WTO-u; apelira na Kinu da se ponovno uključi u rad Globalnog foruma o višku kapaciteta u industriji čelika kako bi se uklonio višak kapaciteta i ponovno uspostavili jednaki uvjeti za sve; napominje da je, unatoč planovima Kine da zatvori zastarjele proizvodne lokacije i modernizira proizvodnju, njezina godišnja proizvodnja sirovog čelika četiri godine zaredom obarala rekorde; potiče kineske vlasti da ispune svoja obećanja u pogledu smanjenja proizvodnje sirovog čelika;

| 51. | u tom pogledu podsjeća na veze između trgovine, patenata i normi; smatra da su normizacija i normativni elementi sve veće međunarodne konkurencije ključni za trgovinsku politiku EU-a i da bi trebali biti jedan od ključnih stupova njegove strateške industrijske politike; podsjeća da se normizacija navodi kao područje rizika u kojem može doći do razilaženja i odvajanja Kine; ističe da je krivotvorenje glavni prioritet napora EU-a u komercijalnim aspektima zaštite intelektualnog vlasništva; zabrinut je zbog toga što Kina i dalje ima dominantan udio u krivotvorenoj i piratskoj robi koja stiže u EU u smislu vrijednosti i količine; naglašava da Sporazum između EU-a i Kine o oznakama zemljopisnog podrijetla predstavlja prvi korak u borbi protiv krivotvorenja i apelira na Komisiju da pojača napore za zaštitu intelektualnog vlasništva EU-a, uključujući patente; zabrinut je zbog nove prakse kineskih sudova koji se pozivaju na nadležnost diljem svijeta u pogledu utvrđivanja poštenih, razumnih i nediskriminirajućih uvjeta licenciranja patenata bitnih za normu te sprečavaju poduzeća u osporavanju njihovih odluka; naglašava da je ta praksa istovjetna tome da se kineskim poduzećima omogućuje da ne plaćaju poštenu cijenu za upotrebu standardnih osnovnih patenata i tako ugrožava europska istraživanja; traži od Komisije da o tom pitanju surađuje s kineskim vlastima; poziva da se veća pozornost posveti povredama u području digitalizacije i komunikacije u svim relevantnim tijelima, uključujući UN-ovu Međunarodnu uniju za telekomunikacije, zajedno s partnerima istomišljenicima EU-a, posebno s SAD-om; poziva na više političkih rasprava o posljedicama kineskih inicijativa kao što su „Proizvedeno u Kini 2025.” ili sve relevantnija „Kineski standardi za 2035.”; u tom je kontekstu zabrinut zbog sve većeg digitalnog autoritarizma Kine i njezinih napora oko promicanja svojeg modela digitalnog upravljanja diljem svijeta; ističe potrebu za sklapanjem Sporazuma WTO-a o elektroničkoj trgovini u okviru inicijative za zajedničku izjavu kako bi se promicala osnovna razina otvorenosti i jednaki uvjeti za sve u odnosu na Kinu; |
| --- | --- |

51.

u tom pogledu podsjeća na veze između trgovine, patenata i normi; smatra da su normizacija i normativni elementi sve veće međunarodne konkurencije ključni za trgovinsku politiku EU-a i da bi trebali biti jedan od ključnih stupova njegove strateške industrijske politike; podsjeća da se normizacija navodi kao područje rizika u kojem može doći do razilaženja i odvajanja Kine; ističe da je krivotvorenje glavni prioritet napora EU-a u komercijalnim aspektima zaštite intelektualnog vlasništva; zabrinut je zbog toga što Kina i dalje ima dominantan udio u krivotvorenoj i piratskoj robi koja stiže u EU u smislu vrijednosti i količine; naglašava da Sporazum između EU-a i Kine o oznakama zemljopisnog podrijetla predstavlja prvi korak u borbi protiv krivotvorenja i apelira na Komisiju da pojača napore za zaštitu intelektualnog vlasništva EU-a, uključujući patente; zabrinut je zbog nove prakse kineskih sudova koji se pozivaju na nadležnost diljem svijeta u pogledu utvrđivanja poštenih, razumnih i nediskriminirajućih uvjeta licenciranja patenata bitnih za normu te sprečavaju poduzeća u osporavanju njihovih odluka; naglašava da je ta praksa istovjetna tome da se kineskim poduzećima omogućuje da ne plaćaju poštenu cijenu za upotrebu standardnih osnovnih patenata i tako ugrožava europska istraživanja; traži od Komisije da o tom pitanju surađuje s kineskim vlastima; poziva da se veća pozornost posveti povredama u području digitalizacije i komunikacije u svim relevantnim tijelima, uključujući UN-ovu Međunarodnu uniju za telekomunikacije, zajedno s partnerima istomišljenicima EU-a, posebno s SAD-om; poziva na više političkih rasprava o posljedicama kineskih inicijativa kao što su „Proizvedeno u Kini 2025.” ili sve relevantnija „Kineski standardi za 2035.”; u tom je kontekstu zabrinut zbog sve većeg digitalnog autoritarizma Kine i njezinih napora oko promicanja svojeg modela digitalnog upravljanja diljem svijeta; ističe potrebu za sklapanjem Sporazuma WTO-a o elektroničkoj trgovini u okviru inicijative za zajedničku izjavu kako bi se promicala osnovna razina otvorenosti i jednaki uvjeti za sve u odnosu na Kinu;

| 52. | poziva da se posveti veća pozornost europskim MSP-ovima koji ulaze u trgovinske i ulagačke odnose s Kinom te pozdravlja potporu Komisije inicijativama koje pogoduju MSP-ovima, kao što su portal Access2Markets, alat za samoprocjenu pravila o podrijetlu (ROSA) ili služba za pomoć MSP-ovima u području prava intelektualnog vlasništva u Kini; |
| --- | --- |

52.

poziva da se posveti veća pozornost europskim MSP-ovima koji ulaze u trgovinske i ulagačke odnose s Kinom te pozdravlja potporu Komisije inicijativama koje pogoduju MSP-ovima, kao što su portal Access2Markets, alat za samoprocjenu pravila o podrijetlu (ROSA) ili služba za pomoć MSP-ovima u području prava intelektualnog vlasništva u Kini;

| 53. | prima na znanje načelno sklapanje, na političkoj razini, Sveobuhvatnog sporazuma o ulaganjima između EU-a i Kine, uvažavajući napore koje Komisija ulaže u rješavanje nedostataka povezanih s asimetrijama u pristupu tržištu, jednakim uvjetima za sve i održivim razvojem putem sudjelovanja utemeljenog na pravilima; podsjeća, međutim, na to da se trgovinski odnosi ne odvijaju u vakuumu; |
| --- | --- |

53.

prima na znanje načelno sklapanje, na političkoj razini, Sveobuhvatnog sporazuma o ulaganjima između EU-a i Kine, uvažavajući napore koje Komisija ulaže u rješavanje nedostataka povezanih s asimetrijama u pristupu tržištu, jednakim uvjetima za sve i održivim razvojem putem sudjelovanja utemeljenog na pravilima; podsjeća, međutim, na to da se trgovinski odnosi ne odvijaju u vakuumu;

| 54. | poziva Komisiju da se savjetuje s Parlamentom prije poduzimanja ikakvih koraka prema sklapanju i potpisivanju tog sporazuma; apelira na Kinu da poduzme konkretne korake za ratifikaciju i provedbu temeljnih konvencija MOR-a br. 29 i 105. o prisilnom radu; ističe da se Kina obvezala i na učinkovitu provedbu ratificiranih konvencija MOR-a i na ratifikaciju drugih „ažuriranih” temeljnih konvencija MOR-a; |
| --- | --- |

54.

poziva Komisiju da se savjetuje s Parlamentom prije poduzimanja ikakvih koraka prema sklapanju i potpisivanju tog sporazuma; apelira na Kinu da poduzme konkretne korake za ratifikaciju i provedbu temeljnih konvencija MOR-a br. 29 i 105. o prisilnom radu; ističe da se Kina obvezala i na učinkovitu provedbu ratificiranih konvencija MOR-a i na ratifikaciju drugih „ažuriranih” temeljnih konvencija MOR-a;

| 55. | napominje da 26 država članica EU-a ima stare bilateralne sporazume o ulaganju s Kinom; |
| --- | --- |

55.

napominje da 26 država članica EU-a ima stare bilateralne sporazume o ulaganju s Kinom;

| 56. | podsjeća, međutim, da Sveobuhvatni sporazum o ulaganjima sam po sebi ne bi riješio sva pitanja koja ugrožavaju naš gospodarski i politički odnos te ga stoga valja razmotriti u kontekstu ojačanog i odlučnijeg paketa instrumenata EU-a za unilateralne mjere; naglašava da će Europski parlament prije utvrđivanja svojega stajališta temeljito preispitati sporazum, uključujući dio o održivom razvoju; |
| --- | --- |

56.

podsjeća, međutim, da Sveobuhvatni sporazum o ulaganjima sam po sebi ne bi riješio sva pitanja koja ugrožavaju naš gospodarski i politički odnos te ga stoga valja razmotriti u kontekstu ojačanog i odlučnijeg paketa instrumenata EU-a za unilateralne mjere; naglašava da će Europski parlament prije utvrđivanja svojega stajališta temeljito preispitati sporazum, uključujući dio o održivom razvoju;

| 57. | naglašava da bi pravilna provedba i učinkovita primjena bile ključne odrednice korisnosti i uspjeha sporazuma u ispravljanju strukturnih asimetrija u trgovinskom i ulagačkom odnosu; ističe ulogu i važnost strukturiranog i čestog dijaloga s uredom glavnog službenika Komisije za nadzor provedbe trgovinskih pravila u pokušaju da se ocijeni buduća provedba sporazuma, ako se on usvoji; u tom kontekstu podsjeća i ponovno upućuje na važnost parlamentarne diplomacije u olakšavanju međusobnog razumijevanja, transparentne komunikacije i iskrenog dijaloga; |
| --- | --- |

57.

naglašava da bi pravilna provedba i učinkovita primjena bile ključne odrednice korisnosti i uspjeha sporazuma u ispravljanju strukturnih asimetrija u trgovinskom i ulagačkom odnosu; ističe ulogu i važnost strukturiranog i čestog dijaloga s uredom glavnog službenika Komisije za nadzor provedbe trgovinskih pravila u pokušaju da se ocijeni buduća provedba sporazuma, ako se on usvoji; u tom kontekstu podsjeća i ponovno upućuje na važnost parlamentarne diplomacije u olakšavanju međusobnog razumijevanja, transparentne komunikacije i iskrenog dijaloga;

| 58. | pozdravlja stupanje na snagu Sporazuma između EU-a i Kine o oznakama zemljopisnog podrijetla i ponavlja važnost njegove učinkovite provedbe i primjene na tržištima obiju strana; pozdravlja očekivano proširenje aktualnoga sporazuma kako bi se dodalo daljnjih 350 oznaka zemljopisnog podrijetla s obje strane; naglašava da bi taj ograničeni sporazum o oznakama zemljopisnog podrijetla mogao poslužiti kao model i osnova za buduće takve sporazume; ističe ključnu ulogu koju će glavni službenik za nadzor provedbe trgovinskih pravila imati u praćenju i poboljšanju poštovanja sporazuma; poziva glavnog službenika da u slučaju nepravilne provedbe sporazuma smjesta reagira; |
| --- | --- |

58.

pozdravlja stupanje na snagu Sporazuma između EU-a i Kine o oznakama zemljopisnog podrijetla i ponavlja važnost njegove učinkovite provedbe i primjene na tržištima obiju strana; pozdravlja očekivano proširenje aktualnoga sporazuma kako bi se dodalo daljnjih 350 oznaka zemljopisnog podrijetla s obje strane; naglašava da bi taj ograničeni sporazum o oznakama zemljopisnog podrijetla mogao poslužiti kao model i osnova za buduće takve sporazume; ističe ključnu ulogu koju će glavni službenik za nadzor provedbe trgovinskih pravila imati u praćenju i poboljšanju poštovanja sporazuma; poziva glavnog službenika da u slučaju nepravilne provedbe sporazuma smjesta reagira;

| 59. | naglašava da je pred Kinom još uvijek dug put da postane slobodno tržišno gospodarstvo, s obzirom na vrlo velik državni utjecaj na njezino gospodarstvo, na odluke poduzeća u pogledu cijena, troškova, proizvodnje i materijala; u tom pogledu potiče Kinu da prema svojim poduzećima i stranim poduzećima koja posluju u Kini poduzme mjere koje podrazumijevaju veću liberalizaciju; |
| --- | --- |

59.

naglašava da je pred Kinom još uvijek dug put da postane slobodno tržišno gospodarstvo, s obzirom na vrlo velik državni utjecaj na njezino gospodarstvo, na odluke poduzeća u pogledu cijena, troškova, proizvodnje i materijala; u tom pogledu potiče Kinu da prema svojim poduzećima i stranim poduzećima koja posluju u Kini poduzme mjere koje podrazumijevaju veću liberalizaciju;

| 60. | poziva na povećanje iznosa financiranja projekata za pokretanje mreža 5G i istraživanje mreža 6G, umjetne inteligencije i tehnologije velikih podataka kako bi se zajamčili buduća mrežna sigurnost i veći digitalni suverenitet, što će biti ključno za digitalizaciju i gospodarski rast, no i za sustizanje Kine u području tehnologije i uklonili rizici kojima bi članice NATO-a i njegovi partneri mogli biti izloženi integracijom tehnologije 5G Kine u telekomunikacijske mreže jer bi takvo djelovanje moglo narušiti budućnost demokratskog upravljanja; nadalje poziva na koordiniranu strategiju EU-a za kibersigurnost i povećanje kapaciteta država članica u tom području kako bi se, među ostalim, ojačala zaštita protiv prijetnji ključnoj infrastrukturi EU-a koje potječu iz trećih zemalja, uključujući Kinu; |
| --- | --- |

60.

poziva na povećanje iznosa financiranja projekata za pokretanje mreža 5G i istraživanje mreža 6G, umjetne inteligencije i tehnologije velikih podataka kako bi se zajamčili buduća mrežna sigurnost i veći digitalni suverenitet, što će biti ključno za digitalizaciju i gospodarski rast, no i za sustizanje Kine u području tehnologije i uklonili rizici kojima bi članice NATO-a i njegovi partneri mogli biti izloženi integracijom tehnologije 5G Kine u telekomunikacijske mreže jer bi takvo djelovanje moglo narušiti budućnost demokratskog upravljanja; nadalje poziva na koordiniranu strategiju EU-a za kibersigurnost i povećanje kapaciteta država članica u tom području kako bi se, među ostalim, ojačala zaštita protiv prijetnji ključnoj infrastrukturi EU-a koje potječu iz trećih zemalja, uključujući Kinu;

| 61. | naglašava važnost rada na uredbi o umjetnoj inteligenciji i na okviru za etičku i građansku odgovornost za sustave umjetne inteligencije i povezane tehnologije kojima se potiču inovacije usmjerene na čovjeka i osjetljive privatne podatke u bliskoj suradnji s ključnim strateškim partnerima koji dijele liberalne i demokratske vrijednosti EU-a; naglašava da sustavi socijalnog ocjenjivanja nisu u skladu s temeljnim vrijednostima EU-a; naglašava potrebu da EU očuva prava pojedinca; stoga naglašava da se takve politike i instrumenti nadzora ni u kojem slučaju ne bi smjeli upotrebljavati u EU-u; naglašava stoga da EU mora raditi na ograničavanju i suzbijanju transnacionalnog dosega digitalne represije; |
| --- | --- |

61.

naglašava važnost rada na uredbi o umjetnoj inteligenciji i na okviru za etičku i građansku odgovornost za sustave umjetne inteligencije i povezane tehnologije kojima se potiču inovacije usmjerene na čovjeka i osjetljive privatne podatke u bliskoj suradnji s ključnim strateškim partnerima koji dijele liberalne i demokratske vrijednosti EU-a; naglašava da sustavi socijalnog ocjenjivanja nisu u skladu s temeljnim vrijednostima EU-a; naglašava potrebu da EU očuva prava pojedinca; stoga naglašava da se takve politike i instrumenti nadzora ni u kojem slučaju ne bi smjeli upotrebljavati u EU-u; naglašava stoga da EU mora raditi na ograničavanju i suzbijanju transnacionalnog dosega digitalne represije;

Obrana i promicanje središnjih europskih interesa i vrijednosti preobrazbom EU-a u učinkovitijeg geopolitičkog aktera

Obrana i promicanje središnjih europskih interesa i vrijednosti preobrazbom EU-a u učinkovitijeg geopolitičkog aktera

| 62. | smatra da bi EU trebao nastaviti raditi na tome da postane efikasniji geopolitički akter osiguravanjem ujedinjenijeg geopolitičkog pristupa svojih država članica, kao i poticanjem svoje strateške autonomije i kapaciteta i zajedničkim radom s SAD-om i drugim partnerima istomišljenicima; |
| --- | --- |

62.

smatra da bi EU trebao nastaviti raditi na tome da postane efikasniji geopolitički akter osiguravanjem ujedinjenijeg geopolitičkog pristupa svojih država članica, kao i poticanjem svoje strateške autonomije i kapaciteta i zajedničkim radom s SAD-om i drugim partnerima istomišljenicima;

| 63. | ističe da uspjeh europske politike susjedstva određuje sposobnost EU-a da preuzme ulogu globalnog aktera; upozorava na sve veću ulogu Kine u neposrednom susjedstvu EU-a, uključujući zemlje kandidatkinje; poziva na strateški pristup na razini EU-a u borbi protiv kineskih mjera ulaganjem, zajmovima i poslovnim aktivnostima u susjednim zemljama, a posebno na zapadnom Balkanu; poziva na aktivan angažman EU-a kako bi tim zemljama pružio održivu alternativu kineskim ulaganjima; |
| --- | --- |

63.

ističe da uspjeh europske politike susjedstva određuje sposobnost EU-a da preuzme ulogu globalnog aktera; upozorava na sve veću ulogu Kine u neposrednom susjedstvu EU-a, uključujući zemlje kandidatkinje; poziva na strateški pristup na razini EU-a u borbi protiv kineskih mjera ulaganjem, zajmovima i poslovnim aktivnostima u susjednim zemljama, a posebno na zapadnom Balkanu; poziva na aktivan angažman EU-a kako bi tim zemljama pružio održivu alternativu kineskim ulaganjima;

| 64. | upućuje na potrebu za jačanjem instrumenata EU-a za vlastitu obranu, povećanjem njegova kapaciteta kako bi zaštitio vlastite prekomorske interese, imao proaktivniju i dosljednu stratešku ulogu u neposrednom susjedstvu i osiguravanjem da države članice budu ujedinjene u svojem geopolitičkom pristupu; |
| --- | --- |

64.

upućuje na potrebu za jačanjem instrumenata EU-a za vlastitu obranu, povećanjem njegova kapaciteta kako bi zaštitio vlastite prekomorske interese, imao proaktivniju i dosljednu stratešku ulogu u neposrednom susjedstvu i osiguravanjem da države članice budu ujedinjene u svojem geopolitičkom pristupu;

| 65. | smatra da bi Konferencija o budućnosti Europe trebala biti forum za raspravu o vanjskom djelovanju EU-a, primjerice o pitanjima koja se odnose na zaštitu ljudskih prava, i raspravu o tome kako postići stratešku autonomiju; naglašava važnost rasprave o pitanjima povezanim s poboljšanjem i jačanjem zajedničke vanjske i sigurnosne politike EU-a, primjerice dodjeljivanjem potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku veće ovlasti za djelovanje u ime EU-a u vanjskopolitičkim pitanjima i poduzimanje koraka za uvođenje potrebne kvalificirane većine u određenim područjima vanjskih poslova; poziva na jačanje obrambene suradnje među državama članicama s ciljem jačanja europskih strateških obrambenih sposobnosti, kao i stvaranja istinske europske obrambene unije koja bi uključivala europske vojne kapacitete; |
| --- | --- |

65.

smatra da bi Konferencija o budućnosti Europe trebala biti forum za raspravu o vanjskom djelovanju EU-a, primjerice o pitanjima koja se odnose na zaštitu ljudskih prava, i raspravu o tome kako postići stratešku autonomiju; naglašava važnost rasprave o pitanjima povezanim s poboljšanjem i jačanjem zajedničke vanjske i sigurnosne politike EU-a, primjerice dodjeljivanjem potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku veće ovlasti za djelovanje u ime EU-a u vanjskopolitičkim pitanjima i poduzimanje koraka za uvođenje potrebne kvalificirane većine u određenim područjima vanjskih poslova; poziva na jačanje obrambene suradnje među državama članicama s ciljem jačanja europskih strateških obrambenih sposobnosti, kao i stvaranja istinske europske obrambene unije koja bi uključivala europske vojne kapacitete;

| 66. | ističe potrebu za tim da se ESVD-u dodijele ovlasti i neophodna sredstva za praćenje i rješavanje kineskih operacija dezinformiranja, uključujući osnivanje posebne radne skupine za dalekoistočnu stratešku komunikaciju usmjerenu na dezinformacije koje potječu iz Kine; poziva Kinu da se suzdrži od tajnih načina za manipuliranje javnim diskursom u EU-u; potiče Komisiju da razvije regulatorni sustav na razini EU-a kako bi se spriječilo da medijska poduzeća koja financiraju ili kontroliraju vlade trećih zemalja steknu europska medijska poduzeća kako bi se očuvalo neovisno i slobodno medijsko izvještavanje u EU-u; predlaže diversifikaciju medija na kineskom jeziku u Europi poticanjem suradnje između europskih medija i međunarodnih partnera, kao što je Tajvan; nadalje naglašava hitnu potrebu za znatnim povećanjem kapaciteta stručnjaka za Kinu u ESVD-u i Komisiji općenito; |
| --- | --- |

66.

ističe potrebu za tim da se ESVD-u dodijele ovlasti i neophodna sredstva za praćenje i rješavanje kineskih operacija dezinformiranja, uključujući osnivanje posebne radne skupine za dalekoistočnu stratešku komunikaciju usmjerenu na dezinformacije koje potječu iz Kine; poziva Kinu da se suzdrži od tajnih načina za manipuliranje javnim diskursom u EU-u; potiče Komisiju da razvije regulatorni sustav na razini EU-a kako bi se spriječilo da medijska poduzeća koja financiraju ili kontroliraju vlade trećih zemalja steknu europska medijska poduzeća kako bi se očuvalo neovisno i slobodno medijsko izvještavanje u EU-u; predlaže diversifikaciju medija na kineskom jeziku u Europi poticanjem suradnje između europskih medija i međunarodnih partnera, kao što je Tajvan; nadalje naglašava hitnu potrebu za znatnim povećanjem kapaciteta stručnjaka za Kinu u ESVD-u i Komisiji općenito;

| 67. | ističe važnost neovisnih studija i istraživanja o Kini na sveučilištima, u skupinama za strateško promišljanje, istraživačkim institucijama i školama diljem EU-a, bez kineske financijske potpore ili utjecaja, čime se osigurava akademski integritet i sloboda govora; stoga poziva EU da razvije program za financiranje istraživanja i jezičnog osposobljavanja povezanih s Kinom u EU-u; |
| --- | --- |

67.

ističe važnost neovisnih studija i istraživanja o Kini na sveučilištima, u skupinama za strateško promišljanje, istraživačkim institucijama i školama diljem EU-a, bez kineske financijske potpore ili utjecaja, čime se osigurava akademski integritet i sloboda govora; stoga poziva EU da razvije program za financiranje istraživanja i jezičnog osposobljavanja povezanih s Kinom u EU-u;

| 68. | ističe potrebu za uvođenjem, neovisno od utjecaja Komunističke partije Kine, programa za proučavanje kineske kulture, jezika i politike, primjerice uspostavom bliskijih kontakata s tajvanskom akademskom zajednicom i društvom; |
| --- | --- |

68.

ističe potrebu za uvođenjem, neovisno od utjecaja Komunističke partije Kine, programa za proučavanje kineske kulture, jezika i politike, primjerice uspostavom bliskijih kontakata s tajvanskom akademskom zajednicom i društvom;

| 69. | poziva Komisiju da uzme u obzir i uključi u svoju strategiju brzorastući interes Kine za Arktik i njezinu prisutnost na Arktiku; poziva na spremnost da se zajamči sloboda plovidbe na arktičkoj sjevernomorskoj ruti; prima na znanje kineska ulaganja u istraživačku i stratešku infrastrukturu na Arktiku i napominje da EU ne bi trebao zaostati u tom području; |
| --- | --- |

69.

poziva Komisiju da uzme u obzir i uključi u svoju strategiju brzorastući interes Kine za Arktik i njezinu prisutnost na Arktiku; poziva na spremnost da se zajamči sloboda plovidbe na arktičkoj sjevernomorskoj ruti; prima na znanje kineska ulaganja u istraživačku i stratešku infrastrukturu na Arktiku i napominje da EU ne bi trebao zaostati u tom području;

o

o o

| 70. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te, radi obavijesti, vladi Narodne Republike Kine. |
| --- | --- |

70.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku te, radi obavijesti, vladi Narodne Republike Kine.

---

(1)  SL L 410 I, 7.12.2020., str. 1.

1

(2)  SL L 410 I, 7.12.2020., str. 13.

2

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0375.

3

(4)  SL C 158, 30.4.2021., str. 2.

4

(5)  SL C 11, 13.1.2020., str. 25.

5

(6)  SL C 433, 23.12.2019., str. 103.

6

(7)  SL C 238, 6.7.2018., str. 108.

7

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0174.

8

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0027.

9

(10)  SL C 369, 11.10.2018., str. 156.

10

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0337.

11

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0255.

12

(13)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0016.

13

(14)  Zajednička kinesko-portugalska deklaracija od 13. travnja 1987. o pitanju Makaa.

14

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/53

---

P9_TA(2021)0385

Pravedni radni uvjeti, prava i socijalna zaštita radnika koji rade preko platformi – novi oblici zapošljavanja povezani s digitalnim razvojem

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o pravednim radnim uvjetima, pravima i socijalnoj zaštiti radnika koji rade preko platformi – novi oblici zapošljavanja povezani s digitalnim razvojem (2019/2186(INI))

(2022/C 117/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/1150 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/1152 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. lipnja 2019. o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/770 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o određenim aspektima ugovora o isporuci digitalnog sadržaja i digitalnih usluga (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2019/770 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o određenim aspektima ugovora o isporuci digitalnog sadržaja i digitalnih usluga (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka, OUZP) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka, OUZP) (4),

| — | uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir europski stup socijalnih prava,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 8. studenoga 2019. o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 8. studenoga 2019. o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti (5),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 24. listopada 2019. naslovljene „Budućnost rada: Europska unija promiče Deklaraciju Međunarodne organizacije rada povodom njezine stote obljetnice” (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 24. listopada 2019. naslovljene „Budućnost rada: Europska unija promiče Deklaraciju Međunarodne organizacije rada povodom njezine stote obljetnice” (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. lipnja 2019. naslovljene „Promjene u svijetu rada: promišljanja o novim oblicima rada i učincima na sigurnost i zdravlje radnika” (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 13. lipnja 2019. naslovljene „Promjene u svijetu rada: promišljanja o novim oblicima rada i učincima na sigurnost i zdravlje radnika” (7),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2020. o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (Akt o digitalnim uslugama) i o izmjeni Direktive 2000/31/EZ (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2020. o jedinstvenom tržištu digitalnih usluga (Akt o digitalnim uslugama) i o izmjeni Direktive 2000/31/EZ (COM(2020)0825),

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2020. o pravednim tržištima neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru (Akt o digitalnim tržištima) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća od 15. prosinca 2020. o pravednim tržištima neograničenog tržišnog natjecanja u digitalnom sektoru (Akt o digitalnim tržištima) (COM(2020)0842),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenu „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 4. ožujka 2021. naslovljenu „Akcijski plan za provedbu europskog stupa socijalnih prava” (COM(2021)0102),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. pod naslovom „Europska strategija za podatke” (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 19. veljače 2020. pod naslovom „Europska strategija za podatke” (COM(2020)0066),

| — | uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „O umjetnoj inteligenciji – Europski pristup izvrsnosti i izgradnji povjerenja” (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir bijelu knjigu Komisije od 19. veljače 2020. naslovljenu „O umjetnoj inteligenciji – Europski pristup izvrsnosti i izgradnji povjerenja” (COM(2020)0065),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenu „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 14. siječnja 2020. naslovljenu „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” (COM(2020)0014),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2016. naslovljenu „Europski program za ekonomiju suradnje” (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 2. lipnja 2016. naslovljenu „Europski program za ekonomiju suradnje” (COM(2016)0356),

| — | uzimajući u obzir savjetodavni dokument Komisije od 24. veljače 2021. naslovljen „Prva faza savjetovanja sa socijalnim partnerima u skladu s člankom 154. UFEU-a o mogućem djelovanju na rješavanju izazova vezanih uz radne uvjete rada preko platformi” (C(2021)1127), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir savjetodavni dokument Komisije od 24. veljače 2021. naslovljen „Prva faza savjetovanja sa socijalnim partnerima u skladu s člankom 154. UFEU-a o mogućem djelovanju na rješavanju izazova vezanih uz radne uvjete rada preko platformi” (C(2021)1127),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. s preporukama Komisiji o pravu na isključivanje (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. s preporukama Komisiji o pravu na isključivanje (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2020. o jakoj socijalnoj Europi za pravednu tranziciju (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. o politici zapošljavanja i socijalnoj politici europodručja u 2020. (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 22. listopada 2020. o politici zapošljavanja i socijalnoj politici europodručja u 2020. (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2020. s preporukama Komisiji o okviru etičkih aspekata umjetne inteligencije, robotike i s njima povezanih tehnologija (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2020. s preporukama Komisiji o okviru etičkih aspekata umjetne inteligencije, robotike i s njima povezanih tehnologija (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2020. s preporukama Komisiji o Aktu o digitalnim uslugama: poboljšanje funkcioniranja jedinstvenog tržišta (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 20. listopada 2020. s preporukama Komisiji o Aktu o digitalnim uslugama: poboljšanje funkcioniranja jedinstvenog tržišta (12),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 10. srpnja 2020. o prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 10. srpnja 2020. o prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2019. o politici zapošljavanja i socijalnoj politici europodručja (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. listopada 2019. o politici zapošljavanja i socijalnoj politici europodručja (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. siječnja 2017. o europskom stupu socijalnih prava (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. lipnja 2017. o Europskom programu za ekonomiju suradnje (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. lipnja 2017. o Europskom programu za ekonomiju suradnje (16),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. lipnja 2017. o internetskim platformama i jedinstvenom digitalnom tržištu (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. lipnja 2017. o internetskim platformama i jedinstvenom digitalnom tržištu (17),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o uvjetima rada i nesigurnosti radnih mjesta (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 4. srpnja 2017. o uvjetima rada i nesigurnosti radnih mjesta (18),

| — | uzimajući u obzir mandatno pismo od 10. rujna 2019. povjerenika Nicolasa Schmita i program rada Komisije za 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mandatno pismo od 10. rujna 2019. povjerenika Nicolasa Schmita i program rada Komisije za 2021.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2020. naslovljeno „Pošteni radni uvjeti u ekonomiji platformi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2020. naslovljeno „Pošteni radni uvjeti u ekonomiji platformi”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 5. prosinca 2019. naslovljeno „Europski okvir za regulatorne odgovore na ekonomiju suradnje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog odbora regija od 5. prosinca 2019. naslovljeno „Europski okvir za regulatorne odgovore na ekonomiju suradnje”,

| — | uzimajući u obzir Okvirni sporazum europskih socijalnih partnera o digitalizaciji iz lipnja 2020. (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Okvirni sporazum europskih socijalnih partnera o digitalizaciji iz lipnja 2020. (19),

| — | uzimajući u obzir Preporuku Međunarodne organizacije rada (ILO) br. 198 o radnom odnosu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Međunarodne organizacije rada (ILO) br. 198 o radnom odnosu,

| — | uzimajući u obzir studiju Komisije od 13. ožujka 2020. naslovljenu „Studija za prikupljanje dokaza o radnim uvjetima radnika koji rade putem platformi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Komisije od 13. ožujka 2020. naslovljenu „Studija za prikupljanje dokaza o radnim uvjetima radnika koji rade putem platformi”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Komisije naslovljeno „Promjenjiva priroda posla i vještina u digitalnom dobu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Komisije naslovljeno „Promjenjiva priroda posla i vještina u digitalnom dobu”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Komisije naslovljeno „Radnici koji rade putem platformi u Europi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Zajedničkog istraživačkog centra Komisije naslovljeno „Radnici koji rade putem platformi u Europi”,

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Ekonomija platformi i nesigurna radna mjesta”, koju je 11. rujna 2020. objavila Glavna uprava EP-a za unutarnju politiku (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Ekonomija platformi i nesigurna radna mjesta”, koju je 11. rujna 2020. objavila Glavna uprava EP-a za unutarnju politiku (20),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Socijalna zaštita radnika u ekonomiji platformi”, koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 7. prosinca 2017. (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Socijalna zaštita radnika u ekonomiji platformi”, koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 7. prosinca 2017. (21),

| — | uzimajući u obzir izvješće Cedefopa od 24. rujna 2020. naslovljeno „Razvoj i usklađivanje vještina u ekonomiji internetskih platformi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Cedefopa od 24. rujna 2020. naslovljeno „Razvoj i usklađivanje vještina u ekonomiji internetskih platformi”,

| — | uzimajući u obzir informativnu obavijest Cedefopa od 30. srpnja 2020. naslovljenu „Internetski rad i učenje u doba koronavirusa”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir informativnu obavijest Cedefopa od 30. srpnja 2020. naslovljenu „Internetski rad i učenje u doba koronavirusa”,

| — | uzimajući u obzir studiju Eurofounda od 24. rujna 2018. naslovljenu „Zapošljavanje i radni uvjeti određenih vrsti rada preko platformi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Eurofounda od 24. rujna 2018. naslovljenu „Zapošljavanje i radni uvjeti određenih vrsti rada preko platformi”,

| — | uzimajući u obzir Eurofoundovo izvješće od 23. rujna 2019. o politikama naslovljeno „Rad putem platforme: Maksimalno iskorištavanje potencijala uz zaštitu standarda?”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Eurofoundovo izvješće od 23. rujna 2019. o politikama naslovljeno „Rad putem platforme: Maksimalno iskorištavanje potencijala uz zaštitu standarda?”,

| — | uzimajući u obzir Eurofoundovo izvješće od 21. rujna 2020. o istraživanju naslovljeno „Povratak u budućnost: Smjernice politike iz scenarija rada putem platformi”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Eurofoundovo izvješće od 21. rujna 2020. o istraživanju naslovljeno „Povratak u budućnost: Smjernice politike iz scenarija rada putem platformi”,

| — | uzimajući u obzir Eurofoundov mrežni repozitorij ekonomije platformi (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Eurofoundov mrežni repozitorij ekonomije platformi (22),

| — | uzimajući u obzir studiju Europske agencije za zdravlje i sigurnost na radu (EU-OSHA) od 7. studenoga 2017. naslovljenu „Zaštita radnika u ekonomiji internetskih platformi: Pregled kretanja regulatornih mjera i politika u EU-u”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju Europske agencije za zdravlje i sigurnost na radu (EU-OSHA) od 7. studenoga 2017. naslovljenu „Zaštita radnika u ekonomiji internetskih platformi: Pregled kretanja regulatornih mjera i politika u EU-u”),

| — | uzimajući u obzir izvješće ILO-a od 23. veljače 2021. naslovljeno „Izgledi za zapošljavanje i socijalni izgledi u 2021.: Uloga digitalnih radnih platformi u preobrazbi svijeta rada”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće ILO-a od 23. veljače 2021. naslovljeno „Izgledi za zapošljavanje i socijalni izgledi u 2021.: Uloga digitalnih radnih platformi u preobrazbi svijeta rada”,

| — | uzimajući u obzir izvješće MRO-a od 20. rujna 2018. naslovljeno „Digitalne radne platforme i budućnost rada: Prema dostojanstvenom radu u internetskom svijetu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće MRO-a od 20. rujna 2018. naslovljeno „Digitalne radne platforme i budućnost rada: Prema dostojanstvenom radu u internetskom svijetu”,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju ILO-a o budućnosti rada od 21. lipnja 2019. povodom njezine stote obljetnice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju ILO-a o budućnosti rada od 21. lipnja 2019. povodom njezine stote obljetnice,

| — | uzimajući u obzir indeks Europskog instituta za ravnopravnost spolova o rodnoj ravnopravnosti za 2020. godinu: Digitalizacija i budućnost rada, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir indeks Europskog instituta za ravnopravnost spolova o rodnoj ravnopravnosti za 2020. godinu: Digitalizacija i budućnost rada,

| — | uzimajući u obzir izvješća organizacije „Data & Society” iz veljače 2019. naslovljena „Nadzor i praćenje radnog mjesta” i „Algoritamsko upravljanje na radnom mjestu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća organizacije „Data & Society” iz veljače 2019. naslovljena „Nadzor i praćenje radnog mjesta” i „Algoritamsko upravljanje na radnom mjestu”,

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Ispitanici, digitalni nadzor, umjetna inteligencija i budućnost rada” koju je 23. prosinca 2020. objavila Glavna uprava Europskog parlamenta za usluge parlamentarnih istraživanja (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Ispitanici, digitalni nadzor, umjetna inteligencija i budućnost rada” koju je 23. prosinca 2020. objavila Glavna uprava Europskog parlamenta za usluge parlamentarnih istraživanja (23),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za promet i turizam, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za promet i turizam,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0257/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0257/2021),

| A. | budući da se pojam „radnici koji rade putem platformi” odnosi na osobe koje obavljaju posao ili pružaju usluge, s većim ili manjim stupnjem kontrole, putem digitalne radne platforme; budući da u tom kontekstu može uključivati i radnike i zaista samozaposlene osobe; |
| --- | --- |

A.

budući da se pojam „radnici koji rade putem platformi” odnosi na osobe koje obavljaju posao ili pružaju usluge, s većim ili manjim stupnjem kontrole, putem digitalne radne platforme; budući da u tom kontekstu može uključivati i radnike i zaista samozaposlene osobe;

| B. | budući da se pojam „digitalna radna platforma” odnosi na poduzeće koje posreduje ili nudi, s većim ili manjim stupnjem kontrole, usluge na zahtjev, koje zatraže kupci pojedinci ili poduzeća, a koje pružaju izravno ili neizravno pojedinci, neovisno o tome izvršavaju li se te usluge na licu mjesta ili na internetu; |
| --- | --- |

B.

budući da se pojam „digitalna radna platforma” odnosi na poduzeće koje posreduje ili nudi, s većim ili manjim stupnjem kontrole, usluge na zahtjev, koje zatraže kupci pojedinci ili poduzeća, a koje pružaju izravno ili neizravno pojedinci, neovisno o tome izvršavaju li se te usluge na licu mjesta ili na internetu;

| C. | budući da se pojam „rada putem platforme” odnosi na rad koji obavljaju i usluge koje pružaju na zahtjev i uz naknadu radnici koji rade putem platformi, bez obzira na njihov radni status, vrstu digitalne radne platforme (na licu mjesta ili na internetu) ili razinu potrebnih vještina; |
| --- | --- |

C.

budući da se pojam „rada putem platforme” odnosi na rad koji obavljaju i usluge koje pružaju na zahtjev i uz naknadu radnici koji rade putem platformi, bez obzira na njihov radni status, vrstu digitalne radne platforme (na licu mjesta ili na internetu) ili razinu potrebnih vještina;

| D. | budući da nema dovoljno dostatnih i svježih podataka na europskoj razini o radu putem platforme i budući da različite države članice primjenjuju različite metodologije prikupljanja podataka, zbog čega je teško utvrditi razmjer rada putem platformi i broj uključenih radnika; budući da se smatra vrlo vjerojatnim da će rad putem platforme unutar tržišta rada dalje rasti; |
| --- | --- |

D.

budući da nema dovoljno dostatnih i svježih podataka na europskoj razini o radu putem platforme i budući da različite države članice primjenjuju različite metodologije prikupljanja podataka, zbog čega je teško utvrditi razmjer rada putem platformi i broj uključenih radnika; budući da se smatra vrlo vjerojatnim da će rad putem platforme unutar tržišta rada dalje rasti;

| E. | budući da rad putem platforme može stvoriti prilike za zapošljavanje, proširiti izbor, pružiti dodatni prihod i smanjiti prepreke ulasku na tržište rada; budući da rad putem platforme može olakšati fleksibilnost i optimizaciju resursa, osigurati prilike i za osobe koje rade na ili putem digitalnih radnih platformi i za klijente, te usklađivanje potražnje i ponude usluga; budući da su inovacije u području digitalnih alata preduvjet za rad putem platforme i mogu pridonijeti rastu u vremenima krize i oporavka; budući da rad putem platforme može donijeti prednosti za studente i druge osobe koje žele kombinirati učenje uz rad, kao i stvoriti pristup radnim mjestima za mlade koji nisu uključeni u obrazovanje, zapošljavanje ili osposobljavanje i za osobe nižih kvalifikacija; |
| --- | --- |

E.

budući da rad putem platforme može stvoriti prilike za zapošljavanje, proširiti izbor, pružiti dodatni prihod i smanjiti prepreke ulasku na tržište rada; budući da rad putem platforme može olakšati fleksibilnost i optimizaciju resursa, osigurati prilike i za osobe koje rade na ili putem digitalnih radnih platformi i za klijente, te usklađivanje potražnje i ponude usluga; budući da su inovacije u području digitalnih alata preduvjet za rad putem platforme i mogu pridonijeti rastu u vremenima krize i oporavka; budući da rad putem platforme može donijeti prednosti za studente i druge osobe koje žele kombinirati učenje uz rad, kao i stvoriti pristup radnim mjestima za mlade koji nisu uključeni u obrazovanje, zapošljavanje ili osposobljavanje i za osobe nižih kvalifikacija;

| F. | budući da rad putem platforme ni u kojem slučaju ne može biti ograničen na prijevoz osoba ili dostavu hrane jer uključuje i profesionalne poslove, kućanske poslove i mikro zadatke; |
| --- | --- |

F.

budući da rad putem platforme ni u kojem slučaju ne može biti ograničen na prijevoz osoba ili dostavu hrane jer uključuje i profesionalne poslove, kućanske poslove i mikro zadatke;

| G. | budući da rad putem platforme olakšava pristup tržištu rada putem modernih oblika zapošljavanja i potiče razvoj tehnologija radi olakšavanja upotrebe platformi i njihova približavanja i poduzećima i kupcima; |
| --- | --- |

G.

budući da rad putem platforme olakšava pristup tržištu rada putem modernih oblika zapošljavanja i potiče razvoj tehnologija radi olakšavanja upotrebe platformi i njihova približavanja i poduzećima i kupcima;

| H. | budući da je rad putem platforme također izazvao zabrinutost zbog nesigurnosti ili loših radnih uvjeta, nepostojanja ili otežanog pristupa odgovarajućoj socijalnoj zaštiti, nepoštenog tržišnog natjecanja, neprijavljenog rada, rascjepkanih i nepredvidivih prihoda i radnih rasporeda, nedostatka mehanizama za rješavanje sukoba, dekvalifikacije i izostanka napredovanja u karijeri, te nedostatka mjera zaštite zdravlja i sigurnosti na radu, posebno za radnike s nižim kvalifikacijama koji rade putem platformi na licu mjesta i radnike koji obavljaju mikrozadatke, što je ponovno bilo posebno vidljivo tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19; budući da pogrešna kategorizacija radnika kao samozaposlenih pridonosi toj situaciji; |
| --- | --- |

H.

budući da je rad putem platforme također izazvao zabrinutost zbog nesigurnosti ili loših radnih uvjeta, nepostojanja ili otežanog pristupa odgovarajućoj socijalnoj zaštiti, nepoštenog tržišnog natjecanja, neprijavljenog rada, rascjepkanih i nepredvidivih prihoda i radnih rasporeda, nedostatka mehanizama za rješavanje sukoba, dekvalifikacije i izostanka napredovanja u karijeri, te nedostatka mjera zaštite zdravlja i sigurnosti na radu, posebno za radnike s nižim kvalifikacijama koji rade putem platformi na licu mjesta i radnike koji obavljaju mikrozadatke, što je ponovno bilo posebno vidljivo tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19; budući da pogrešna kategorizacija radnika kao samozaposlenih pridonosi toj situaciji;

| I. | budući da je zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 istaknuta uloga koju igraju radnici koji rade putem platformi jer osiguravaju kontinuitet poslovanja tisuća malih i srednjih poduzetnika (MSP-ova) u cijelom EU-u omogućujući prijeko potrebno sučelje između ključnih sektora, kao što su prehrambeni i prijevozni sektor, i potrošača, a model platforme nekim je radnicima koji rade putem platformi omogućio kontinuitet prihoda; budući da više od 60 % stanovnika EU-a kaže da, čak i nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, ne namjeravaju prestati koristiti internetske usluge uključujući, među ostalim, mogućnost naručivanja hrane putem interneta (24); budući da su radnici u nestandardnim radnim dogovorima pod većim zdravstvenim rizikom od radnika u standardnim radnim dogovorima, (25) s time da su radnici koji rade putem platformi naročito izloženi zdravstvenim i sigurnosnim rizicima zbog osobitosti posla kojeg obavljaju, na primjer, biciklisti su osjetljivi sudionici u cestovnom prometu koji često rade u nepovoljnim i teškim vremenskim uvjetima pod pritiskom da budu brzi i učinkoviti; budući da rad putem platforme ne bi trebao dovesti do nestabilnosti, nesigurnosti ili zdravstvenih i sigurnosnih rizika; budući da radnici koji rade putem platformi koji su pretrpjeli gubitak prihoda zbog pandemije često nisu ispunjavali uvjete za mjere potpore za dohodak, što je naglasilo činjenicu da nemaju pristup socijalnoj zaštiti; budući da radnici koji rade putem platformi na licu mjesta imaju povećani rizik od zaraze bolešću COVID-19; |
| --- | --- |

I.

budući da je zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19 istaknuta uloga koju igraju radnici koji rade putem platformi jer osiguravaju kontinuitet poslovanja tisuća malih i srednjih poduzetnika (MSP-ova) u cijelom EU-u omogućujući prijeko potrebno sučelje između ključnih sektora, kao što su prehrambeni i prijevozni sektor, i potrošača, a model platforme nekim je radnicima koji rade putem platformi omogućio kontinuitet prihoda; budući da više od 60 % stanovnika EU-a kaže da, čak i nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19, ne namjeravaju prestati koristiti internetske usluge uključujući, među ostalim, mogućnost naručivanja hrane putem interneta (24); budući da su radnici u nestandardnim radnim dogovorima pod većim zdravstvenim rizikom od radnika u standardnim radnim dogovorima, (25) s time da su radnici koji rade putem platformi naročito izloženi zdravstvenim i sigurnosnim rizicima zbog osobitosti posla kojeg obavljaju, na primjer, biciklisti su osjetljivi sudionici u cestovnom prometu koji često rade u nepovoljnim i teškim vremenskim uvjetima pod pritiskom da budu brzi i učinkoviti; budući da rad putem platforme ne bi trebao dovesti do nestabilnosti, nesigurnosti ili zdravstvenih i sigurnosnih rizika; budući da radnici koji rade putem platformi koji su pretrpjeli gubitak prihoda zbog pandemije često nisu ispunjavali uvjete za mjere potpore za dohodak, što je naglasilo činjenicu da nemaju pristup socijalnoj zaštiti; budući da radnici koji rade putem platformi na licu mjesta imaju povećani rizik od zaraze bolešću COVID-19;

| J. | budući da gore navedeni rizici, ako im se ne pristupi na odgovarajući način, mogu ugroziti cjelokupni europski model socijalnog tržišnog gospodarstva i ciljeve europskog stupa socijalnih prava; budući da bi tehnološki napredak mogao donijeti i rješenja za prilagodbu europskog socijalnog modela stvarnosti 21. stoljeća; |
| --- | --- |

J.

budući da gore navedeni rizici, ako im se ne pristupi na odgovarajući način, mogu ugroziti cjelokupni europski model socijalnog tržišnog gospodarstva i ciljeve europskog stupa socijalnih prava; budući da bi tehnološki napredak mogao donijeti i rješenja za prilagodbu europskog socijalnog modela stvarnosti 21. stoljeća;

| K. | budući da su 2019. digitalne radne platforme na globalnoj razini ostvarile dohodak od najmanje 52 milijarde američkih dolara; budući da je oko 70 % ostvarenog dohotka bilo koncentrirano u samo dvije države, Sjedinjenim Američkim Državama (49 %) i Kini (22 %), dok je udio u Europi (11 %) i drugim regijama (18 %) bio značajno niži (26); |
| --- | --- |

K.

budući da su 2019. digitalne radne platforme na globalnoj razini ostvarile dohodak od najmanje 52 milijarde američkih dolara; budući da je oko 70 % ostvarenog dohotka bilo koncentrirano u samo dvije države, Sjedinjenim Američkim Državama (49 %) i Kini (22 %), dok je udio u Europi (11 %) i drugim regijama (18 %) bio značajno niži (26);

| L. | budući da rad putem platforme obuhvaća različite okolnosti i da je za njega karakteristična velika heterogenost aktivnosti koje se obavljaju; budući da postoje različite kategorije rada putem platforme, kao što su rad na internetu ili na licu mjesta, rad koji zahtijeva visoku ili nisku razinu vještina, plaćen je po zadatku ili po satu, obavlja se kao sekundarno ili primarno zanimanje te da se profili radnika koji rade putem platformi i vrste platformi znatno razlikuju; budući da je, prema Eurofoundu (27), 2017. rad na licu mjesta u profesionalnim uslugama, uslugama dostave, putničkog prijevoza i kućanskih usluga predstavljao najzastupljenije osobitosti rada putem platforme u odabranim državama članicama; |
| --- | --- |

L.

budući da rad putem platforme obuhvaća različite okolnosti i da je za njega karakteristična velika heterogenost aktivnosti koje se obavljaju; budući da postoje različite kategorije rada putem platforme, kao što su rad na internetu ili na licu mjesta, rad koji zahtijeva visoku ili nisku razinu vještina, plaćen je po zadatku ili po satu, obavlja se kao sekundarno ili primarno zanimanje te da se profili radnika koji rade putem platformi i vrste platformi znatno razlikuju; budući da je, prema Eurofoundu (27), 2017. rad na licu mjesta u profesionalnim uslugama, uslugama dostave, putničkog prijevoza i kućanskih usluga predstavljao najzastupljenije osobitosti rada putem platforme u odabranim državama članicama;

| M. | budući da većina radnika koji rade putem platformi ima drugi posao ili drugi izvor prihoda; budući da su radnici koji rade putem platformi često slabo plaćeni, a mali dio njih ima relativno dobre prihode; budući da su radnici u ekonomiji platformi često mlađi i višeg stupnja obrazovanja od šire populacije (28); |
| --- | --- |

M.

budući da većina radnika koji rade putem platformi ima drugi posao ili drugi izvor prihoda; budući da su radnici koji rade putem platformi često slabo plaćeni, a mali dio njih ima relativno dobre prihode; budući da su radnici u ekonomiji platformi često mlađi i višeg stupnja obrazovanja od šire populacije (28);

| N. | budući da su radnici koji rade putem platformi općenito kategorizirani kao formalno samozaposlene osobe, bez obzira na njihov stvarni radni status i iako često ne posjeduju razine profesionalne neovisnosti svojstvene samozaposlenim osobama; budući da stoga mnogi radnici koji rade putem platformi nisu zaštićeni jednakim odredbama o socijalnoj zaštiti, radnim pravima ili o zaštiti zdravlja i sigurnosti koje donosi ugovor o radu ili radni odnos u njihovim odnosnim državama članicama; budući da digitalne radne platforme u takvim slučajevima ne plaćaju doprinose za socijalno osiguranje; budući da mali dio radnika koji rade putem platformi imaju status zaposlenika ili agencijskog radnika; budući da je velik broj sudskih presuda i administrativnih odluka, uključujući one koje donose nacionalni sudovi najvišeg stupnja i Sud Europske unije, vezanih uz rad putem platforme na licu mjesta, osobito u sektorima prometa i dostave hrane u nizu država članica, potvrdio postojanje radnog odnosa između platformi i radnika koji rade putem platformi, na temelju njihovih aktivnosti i povezanosti sa svojom platformom, zajedno s pravima koja iz toga proizlaze; budući da bi radnici trebali moći na jednostavan način razjasniti i potvrditi svoj radni status i ne bi trebali biti obvezni braniti svoja prava kroz sudski postupak; |
| --- | --- |

N.

budući da su radnici koji rade putem platformi općenito kategorizirani kao formalno samozaposlene osobe, bez obzira na njihov stvarni radni status i iako često ne posjeduju razine profesionalne neovisnosti svojstvene samozaposlenim osobama; budući da stoga mnogi radnici koji rade putem platformi nisu zaštićeni jednakim odredbama o socijalnoj zaštiti, radnim pravima ili o zaštiti zdravlja i sigurnosti koje donosi ugovor o radu ili radni odnos u njihovim odnosnim državama članicama; budući da digitalne radne platforme u takvim slučajevima ne plaćaju doprinose za socijalno osiguranje; budući da mali dio radnika koji rade putem platformi imaju status zaposlenika ili agencijskog radnika; budući da je velik broj sudskih presuda i administrativnih odluka, uključujući one koje donose nacionalni sudovi najvišeg stupnja i Sud Europske unije, vezanih uz rad putem platforme na licu mjesta, osobito u sektorima prometa i dostave hrane u nizu država članica, potvrdio postojanje radnog odnosa između platformi i radnika koji rade putem platformi, na temelju njihovih aktivnosti i povezanosti sa svojom platformom, zajedno s pravima koja iz toga proizlaze; budući da bi radnici trebali moći na jednostavan način razjasniti i potvrditi svoj radni status i ne bi trebali biti obvezni braniti svoja prava kroz sudski postupak;

| O. | budući da pogrešna kategorizacija nekih radnika koji rade putem platformi kao samozaposlenih, koja se može primijetiti u radu putem platformi, uzrokuje nesigurnost i radnicima uskraćuje pristup radnim pravima, socijalnoj zaštiti, zakonskim pravima i primjeni odgovarajućih pravila; budući da će u budućnosti na sve više sektora, kao što su sektor dostave, prometa, ljudskih resursa, zdravstva, dječje skrbi, osobnih i kućanskih usluga i turizma, vjerojatno utjecati rad putem platforme ili slični radni obrasci i digitalizacija; budući da razvoj digitalnih tehnologija u mnogim sektorima, a naročito internetska trgovina i usluge, donosi prilike i rizike za poduzeća i radnike; |
| --- | --- |

O.

budući da pogrešna kategorizacija nekih radnika koji rade putem platformi kao samozaposlenih, koja se može primijetiti u radu putem platformi, uzrokuje nesigurnost i radnicima uskraćuje pristup radnim pravima, socijalnoj zaštiti, zakonskim pravima i primjeni odgovarajućih pravila; budući da će u budućnosti na sve više sektora, kao što su sektor dostave, prometa, ljudskih resursa, zdravstva, dječje skrbi, osobnih i kućanskih usluga i turizma, vjerojatno utjecati rad putem platforme ili slični radni obrasci i digitalizacija; budući da razvoj digitalnih tehnologija u mnogim sektorima, a naročito internetska trgovina i usluge, donosi prilike i rizike za poduzeća i radnike;

| P. | budući da bi novi oblici rada trebali ostati održivi i pravedni, i budući da bi se rad putem platforme trebao temeljiti na vrijednostima Unije, etičkom pristupu usmjerenom na čovjeka u kojem je digitalna tehnologija i dalje instrument; budući da je u tom pogledu presudno svakom europskom stanovniku omogućiti stjecanje digitalnih vještina u kontekstu digitalne tranzicije; |
| --- | --- |

P.

budući da bi novi oblici rada trebali ostati održivi i pravedni, i budući da bi se rad putem platforme trebao temeljiti na vrijednostima Unije, etičkom pristupu usmjerenom na čovjeka u kojem je digitalna tehnologija i dalje instrument; budući da je u tom pogledu presudno svakom europskom stanovniku omogućiti stjecanje digitalnih vještina u kontekstu digitalne tranzicije;

| Q. | budući da je visoka razina fleksibilnosti cijenjena kao jedna od najvećih prednosti rada putem platformi; |
| --- | --- |

Q.

budući da je visoka razina fleksibilnosti cijenjena kao jedna od najvećih prednosti rada putem platformi;

| R. | budući da su države članice razvile različite pristupe, što je dovelo do fragmentiranih pravila i inicijativa s negativnim učincima na radnike, poduzeća, uključujući platforme, i potrošače koji proizlaze iz posljedične nesigurnosti; budući da postoji potreba za zakonodavnom inicijativom na europskoj razini da se prevlada pravna nesigurnost, osigura i unaprijede prava radnika koji rade putem platformi, radni uvjeti i pristup socijalnoj zaštiti, potiče inovacijski potencijal održivih modela rada putem platformi i osiguraju uvjeti jednaki onima koje imaju „tradicionalni” gospodarski subjekti; budući da je većina platformi aktivna u različitim državama članicama EU-a i da se često ne nalaze u zemlji u kojoj se odvijaju aktivnosti koje obavljaju njihovi radnici; |
| --- | --- |

R.

budući da su države članice razvile različite pristupe, što je dovelo do fragmentiranih pravila i inicijativa s negativnim učincima na radnike, poduzeća, uključujući platforme, i potrošače koji proizlaze iz posljedične nesigurnosti; budući da postoji potreba za zakonodavnom inicijativom na europskoj razini da se prevlada pravna nesigurnost, osigura i unaprijede prava radnika koji rade putem platformi, radni uvjeti i pristup socijalnoj zaštiti, potiče inovacijski potencijal održivih modela rada putem platformi i osiguraju uvjeti jednaki onima koje imaju „tradicionalni” gospodarski subjekti; budući da je većina platformi aktivna u različitim državama članicama EU-a i da se često ne nalaze u zemlji u kojoj se odvijaju aktivnosti koje obavljaju njihovi radnici;

| S. | budući da na europskoj razini ne postoji nikakva definicija „radnika”, a sudskom praksom Suda Europske unije utvrđeni su kriteriji za određivanje statusa radnika i samozaposlene osobe; budući da se osobitosti zaposlenja na temelju kojih je moguće prepoznati radni odnos ili ugovor o radu razlikuju između država članica i pitanje su nacionalne nadležnosti; budući da bi poseban „treći status” za radnike koji rade putem platformi dodatno narušio natjecanje između digitalnih radnih platformi i poduzeća u tradicionalnom gospodarstvu, naročito MSP-ova, ne bi bio kompatibilan s nacionalnim klasifikacijama radnika i zaista samozaposlenih osoba u državama članicama, s nepredvidivim pravnim, administrativnim i sudskim posljedicama, a uključivao bi rizik od segmentacije tržišta rada; budući da bi radnici koji rade putem platformi trebali biti kategorizirani ili kao radnici ili zaista samozaposlene osobe, ovisno o njihovoj konkretnoj situaciji, te uživati pripadajuća prava i uvjete; budući da bi oboriva pretpostavka radnog odnosa olakšala pravilnu kategorizaciju radnika koji rade putem platformi u kombinaciji s preokretanjem tereta dokaza, što znači da, ako radnici osporavaju kategorizaciju svojeg radnog statusa u pravnom ili upravnom postupku, stranka koja je navodno poslodavac mora dokazati da nema radnog odnosa prema nacionalnim definicijama kako su navedene u zakonodavstvu ili kolektivnim ugovorima predmetne države članice; budući da oboriva pretpostavka radnog odnosa ne smije dovesti do automatske kategorizacije svih radnika koji rade putem platformi kao radnika; |
| --- | --- |

S.

budući da na europskoj razini ne postoji nikakva definicija „radnika”, a sudskom praksom Suda Europske unije utvrđeni su kriteriji za određivanje statusa radnika i samozaposlene osobe; budući da se osobitosti zaposlenja na temelju kojih je moguće prepoznati radni odnos ili ugovor o radu razlikuju između država članica i pitanje su nacionalne nadležnosti; budući da bi poseban „treći status” za radnike koji rade putem platformi dodatno narušio natjecanje između digitalnih radnih platformi i poduzeća u tradicionalnom gospodarstvu, naročito MSP-ova, ne bi bio kompatibilan s nacionalnim klasifikacijama radnika i zaista samozaposlenih osoba u državama članicama, s nepredvidivim pravnim, administrativnim i sudskim posljedicama, a uključivao bi rizik od segmentacije tržišta rada; budući da bi radnici koji rade putem platformi trebali biti kategorizirani ili kao radnici ili zaista samozaposlene osobe, ovisno o njihovoj konkretnoj situaciji, te uživati pripadajuća prava i uvjete; budući da bi oboriva pretpostavka radnog odnosa olakšala pravilnu kategorizaciju radnika koji rade putem platformi u kombinaciji s preokretanjem tereta dokaza, što znači da, ako radnici osporavaju kategorizaciju svojeg radnog statusa u pravnom ili upravnom postupku, stranka koja je navodno poslodavac mora dokazati da nema radnog odnosa prema nacionalnim definicijama kako su navedene u zakonodavstvu ili kolektivnim ugovorima predmetne države članice; budući da oboriva pretpostavka radnog odnosa ne smije dovesti do automatske kategorizacije svih radnika koji rade putem platformi kao radnika;

| T. | budući da treba osigurati primjenu postojećih odredbi, osobito Direktive o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima i Uredbe o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja; |
| --- | --- |

T.

budući da treba osigurati primjenu postojećih odredbi, osobito Direktive o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima i Uredbe o promicanju pravednosti i transparentnosti za poslovne korisnike usluga internetskog posredovanja;

| U. | budući da su MSP-ovi okosnica europskog gospodarstva koja predstavlja 99 % svih poduzeća u EU-u; |
| --- | --- |

U.

budući da su MSP-ovi okosnica europskog gospodarstva koja predstavlja 99 % svih poduzeća u EU-u;

| V. | budući da su u radu putem platformi preslikane rodne neravnopravnosti s općeg tržišta rada, primjerice razlika u plaćama između spolova i rodna segregacija u zanimanjima ili sektorima (29); budući da rad putem platforme može predstavljati priliku za povećanje udjela žena na tržištu rada; budući da je, međutim, udio žena i muškaraca različit u različitim vrstama uslugama i platformi, pri čemu je veći udio muškaraca u radu putem platforme s većom razinom autonomije, a žene češće obavljaju manje siguran rad putem platforme s ograničenom autonomijom u radu; budući da su osobe sa značajnim skrbničkim i obiteljskim odgovornostima stoga u nepovoljnijem položaju, zbog čega će vjerojatno doći do negativnih posljedica, osobito za žene (30); budući da su žene koje rade putem platformi, osobito vozačice i one koje pružaju usluge čišćenja i njegovanja u privatnim domovima, izložene riziku od seksualnog uznemiravanja i rodno uvjetovanog nasilja (31) i da će se možda suzdržati od prijavljivanja takvog ponašanja zbog nepostojanja instrumenata za prijavljivanje i kontakta sa živim voditeljem ili zbog straha od negativnih ocjena i gubitka budućih poslova; |
| --- | --- |

V.

budući da su u radu putem platformi preslikane rodne neravnopravnosti s općeg tržišta rada, primjerice razlika u plaćama između spolova i rodna segregacija u zanimanjima ili sektorima (29); budući da rad putem platforme može predstavljati priliku za povećanje udjela žena na tržištu rada; budući da je, međutim, udio žena i muškaraca različit u različitim vrstama uslugama i platformi, pri čemu je veći udio muškaraca u radu putem platforme s većom razinom autonomije, a žene češće obavljaju manje siguran rad putem platforme s ograničenom autonomijom u radu; budući da su osobe sa značajnim skrbničkim i obiteljskim odgovornostima stoga u nepovoljnijem položaju, zbog čega će vjerojatno doći do negativnih posljedica, osobito za žene (30); budući da su žene koje rade putem platformi, osobito vozačice i one koje pružaju usluge čišćenja i njegovanja u privatnim domovima, izložene riziku od seksualnog uznemiravanja i rodno uvjetovanog nasilja (31) i da će se možda suzdržati od prijavljivanja takvog ponašanja zbog nepostojanja instrumenata za prijavljivanje i kontakta sa živim voditeljem ili zbog straha od negativnih ocjena i gubitka budućih poslova;

| W. | budući da je fenomen rada putem platformi od svog nastanka u porastu, što olakšava razvoj digitalnih tehnologija posljednjih godina, pružajući radnicima, potrošačima i poduzećima nove prilike i odabire kad se radi o mjestu, vremenu, fleksibilnosti i učestalosti njihovih odnosa, uključujući rad i pružanje usluga; budući da je prema globalnom izvješću ILO-a za većinu radnika koji rade na licu mjesta i trećinu onih koji rade putem interneta rad putem platforme na digitalnim radnim platformama glavni izvor prihoda, s time da su u zemljama u razvoju i kod žena ti udjeli veći (32); budući da to u EU-u ipak predstavlja mali dio općeg tržišta rada, pri čemu se procjenjuje da je 11 % radne snage EU-a barem jednom pružilo usluge putem radne platforme na licu mjesta ili na internetu, te da 1,4 % njih to radi kao glavni posao od 2019. (33); budući da se koristi od digitalizacije moraju dijeliti široko i ravnopravno između platformi, radnika, klijenata i društva općenito; budući da su potrebne snažne zaštitne mjere kako bi se osiguralo da rad putem platforme omogućuje pristojne radne uvjete i spriječila segmentacija tržišta rada; |
| --- | --- |

W.

budući da je fenomen rada putem platformi od svog nastanka u porastu, što olakšava razvoj digitalnih tehnologija posljednjih godina, pružajući radnicima, potrošačima i poduzećima nove prilike i odabire kad se radi o mjestu, vremenu, fleksibilnosti i učestalosti njihovih odnosa, uključujući rad i pružanje usluga; budući da je prema globalnom izvješću ILO-a za većinu radnika koji rade na licu mjesta i trećinu onih koji rade putem interneta rad putem platforme na digitalnim radnim platformama glavni izvor prihoda, s time da su u zemljama u razvoju i kod žena ti udjeli veći (32); budući da to u EU-u ipak predstavlja mali dio općeg tržišta rada, pri čemu se procjenjuje da je 11 % radne snage EU-a barem jednom pružilo usluge putem radne platforme na licu mjesta ili na internetu, te da 1,4 % njih to radi kao glavni posao od 2019. (33); budući da se koristi od digitalizacije moraju dijeliti široko i ravnopravno između platformi, radnika, klijenata i društva općenito; budući da su potrebne snažne zaštitne mjere kako bi se osiguralo da rad putem platforme omogućuje pristojne radne uvjete i spriječila segmentacija tržišta rada;

| X. | budući da platforme koje nastupaju kao poslodavci moraju poštivati sve svoje obveze kao poslodavci i pridržavati se svojih sektorskih odgovornosti; |
| --- | --- |

X.

budući da platforme koje nastupaju kao poslodavci moraju poštivati sve svoje obveze kao poslodavci i pridržavati se svojih sektorskih odgovornosti;

| Y. | budući da se u digitalnim radnim platformama koriste instrumenti kao što su aplikacije, algoritmi i umjetna inteligencija u okviru njihova poslovnog modela kako bi se uskladila ponuda i potražnja te u različitim mjerama upravljalo radnicima; budući da algoritamsko upravljanje predstavlja nove izazove za budućnost rada i može dovesti do neravnoteže moći i nejasnoća u donošenju odluka, kao i tehnološki omogućene kontrole i nadzora koji bi mogli pogoršati diskriminacijske prakse i uključivati rizik za privatnost, zdravlje i sigurnost radnika i ljudsko dostojanstvo (34); budući da algoritamsko upravljanje mora biti potpuno transparentno i pod ljudskim nadzorom kako bi radnici prema potrebi mogli osporavati odluke putem učinkovitih postupaka i budući da ne smije biti temeljeno na neobjektivnim skupovima podataka vezanima uz spol, etničku pozadinu ili seksualnu orijentaciju kako bi se izbjegao rizik od diskriminacije u njegovim ishodima; budući da su ranjivije skupine kao što su žene, manjine i osobe s invaliditetima pod većim rizikom da će biti neobjektivno ocijenjene (35); |
| --- | --- |

Y.

budući da se u digitalnim radnim platformama koriste instrumenti kao što su aplikacije, algoritmi i umjetna inteligencija u okviru njihova poslovnog modela kako bi se uskladila ponuda i potražnja te u različitim mjerama upravljalo radnicima; budući da algoritamsko upravljanje predstavlja nove izazove za budućnost rada i može dovesti do neravnoteže moći i nejasnoća u donošenju odluka, kao i tehnološki omogućene kontrole i nadzora koji bi mogli pogoršati diskriminacijske prakse i uključivati rizik za privatnost, zdravlje i sigurnost radnika i ljudsko dostojanstvo (34); budući da algoritamsko upravljanje mora biti potpuno transparentno i pod ljudskim nadzorom kako bi radnici prema potrebi mogli osporavati odluke putem učinkovitih postupaka i budući da ne smije biti temeljeno na neobjektivnim skupovima podataka vezanima uz spol, etničku pozadinu ili seksualnu orijentaciju kako bi se izbjegao rizik od diskriminacije u njegovim ishodima; budući da su ranjivije skupine kao što su žene, manjine i osobe s invaliditetima pod većim rizikom da će biti neobjektivno ocijenjene (35);

| Z. | budući da je pitanje neplaćenog rada naročito osjetljivo u okruženju rada putem platforme; |
| --- | --- |

Z.

budući da je pitanje neplaćenog rada naročito osjetljivo u okruženju rada putem platforme;

| AA. | budući da bi osnivanje udruga moglo predstavljati važan instrument organizacije rada po načelu „odozdo prema gore” i poticati konkurenciju između platformi; |
| --- | --- |

AA.

budući da bi osnivanje udruga moglo predstavljati važan instrument organizacije rada po načelu „odozdo prema gore” i poticati konkurenciju između platformi;

| AB. | budući da postoji velika potreba za integriranim prometnim rješenjima koja se temelje na širokom rasponu usluga i koja u prvi plan stavljaju sustav, a ne njegove komponente; budući da platforme mogu imati ulogu u poticanju mobilnosti kao usluge, logistike kao usluge kao i kolaborativne mobilnosti; budući da bi takva digitalizacija mogla pružiti velike mogućnosti za stvaranje održivog, inovativnog i multimodalnog prometnog sektora, uključujući putem inovacija u javnom prijevozu; budući da se okvirom usmjerenim na budućnost za poduzeća koja djeluju na platformama mora voditi računa o potencijalnim problemima povezanima s okolišem i zdravljem te maksimalno povećati učinkovitost mobilnosti; budući da bi stoga trebalo provesti temeljitu procjenu utjecaja koji platforme u sektoru prometa i turizma imaju na okoliš, s obzirom na to da se ne zna dovoljno o njihovim pozitivnim i negativnim učincima; |
| --- | --- |

AB.

budući da postoji velika potreba za integriranim prometnim rješenjima koja se temelje na širokom rasponu usluga i koja u prvi plan stavljaju sustav, a ne njegove komponente; budući da platforme mogu imati ulogu u poticanju mobilnosti kao usluge, logistike kao usluge kao i kolaborativne mobilnosti; budući da bi takva digitalizacija mogla pružiti velike mogućnosti za stvaranje održivog, inovativnog i multimodalnog prometnog sektora, uključujući putem inovacija u javnom prijevozu; budući da se okvirom usmjerenim na budućnost za poduzeća koja djeluju na platformama mora voditi računa o potencijalnim problemima povezanima s okolišem i zdravljem te maksimalno povećati učinkovitost mobilnosti; budući da bi stoga trebalo provesti temeljitu procjenu utjecaja koji platforme u sektoru prometa i turizma imaju na okoliš, s obzirom na to da se ne zna dovoljno o njihovim pozitivnim i negativnim učincima;

| AC. | budući da rast broja digitalnih platformi za posredovanje i suradnju radikalno mijenja putnički i teretni promet, posebno s obzirom na nove usluge za poduzeća i pojedince, razvoj multimodalnog prijevoza, bolju povezanost u izoliranim područjima, poboljšanu gradsku mobilnost ili pak optimizaciju upravljanja protokom; |
| --- | --- |

AC.

budući da rast broja digitalnih platformi za posredovanje i suradnju radikalno mijenja putnički i teretni promet, posebno s obzirom na nove usluge za poduzeća i pojedince, razvoj multimodalnog prijevoza, bolju povezanost u izoliranim područjima, poboljšanu gradsku mobilnost ili pak optimizaciju upravljanja protokom;

| AD. | budući da su brza bežična i fiksna povezivost ključne za daljnji razvoj digitaliziranih prijevozničkih usluga; budući da EU postavlja regulatorne standarde za korištenje digitalnih usluga i proizvoda, kao što je učinio s Općom uredbom o zaštiti podataka i europskom digitalnom strategijom, no zaostaje u stvaranju konkurentnih uvjeta za rast i razvoj novih digitalnih poduzeća i platformi u EU-u; |
| --- | --- |

AD.

budući da su brza bežična i fiksna povezivost ključne za daljnji razvoj digitaliziranih prijevozničkih usluga; budući da EU postavlja regulatorne standarde za korištenje digitalnih usluga i proizvoda, kao što je učinio s Općom uredbom o zaštiti podataka i europskom digitalnom strategijom, no zaostaje u stvaranju konkurentnih uvjeta za rast i razvoj novih digitalnih poduzeća i platformi u EU-u;

Europski pravni okvir

| 1. | primjećuje da je trenutačni europski okvir nezadovoljavajući te žali zbog činjenice da se pravni instrumenti EU-a često ne primjenjuju na mnoge radnike koji rade putem platformi zbog toga što su pogrešno kategorizirani te ne obuhvaćaju u dovoljnoj mjeri nove okolnosti u svijetu rada; naglašava potrebu da se poboljšaju radni uvjeti svih radnika koji rade putem digitalnih radnih platformi, uključujući zaista samozaposlene; zabrinut je zbog toga što ta fragmentacija neke radnike koji rade putem platformi može staviti u pravno nesigurnu situaciju, zbog čega ti radnici imaju manje prava ili ograničenija prava nego što bi to trebalo biti zajamčeno svim radnicima; smatra da neodgovarajuća regulacija može dovesti do različitih tumačenja i time dovesti do nesigurnosti i posljedičnog negativnog utjecaja i na poduzeća i na radnike; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da značenje pojmova „radnik” i „samozaposlen” nije jednoznačno definirano u svim državama članicama; primjećuje da je granica između ta dva pojma ponekad nejasna za nove oblike rada zbog čega bi neke samozaposlene osobe ili radnici mogli biti pogrešno kategorizirani i ne uživati prava svojstvena njihovu statusu; smatra, sukladno tome, da bi radnici koji rade putem digitalnih platformi trebali imati jednaka prava i jednaki pristup socijalnoj zaštiti kao radnici iste kategorije koji ne rade putem platformi, uvažavajući u potpunosti raznolikost nacionalnih modela tržišta rada, autonomiju socijalnih partnera i nacionalne nadležnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naglašava također da radnici koji rade putem platformi u različitim državama članicama, ili oni koji kombiniraju redovan radni odnos s radom putem platformi u različitim državama članicama, mogu podlijegati posve različitim propisima za isti rad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | smatra da je takvu pravnu nesigurnost potrebno odmah riješiti u korist radnika, poduzeća, uključujući platforme, i potrošača; vjeruje da u svakom prijedlogu treba prepoznati heterogenost platformi i radnika koji rade putem platformi, kao i različitost nacionalnih zakonodavstva o radu, sustava socijalne zaštite i zdrastvene skrbi, potrebu za održivim modelima digitalnih radnih platformi i poštivati status radnika koji rade putem platformi koji su zaista samozaposleni; smatra da treba postojati europski okvir koji se temelji na sveobuhvatnoj procjeni učinka i savjetovanjima s odgovarajućim subjektima, štiti rad putem platforme koji omogućuje pristojne radne uvjete, rješava problem nesigurnih oblika rada putem platformi te se može nadopuniti nacionalnim zakonodavstvom ili kolektivnim ugovorima; naglašava da bi svaka zakonodavna inicijativa EU-a trebala promicati inovacije, stvaranje novih poslovnih modela, udruga, start-upova i MSP-ova, kao i pristojna radna mjesta; naglašava da bi prilike i fleksibilni radni dogovori koje donose digitalne radne platforme trebali ostati mogući pod uvjetom da ne ugrožavaju socijalnu zaštitu i prava radnika; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primjećuje da su slučajevi pogrešne kategorizacije najčešći u digitalnim radnim platformama kojima se čvrsto organiziraju, izravno ili putem algoritma, uvjeti i naknade za rad putem platforme, poziva Komisiju, u cilju omogućavanja pravilne kategorizacije radnika koji rade putem platformi, da uvede u svoj predstojeći prijedlog oborivu pretpostavku radnog odnosa za radnike koji rade putem platformi, u skladu s nacionalnim definicijama navedenima u zakonodavstvu ili kolektivnim ugovorima predmetne države članice, u kombinaciji s preokretanjem tereta dokaza i eventualno dodatnim mjerama; naglašava stoga da, kad god radnici koji rade putem platformi osporavaju kategorizaciju svog radnog statusa u sudskom postupku pred sudskim ili upravnim tijelom prema nacionalnom zakonodavstvu i praksama, na stranci koja je navodni poslodavac je da dokaže da ne postoji radni odnos; naglašava da oboriva pretpostavka radnog odnosa ne smije dovesti do automatske kategorizacije svih radnika koji rade putem platformi kao radnika; smatra da se kategorizacija radnika treba temeljiti na činjenicama koje se odnose na stvarno obavljanje posla i kriterijima, u skladu s nacionalnim zakonodavstvom, a ne na načinu na koji strane opisuju odnos; naglašava da se takvom oborivom pretpostavkom osigurava da radnici koji su zaista samozaposleni mogu to i ostati i nastaviti pristupati radu putem platformi; također poziva Komisiju da pojasni da nije moguće razmotriti utvrđivanje novog statusa u EU-u, tzv. trećeg statusa između radnika i samozaposlene osobe jer to ne bi pomoglo u rješavanju trenutačnih problema, a već ionako nejasni koncepti mogli bi postati još mutniji, te da osigura da radnici koji rade putem platformi budu kategorizirani ili kao radnici ili samozaposlene osobe, u skladu s nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da zakonodavstvo u državama članicama i na europskoj razini ni približno ne prati brzinu kojom se razvija digitalna preobrazba, zbog čega ne postoje propisi koji se odnose na nove metode zapošljavanja, što izravno utječe na prava radnika i funkcioniranje internetskih platformi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava da svaki propis o internetskim platformama mora poštivati načelo supsidijarnosti i različite pristupe država članica, s obzirom na postojeće razlike između platformi, od broja radnika do stupnja u kojem pokrivaju prava radnika, te mora biti otporan na protek vremena i digitalnu preobrazbu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pozdravlja namjeru Komisije da predstavi prijedlog zakonodavne inicijative za poboljšanje radnih uvjeta radnika koji rade putem platformi do kraja 2021., kako je najavljeno u Akcijskom planu za provedbu europskog stupa socijalnih prava uz prethodnu provedbu savjetovanja sa socijalnim partnerima u dvije faze; poziva Komisiju, ako socijalni partneri ne izraze želju da pokrenu postupak propisan člankom 155. UFEU-a, a na temelju zaključaka javnih savjetovanja, da izradi prijedlog direktive o radnicima koji rade putem platformi radi osiguravanja prava svim radnicima koji rade putem platformi, uzimajući u obzir sve specifičnosti rada putem platforme radi osiguravanja pravednih i transparentnih radnih uvjeta, jamčenja zdravog i sigurnog radnog okruženja, omogućavanja pristupa odgovarajućoj i transparentnoj socijalnoj zaštiti, kao i njihova prava da organiziraju i osnuju, slobodno pristupe i da ih zastupaju, među ostalim, sindikati, te da dogovore kolektivne ugovore, pristup osposobljavanju i stjecanju vještina, kao i osiguravanje zaštite podataka u skladu s OUZP-om kao i transparentno, etično i ne-diskriminirajuće algoritamsko upravljanje, osiguravajući pritom jednake uvjete u svim državama članicama i stvarajući predvidivo i stabilno poslovno okruženje koje potiče ulaganje i inovacije; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva Komisiju da prepozna status digitalnih radnih platformi kao ili poslodavca ili (privremene) agencije za zapošljavanje ili posrednika, povezano s njihovim područjem aktivnosti, kako bi osigurala da su ispunjene sve obveze vezane uz određeni status, kao što su doprinosi za socijalnu zaštitu, odgovornost za zdravlje i sigurnost, obveza plaćanja poreza na dohodak, dubinska analiza i korporativna socijalna odgovornost, te da je moguće očuvati jednake uvjete za sva poduzeća koja djeluju u određenom sektoru; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da se s pomoću direktive treba bolje boriti protiv lažnog samozapošljavanja kako bi se obuhvatili radnici koji rade putem platformi koji ispunjavaju uvjete karakteristične za radni odnos koji se temelji na stvarnom obavljanju posla, a ne na načinu na koji strane opisuju odnos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da veliki utjecaj internetskih platformi nije ograničen na koristi za potrošače, već da one imaju širok utjecaj na cijeli lanac opskrbe, uključujući dobavljače, proizvođače, distributere i potrošače, te da taj utjecaj treba na odgovarajući način uzeti u obzir kad se raspravlja o zakonodavstvu; |
| --- | --- |

11.

Pravedni i transparentni uvjeti rada

| 12. | poziva Komisiju da pri razmatranju načina za poboljšanje radnih uvjeta:






  — | osigura da kolektivni ugovori funkcioniraju na odgovarajući i učinkovit način; i |
| --- | --- | --- |

12.

—

osigura da kolektivni ugovori funkcioniraju na odgovarajući i učinkovit način; i

| — | bolje provede zabranu klauzula o isključivosti i osigura da se svim radnicima koji rade putem platformi dozvoli rad za različite platforme („multi-apping”) i da zbog toga ne budu izloženi negativnom postupanju, u skladu s Direktivom o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima; |
| --- | --- |

—

bolje provede zabranu klauzula o isključivosti i osigura da se svim radnicima koji rade putem platformi dozvoli rad za različite platforme („multi-apping”) i da zbog toga ne budu izloženi negativnom postupanju, u skladu s Direktivom o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima;

| — | osigura prenosivost potvrda o stručnoj osposobljenosti i potiče interoperabilnost ocjena između platformi; |
| --- | --- |

—

osigura prenosivost potvrda o stručnoj osposobljenosti i potiče interoperabilnost ocjena između platformi;

| — | poboljša prava u slučaju kada platforma ograniči, suspendira ili prekine radni odnos tako da se osigura da svi radnici koji rade putem platformi imaju pravo na prethodnu obrazloženu obavijest, a ako se s njome ne slažu, pravo na odgovor te na učinkovito i nepristrano rješavanje spora, uz mogućnost ponovnog postizanja usklađenosti s propisima ili poništavanja obavijesti, uključujući grupne zahtjeve; |
| --- | --- |

—

poboljša prava u slučaju kada platforma ograniči, suspendira ili prekine radni odnos tako da se osigura da svi radnici koji rade putem platformi imaju pravo na prethodnu obrazloženu obavijest, a ako se s njome ne slažu, pravo na odgovor te na učinkovito i nepristrano rješavanje spora, uz mogućnost ponovnog postizanja usklađenosti s propisima ili poništavanja obavijesti, uključujući grupne zahtjeve;

| — | riješi trenutačni manjak transparentnosti poštujući poslovne tajne u skladu s Direktivom (EU) 2016/943 (36), osobito njenim uvodnim izjavama 13. i 18. te člancima 3. i 5., uz jamstvo pružanja bitnih informacija o radnim uvjetima i pravilima suradnje, metodi izračuna cijene ili naknade, dodjele zadataka te transparentnosti u slučaju promjene uvjeta i postupaka privremenog ili trajnog deaktiviranja, ako je to slučaj, o čemu bi prethodno trebalo provesti savjetovanje; vjeruje da prethodno navedeno priopćenje treba dati na jasan, razumljiv i lako dostupan način radnicima i njihovim predstavnicima u skladu s postojećim zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom o pravima radnika; |
| --- | --- |

—

riješi trenutačni manjak transparentnosti poštujući poslovne tajne u skladu s Direktivom (EU) 2016/943 (36), osobito njenim uvodnim izjavama 13. i 18. te člancima 3. i 5., uz jamstvo pružanja bitnih informacija o radnim uvjetima i pravilima suradnje, metodi izračuna cijene ili naknade, dodjele zadataka te transparentnosti u slučaju promjene uvjeta i postupaka privremenog ili trajnog deaktiviranja, ako je to slučaj, o čemu bi prethodno trebalo provesti savjetovanje; vjeruje da prethodno navedeno priopćenje treba dati na jasan, razumljiv i lako dostupan način radnicima i njihovim predstavnicima u skladu s postojećim zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom o pravima radnika;

| — | ako se koristi umjetna inteligencija, osigura da platforme budu transparentne u pogledu načina na koji se koristi umjetna inteligencija i parametara koji utječu na uvjete rada, osobito u odnosu na podjelu zadataka, ocjene i interakcije, kao i pružanja razumljivih i ažurnih informacija vezanih uz funkcioniranje algoritma u odnosu na način dodjele zadataka, ocjenjivanja, postupka deaktivacije i određivanja cijena; uzme u obzir činjenicu da algoritme moraju uvijek nadzirati ljudi čije odluke moraju biti razumljive i podložne osporavanju i prema potrebi izmjeni; |
| --- | --- |

—

ako se koristi umjetna inteligencija, osigura da platforme budu transparentne u pogledu načina na koji se koristi umjetna inteligencija i parametara koji utječu na uvjete rada, osobito u odnosu na podjelu zadataka, ocjene i interakcije, kao i pružanja razumljivih i ažurnih informacija vezanih uz funkcioniranje algoritma u odnosu na način dodjele zadataka, ocjenjivanja, postupka deaktivacije i određivanja cijena; uzme u obzir činjenicu da algoritme moraju uvijek nadzirati ljudi čije odluke moraju biti razumljive i podložne osporavanju i prema potrebi izmjeni;

| — | prouči mogućnost stvaranja neobaveznih i lako dostupnih značajki unutar platforme koje omogućuju radnicima da se privatno i sigurno međusobno prepoznaju i međusobno komuniciraju ako to žele; |
| --- | --- |

—

prouči mogućnost stvaranja neobaveznih i lako dostupnih značajki unutar platforme koje omogućuju radnicima da se privatno i sigurno međusobno prepoznaju i međusobno komuniciraju ako to žele;

| 13. | poziva Komisiju da ispita u kojoj se mjeri postojeća pravila Unije mogu primijeniti na tržište digitalnih radnih platformi te da osigura njihovu adekvatnu provedbu i primjenu; poziva države članice da, u suradnji sa socijalnim partnerima i drugim relevantnim dionicima, na proaktivan način i na temelju predviđanja, procijene potrebu da se modernizira postojeće zakonodavstvo, uključujući sustave socijalnog osiguranja, kako bi ono išlo u korak s tehnološkim razvojem uz jamčenje zaštite radnika; poziva Komisiju i države članice da koordiniraju sustave socijalnog osiguranja kako bi se osigurao prijenos prava u drugu zemlju i zbrajanja razdoblja u skladu sa zakonodavstvom Unije i nacionalnim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

13.

Zdravo i sigurno radno okruženje

| 14. | naglašava da radnici koji rade putem platformi mogu podlijegati pojačanim zdravstvenim i sigurnosnim rizicima i u slučaju rada putem platformi na licu mjesta (kao što su prometne nezgode) i u slučaju rada putem platformi na internetu (na primjer vezano uz ergonomiju računalnih radnih stanica), koji nisu ograničeni na fizičko zdravlje već mogu utjecati i na i psihosocijalno zdravlje pri čemu su nepredvidivo radno vrijeme, intenzitet rada, kompetitivno okruženje (sustavi ocjenjivanja, poticaji za rad kroz bonuse), preopterećenje informacijama i izolacija čimbenici rizika u nastajanju; naglašava da Komisija u svom prijedlogu mora pristupiti zaštiti zdravlja i sigurnosti na radu radnika koji rade putem platformi u skladu s europskim zakonskim okvirom u području zdravlja i sigurnosti te im omogućiti da ostvare svoja prava, uključujući pravo na isključivanje, u skladu s provedbom Okvirnog sporazuma europskih socijalnih partnera o digitalizaciji, na način da zbog toga ne budu stavljeni u nepovoljniji položaj; naglašava da svi radnici koji rade putem platformi moraju biti opremljeni odgovarajućom osobnom zaštitnom opremom, a oni koji rade u prijevozu i dostavi moraju imati zajamčeno osiguranje od nezgoda; naglašava da digitalne radne platforme moraju uvesti zaštitne mjere kojima se radnici koji rade putem platformi štite od nasilja i uznemiravanja, uključujući rodno uvjetovano nasilje, i uspostaviti učinkovite mehanizme prijavljivanja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | smatra da bi svi radnici koji rade putem platformi trebali imati pravo na naknadu u slučaju nesreće na radu i profesionalnih bolesti, socijalnu zaštitu te zdravstveno i invalidsko osiguranje; pozdravlja u tom pogledu inicijative nekih digitalnih radnih platformi da osiguraju, kao prvi korak, osiguranje kao i mjere zdravlja i sigurnosti na radu dok se ne uspostavi zakonodavni okvir, te naglašava važnu ulogu koju mogu imati kolektivni ugovori u tom kontekstu; |
| --- | --- |

15.

Primjerena i transparentna socijalna zaštita

| 16. | čvrsto vjeruje da bi se formalna i stvarna pokrivenost, primjerenost i transparentnost sustava socijalne zaštite trebali primjenjivati na sve radnike, uključujući samozaposlene; poziva države članice da u potpunosti i odmah provedu Preporuku Vijeća od 8. studenoga 2019. o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti te da poduzmu mjere kojima se osigurava socijalna zaštita radnika koji rade putem platformi; poziva Komisiju da prati napredak država članica u tom pogledu u okviru europskih preporuka za određenu državu članicu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na to da je socijalna zaštita sigurnosna mreža koja se temelji na solidarnosti i da, osim pojedincima, koristi i društvu u cjelini; naglašava da se radnici koji rade putem platformi suočavaju s jedinstvenim izazovima u ispunjavanju uvjeta prihvatljivosti i kvalificiranja za naknade od socijalnog osiguranja, što pak utječe na njihove buduće izglede kao i financijsku održivost i solidarnost sustava socijalne zaštite; smatra da bi radnici koji rade putem platformi trebali imati pristup svim granama socijalne zaštite u skladu s njihovim statusom; podsjeća osobito na to da je važno da države članice osiguraju, i prema potrebi prošire, pristup socijalnoj zaštiti za samozaposlene radnike koji rade putem platformi uključujući za osobe na prelasku iz jednog statusa u drugi ili koje imaju oba statusa radi osiguravanja prenosivosti akumuliranih socijalnih prava i za programe koji pokrivaju porodiljne i jednakovrijedne roditeljske naknade, te naknade za nezaposlenost, nezgodu, dugotrajnu njegu, invaliditet, bolest, zdravstvenu zaštitu i starost; |
| --- | --- |

17.

Zastupanje i kolektivni ugovori

| 18. | podsjeća na to da su sloboda udruživanja i pravo na kolektivno pregovaranje temeljna prava svih radnika te smatra da bi se direktivom o radnicima koji rade putem platformi trebala zajamčiti učinkovitost, primjena tih prava u potpunosti i njihova provedba; zabrinut je zbog pojave neuravnoteženih i asimetričnih odnosa između digitalnih radnih platformi i radnika, koji često nemaju individualnu pregovaračku moć za pregovaranje o pravednim uvjetima; nadalje, svjestan je da postoje i praktični problemi kao što su nedostatak zajedničkih sredstava komunikacije i prilika za sastajanje na internetu ili osobno, što u praksi može spriječiti kolektivno zastupanje; također primjećuje potencijal za inovativne pristupe otvaranju novih kanala za socijalni dijalog i organizaciju putem digitalnih rješenja; poziva Komisiju da se u svojem prijedlogu osvrne na te prepreke; naglašava da radnici koji rade putem platformi i platforme trebaju biti primjereno organizirani i zastupani kako bi se olakšao socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da bi pravni oblici udruga mogli biti važan instrument za organizaciju rada putem platformi odozdo prema gore, što također može pozitivno utjecati na unutarnju demokraciju i osnaživanje radnika; |
| --- | --- |

19.

| 20. | žali zbog pravnih poteškoća u kolektivnom zastupanju s kojima se suočavaju radnici koji rade putem platformi i svjestan je da se samozaposleni pojedinci općenito smatraju „poduzećima” i da se na njih kao takve odnosi zabrana sporazuma kojima se ograničava tržišno natjecanje; u tom pogledu potvrđuje početnu procjenu učinka koju je objavila Komisija (37) kao i planiranu inicijativu za rješavanje te prepreke, uz zakonodavnu inicijativu za poboljšanje radnih uvjeta radnika koji rade putem platformi poštujući postojeće sustave kolektivnih ugovora; uvjeren je da pravo EU-a o tržišnom natjecanju ne smije ometati poboljšanje radnih uvjeta (uključujući određivanje naknade) i socijalne zaštite samozaposlenih pojedinaca koji rade putem platformi s pomoću kolektivnog pregovaranja, te poziva Komisiju da pojasni da su kolektivni ugovori izvan područja primjene zakona o tržišnom natjecanju kako bi im se osigurala mogućnost udruživanja u sindikate i kolektivnog pregovaranja, te kako bi se omogućila bolja ravnoteža pregovaračke moći i pravednije unutarnje tržište; |
| --- | --- |

20.

Osposobljavanje i vještine

| 21. | naglašava važnost osposobljavanja, a osobito da radnicima koji rade putem digitalnih radnih platformi treba pružiti osposobljavanje o upotrebi njihove mrežne stranice ili aplikacije, zadacima koji se obavljaju te zdravlju i zaštiti na radu; nadalje, naglašava da bi radnicima koji rade putem platformi, a posebno radnicima nižih kvalifikacija, trebalo dati pristup putem platformi daljnjem osposobljavanju koje omogućuje stjecanje vještina i prekvalifikaciju kako bi se poboljšala njihova zapošljivost i napredovanje u karijeri; poziva da se olakša priznavanje, vrednovanje i prenosivost postignuća u području neformalnog i informalnog učenja, kao i u priznavanju vještina stečenih tijekom rada putem platformi; u tom pogledu smatra da bi radnicima koji rade putem platformi i koji su sudjelovali u takvom osposobljavanju trebalo izdati „potvrdu o iskustvu”, koja bi se mogla učitati u individualne račune za učenje; u tom pogledu poziva Komisiju da riješi problem obrazovanja i osposobljavanja radnika koji rade putem platformi u predstojećem prijedlogu europskog pristupa mikrokvalifikacijama i individualnim računima za učenje; naglašava neka strateška partnerstva koja su uspostavile platforme da bi osigurale pristup osposobljavanju za radnike koji rade putem platformi (kao što su tečajevi jezika, personalizirana poduka i video poduka) kako bi mogli napraviti sljedeće korake u svojoj karijeri; vjeruje da takve prakse treba uključiti u sve platforme u svim sektorima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da su digitalne kompetencije od najveće važnosti; vjeruje da su javna ulaganja u strukovno obrazovanje i cjeloživotno učenje potrebna kako bi se zajamčilo da radnici posjeduju prave vještine za digitalno doba; poziva države članice da prilagode svoje sustave obrazovanja i osposobljavanja digitalnom radnom tržištu, u cilju poticanja digitalne pismenosti i vještina te podupiranja poduzetništva; naglašava da se ekonomija radnih platformi dosad uglavnom razvijala u urbanim područjima; poziva Komisiju i države članice da poduzmu mjere kako bi se suzbio digitalni jaz i svima zajamčio pristup digitalnim uslugama; naglašava u tom kontekstu važnost uvođenja širokopojasne 5G mreže u ruralnim područjima; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava potrebu da se osigura pristup cjeloživotnom učenju za radnike koji rade putem platformi jednak onom koji uživaju radnici u tradicionalnoj ekonomiji, u skladu s nacionalnim pravom i praksom, uz istovremeno poticanje inovacija, konkurentnosti i uključivog rasta, te osiguravanje jednakih uvjeta za poduzeća; |
| --- | --- |

23.

Upravljanje algoritmima i podacima

| 24. | smatra da se algoritmom u radu trebaju koristiti na transparentan, nediskriminirajući, pouzdan i etički način za radnike; naglašava da se transparentnost i nediskriminirajuća narav algoritama treba primjenjivati na dodjelu i raspodjelu zadataka, određivanje cijena, oglašavanje, ocjenjivanje i interakcije; nadalje naglašava da funkcije upravljanja algoritmima, osobito dodjela zadataka, ocjenjivanje, postupci deaktivacije i određivanje cijena, kao i eventualne izmjene istih, treba razumljivo objasniti i priopćiti na jasan i aktualan način, te da trebaju biti dio socijalnog dijaloga, poštujući pritom poslovne tajne u skladu s Direktivom (EU) 2016/943, osobito njenim uvodnim izjavama 13. i 18. te člancima 3. i 5.; naglašava da algoritamske odluke moraju biti etičke, obrazložive, osporive i prema potrebi izmjenjive, te ističe da je važno da odgovarajuća nadležna tijela provode redovne kontrole u tom pogledu u skladu s nacionalnim pravom kako bi se spriječilo dobivanje pogrešnih rezultata umjetne inteligencije; ponavlja da algoritamske odluke moraju poštivati pravo da ne podliježu odluci koja se temelji isključivo na automatiziranoj obradi iz članka 22. stavka 1. OUZP-a 2016/679, što znači da mora postojati ljudski nadzor; naglašava da prakse davanja poticaja, kao što su izvanredni bonusi, ili prakse sankcioniranja, kao što su ocjene koje utječu na radno vrijeme i dovode do manje posla, ne smiju dovesti do riskantnog ponašanja ili zdravstvenih i sigurnosnih rizika, uključujući u odnosu na duševno zdravlje; uvjeren je da su nediskriminirajući algoritmi oni koji sprečavaju rodne, rasne ili druge društvene predrasude u odabiru i postupanju prema različitim skupinama i koji ne jačaju nejednakosti i stereotipe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju odgovarajuću zaštitu prava i dobrobiti radnika koji rade putem platformi, kao što su zabrana diskriminacije, privatnost, autonomija i ljudsko dostojanstvo u upotrebi umjetne inteligencije i upravljanja algoritmima, uključujući instrumente za predviđanje i označivanje za predviđanje ponašanja, praćenje napretka u stvarnom vremenu, softver za praćenje rezultata i vremena, automatizirano poticanje ponašanja i prakse nedopuštenog nadzora; naglašava da bi radnici trebali uvijek biti obaviješteni i prethodno konzultirani o upotrebi takvih uređaja i praksi; vjeruje da treba poticati osposobljavanje programera algoritama o pitanjima etičnosti, transparentnosti i nediskriminacije; |
| --- | --- |

25.

| 26. | zabrinut je zbog slabog poštivanja prava intelektualnog vlasništva za kreativan rad samozaposlenih radnika koji rade putem platformi te poziva Komisiju i države članice da riješe taj problem i osiguraju odgovarajuću provedbu primjenjivog zakonodavstva; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vjeruje da radnici trebaju biti informirani o kritikama klijenata; naglašava da radnici trebaju imati pravo suprotstaviti se u slučaju neplaćanja i da takav prigovor pregleda zaposlenik platforme; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva Komisiju i države članice da osiguraju da se vrijeme čekanja i dostupnost na platformi smatra radnim vremenom za radnike koji rade putem platformi i koji su u radnom odnosu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | podsjeća da sve internetske platforme moraju osigurati potpunu usklađenost sa zakonodavstvom EU-a, uključujući zakon o nediskriminaciji i zaštiti podataka; naglašava da bi radnici koji rade putem platformi i, uz njihov pristanak, njihovi predstavnici, trebali imati pristup svim podacima koji se odnose na njihove aktivnosti, razumjeti kako se obrađuju njihove osobne informacije, biti obaviješteni o tome kako je platforma kategorizirala ili ocijenila radnika ako to utječe na njihove uvjete zaposlenja ili radne uvjete, te imaju pravo na izvoz svojih ocjena; poziva Komisiju i države članice da osiguraju da radnici koji rade putem platformi imaju valjano pravo na prenosivost podataka prema člancima 20. i 88. OUZP-a; smatra da bi trebalo istražiti mogućnost izdavanja prenosivog certifikata o vještinama, povratnim informacijama od klijenata i ocjeni, koji bi bio priznat među sličnim platformama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primjećuje da narav rada putem platformi i ne postojanje definiranog radnog mjesta mogu dovesti do davanja u podnajam računa radnika i neprijavljenog rada; smatra da treba jamčiti pouzdane postupke provjere identiteta korisnika platforme, bez obvezne obrade biometrijskih podataka; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava da bi se moguće prednosti u pogledu učinkovitosti internetskih radnih platformi u odnosu na tradicionalno tržište rada trebale zasnivati na poštenom tržišnom natjecanju; naglašava da se, kako bi se osigurali jednaki uvjeti između radnih platformi i tradicionalnih poduzeća, posebno MSP-ova, u ekonomiji platformi, kao što je to slučaj u svakoj drugoj vrsti ekonomije, moraju plaćati porezi i socijalni doprinosi te poštovati zakonodavstvo u području zapošljavanja i socijalne zaštite; ističe da je po potrebi potrebno izmijeniti srodne politike na odgovarajući način; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva Komisiju da osigura da radnici koji rade putem platformi i oni u sličnim oblicima radnih odnosa koje omogućuju tehnološke inovacije budu uključeni u prijedloge za uspostavu europskog broja socijalnog osiguranja (ESSN) i da se na rad putem platforme na nediskriminirajući način primjenjuju pravila pravedne mobilnosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uviđa da se ekonomija radnih platformi može koristiti u socijalne svrhe; poziva Komisiju i države članice da promiču modele socijalne ekonomije u ekonomiji radnih platformi i da razmjenjuju najbolje prakse u tom pogledu jer su se u vrijeme krize uzrokovane bolešću COVID-19 socijalna poduzeća pokazala otpornima; |
| --- | --- |

33.

Ostale preporuke

| 34. | podsjeća na to da značajan broj platformi radi na uvođenju internih propisa i programa kako bi stvorile sigurnije okruženje za svoje radnike i smatra da EU i nacionalne kampanje na terenu trebaju poticati takve prakse; poziva Komisiju da nakon temeljite procjene učinka razmotri uspostavu europske oznake kvalitete koja bi se dodjeljivala platformama koje primjenjuju dobre prakse za radnike koji rade putem platformi kako bi korisnici, radnici i potrošači mogli donositi informirane odluke i kojom bi se istaknule platforme s kvalitetnim radnim uvjetima na temelju kolektivnih ugovora i s visokim stupnjem transparentnosti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primjećuje da su podaci koji se odnose na broj radnika koji rade putem platformi, kao i njihova raspodjela po sektorima, još uvijek fragmentirani; poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama prikupi pouzdane i usporedive podatke o radnicima koji rade putem platformi kako bi dobila bolju predodžbu razmjera aktivnosti digitalnih radnih platformi i produbila znanje o uvjetima rada i zaposlenja radnika koji rade putem platformi, uključujući pokriće socijalnog osiguranja i raspon prihoda; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva nacionalne javne službe za zapošljavanje i europsku mrežu službi za zapošljavanje (EURES) da bolje komuniciraju o mogućnostima koje nude radne platforme; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva države članice da podrže inovativne oblike rada putem platformi u skladu sa zakonodavstvom Unije i europskim zakonodavstvom, te poziva Komisiju da kvalitetne radne uvjete uključi u svoj predstojeći pravni okvir i održava fleksibilnost uz osiguravanje prava radnika; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poziva države članice da osiguraju da radnici koji rade preko platformi mogu odbiti radni zadatak ako se on odvija izvan referentnih sati i dana ili ako nisu obaviješteni o radnom zadatku unutar dogovorenog minimalnog roka, a da pritom ne trpe negativne posljedice zbog odbijanja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | istovremeno poziva Komisiju i države članice da razmotre inovativna, učinkovita i socijalno korisna prekogranična rješenja koja osiguravaju pokriće socijalnog osiguranja; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ističe da je jamčenje poštovanja prava radnika ključna sastavnica politike održivog turizma; ističe sve važniju ulogu digitalnih platformi i prikupljanja podataka u turističkim aktivnostima; stoga naglašava važnu ulogu koju će prikupljanje podataka o radnicima koji rade preko platformi imati u postizanju projekata istinski održivog turizma kojima se osiguravaju ulaganja u turizam i radna mjesta u korist lokalnih zajednica i radnika te istodobno olakšava pravedna raspodjela dobiti; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podsjeća da žene čine samo 22 % radnika u sektoru prometa te da također predstavljaju manji dio radnika koji rade preko platformi u sektoru prometa i turizma, pri čemu anegdotalni dokazi upućuju na to da žene koje rade preko platformi u prometnom sektoru imaju lošije uvjete zapošljavanja kao i lošije radne uvjete od svojih muških kolega; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  SL L 186, 11.7.2019., str. 57.

(2)  SL L 186, 11.7.2019., str. 105.

(3)  SL L 136, 22.5.2019., str. 1.

(4)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

(5)  SL C 387, 15.11.2019., str. 1.

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13436-2019-INIT/en/pdfhttps://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13436-2019-INIT/en/pdf

(7)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13436-2019-INIT/hr/pdf

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0021.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0371.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0284.

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0275.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0272.

(13)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0194.

(14)  SL C 202, 28.5.2021., str. 35.

(15)  SL C 242, 10.7.2018., str. 24.

(16)  SL C 331, 18.9.2018., str. 125.

(17)  SL C 331, 18.9.2018., str. 135.

(18)  SL C 334, 19.9.2018., str. 88.

(19)  https://www.etuc.org/system/files/document/file2020-06/Final%2022%2006%2020_Agreement%20on%20Digitalisation%202020.pdf

(20)  Studija – „Ekonomija platformi i nesigurna radna mjesta”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel A – Uprava za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života, 11. rujna 2020.

(21)  Studija – „Socijalna zaštita radnika u ekonomiji platformi”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel A – Uprava za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života, 7. prosinca 2017.

(22)  https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy

(23)  Studija – „Ispitanici, digitalni nadzor, umjetna inteligencija i budućnost rada” koju je 23. prosinca 2020. objavio Odjel za znanstvena predviđanja Glavne uprave Europskog parlamenta za usluge parlamentarnih istraživanja.

(24)  https://www.dw.com/pl/ue-chce-lepiej-chroni%C4%87-pracuj%C4%85cych-za-po%C5%9Brednictwem-platform-cyfrowych/a-56676431

(25)  Howard, J., Nonstandard work arrangements and worker health and safety (Nestandardni radni dogovori i zdravlje i sigurnost radnika), American Journal of Industrial Medicine, Svezak 60., Izdanje 1., 2016., str. 1.-10.

(26)  ILO, Izgledi za zapošljavanje i socijalni izgledi u 2021.: „Uloga digitalnih radnih platformi u preobrazbi svijeta rada”, str. 20.

(27)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_ document/ef18001en.pdf

(28)  Studija – „Socijalna zaštita radnika u ekonomiji platformi”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel A – Uprava za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života, 7. prosinca 2017., str. 34., https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/614184/IPOL_STU(2017)614184_EN.pdf

(29)  Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE), Indeks ravnopravnosti spolova za 2020. Digitalizacija i budućnost rada, str. 14.

(30)  EIGE, Indeks rodne ravnopravnosti, 2020.: Digitalizacija i budućnost rada, str. 98.-99.

(31)  EIGE, Indeks rodne ravnopravnosti, 2020.: Digitalizacija i budućnost rada, str. 114.

(32)  ILO, Izgledi za zapošljavanje i socijalni izgledi u 2021.: Uloga digitalnih radnih platformi u preobrazbi svijeta rada, str. 22.

(33)  Zajednički istraživački centar Komisije, „Radnici koji rade putem platformi u Europi: Dokazi iz istraživanja COLLEEM” (2018.) i „Novi dokazi o radnicima koji rade putem platformi u Europi: „Rezultati drugog istraživanja COLLEEM” (2020.).

(34)  Nadzor i praćenje radnog mjesta, Data & Society, Mateescu, A., Nguyen, A., Explainer: veljača 2019.

(35)  Izvješće o indeksu ravnopravnosti spolova za 2020.: Digitalizacija i budućnost rada, str. 99.

(36)  Direktiva (EU) 2016/943 Europskog parlamenta i Vijeća od 8. lipnja 2016. o zaštiti neotkrivenih znanja i iskustva te poslovnih informacija (poslovne tajne) od nezakonitog pribavljanja, korištenja i otkrivanja (SL L 157, 15.6.2016., str. 1.).

(37)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=PI_COM%3AAres%282021%29102652

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/67 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/67

---

P9_TA(2021)0386

Ribarstvo budućnosti

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o ribarstvu budućnosti: privlačenje nove generacije radnika u ribarsku industriju i otvaranje radnih mjesta u obalnim zajednicama (2019/2161(INI))

(2022/C 117/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 3. stavke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji te članak 4. stavak 2. točke (a), (d) i (k) kao i članke 9., 153. i 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 3. stavke 2. i 3. Ugovora o Europskoj uniji te članak 4. stavak 2. točke (a), (d) i (k) kao i članke 9., 153. i 174. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir članak 349. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 349. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenu „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (COM(2017)0623), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. listopada 2017. naslovljenu „Jače i obnovljeno strateško partnerstvo s najudaljenijim regijama EU-a” (COM(2017)0623),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2017/159 od 19. prosinca 2016. o provedbi Sporazuma o provedbi Konvencije o radu u ribolovu iz 2007. Međunarodne organizacije rada sklopljenog 21. svibnja 2012. između Općeg udruženja poljoprivrednih zadruga u Europskoj uniji (COGECA), Europskog saveza transportnih radnika (ETF) i Udruženja nacionalnih organizacija ribolovnih poduzeća u Europskoj uniji (Europêche) (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2017/159 od 19. prosinca 2016. o provedbi Sporazuma o provedbi Konvencije o radu u ribolovu iz 2007. Međunarodne organizacije rada sklopljenog 21. svibnja 2012. između Općeg udruženja poljoprivrednih zadruga u Europskoj uniji (COGECA), Europskog saveza transportnih radnika (ETF) i Udruženja nacionalnih organizacija ribolovnih poduzeća u Europskoj uniji (Europêche) (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. rujna 2019. o temi „Socijalna dimenzija ribarstva” (razmatračko mišljenje) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 25. rujna 2019. o temi „Socijalna dimenzija ribarstva” (razmatračko mišljenje) (3),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS),

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti ljudskih života na moru (SOLAS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o zaštiti ljudskih života na moru (SOLAS),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji (IMO), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o Međunarodnoj pomorskoj organizaciji (IMO),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o osnivanju Međunarodne organizacije rada (MOR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o osnivanju Međunarodne organizacije rada (MOR),

| — | uzimajući u obzir Torremolinos međunarodnu konvenciju o sigurnosti ribarskih brodova iz 1977., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Torremolinos međunarodnu konvenciju o sigurnosti ribarskih brodova iz 1977.,

| — | uzimajući u obzir Torremolinos protokol iz 1993. i Sporazum iz Cape Towna iz 2012., kojim se ažurira i izmjenjuje Torremolinos konvencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Torremolinos protokol iz 1993. i Sporazum iz Cape Towna iz 2012., kojim se ažurira i izmjenjuje Torremolinos konvencija,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima (STCW-F) iz 1995., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima (STCW-F) iz 1995.,

| — | uzimajući u obzir okružnicu Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) o ribarstvu br. 966 iz 2001. naslovljenu „Sigurnost na moru kao sastavni dio upravljanja ribarstvom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir okružnicu Organizacije Ujedinjenih naroda za hranu i poljoprivredu (FAO) o ribarstvu br. 966 iz 2001. naslovljenu „Sigurnost na moru kao sastavni dio upravljanja ribarstvom”,

| — | uzimajući u obzir izvješće FAO-a naslovljeno „Stanje ribarstva i akvakulture u svijetu 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće FAO-a naslovljeno „Stanje ribarstva i akvakulture u svijetu 2020.”,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 188 iz 2007. o radu u ribolovu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Međunarodne organizacije rada br. 188 iz 2007. o radu u ribolovu,

| — | uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice Međunarodne pomorske organizacije za projektiranje, izgradnju i opremanje malih ribarskih plovila iz 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dobrovoljne smjernice Međunarodne pomorske organizacije za projektiranje, izgradnju i opremanje malih ribarskih plovila iz 2005.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europêchea, Cogecae „ribarstva” i ETF-a iz prosinca 2000. naslovljeno „Uzajamno priznavanje svjedodžbi u sektoru morskog ribarstva u Europi” (Izvješće iz Bénodeta), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europêchea, Cogecae „ribarstva” i ETF-a iz prosinca 2000. naslovljeno „Uzajamno priznavanje svjedodžbi u sektoru morskog ribarstva u Europi” (Izvješće iz Bénodeta),

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće o pomorskim nesrećama i nezgodama 2019. Europske agencije za pomorsku sigurnost (EMSA), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće o pomorskim nesrećama i nezgodama 2019. Europske agencije za pomorsku sigurnost (EMSA),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisijinog Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF) od 26. rujna 2019. naslovljeno „Socijalni podaci o sektoru ribarstva EU-a” (STECF 19-03), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisijinog Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo (STECF) od 26. rujna 2019. naslovljeno „Socijalni podaci o sektoru ribarstva EU-a” (STECF 19-03),

| — | uzimajući u obzir Godišnje gospodarsko izvješće STECF-a o ribarskoj floti EU-a za 2019. (STECF 19-06) i Godišnje gospodarsko izvješće o ribarskoj floti EU-a za 2020. (STECF 20-06), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje gospodarsko izvješće STECF-a o ribarskoj floti EU-a za 2019. (STECF 19-06) i Godišnje gospodarsko izvješće o ribarskoj floti EU-a za 2020. (STECF 20-06),

| — | uzimajući u obzir zaključke studije Resornog odjela Europskog parlamenta za strukturnu i kohezijsku politiku pod nazivom „Osposobljavanje ribara”, objavljene u srpnju 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke studije Resornog odjela Europskog parlamenta za strukturnu i kohezijsku politiku pod nazivom „Osposobljavanje ribara”, objavljene u srpnju 2018.,

| — | uzimajući u obzir detaljnu analizu Resornog odjela Europskog parlamenta za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života naslovljenu „Područje primjene radnog prava EU-a: Tko (ni)je obuhvaćen ključnim direktivama”, objavljenu u listopadu 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir detaljnu analizu Resornog odjela Europskog parlamenta za ekonomsku i znanstvenu politiku te politiku kvalitete života naslovljenu „Područje primjene radnog prava EU-a: Tko (ni)je obuhvaćen ključnim direktivama”, objavljenu u listopadu 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o konkretnim mjerama za veću ulogu žena na području zajedničke ribarstvene politike (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. veljače 2014. o konkretnim mjerama za veću ulogu žena na području zajedničke ribarstvene politike (4),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0230/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0230/2021),

| A. | budući da se zajedničkom ribarstvenom politikom (ZRP) mora osigurati dugoročna socijalna, gospodarska i okolišna održivost aktivnosti ribarstva i akvakulture te da se mora i dalje nastojati ostvariti taj cilj kako bi se očuvala privlačnost sektora za radnu snagu; budući da bi za postizanje socijalne održivosti ribarstvene politike trebalo integrirati i poboljšati radne uvjete, zdravlje i sigurnost, osposobljavanje, socijalnu uključenost i primjerene životne standarde; budući da u mnogim ribarskim zajednicama i regijama EU-a društvena važnost sektora ribarstva i akvakulture nadilazi njihov izravni ekonomski doprinos; |
| --- | --- |

A.

budući da se zajedničkom ribarstvenom politikom (ZRP) mora osigurati dugoročna socijalna, gospodarska i okolišna održivost aktivnosti ribarstva i akvakulture te da se mora i dalje nastojati ostvariti taj cilj kako bi se očuvala privlačnost sektora za radnu snagu; budući da bi za postizanje socijalne održivosti ribarstvene politike trebalo integrirati i poboljšati radne uvjete, zdravlje i sigurnost, osposobljavanje, socijalnu uključenost i primjerene životne standarde; budući da u mnogim ribarskim zajednicama i regijama EU-a društvena važnost sektora ribarstva i akvakulture nadilazi njihov izravni ekonomski doprinos;

| B. | budući da su javnozdravstvena kriza te poremećaji u trgovini i na tržištu prouzročeni pandemijom bolesti COVID-19 pogodili ribare diljem Europe; budući da su unatoč sigurnosnim rizicima i niskim cijenama ribe ribari i dalje lovili ribu te osigurali opskrbu visokokvalitetnom hranom; budući da su tijekom krize prouzročene bolešću COVID-19 ribari prepoznati kao temeljni radnici koji obavljaju ključna zanimanja kojima se osigurava važna opskrba hranom; budući da im institucije EU-a, kao ključni stručnjaci, moraju posvetiti posebnu pozornost ne samo zbog njihove uloge, već i zbog njihove važnosti za sigurnost opskrbe hranom u Uniji; |
| --- | --- |

B.

budući da su javnozdravstvena kriza te poremećaji u trgovini i na tržištu prouzročeni pandemijom bolesti COVID-19 pogodili ribare diljem Europe; budući da su unatoč sigurnosnim rizicima i niskim cijenama ribe ribari i dalje lovili ribu te osigurali opskrbu visokokvalitetnom hranom; budući da su tijekom krize prouzročene bolešću COVID-19 ribari prepoznati kao temeljni radnici koji obavljaju ključna zanimanja kojima se osigurava važna opskrba hranom; budući da im institucije EU-a, kao ključni stručnjaci, moraju posvetiti posebnu pozornost ne samo zbog njihove uloge, već i zbog njihove važnosti za sigurnost opskrbe hranom u Uniji;

| C. | budući da je u posljednjih nekoliko godina u ribarstvu diljem Europe došlo do velikih strukturnih promjena i restrukturiranja uz znatna smanjenja flote, što je imalo socijalne posljedice za ribare i ribarske zajednice; budući da postoji sve veća potreba za podizanjem razine osviještenosti i da bi se više pozornosti trebalo posvetiti socijalnoj dimenziji ribarstva, na primjer procjenom socijalnih učinaka u okviru procjena učinka prijedloga politika povezanih sa ZRP-om; |
| --- | --- |

C.

budući da je u posljednjih nekoliko godina u ribarstvu diljem Europe došlo do velikih strukturnih promjena i restrukturiranja uz znatna smanjenja flote, što je imalo socijalne posljedice za ribare i ribarske zajednice; budući da postoji sve veća potreba za podizanjem razine osviještenosti i da bi se više pozornosti trebalo posvetiti socijalnoj dimenziji ribarstva, na primjer procjenom socijalnih učinaka u okviru procjena učinka prijedloga politika povezanih sa ZRP-om;

| D. | budući da je potreban holistički pristup za različite strategije EU-a, uključujući Strategiju EU-a za bioraznolikost do 2030. i strategiju „od polja do stola”; |
| --- | --- |

D.

budući da je potreban holistički pristup za različite strategije EU-a, uključujući Strategiju EU-a za bioraznolikost do 2030. i strategiju „od polja do stola”;

| E. | budući da se u obzir moraju uzeti i demografske promjene u Europi; |
| --- | --- |

E.

budući da se u obzir moraju uzeti i demografske promjene u Europi;

| F. | budući da aktualni nedostatak sveobuhvatnih sustavnih podataka i redovite znanstvene analize socijalnih aspekata ZRP-a ugrožava donošenje ribarstvene politike; budući da bi se tim podacima mogao promicati ribolov kao uspješna profesionalna karijera i kao način kojim se doprinosi sredstvima za život obalnih zajednica i privlače mladi ljudi da se počnu baviti tim zanimanjem; |
| --- | --- |

F.

budući da aktualni nedostatak sveobuhvatnih sustavnih podataka i redovite znanstvene analize socijalnih aspekata ZRP-a ugrožava donošenje ribarstvene politike; budući da bi se tim podacima mogao promicati ribolov kao uspješna profesionalna karijera i kao način kojim se doprinosi sredstvima za život obalnih zajednica i privlače mladi ljudi da se počnu baviti tim zanimanjem;

| G. | budući da ribarstvo, uključujući akvakulturu, globalno osigurava hranu milijardama ljudi te budući da je, prema podacima FAO-a, taj sektor važan izvor zapošljavanja i egzistencijalnih prihoda za 10 –12 % svjetskog stanovništva; povrh toga, budući da se procjenjuje da je oko 140 milijuna dodatnih radnih mjesta povezano s ostatkom vrijednosnog lanca ribarstva, posebno s preradom i prodajom proizvoda ribarstva; |
| --- | --- |

G.

budući da ribarstvo, uključujući akvakulturu, globalno osigurava hranu milijardama ljudi te budući da je, prema podacima FAO-a, taj sektor važan izvor zapošljavanja i egzistencijalnih prihoda za 10 –12 % svjetskog stanovništva; povrh toga, budući da se procjenjuje da je oko 140 milijuna dodatnih radnih mjesta povezano s ostatkom vrijednosnog lanca ribarstva, posebno s preradom i prodajom proizvoda ribarstva;

| H. | budući da su prema izvješću STECF-a 19-03 žene činile 5,4 % ukupnog broja zaposlenih u flotama za mali priobalni ribolov diljem EU-a, u usporedbi s 1,9 % u velikim flotama i 2,3 % u ribarskoj floti na otvorenom moru; međutim, budući da žene čine većinu radne snage u određenim aktivnostima vađenja ili polu-kultivacije, kao što je ručno skupljanje školjkaša, te da da velik dio posla koji žene obavljaju radi održavanja djelatnosti, na primjer konzerviranje i prerada, pakiranje, izrada mreža te istovar i čišćenje ribe, nije registriran; budući da postoji jaz u podacima među državama članicama, pri čemu se zanemaruje rad žena i njihov znatan doprinos tom sektoru, koji još uvijek nije dovoljno priznat; |
| --- | --- |

H.

budući da su prema izvješću STECF-a 19-03 žene činile 5,4 % ukupnog broja zaposlenih u flotama za mali priobalni ribolov diljem EU-a, u usporedbi s 1,9 % u velikim flotama i 2,3 % u ribarskoj floti na otvorenom moru; međutim, budući da žene čine većinu radne snage u određenim aktivnostima vađenja ili polu-kultivacije, kao što je ručno skupljanje školjkaša, te da da velik dio posla koji žene obavljaju radi održavanja djelatnosti, na primjer konzerviranje i prerada, pakiranje, izrada mreža te istovar i čišćenje ribe, nije registriran; budući da postoji jaz u podacima među državama članicama, pri čemu se zanemaruje rad žena i njihov znatan doprinos tom sektoru, koji još uvijek nije dovoljno priznat;

| I. | budući da je, prema najnovijim podacima Eurostata (5), 2017. u ribarskoj industriji EU-a bilo zaposleno ukupno oko 180 000 ljudi, od čega oko jedna trećina u podsektoru akvakulture; budući da je, od tog ukupnog broja, u primarnom sektoru ribarstva bila zaposlena 41 000 ljudi u Španjolskoj, 29 000 u Italiji, 21 000 u Grčkoj, 20 000 u Francuskoj i 14 700 u Portugalu; budući da, iako su Italija, Grčka i Portugal 2017. činili samo 11 % ribarske proizvodnje EU-a, te tri države članice predstavljale su 35,9 % zaposlenosti; budući da su u tom kontekstu Španjolska, Francuska i Portugal države članice s najudaljenijim regijama, što povećava njihovu pomorsku dimenziju, te budući da u tim regijama sektor ribarstva ima vitalnu socioekonomsku ulogu; |
| --- | --- |

I.

budući da je, prema najnovijim podacima Eurostata (5), 2017. u ribarskoj industriji EU-a bilo zaposleno ukupno oko 180 000 ljudi, od čega oko jedna trećina u podsektoru akvakulture; budući da je, od tog ukupnog broja, u primarnom sektoru ribarstva bila zaposlena 41 000 ljudi u Španjolskoj, 29 000 u Italiji, 21 000 u Grčkoj, 20 000 u Francuskoj i 14 700 u Portugalu; budući da, iako su Italija, Grčka i Portugal 2017. činili samo 11 % ribarske proizvodnje EU-a, te tri države članice predstavljale su 35,9 % zaposlenosti; budući da su u tom kontekstu Španjolska, Francuska i Portugal države članice s najudaljenijim regijama, što povećava njihovu pomorsku dimenziju, te budući da u tim regijama sektor ribarstva ima vitalnu socioekonomsku ulogu;

| J. | budući da statistički podaci koje je Eurostat (6) objavio 2019. pokazuju da je u sektoru poljoprivrede, šumarstva i ribarstva 2018. ukupno 14,4 % radnika imalo 65 godina ili više i budući da je to sektor u kojem je zaposlen najveći broj osoba iz te dobne skupine; budući da se, iako se udio radnika iz te dobne skupine od 2008. stalno smanjuje, stvarni broj zaposlenika iz te dobne skupine nije se smanjio u istom omjeru; |
| --- | --- |

J.

budući da statistički podaci koje je Eurostat (6) objavio 2019. pokazuju da je u sektoru poljoprivrede, šumarstva i ribarstva 2018. ukupno 14,4 % radnika imalo 65 godina ili više i budući da je to sektor u kojem je zaposlen najveći broj osoba iz te dobne skupine; budući da se, iako se udio radnika iz te dobne skupine od 2008. stalno smanjuje, stvarni broj zaposlenika iz te dobne skupine nije se smanjio u istom omjeru;

| K. | budući da sektor ribarstva ima ključnu ulogu u opskrbi stanovništva ribom i očuvanju prehrambene ravnoteže u različitim državama članicama i EU-u te budući da da znatno doprinosi socioekonomskoj dobrobiti obalnih zajednica, lokalnom razvoju, zapošljavanju te očuvanju i stvaranju uspostavnih i primijenjenih gospodarskih aktivnosti te očuvanju lokalnih kulturnih tradicija; |
| --- | --- |

K.

budući da sektor ribarstva ima ključnu ulogu u opskrbi stanovništva ribom i očuvanju prehrambene ravnoteže u različitim državama članicama i EU-u te budući da da znatno doprinosi socioekonomskoj dobrobiti obalnih zajednica, lokalnom razvoju, zapošljavanju te očuvanju i stvaranju uspostavnih i primijenjenih gospodarskih aktivnosti te očuvanju lokalnih kulturnih tradicija;

| L. | budući da je potrebno u obzir uzeti izražene razlike između flota, segmenata flota, ciljanih vrsta, ribolovnih alata, produktivnosti, potrošačkih preferencija i potrošnje ribe po stanovniku u državama članicama, uz posebne značajke ribolovne industrije koje proizlaze iz njezine socijalne strukture, načina stavljanja na tržište te strukturnih i prirodnih nejednakosti među različitim ribolovnim regijama; |
| --- | --- |

L.

budući da je potrebno u obzir uzeti izražene razlike između flota, segmenata flota, ciljanih vrsta, ribolovnih alata, produktivnosti, potrošačkih preferencija i potrošnje ribe po stanovniku u državama članicama, uz posebne značajke ribolovne industrije koje proizlaze iz njezine socijalne strukture, načina stavljanja na tržište te strukturnih i prirodnih nejednakosti među različitim ribolovnim regijama;

| M. | budući da je prikupljanje socijalnih pokazatelja za Unijinu ribarsku flotu, akvakulturu i industriju prerade ribe uvedeno Uredbom (EU) 2017/1004 o uspostavi okvira Unije za prikupljanje i upotrebu podataka u sektoru ribarstva te upravljanje njima i potporu za znanstveno savjetovanje u vezi sa zajedničkom ribarstvenom politikom; budući da se socijalne varijable trebaju prikupljati svake tri godine od 2018. nadalje, uključujući: zaposlenost po spolu, zaposlenost u punom radnom vremenu po spolu, neplaćenu radnu snagu po spolu, zaposlenost po dobi, zaposlenost po razini obrazovanja, zaposlenost po državljanstvu, zaposlenost po radnom statusu, ukupni broj zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

M.

budući da je prikupljanje socijalnih pokazatelja za Unijinu ribarsku flotu, akvakulturu i industriju prerade ribe uvedeno Uredbom (EU) 2017/1004 o uspostavi okvira Unije za prikupljanje i upotrebu podataka u sektoru ribarstva te upravljanje njima i potporu za znanstveno savjetovanje u vezi sa zajedničkom ribarstvenom politikom; budući da se socijalne varijable trebaju prikupljati svake tri godine od 2018. nadalje, uključujući: zaposlenost po spolu, zaposlenost u punom radnom vremenu po spolu, neplaćenu radnu snagu po spolu, zaposlenost po dobi, zaposlenost po razini obrazovanja, zaposlenost po državljanstvu, zaposlenost po radnom statusu, ukupni broj zaposlenika u ekvivalentu punog radnog vremena na nacionalnoj razini;

| N. | budući da je prema izvješću STECF-a 19-03 o socijalnim podacima u sektoru ribarstva EU-a 2017. godine u ribarskoj floti EU-a bilo zaposleno oko 150 000 ljudi, što je oko 99 000 ekvivalenata punog radnog vremena; budući da u ribarskoj floti EU-a većinu radnika (96 %) čine muškarci, a 4 % su žene; budući da je prema prijavljenim podacima, najveći udio osoba zaposlenih u ribarskoj floti EU-a (58 %) iz dobne skupine od 40 do 64 godine, nakon koje slijedi dobna skupina od 25 do 39 godina (26 %), a 7 % činili su zaposleni stariji od 65 godina, potom dolazi dobna skupina od 15 do 24 godine (5 %), dok za 4 % ribara dob nije poznata; budući da su utvrđene znatne razlike u dobnim profilima u državama članicama: u Estoniji je 31 % ribara starije od 65 godina, dok u mnogim drugim državama članicama ista kategorija čini samo vrlo mali udio u populaciji ribara (1 % u Belgiji i Njemačkoj te 2 % u Finskoj); |
| --- | --- |

N.

budući da je prema izvješću STECF-a 19-03 o socijalnim podacima u sektoru ribarstva EU-a 2017. godine u ribarskoj floti EU-a bilo zaposleno oko 150 000 ljudi, što je oko 99 000 ekvivalenata punog radnog vremena; budući da u ribarskoj floti EU-a većinu radnika (96 %) čine muškarci, a 4 % su žene; budući da je prema prijavljenim podacima, najveći udio osoba zaposlenih u ribarskoj floti EU-a (58 %) iz dobne skupine od 40 do 64 godine, nakon koje slijedi dobna skupina od 25 do 39 godina (26 %), a 7 % činili su zaposleni stariji od 65 godina, potom dolazi dobna skupina od 15 do 24 godine (5 %), dok za 4 % ribara dob nije poznata; budući da su utvrđene znatne razlike u dobnim profilima u državama članicama: u Estoniji je 31 % ribara starije od 65 godina, dok u mnogim drugim državama članicama ista kategorija čini samo vrlo mali udio u populaciji ribara (1 % u Belgiji i Njemačkoj te 2 % u Finskoj);

| O. | budući da je 2017. godine 52 % zaposlenih u ribarskoj floti EU-a imalo nisku razinu obrazovanja, nakon čega slijedi 24 % osoba sa srednjim obrazovanjem te 4 % s višim i visokim obrazovanjem; budući da razina obrazovanja nije poznata za relativno visok udio zaposlenih u sektoru ribarstva (20 % zaposlenika), što može značiti da je riječ o osjetljivom pitanju; budući da se razine obrazovanja znatno razlikuju među državama članicama: samo 1 % portugalskih ribara imalo je visoku razinu obrazovanja, dok je u Švedskoj visoku razinu obrazovanja imalo njih 21 %; |
| --- | --- |

O.

budući da je 2017. godine 52 % zaposlenih u ribarskoj floti EU-a imalo nisku razinu obrazovanja, nakon čega slijedi 24 % osoba sa srednjim obrazovanjem te 4 % s višim i visokim obrazovanjem; budući da razina obrazovanja nije poznata za relativno visok udio zaposlenih u sektoru ribarstva (20 % zaposlenika), što može značiti da je riječ o osjetljivom pitanju; budući da se razine obrazovanja znatno razlikuju među državama članicama: samo 1 % portugalskih ribara imalo je visoku razinu obrazovanja, dok je u Švedskoj visoku razinu obrazovanja imalo njih 21 %;

| P. | budući da je 2017. većina osoba zaposlenih u ribarskoj floti EU-a bila državljani zemlje u kojoj rade (86 %), a zatim zemlje izvan EU-a/EGP-a (8 %), radnici čije je državljanstvo nepoznato (3 %), državljani neke druge države EU-a (3 %) i EGP-a (0,1 %); budući da se udio državljana koji rade u različitim flotama država članica znatno razlikovao: 27 % zaposlenih u irskoj floti nisu irski državljani, a 36 % zaposlenih u belgijskoj floti nisu belgijski državljani; budući da nasuprot tome 94 % radnika u talijanskoj floti su rođeni Talijani, 99 % radnika u portugalskoj floti su portugalski državljani, a sve osobe zaposlene u bugarskoj floti su bugarski državljani; |
| --- | --- |

P.

budući da je 2017. većina osoba zaposlenih u ribarskoj floti EU-a bila državljani zemlje u kojoj rade (86 %), a zatim zemlje izvan EU-a/EGP-a (8 %), radnici čije je državljanstvo nepoznato (3 %), državljani neke druge države EU-a (3 %) i EGP-a (0,1 %); budući da se udio državljana koji rade u različitim flotama država članica znatno razlikovao: 27 % zaposlenih u irskoj floti nisu irski državljani, a 36 % zaposlenih u belgijskoj floti nisu belgijski državljani; budući da nasuprot tome 94 % radnika u talijanskoj floti su rođeni Talijani, 99 % radnika u portugalskoj floti su portugalski državljani, a sve osobe zaposlene u bugarskoj floti su bugarski državljani;

| Q. | budući da su 2017. godine 61 % osoba koje su radile u ribarskoj floti EU-a bili zaposlenici, a 36 % vlasnici plovila, pri čemu se radni status u pojedinim državama članicama uvelike razlikuje: u belgijskoj floti zaposlenici čine 100 % radnika, a u švedskoj floti samo 28 %; |
| --- | --- |

Q.

budući da su 2017. godine 61 % osoba koje su radile u ribarskoj floti EU-a bili zaposlenici, a 36 % vlasnici plovila, pri čemu se radni status u pojedinim državama članicama uvelike razlikuje: u belgijskoj floti zaposlenici čine 100 % radnika, a u švedskoj floti samo 28 %;

| R. | međutim, budući da većina država članica i gospodarskih partnera EU-a u ribarskoj industriji često navodi da su prihodi od ribolovne aktivnosti u nekim sektorima nesigurni te da to utječe na nedostatak interesa mladih za ribarstvo, što je sve češća pojava posljednjih godina i stvara dodatne poteškoće u očuvanju aktivnosti jer je uzrok gubitka radnih mjesta u obalnim zajednicama; |
| --- | --- |

R.

međutim, budući da većina država članica i gospodarskih partnera EU-a u ribarskoj industriji često navodi da su prihodi od ribolovne aktivnosti u nekim sektorima nesigurni te da to utječe na nedostatak interesa mladih za ribarstvo, što je sve češća pojava posljednjih godina i stvara dodatne poteškoće u očuvanju aktivnosti jer je uzrok gubitka radnih mjesta u obalnim zajednicama;

| S. | no budući da većina država članica i gospodarskih partnera EU-a u ribarskoj industriji često skreće pozornost na nezainteresiranost mladih za ribolov, što je prvi put zabilježeno prije najmanje dva desetljeća i što stvara dodatne poteškoće za industriju u cjelini i pogoršava socijalne probleme u obalnim zajednicama na kontinentu i u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

S.

no budući da većina država članica i gospodarskih partnera EU-a u ribarskoj industriji često skreće pozornost na nezainteresiranost mladih za ribolov, što je prvi put zabilježeno prije najmanje dva desetljeća i što stvara dodatne poteškoće za industriju u cjelini i pogoršava socijalne probleme u obalnim zajednicama na kontinentu i u najudaljenijim regijama;

| T. | budući da je potrebno prepoznati i u obzir uzeti posebne značajke i stalna strukturna ograničenja najudaljenijih regija; naglašava da sektor ribarstva ima važnu ulogu u socioekonomskoj situaciji, zapošljavanju i promicanju ekonomske i socijalne kohezije tih regija te da u održivom plavom gospodarstvu postoji potencijal za rast zapošljavanja; ističe da su zbog geografske lokacije najudaljenije regije u povlaštenom položaju kad je riječ o praćenju i kontroli obalnih i oceanskih područja te da bi ih trebalo iskoristiti u okviru napora EU-a za borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (NNN); |
| --- | --- |

T.

budući da je potrebno prepoznati i u obzir uzeti posebne značajke i stalna strukturna ograničenja najudaljenijih regija; naglašava da sektor ribarstva ima važnu ulogu u socioekonomskoj situaciji, zapošljavanju i promicanju ekonomske i socijalne kohezije tih regija te da u održivom plavom gospodarstvu postoji potencijal za rast zapošljavanja; ističe da su zbog geografske lokacije najudaljenije regije u povlaštenom položaju kad je riječ o praćenju i kontroli obalnih i oceanskih područja te da bi ih trebalo iskoristiti u okviru napora EU-a za borbu protiv nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (NNN);

| U. | budući da se Uredbom EU-a o ribolovu NNN (7) u obzir uzima samo nezakonito ulovljena riba i ne osigurava se zabrana ribolova povezanog s teškim povredama radnog prava i kršenjima temeljnih ljudskih prava na ribarskim plovilima; |
| --- | --- |

U.

budući da se Uredbom EU-a o ribolovu NNN (7) u obzir uzima samo nezakonito ulovljena riba i ne osigurava se zabrana ribolova povezanog s teškim povredama radnog prava i kršenjima temeljnih ljudskih prava na ribarskim plovilima;

| V. | budući da prema podacima FAO-a ribari ovise o svojim plovilima kako bi preživjeli te se rizici razlikuju ovisno o vrsti ribolova, ribolovnim područjima i vremenskim uvjetima, veličini plovila, opremi na plovilu i zadaćama svakog ribara; budući da na većim plovilima ribolovni alat i druga teška oprema predstavljaju za posadu znatan rizik od smrti ili ozljede, dok na malim plovilima može postojati znatan rizik od prevrtanja tijekom povlačenja velikog ulova, naplavljivanja u uzburkanom moru ili rizik da će ih potopiti veće plovilo; budući da su stoga različite opasnosti za sigurnost povezane sa svakom različitom ribolovnom aktivnošću i veličinom plovila; |
| --- | --- |

V.

budući da prema podacima FAO-a ribari ovise o svojim plovilima kako bi preživjeli te se rizici razlikuju ovisno o vrsti ribolova, ribolovnim područjima i vremenskim uvjetima, veličini plovila, opremi na plovilu i zadaćama svakog ribara; budući da na većim plovilima ribolovni alat i druga teška oprema predstavljaju za posadu znatan rizik od smrti ili ozljede, dok na malim plovilima može postojati znatan rizik od prevrtanja tijekom povlačenja velikog ulova, naplavljivanja u uzburkanom moru ili rizik da će ih potopiti veće plovilo; budući da su stoga različite opasnosti za sigurnost povezane sa svakom različitom ribolovnom aktivnošću i veličinom plovila;

| W. | budući da, u slučaju nesreća i nezgoda na moru, od svih pomorskih plovila najčešće dolazi do gubitka ribarskih plovila iako ribolov nije djelatnost koja prouzročuje najveći broj nesreća; budući da je 2018. zabilježeno povećanje od 40 % kad je riječ o broju nezgoda u kojima su sudjelovala ribarska plovila; |
| --- | --- |

W.

budući da, u slučaju nesreća i nezgoda na moru, od svih pomorskih plovila najčešće dolazi do gubitka ribarskih plovila iako ribolov nije djelatnost koja prouzročuje najveći broj nesreća; budući da je 2018. zabilježeno povećanje od 40 % kad je riječ o broju nezgoda u kojima su sudjelovala ribarska plovila;

| X. | budući da svake godine u sektoru ribarstva život izgube 32 000 ljudi, ne računajući tisuće žrtava više ili manje teških nesreća; nadalje, budući da je, na što su pozornost skrenule i strukovne organizacije, posljednjih godina zabilježen zabrinjavajući porast profesionalnih bolesti kod osoba koje obavljaju taj težak posao; |
| --- | --- |

X.

budući da svake godine u sektoru ribarstva život izgube 32 000 ljudi, ne računajući tisuće žrtava više ili manje teških nesreća; nadalje, budući da je, na što su pozornost skrenule i strukovne organizacije, posljednjih godina zabilježen zabrinjavajući porast profesionalnih bolesti kod osoba koje obavljaju taj težak posao;

| Y. | budući da je ribolov stoga naporan posao s ozbiljnim rizicima za zdravlje i sigurnost ribara; budući da je Međunarodna organizacija rada taj problem prepoznala u konvenciji iz 2007. te pozvala zemlje koje su je ratificirale da zajamče sigurne i zdrave radne uvjete u tom sektoru; |
| --- | --- |

Y.

budući da je ribolov stoga naporan posao s ozbiljnim rizicima za zdravlje i sigurnost ribara; budući da je Međunarodna organizacija rada taj problem prepoznala u konvenciji iz 2007. te pozvala zemlje koje su je ratificirale da zajamče sigurne i zdrave radne uvjete u tom sektoru;

| Z. | budući da se, unatoč sve većem broju nezgoda, broj smrtnih slučajeva prouzročenih nesrećama i nezgodama na ribarskim plovilima smanjuje, pri čemu je velika većina nezgoda izazvana ljudskim faktorima (62,4 %), dok su drugi najveći uzrok kvarovi sustava/opreme (23,2 %); budući da su tri najčešće prijavljena faktora koji doprinose nesrećama na ribarskim plovilima koje su povezane s ljudskim djelovanjem nedovoljna osviještenost o sigurnosti, nedostatak znanja te neodgovarajuće metode rada osoblja na plovilu; budući da se ti faktori ne mogu razmatrati odvojeno od prihoda od ribolova; |
| --- | --- |

Z.

budući da se, unatoč sve većem broju nezgoda, broj smrtnih slučajeva prouzročenih nesrećama i nezgodama na ribarskim plovilima smanjuje, pri čemu je velika većina nezgoda izazvana ljudskim faktorima (62,4 %), dok su drugi najveći uzrok kvarovi sustava/opreme (23,2 %); budući da su tri najčešće prijavljena faktora koji doprinose nesrećama na ribarskim plovilima koje su povezane s ljudskim djelovanjem nedovoljna osviještenost o sigurnosti, nedostatak znanja te neodgovarajuće metode rada osoblja na plovilu; budući da se ti faktori ne mogu razmatrati odvojeno od prihoda od ribolova;

| AA. | budući da je 2019. godine 64,9 % brodova u ribarskoj floti EU-28 imalo 25 ili više godina (8) i da je prosječna starost flote u cjelini iznosila 29,9 godina (9), što znači da je vrlo velik dio flote star i ne nudi najbolje operativne i sigurnosne uvjete, što povećava rizike i otežava ribolovne operacije; |
| --- | --- |

AA.

budući da je 2019. godine 64,9 % brodova u ribarskoj floti EU-28 imalo 25 ili više godina (8) i da je prosječna starost flote u cjelini iznosila 29,9 godina (9), što znači da je vrlo velik dio flote star i ne nudi najbolje operativne i sigurnosne uvjete, što povećava rizike i otežava ribolovne operacije;

| AB. | budući da su sigurnosna pitanja – ribolovna aktivnost općenito se smatra rizičnim zanimanjem – težak rad na ribarskim brodovima, s nepredvidivim prihodima i nedostatak jamstava za stabilna i redovita primanja važni faktori kad je riječ o nedostatku interesa mlađih osoba za ribarstvo, čime se ugrožava generacijska obnova u sektoru ribarstva i budućnost ribarske industrije u cjelini; |
| --- | --- |

AB.

budući da su sigurnosna pitanja – ribolovna aktivnost općenito se smatra rizičnim zanimanjem – težak rad na ribarskim brodovima, s nepredvidivim prihodima i nedostatak jamstava za stabilna i redovita primanja važni faktori kad je riječ o nedostatku interesa mlađih osoba za ribarstvo, čime se ugrožava generacijska obnova u sektoru ribarstva i budućnost ribarske industrije u cjelini;

| AC. | budući da su nepostojanje normizacije u izdavanju svjedodžbi i osnovnom osposobljavanju ribara te nedovoljna suradnja među državama članicama u pogledu uzajamnog priznavanja svjedodžbi i osnovnog osposobljavanja ribara prepoznati kao prepreka prije dva desetljeća, međutim ta pitanja tek treba riješiti; |
| --- | --- |

AC.

budući da su nepostojanje normizacije u izdavanju svjedodžbi i osnovnom osposobljavanju ribara te nedovoljna suradnja među državama članicama u pogledu uzajamnog priznavanja svjedodžbi i osnovnog osposobljavanja ribara prepoznati kao prepreka prije dva desetljeća, međutim ta pitanja tek treba riješiti;

| AD. | budući da rezultati gospodarske uspješnosti flote EU-a općenito upućuju na poboljšanje prihoda i godišnje povećanje dobiti i prosječnih plaća ribara od 2013. kad se u obzir uzme flota u cjelini; budući da pri detaljnoj analizi po državi članici, morskom bazenu i ribarskoj floti, ovisno o vrsti flote i raspoloživim kvotama, ti trendovi uopće nisu univerzalni, a posebno se ne odražavaju u okviru flote EU-a za mali priobalni ribolov; |
| --- | --- |

AD.

budući da rezultati gospodarske uspješnosti flote EU-a općenito upućuju na poboljšanje prihoda i godišnje povećanje dobiti i prosječnih plaća ribara od 2013. kad se u obzir uzme flota u cjelini; budući da pri detaljnoj analizi po državi članici, morskom bazenu i ribarskoj floti, ovisno o vrsti flote i raspoloživim kvotama, ti trendovi uopće nisu univerzalni, a posebno se ne odražavaju u okviru flote EU-a za mali priobalni ribolov;

| AE. | budući da, prema godišnjem gospodarskom izvješću STECF-a za 2019., iako se stanje ribljih stokova u EU-u općenito poboljšava, iz godine u godinu konstantno se smanjuju broj ribarskih plovila, ribolovni kapacitet i izravno zapošljavanje u sektoru; |
| --- | --- |

AE.

budući da, prema godišnjem gospodarskom izvješću STECF-a za 2019., iako se stanje ribljih stokova u EU-u općenito poboljšava, iz godine u godinu konstantno se smanjuju broj ribarskih plovila, ribolovni kapacitet i izravno zapošljavanje u sektoru;

| AF. | budući da u nekim državama članicama znatan udio ribara ima niska i neredovita primanja te da su stoga u nestabilnom položaju i bez dovoljne socijalne zaštite; budući da su te činjenice dodatni faktor koji smanjuje privlačnost ribolova za mlade; |
| --- | --- |

AF.

budući da u nekim državama članicama znatan udio ribara ima niska i neredovita primanja te da su stoga u nestabilnom položaju i bez dovoljne socijalne zaštite; budući da su te činjenice dodatni faktor koji smanjuje privlačnost ribolova za mlade;

| AG. | budući da se pitanje postavljeno u Izvješću iz Bénodeta objavljenom 2000. pod nazivom „Riba dolazi iz mora, ali odakle će dolaziti budući ribari?” dva desetljeća kasnije može preformulirati i proširiti kako slijedi: „Riba dolazi iz mora, ribari su čuvari ribe i mora, ali tko će ih naslijediti i odakle će dolaziti budući ribari?”; |
| --- | --- |

AG.

budući da se pitanje postavljeno u Izvješću iz Bénodeta objavljenom 2000. pod nazivom „Riba dolazi iz mora, ali odakle će dolaziti budući ribari?” dva desetljeća kasnije može preformulirati i proširiti kako slijedi: „Riba dolazi iz mora, ribari su čuvari ribe i mora, ali tko će ih naslijediti i odakle će dolaziti budući ribari?”;

| AH. | budući da je također potrebno istaknuti mogućnosti koje je morski ribolov pružio za poboljšanje životnog standarda te one koje može i dalje pružati; |
| --- | --- |

AH.

budući da je također potrebno istaknuti mogućnosti koje je morski ribolov pružio za poboljšanje životnog standarda te one koje može i dalje pružati;

| AI. | budući da se mladi koji žele započeti svoje poslovanje kao ribari suočavaju s važnim preprekama, posebno u vezi sa sustavom dodjele ribolovnih mogućnosti i njegovim utjecajem na cijenu ribarskih plovila; |
| --- | --- |

AI.

budući da se mladi koji žele započeti svoje poslovanje kao ribari suočavaju s važnim preprekama, posebno u vezi sa sustavom dodjele ribolovnih mogućnosti i njegovim utjecajem na cijenu ribarskih plovila;

| AJ. | budući da bi Komisija do 31. prosinca 2022. trebala podnijeti izvješće Parlamentu i Vijeću o provedbi ZRP-a; |
| --- | --- |

AJ.

budući da bi Komisija do 31. prosinca 2022. trebala podnijeti izvješće Parlamentu i Vijeću o provedbi ZRP-a;

Bolje informacije o aktivnom stanovništvu i njegovo profiliranje u sektoru ribarstva

| 1. | naglašava potrebu za poboljšanjem načina na koji se informacije o aktivnom stanovništvu u sektoru ribarstva i akvakulture, kao i u cijelom vrijednosnom lancu, redovito i sustavno prikupljaju i stavljaju na raspolaganje na razini EU-a te raščlanjuju po državama članicama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća da se objedinjavanjem statističkih podataka u velikom sektoru poljoprivrede, šumarstva i ribarstva mogu sakriti ili prikriti određene situacije i razlike, što može negativno utjecati na svaki od tih sektora; naglašava da, iako se svi ti sektori bave primarnom proizvodnjom, njihove djelatnosti nisu međusobno povezane te da se u slučaju ribarstva ne radi čak ni o istom okružju ili zemljopisnom području; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ponovno ističe da su, kao što je to slučaj s upravljanjem stokovima i staništima, najbolje znanstvene spoznaje utemeljene na pouzdanim i ažuriranim podacima koji su prikupljeni u okviru vremenskih serija, dosljedno u svim državama članicama, ključne za upravljanje socijalnim kretanjima u tom sektoru i njihovo praćenje, posebno u pogledu zapošljavanja, bez čega neće biti moguće poduzeti daljnje korake i u potpunosti provesti socijalni stup kao jedan od tri stupa održivosti koji se zagovaraju u okviru ZRP-a; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća na to da se čini da informacije koje su dostavili različiti subjekti pokazuju starenje posada ribarskih plovila Unije, ali da bi se, kao u slučaju upravljanja ribarstvom i prilagodbe poduzetih mjera, praćenje i provedba mjera te upravljanje njima trebali različito odvijati ovisno o zemljopisnom području, ribarskim flotama i korištenom ribolovnom alatu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju, a posebno Eurostat, i države članice, da u obzir uzmu trendove u zapošljavanju, ne samo u pogledu ukupnog broja radnih mjesta nego i u pogledu razine osposobljavanja, spola i dobne strukture aktivnog stanovništva u sektoru ribarstva i akvakulture te, ako je moguće, i u vrijednosnom lancu ribarstva i akvakulture, čime bi se dobili podaci koji su po detaljima slični onima koji postoje za posebno praćenje gospodarske aktivnosti i uspješnosti sektora; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja prvo izvješće STECF-a o socijalnim podacima o sektoru ribarstva EU-a koje pruža sveobuhvatan pregled socijalnih podataka prikupljenih na temelju okvira EU-a za prikupljanje podataka; naglašava da je potrebno u obzir uzeti zaključke tog prvog izvješća te stoga poziva da se u budućim izvješćima STECF-a o socijalnim podacima razrade postojeći socijalni pokazatelji, za što je potrebna prava definicija osoba koje se smatraju radnom snagom u ribarstvu, te uvrste novi elementi za analizu uz uključivanje pokazatelja povezanih s općim socijalnim ciljevima u okviru ZRP-a, posebno u pogledu zaštite radnika, obrazovanja i osposobljavanja, zarade i sigurnosti, te odgovarajući geografski opseg, niži od razine zemlje, uzimajući u obzir potrebu za poznavanjem regionalnih, pa čak i lokalnih okolnosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja činjenicu da je Statistički ured EU-a, Eurostat, u suradnji sa statističkim uredima Portugala, Španjolske i Francuske te njihovih najudaljenijih regija izradio internetsku stranicu s podacima iz najudaljenijih regija (10); međutim, žali zbog toga što ona još ne pruža podatke o sektoru ribarstva s obzirom na važnost te djelatnosti za gospodarstva tih regija; apelira na Europsku komisiju, a posebno na Eurostat, da prikupi pouzdane i ažurirane podatke o plavom gospodarstvu i promjenama na tržištu rada u sektoru ribarstva, promjenama prosječnih prihoda ribara, njihovoj razini osposobljavanja, sudjelovanju po spolu i dobnoj skupini, kao i podatke o opsegu i uspješnosti tih aktivnosti u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

7.

Bolji radni i životni uvjeti na plovilima radi povećanja sigurnosti

| 8. | napominje da se unatoč poboljšanju sigurnosnih uvjeta na plovilima, posebnom onim većima, broj nezgoda i nesreća koje je 2018. zabilježila EMSA povećao za 40 % u odnosu na prethodnu godinu iako se broj smrtnih slučajeva posljednjih nekoliko godina stalno smanjuje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | podsjeća da je EMSA odgovorna samo za interveniranje i prikupljanje podataka povezanih s pomorskim nesrećama i nezgodama u kojima su sudjelovala ribarska plovila dulja od 15 metara ili u situacijama u kojima su plovila kraća od 15 metara sudjelovala u nesrećama koje uključuju plovila obuhvaćena djelokrugom Direktive 2009/18/EZ (11), te da je stoga broj nesreća i nezgoda u kojima sudjeluju ribarska plovila sigurno veći nego što je navedeno u godišnjim izvješćima EMSA-e; |
| --- | --- |

9.

| 10. | primjećuje da ribolov NNN u pomorskim zonama EU-a predstavlja nepošteno tržišno natjecanje za europske ribare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisiju da podupre nacionalne vlasti u nabavi sustava kako bi mogle utvrditi i prijaviti aktivnosti ribolova NNN; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da se profesionalne pomorske aktivnosti općenito smatraju visokorizičnima i opasnima, posebno ribolov, te da je situacija tim gora zbog toga što 85 % plovila EU-a čine plovila za mali priobalni ribolov (ukupne duljine manje od 12 metara) koja su stoga izložena većim rizicima koje prouzročuju nepovoljni vremenski uvjeti i aktivnosti na mjestima blizu obale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da plovila za mali priobalni ribolov imaju više poteškoća u osiguravanju zaštićenih prostora i poboljšanju radnih uvjeta, a rizici su također povezani i s poodmaklom starošću znatnog dijela te flote; naglašava da su ta plovila posebno osjetljiva na ozbiljne meteorološke pojave povezane s klimatskim promjenama; naglašava da je potrebno kontinuirano i koordinirano djelovanje na svim razinama i u svim politikama koje bi bilo usmjereno na ublažavanje posljedica klimatskih promjena i povećanje sposobnosti prilagodbe na njih, jačanje otpornosti i istodobno jamčenje sigurnosnih uvjeta ribara; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da obalne regije, a posebno najudaljenije regije, povijesno ovise o ribarstvu, da su već pogođene posljedicama klimatskih promjena te da bi trebale imati koristi od financijske potpore za ublažavanje tih posljedica, prilagodbu na njih i borbu protiv tih posljedica, konsolidaciju radnih mjesta u sektoru ribarstva i razvoj održivog plavog gospodarstva stvaranjem novih radnih mjesta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da se, unatoč međunarodnim nastojanjima i naporima EU-a da se poboljšaju sigurnosni uvjeti na plovilima, posebno onim ribarskim, međunarodne konvencije kojima se utvrđuju pravila i sustavi za zaštitu brodova i osoba na brodu primjenjuju prije svega na veća plovila iako u mnogim državama članicama postoje nacionalna pravila o mjerama koje se odnose na zaštitu i životne uvjete na manjim plovilima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | zabrinut je zbog odstupanja koja se na temelju međunarodnih konvencija odobravaju malim plovilima u pogledu neobvezujućih radnih i sigurnosnih standarda, što bi moglo dovesti do toga da su opći životni i radni uvjeti manje povoljni za ribare koji rade u određenim segmentima flote i među državama članicama; stoga poziva Komisiju i države članice da poduzmu brze i usklađene mjere kako bi se primijenili slični standardni uvjeti te pružila potpora svim ribarskim plovilima da ih slijede kao temeljne stupove gospodarstva i identiteta malih obalnih zajednica; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponavlja da se radni i životni uvjeti na plovilu ne mogu promatrati odvojeno od sigurnosnih uvjeta; smatra da dobri radni i životni uvjeti na plovilu te odgovarajuća modernizacija plovila poboljšavaju sigurnosne uvjete u kojima se obavljaju ribolovne operacije, ali i stanke i razdoblja odmora ribara, što izravno utječe na njihovu sigurnost, s obzirom na to da je velik dio nesreća i nezgoda na ribarskim plovilima i dalje povezan s ljudskom pogreškom, bez obzira na to je li do nje došlo zbog nedostatka znanja ili osposobljavanja ili zbog umora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | smatra da bi jamčenje pristupačnog i prilagođenog radnog okružja, među ostalim u sektoru ribarstva i akvakulture, s ciljem ponovnog uključivanja na tržište rada i aktivnih i bivših ribara te drugih radnika s invaliditetom u ribarskoj industriji, dovelo do veće socijalne uključenosti i doprinijelo stvaranju većeg broja poticaja za generiranje prihoda u sektoru i ribarskim zajednicama; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe da su pomorski radnici, uključujući ribare, često isključeni iz područja primjene radnopravnog okvira EU-a i nacionalnih radnopravnih okvira država članica ako se u obzir uzme da se mnoga pravila ne primjenjuju na stvarne okolnosti u kojima ti radnici obavljaju svoje aktivnosti; podsjeća na to da je, s obzirom na nemogućnost primjene općih režima rada na ribare jer njihov prihod ovisi o ulovu u skladu s raspoloživim kvotama koje su im dodijeljene, potrebno osigurati da se na pomorce, a posebno ribare, koji su često i vlasnici plovila, na prilagođen način primjenjuje niz osnovnih preduvjeta koji se odnose na radno pravo, uzimajući pritom u obzir navedene okolnosti te specifičnosti sektora obalnog i malog ribolova; |
| --- | --- |

19.

| 20. | podsjeća na pravo ribara na sindikalno udruživanje i korištenje kolektivnog pregovaranja kao načina za poboljšanje svojih radnih uvjeta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da ribolov, ovisno o korištenom ribolovnom alatu, veličini plovila, području djelovanja i vremenskim uvjetima, sa sobom nosi različite faktore rizika povezane s radnim i životnim uvjetima koji se moraju osigurati na plovilu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća na mjere poduzete na međunarodnoj razini, posebno u okviru Torremolinos Protokola (1993.) i Sporazuma iz Cape Towna (2012.), za izmjenu i poboljšanje Torremolinos Konvencije (1977.), koja je donesena kako bi se razmotrilo pitanje sigurnosti ribarskih plovila i naglašava da čak ni nakon smanjenja zahtjeva 2012. ta Konvencija još nije na snazi te apelira na sve države članice koje dosad nisu ratificirale Torremolinos Konvenciju da to učine; podsjeća da je Protokol prenesen u zakonodavstvo EU-a Direktivom Vijeća 97/70/EZ o uspostavi usklađenog sigurnosnog sustava za ribarske brodove duljine 24 metra i više (12); |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja donošenje Dobrovoljnih smjernica Međunarodne pomorske organizacije za projektiranje, izgradnju i opremanje malih ribarskih plovila iz 2005., međutim podsjeća da su te smjernice dobrovoljne te stoga mogu služiti samo kao putokaz i da ne postoji zakonska obveza ili standardizacija osnovnih normi mjerodavnih za plovila za mali priobalni ribolov; ističe da su neke države članice donijele odredbe o izgradnji i sigurnosti malih ribarskih plovila te životnim uvjetima na takvim plovilima i preporučuje da se ta pravila usklade na razini EU-a; |
| --- | --- |

23.

| 24. | podsjeća da je krajnji cilj ZRP-a da ribolovna aktivnost bude socijalno, okolišno i gospodarski održiva; naglašava da je poboljšanje životnih standarda, uz bolje radne i sigurnosne uvjete, jedan od elemenata za promicanje zapošljavanja i razvoja obalnih zajednica, privlačenje mladih i ostvarivanje generacijske obnove koja je ključna za preživljavanje te djelatnosti, kojom se također osigurava zdrava hrana; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe da uspješno suočavanje s trenutačnim kretanjima, kao što su širenje proizvodnje energije na moru, učinkovita provedba zaštićenih morskih područja i potpuna provedba obveze iskrcavanja, može utjecati na privlačenje mladih generacija u taj sektor; apelira na države članice da dodijele sredstva EU-a za potporu zapošljavanju, promicanje održivog ribolova i povećanje rodne ravnopravnosti u toj industriji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | apelira na Komisiju i države članice da osiguraju da se na ribarskim plovilima, neovisno o njihovoj veličini, primjenjuju najbolji sigurnosni, radni i životni standardi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća države članice da je rok za prenošenje Direktive (EU) 2017/159 kojom se Konvencija Međunarodne organizacije rada 188 (MOR C188) uključuje u pravni okvir Unije, bio 15. studenog 2019.; podsjeća da je, s obzirom na velik broj samozaposlenih ribara u EU-u i činjenicu da većina njih nije obuhvaćena tom Direktivom, neophodno da države članice ratificiraju Konvenciju MOR-a C188 kako bi se osiguralo pošteno tržišno natjecanje među svim ribarima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice da hitno ratificiraju Konvenciju Međunarodne organizacije rada C188 kako bi se osigurali jednaki uvjeti među ribarskim poduzećima u cijelom svijetu, uzimajući posebno u obzir snažnu međunarodnu dimenziju sektora ribarstva; apelira na države članice da osiguraju potrebne resurse za njezino prenošenje u nacionalno zakonodavstvo i njezinu učinkovitu primjenu te da, po potrebi, delegiraju funkcije inspekcije i izdavanja dokumenata klasifikacijskim društvima, s obzirom na trenutačne probleme u koordinaciji tih funkcija u nekim zemljama; |
| --- | --- |

28.

| 29. | apelira na Komisiju da što brže iznese prijedlog dopunske direktive koja će sadržavati odredbe o kontroli i provedbi, kao što je učinjeno za sektor pomorskog prijevoza, kako bi se uspostavio usklađen sustav inspekcijskih pregleda; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je pri osmišljavanju mehanizma za dobrobit potrebno u obzir uzeti težak rad ribara, na primjer tako da im se zajamči pravo na odlazak u mirovinu prije prosječnog radnika, a da zbog toga ne budu penalizirani; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pozdravlja činjenicu da će novi Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA) pružiti važan doprinos poboljšanju radnih, životnih i sigurnosnih uvjeta na plovilima EU-a i to bez povećanja njihova ribolovnog kapaciteta, s posebnim naglaskom na plovilima za obalni i mali priobalni ribolov; naglašava da EFPRA doprinosi održivosti ribarstva i plavog gospodarstva te doprinosi provedbi UN-ova cilja održivog razvoja br. 14; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva da se u zajedničku ribarstvenu politiku uključe opći socijalni ciljevi usporedno s okolišnim ciljevima te uviđa da je dobrobit radnika na ribarskim plovilima ključna za budućnost te industrije; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava očitu proturječnost između ZRP-a i zahtjeva utvrđenih u socijalnom zakonodavstvu, kao što je Konvencija MOR-a C188, prenesena u pravo EU-a Direktivom (EU) 2017/159; naglašava da se u skladu s tim pravnim tekstovima zahtijeva da plovila duljine 24 metra ili više moraju obvezno imati više prostora na plovilu, a istodobno se ribarskoj industriji zabranjuje da poveća prostor na plovilu; ističe proturječnost između potrebe da države članice poštuju standarde utvrđene u Konvenciji MOR-a C188 i pravila ZRP-a, zbog čega tu obvezu nije moguće ispuniti; apelira na Komisiju da utvrdi alternativne formule za mjerenje ribolovnog kapaciteta, u kontekstu EFPRA-e, te ponovno potvrđuje da bi trebalo dopustiti povećanje bruto tonaže plovila ako su dodatne količine odgovor na potrebu za poboljšanjem sigurnosti i udobnosti posade (poznato i kao socijalna ili sigurnosna tonaža) te da bi te operacije trebale biti prihvatljive za financiranje; naglašava da prostor na plovilu namijenjen za kuhinju, kabine, toalete ili prostore za rekreaciju nema nikakve veze sa sposobnošću plovila da pronađe, ulovi ili skladišti ribu te stoga ni s ribolovnim kapacitetom; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podsjeća da je prosječna starost brodova u europskoj floti 23 godine i da plovila za mali ribolov mogu biti čak starija od 40 godina; naglašava da bi budući Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu trebao uključivati strategiju za modernizaciju flote bez povećanja ribolovnog kapaciteta; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nadalje, naglašava potrebu za redovitim praćenjem i sustavnim statističkim informacijama usklađenima na razini EU-a o nezgodama i nesrećama u kojima sudjeluju plovila koja nisu obuhvaćena Direktivom 2009/18/EZ jer će samo praćenjem i ocjenjivanjem promjena tih podataka po zemljopisnim područjima, flotama i korištenom ribolovnom alatu biti moguće pronaći rješenja kojima će omogućiti poboljšanja te smanjiti broj i spriječiti pojava takvih nesreća, posebno na plovilima za lokalni i priobalni ribolov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | predlaže da Komisija u tom kontekstu razmotri mogućnost proširenja zadaće EMSA-e kako bi joj se omogućili dodatni kapaciteti za provedbu tog praćenja i redovito izvještavanje o tome; |
| --- | --- |

36.

| 37. | osim toga, smatra da bi trebalo osigurati druge uvjete kako bi se održala ribolovna aktivnost i osigurala promjena generacija u tom sektoru, među ostalim ulaganjima u modernizaciju lučke infrastrukture; |
| --- | --- |

37.

Bolje osposobljavanje i osiguravanje priznavanja tog osposobljavanja na razini EU-a

| 38. | ističe da se čini da je zanemareno Izvješće iz Bénodeta, u kojem su utvrđeni problemi povezani s nedostatkom zanimanja mladih za ribarstvo te naglašena raznolikost i složenost sustava osposobljavanja i izdavanja svjedodžbi za ribare među državama članicama, te da nakon dva desetljeća nije došlo do bitnijih promjena; naglašava da na razini EU-a treba uskladiti te homologirati zahtjeve i postupke povezane s osposobljavanjem u području nautike i ribarstva, kao i postupke i zahtjeve u pogledu ukrcaja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe da se kretanje radne snage među državama članicama stalno povećava, pa čak i ono iz trećih zemalja u EU, te da je svaka generacijska obnova radne snage u ribarstvu do koje bi moglo doći zahvaljujući tom kretanju i dalje otežana zbog nedostatka standardizacije sustava osposobljavanja i izdavanja svjedodžbi za ribare; naglašava da je potrebno homologirati te sustave na razini EU-a i uskladiti ih sa zahtjevima konvencija STCW i STCW-F; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da ta situacija očito ugrožava slobodno kretanje osoba, što je temeljno načelo EU-a koje se odražava u mnogim odredbama Ugovora; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe da, čak i ako neka država članica ribaru iz zemlje koja nije u EU-u prizna svjedodžbu za rad u području ribarstva, teško je da će mu omogućiti pristup istom radu u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

41.

| 42. | napominje da je u drugim područjima pomorskih aktivnosti, i rekreativnim i profesionalnim, došlo do važnih pomaka prema međunarodnom priznavanju osposobljavanja, bez obzira na zemlju u kojoj je osposobljavanje stečeno, te da potrebna samo pojačana suradnja za priznavanje osnovnog osposobljavanja koje se pruža u školama ili obrazovnim ustanovama koje su dio međunarodno priznatih nacionalnih obrazovnih sustava svake države članice ili treće zemlje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća da je Međunarodna pomorska organizacija (IMO) u okviru konvencije STCW-F iz 1995. utvrdila određen broj temeljnih standarda osposobljavanja i sigurnosnih uvjeta, uključujući minimalne zahtjeve za osposobljavanje u području sigurnosti za sve vrste i veličine ribarskih plovila; ističe da je ta Konvencija na snazi od rujna 2012., ali se primjenjuje samo u državama koje su je ratificirale; apelira na sve države članice koje još nisu ratificirale tu Konvenciju da to učine; |
| --- | --- |

43.

| 44. | podsjeća na to da će se zahvaljujući uzajamnom priznavanju kvalifikacija i svjedodžbi u području pomorske sigurnosti unutar EU-a povećati mobilnost osoblja i da će pomorska zanimanja postati zanimljivija mladim generacijama; smatra da priznavanje svjedodžbi ne bi trebalo prouzročiti pretjerano financijsko i birokratsko opterećenje; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primjećuje da iako je Europska unija u svoju pravnu stečevinu uvrstila Torremolinos Protokol iz 1993. preko Direktive 97/70/EZ i Konvenciju o radu u ribolovu iz 2007. preko Direktive (EU) 2017/159, dosad nije djelovala jednako brzo i odlučno kad je riječ o osposobljavanju u području sigurnosti; podsjeća da se Odluka (EU) 2015/799 (13) o ovlašćivanju država članica da postanu stranke Konvencije STCW-F ili pristupe toj Konvenciji pokazala neučinkovitom s obzirom na to da su stope ratifikacije i pristupanja država članica i dalje niske; podsjeća da su u skladu Direktivom (EU) 2017/159 države članice obvezne donijeti zakonodavstvo o osposobljavanju ribara i izdavanju svjedodžbi za ribare; stoga naglašava da bi zakonodavstvo Unije o osposobljavanju ribara u području sigurnosti trebalo ići korak dalje od onog što je utvrđeno u Konvenciji STCW-F, među ostalim uvođenjem standarda za sva ribarska plovila kraća od 24 metra, koja čine većinu ribarske flote Unije; poziva Komisiju da predstavi prijedlog direktive o prenošenju Konvencije STCW-F u pravnu stečevinu Unije kako bi se u pravu EU-a dovršila provedba međunarodno dogovorenih minimalnih standarda za jamčenje sigurnosti na moru u ribarstvu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | podsjeća na to da se, iako je stjecanje praktičnog znanja i praktičnog radnog iskustva solidan temelj koji i dalje vrijedi za osposobljavanje ribara u nekim državama članicama, samo izdavanjem službene svjedodžbe kojom se vrednuje praktično iskustvo osigurava da je potrebno znanje priznato na odgovarajući način; budući da službeno izdavanje svjedodžbe ne samo da jača osobni status ribara već je i oblik društvenog priznanja same profesije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ističe da je radnicima u sektoru ribarstva, posebno mladima i osobama zainteresiranima za takav rad, važno omogućiti pravedan i uključiv pristupu savjetovanju, kvalitetnom stažiranju te strukovnom obrazovanju i osposobljavanju, čime će im se omogućiti prilagodba novim tržišnim trendovima, kao što su ekološka hrana, kratki opskrbni lanci, specijalizirani turizam te prodaja i promidžba lokalnih proizvoda uz pomoć novih tehnologija; potvrđuje da su odgovarajuće i specifično obrazovanje i osposobljavanje ključni za poticanje mladih da nastave priobalne ribolovne aktivnosti i tradicije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | potiče osnivanje udruženja mladih europskih ribara radi promicanja generacijske obnove sektora ribarstva te predstavljanja i okupljanja mladih ribara i njihovih organizacija diljem Unije; poziva Komisiju da podrži mobilizaciju proračunskih sredstava za provedbu projekata u tu svrhu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primjećuje da, iako se europska sredstva ulažu u obrazovne ustanove i škole koje pružaju daljnje strukovno obrazovanje i omogućuju izdavanje svjedodžbi u području plavog gospodarstva, ribarstvo se, kao njegov najstariji sektor aktivnosti, i dalje suočava s poteškoćama u pogledu prihvaćanja u tim ustanovama, osim kad je riječ o regionalnim ili nacionalnim programima obrazovanja ili osposobljavanja, bez priznavanja stečenog obrazovanja na europskoj razini; ističe da je potrebno raditi na standardizaciji i homologaciji osposobljavanja za ribare u EU-u te na suradnji među državama članicama; u tu svrhu poziva na potpuno iskorištavanje sredstava Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu (EFPRA) i Europskog socijalnog fonda plus (ESF+); |
| --- | --- |

49.

| 50. | pozdravlja činjenicu da se Europski socijalni fond (ESF) naširoko koristi za revitalizaciju priobalnih i ruralnih područja; podsjeća da bi ribarima trebalo pružiti potporu za nastavak karijere na kopnu ako zbog zdravstvenih razloga, promjena na tržištu rada ili drugih faktora ne mogu nastaviti raditi na moru; smatra da bi se fondovima EU-a, posebno ESF-om, trebala podupirati njihova nesmetana profesionalna tranzicija, među ostalim u vidu cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva Komisiju i države članice da uspostave zajedničke temelje za standardiziran sustav osposobljavanja i izdavanja svjedodžbi za različite kategorije ribara, čime će se omogućiti da se na europskoj razini brzo priznaju svjedodžbe dobivene u određenoj državi članici; smatra da bi to trebalo uključivati postupak priznavanja svjedodžbi koje su stečene izvan Unije, a kompatibilne su s tim europskim sustavom priznavanja osposobljavanja, čime bi se olakšalo kretanje ribara unutar EU-a; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primjećuje da se Direktivom 2005/36/EZ (14) o priznavanju stručnih kvalifikacija ne uspostavlja standardizirana razina osposobljavanja i izdavanja svjedodžbi za sve ribare te se njome otežava kretanje ribara među državama članicama; podsjeća da, iako je Unija uvela posebna, različita pravila za priznavanje svjedodžbi o osposobljenosti pomoraca na temelju Konvencije STCW, Komisija dosad nije predložila posebna pravila kako je predviđeno u Konvenciji STCW-F za priznavanje svjedodžbi o osposobljenosti ribara; stoga poziva Komisiju da predloži konkretne mjere za priznavanje svjedodžbi o osposobljenosti ribara u skladu s odredbama Konvencije STCW-F, ne samo za europske ribare nego i za državljane zemalja koje nisu u EU-u i koje su ratificirale Konvenciju STCW-F ili su joj pristupile; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava da je cilj Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu doprinijeti potpunoj provedbi ZRP-a, ali da će za njegovo ostvarenje ribari morati imati odgovarajuće osposobljavanje i svjedodžbe te da bi stoga dio tog fonda trebao biti namijenjen za osposobljavanje postojećih i novih ribara te za izdavanje svjedodžbi tim ribarima; naglašava da je administrativno opterećenje koje je u nekim zemljama nametnuto u okviru EFPR-a dovelo do ograničenja u korištenju fondova za osposobljavanje, posebno za ribare koji se bave malim ribolovom, te da će se u okviru novog Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu trebati prevladati te poteškoće kako bi se učinkovito doprinijelo osposobljavanju posada; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ističe da je potrebno osigurati da se u podacima o izvršenju EFPRA-e i ESF-a plus navede točan proračun koji svaka država članica koristi za zadovoljavanje regionalnih potreba u pogledu obrazovanja, osposobljavanja, zapošljavanja i uključenosti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ističe da je unatoč tome što se mora ispuniti sve veći broj zahtjeva za rad na plovilu, ponuda osposobljavanja oskudna, zbog čega ponekad plovilo ne može isploviti jer posada mora pohađati obvezno osposobljavanje na kopnu; poziva EU da pomogne u uvođenju fleksibilnijih tečajeva osposobljavanja i da olakša provedbu osposobljavanja na plovilima promicanjem tečajeva na daljinu uz korištenje novih tehnologija; |
| --- | --- |

55.

| 56. | naglašava da su znanje i inovacije ključni za pametan, otporan i održiv rast sektora ribarstva; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ističe da bi, s obzirom na nova radna mjesta koja se mogu otvoriti zahvaljujući plavom i kružnom gospodarstvu te ribolovnom i gastronomskom turizmu, bilo mudro razviti prediktivno strukovno osposobljavanje u vezi s tim novim zanimanjima i potrebama tih sektora za osposobljavanjem, kao što je predloženo za brodarski sektor; |
| --- | --- |

57.

Osiguranje rodne ravnopravnosti u pristupu i zapošljavanju u tom sektoru

| 58. | ističe da, iako dostupni statistički podaci upućuju na to da žene čine samo 12 % zaposlenih u produktivnoj ribolovnoj aktivnosti, brojnim plovilima, posebno plovilima za mali priobalni ribolov, u mnogim slučajevima upravljaju mala obiteljska poduzeća u kojima svu potrebnu logističku i administrativnu potporu neformalno pružaju žene koje u njima čak nisu službeno zaposlene; |
| --- | --- |

58.

| 59. | naglašava da se ribarima treba zajamčiti pristup osposobljavanju i izdavanju svjedodžbi, posebno za sezonsko zapošljavanje i zapošljavanje u nepunom radnom vremenu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | podsjeća da u nekim državama članicama za te žene taj neformalan rad u obliku tih pomoćnih aktivnosti nije osnova za pravo na plaću, socijalno osiguranje, mirovinu ni pokriće u slučaju profesionalne bolesti i da u slučaju obustave djelatnosti, privremenog prekida ili trajne neoperativnosti plovila pravo na socijalne naknade imaju samo zaposlenici u službenom radnom odnosu, čime se povećavaju postojeće nejednakosti među radnicima; naglašava potrebu da države članice u potpunosti profesionaliziraju rad tih žena i da u tu svrhu priznaju njihovu ulogu te da ih integriraju u nacionalne sustave socijalne zaštite; |
| --- | --- |

60.

| 61. | naglašava da se mjerama za privlačenje mladih ljudi u ribolovne aktivnosti mora osigurati rodna ravnoteža i u obzir uzeti uloga žena u cijeloj ribarskoj industriji, od ulova ribe do upravljanja plovilima i akvakulture, stavljanja na tržište i prerade proizvoda ribarstva, kao i njihova uloga u znanosti i administraciji; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva Komisiju da pokrene inicijative kako bi se priznao rad žena u ribarstvu i osigurala jednaka plaća za oba spola; poziva na to da se u strategiji za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025. zahtijeva da se relevantnim sredstvima EU-a podupiru mjere za promicanje sudjelovanja žena na tržištu rada i ravnoteža između poslovnog i privatnog života, potiču ulaganja u ustanove za skrb, podupire žensko poduzetništvo i suzbija rodna segregacija; |
| --- | --- |

62.

| 63. | smatra da nema razloga za isključivanje žena ili otežavanje njihova pristupa toj struci, što pokazuje sve veći broj ženskih članova posade i zapovjednica na operativnim ribarskim plovilima; primjećuje da srećom danas postoji više aktivnih udruga koje zastupaju žene zaposlene u sektoru ribarstva, a posebno u savjetodavnim vijećima za ribarstvo EU-a i sektorskim udrugama; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pozdravlja osnivanje ženskih udruga u sektoru ribarstva u nekim državama EU-a; poziva EU i države članice da podupru promicanje i uspostavu novih udruga kako bi se ženama osigurala veća vidljivost i pomoć; |
| --- | --- |

64.

| 65. | smatra da se uloga žena u sektoru ribarstva, iako često neformalna, mora prepoznati u gospodarskom i socijalnom smislu te adekvatno platiti; ističe da bolja informiranost o njihovim aktivnostima i mjere za poboljšanje njihova statusa i vidljivosti doprinose ne samo njihovu osobnom i društvenom razvoju već i demistifikaciji njihove uloge u sektoru ribarstva; |
| --- | --- |

65.

| 66. | smatra da trenutačna pravila o mjerenju kapaciteta ugrožavaju pristup žena sektoru jer su potrebne odvojene kabine, toaleti i tuševi kako bi se zajamčila njihova privatnost i dobrobit; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva Komisiju i države članice da provedu mjere za poboljšanje kvalifikacija žena koje sudjeluju u plavom gospodarstvu, a posebno u ribarstvu, sakupljanju školjkaša, akvakulturi i sektoru konzerviranja te da promiču službeno priznavanje njihova doprinosa opskrbnom lancu „od mora do industrije”; nadalje, smatra da je potrebno osigurati da sredstva Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu u okviru za razdoblje 2021. – 2027. i nakon toga znatno doprinose jednakom postupanju prema ženama u sektoru pomorstva i ribarstva, posebno sredstva za mjere kojima se poboljšavaju njihovi životni, radni i sigurnosni uvjeti na ribarskim plovilima te osiguravanjem da su u tu svrhu provedene potrebne promjene; |
| --- | --- |

67.

Promicanje profesionalne ribarske aktivnosti i generacijske obnove u sektoru

| 68. | podsjeća da je EU najveće jedinstveno tržište proizvoda ribarstva, no da predstavlja tek 6 % ukupnog svjetskog ulova i uvelike ovisi o uvozu proizvoda ribarstva i akvakulture iz zemalja koje nisu u EU-u; ističe da dio tog uvoza ostvaruju poduzeća i plovila u europskom vlasništvu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | podsjeća da su standardi ZRP-a među najstrožima i da daju važan doprinos okolišnoj, gospodarskoj i socijalnoj održivosti te da, iako još ima dosta prostora za poboljšanje, napredak koji je postignut posljednjih desetljeća pokazuje što se još može učiniti u tom smislu, uz doprinos, s jedne strane, održivosti ribljih stokova i staništa te, s druge strane, povećanju prihoda ribara i vlasnika plovila; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ističe da je promicanje visokih standarda u pogledu ekološke i socijalne održivosti sektora ribarstva, među ostalim faktorima, ključno za privlačenje nove generacije ribara i osiguravanje dugoročne gospodarske stabilnosti u tom sektoru; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva EU da ispita vrijednost mjera kao što je polaganje umjetnih grebena u svojim isključivim gospodarskim pojasevima radi zaštite života u moru; |
| --- | --- |

71.

| 72. | naglašava da su kontinuirana smanjenja potpore EU-a tom sektoru, utvrđena u uzastopnim višegodišnjim financijskim okvirima, a posebno smanjenje sredstava za potporu sektoru ribarstva i zajedničkoj organizaciji tržišta, jedan od faktora koji su doprinijeli pogoršanju stanja u sektoru; stoga ponavlja da je potrebno znatno povećati financijsku potporu EU-a za sektor ribarstva; |
| --- | --- |

72.

| 73. | poziva Komisiju i države članice da poduzmu potrebne mjere kako bi se zadržali i ojačali mehanizmi i sredstva potpore, uključujući financijsku, da bi se promicala koncentracija ponude, među ostalim pružanjem stvarne potpore uspostavi i radu organizacija proizvođača, prije svega za mali priobalni ribolov i artizanalni ribolov; |
| --- | --- |

73.

| 74. | naglašava da se operativnim programima, uz prikladnu financijsku potporu, trebaju poticati organizacije proizvođača da izravno stavljaju na tržište svoje proizvode, i pritom rade u vrijednosnom lancu, što je način na koji će ojačati vrijednost svoje proizvodnje i povećati dodanu vrijednost proizvoda ribarstva; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisiju da u bliskoj suradnji s državama članicama uspostavi i provede mehanizme potpore malom, artizanalnom i priobalnom ribolovu kako bi se omogućilo rješavanje specifičnih problema u tom dijelu sektora; |
| --- | --- |

75.

| 76. | naglašava važnost stvaranja domaćih tržišta za tradicionalne proizvode osobite kvalitete, koji bi se promicali na sajmovima, u malim poduzećima i u ugostiteljstvu, čime bi se povećala dodana vrijednost lokalnih proizvoda i promicao lokalni razvoj; |
| --- | --- |

76.

| 77. | poziva Komisiju da razmotri bolje načine za promicanje stavljanja na tržište prerađenih ribljih proizvoda s većom dodanom vrijednošću, uključujući konzervirane proizvode, po uzoru na određene poljoprivredne proizvode, te programe za vanjsku promidžbu proizvoda ribarstva EU-a, koji bi obuhvaćali njihovo predstavljanje na međunarodnim izložbama i sajmovima; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ističe da je sektor ribarstva važan za socioekonomsku situaciju, zapošljavanje te promicanje ekonomske i socijalne kohezije u najudaljenijim regijama, za čija su gospodarstva karakteristične stalna strukturna ograničenja i slabe mogućnosti za diversifikaciju gospodarstva; smatra da je stoga ključno zadržati i ojačati potporu EU-a sektoru ribarstva u tim regijama, posebno radi nadoknade dodatnih troškova, nastalih zbog udaljenosti, u vezi s prodajom određenih proizvoda ribarstva iz nekih najudaljenijih regija; ističe posebne značajke vrijednosnog lanaca sektora ribarstva u najudaljenijim regijama i smatra da je potrebna posebna potpora za jačanje tih lanaca i olakšavanje pristupa tržištima, a taj bi se cilj mogao postići ne samo ponovnom uspostavom programa mogućnosti koji se posebno odnosi na udaljenost i izoliranost (POSEI) za ribarstvo nego i uspostavom programa „POSEI” za prijevoz kako bi se poduprlo stvaranje i funkcioniranje određenih trgovinskih ruta; |
| --- | --- |

78.

| 79. | naglašava da je potrebno osigurati kontinuitet ribolovne aktivnosti, generacijsku obnovu i veće društveno priznanje tog sektora i njegove važnosti za održivu opskrbu Europljana zdravom hranom iz okolišno zdravih staništa; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ističe važan doprinos ribara napretku u znanstvenim spoznajama, bilo njihovim izravnim sudjelovanjem u prikupljanju podataka o ribolovu bilo suradnjom sa znanstvenom zajednicom u pružanju dodatnih informacija o stanju morskog okoliša, vrstama i staništima te njihovom stanju očuvanosti u znanstvene svrhe; |
| --- | --- |

80.

| 81. | primjećuje da osposobljavanje ribara može imati važnu ulogu u daljnjoj uključenosti u ribolovnim aktivnostima i doprinosu tih aktivnosti zaštiti prirode te u podupiranju provedbe i upotrebe održivijih ribolovnih tehnika u skladu s ciljevima ZRP-a koji se odnose na održivo iskorištavanje resursa; |
| --- | --- |

81.

| 82. | naglašava da je razvoj potencijala za inovacije i istraživanje u području mora u najudaljenijim regijama ključan za poticanje rasta plavog gospodarstva u tim regijama; nadalje, dodaje da povećanje njihova sudjelovanja u međunarodnim istraživačkim mrežama koje bi uključivale njihova sveučilišta, uz poznavanje njihovih jedinstvenih obilježja, najudaljenijim regijama može pomoći da ojačaju svoje inovacijske sustave i otvore radna mjesta; poziva Komisiju da uloži napore kako bi se tim regijama pružila odgovarajuća sredstva za učinkovito proučavanje i iskorištavanje njihove biološke raznolikosti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ističe cilj zajedničke ribarstvene politike koji se odnosi na promicanje selektivnog ribolova te cilj EU-a koji se odnosi na postizanje klimatske neutralnosti do 2050.; ističe napredak ostvaren u pogledu flote kutera s niskim razinama emisija i inovativnim ribolovnim tehnikama kojima se doprinosi postizanju tog cilja za 2050. i cilja selektivnosti; poziva Komisiju da potiče i prioritizira takav razvoj događaja kako bi se sektoru ponudili izgledi zahvaljujući inovacijama; |
| --- | --- |

83.

| 84. | skreće pozornost na to da brodogradnja i znanost zajedno razvijaju pristup „trostruke nule”: nulte stope emisija, nulte stope otpada, nulte stope nesreća na plovilu, kojim se podupire prelazak u projektiranju plovila europskih flota, uključujući artizanalne ribarske flote, na načela koja se u manjoj mjeri temelje na ekonomiji, a u većoj na aspektima kružnog gospodarstva, učinkovitosti i održivosti; |
| --- | --- |

84.

| 85. | primjećuje da bi ribari mogli čak više doprinijeti napretku znanstvenih spoznaja prikupljanjem i bilježenjem okolišnih podataka in situ, pod uvjetom da im se pruže odgovarajuće osposobljavanje i posebne vještine, radi provjere informacija dobivenih preko satelita i drugih instrumenata za daljinsko promatranje; naglašava važnu ulogu sveučilišta i centara za istraživanje mora, u suradnji s pomorskim školama, u pogledu osposobljavanja ribara kako bi zadovoljili tu potrebu; naglašava da je flota Unije, koja se 2019. sastojala od više od 81 000 ribarskih plovila svih veličina, pružila neusporediv broj platformi koje su konstantno i gotovo svakodnevno prikupljale podatke o ribolovu i ostale podatke o moru; primjećuje da je to struktura koja se može i treba koristiti, uz odgovarajuće poticaje u tu svrhu, za prikupljanje još više podataka o morima Europe i svijeta; apelira na službena znanstvena savjetodavna tijela za ribarstvo kao što su Međunarodno vijeće za istraživanje mora (ICES) ili STECF, da u većoj mjeri koriste podatke koje prikuplja flota EU-a; |
| --- | --- |

85.

| 86. | naglašava da će uključenost mladih i generacijska obnova ne samo osigurati kontinuitet te najstarije djelatnosti plavog gospodarstva, već i zadržati stanovništvo u priobalnim područjima i okolnim ruralnim područjima, čime će se očuvati kulturna baština brojnih obalnih zajednica; smatra da je od ključne važnosti da i mlađe generacije budu informiranije i svjesnije pitanja održivosti, uz nove spoznaje, i potrebe da svi doprinesu rješavanju pitanja klimatskih promjena i borbi protiv klimatskih promjena, koje najteže pogađaju mora i obalna područja posvuda na planetu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | smatra bi da sektor ribarstva bio privlačniji mladima kad bi bio povezan s drugim sektorima koji se sve više razvijaju, kao što je turizam, i kad bi ga oni dopunjavali; u tom pogledu apelira na države članice i njihove regije da smanje birokraciju povezanu s ribolovnim turizmom kao izvorom prihoda; nadalje, poziva Komisiju da u okviru postojećih programa EU-a promiče linije potpore za obnovu materijalne i nematerijalne baštine povezane s pomorskim aktivnostima, čuvajući na taj način identitet obalnih zajednica i jačajući njihovo iskorištavanje u turističke svrhe; |
| --- | --- |

87.

| 88. | primjećuje da je zaštita okoliša pitanje koje izaziva sve veću zabrinutost mladih u Europi; naglašava važnost održivog upravljanja ribarstvom kako bi se privukli mladi ribari; poziva na promicanje ribolova koji ima mali utjecaj na okoliš ne samo kao načina za smanjenje učinka ribarstva na morski okoliš, već i za privlačenje novih generacija ribara; |
| --- | --- |

88.

| 89. | naglašava da ribolovni turizam ima znatan neiskorišteni potencijal; |
| --- | --- |

89.

| 90. | naglašava da je za održiv razvoj i zaštitu morskog okoliša važno uključiti ribare u suradničko pomorsko prostorno planiranje u zajednici; |
| --- | --- |

90.

| 91. | podsjeća na važnost znanja o oceanima u okviru kojeg se mora promicati digitalna pismenost i digitalizacija ribolovne aktivnosti; ističe da, unatoč poboljšanjima vještina među starijim korisnicima, mlađe generacije lakše i intuitivnije koriste softverske aplikacije, bilo da je riječ o prikupljanju i bilježenju podataka u skladu s novom Uredbom o kontroli ribarstva koja se trenutačno preispituje, bilo da je riječ o upotrebi novih aplikacija i opreme za poboljšanje sigurnosti, radnih uvjeta i dobrobiti ribara na moru; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pozdravlja strateške promjene u EU-u, posebno zelenu i digitalnu tranziciju, koje moraju doprinositi zaštititi postojećih radnih mjesta te stvaranju novih i kvalitetnih radnih mjesta u područjima koja snažno ovise o ribarstvu te dodatno potaknuti njihov gospodarski razvoj; naglašava važnost očuvanja tradicionalnih zanimanja u sektoru ribarstva, uz uravnoteženu tranziciju kako bi se spriječio gubitak dodane vrijednosti iskustva koja su stekli stariji ribari; apelira na Komisiju i države članice da uspostave sustave cjeloživotnog učenja kako bi vještine bile u skladu s vremenom i kako bi se stvorile prilike za sve dobne skupine; |
| --- | --- |

92.

| 93. | naglašava da su poboljšanja u stanju očuvanosti ribljih stokova dovela do povećanja produktivnosti i prosječnih plaća ribara te doprinijela smanjenju emisija ugljičnog dioksida i drugih stakleničkih plinova; ističe da su ribari sve više uključeni u skupljanje otpada, ne samo od izgubljenog ili ostavljenog ribolovnog alata, već svog morskog otpada, te da bi trebalo prepoznati, poticati i adekvatno nagraditi njihov ekološki doprinos; u tom pogledu naglašava mogućnost da se razmotri podupiranje stvaranja novih aktivnosti i dodatnih tokova prihoda povezanih s prikupljanjem morskog otpada i provedbom europske strategije za plastiku u kružnom gospodarstvu; |
| --- | --- |

93.

| 94. | naglašava da je održivo upravljanje ribljim stokovima i utvrđivanje ribolovnih kvota u skladu s ciljem obnavljanja i održavanja ribljih stokova iznad razina biomase koje omogućuju postizanje najvišeg održivog prinosa ključno za stvaranje gospodarskog okružja u kojem se mladi osjećaju dovoljno sigurno da poduzmu potrebna ulaganja kako bi postali ribari; |
| --- | --- |

94.

| 95. | naglašava da je neophodno da države članice stvore potrebne gospodarske poticaje i lučku infrastrukturu za pravilno prikupljanje i recikliranje otpada i plastike koje prikupe mladi ribari koji zauzvrat, uz svoju osnovnu djelatnost, mogu za sebe ostvariti financijsku korist; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva države članice da, u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) br. 1380/2013 o ZRP-u, pri dodjeli ribolovnih mogućnosti koje su im na raspolaganju primjenjuju i kriterije u vezi s dobi; |
| --- | --- |

96.

| 97. | pozdravlja činjenicu da će novi Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu za razdoblje 2021. – 2027. pružiti pomoć i potporu mladim ribarima kad prvi put kupuju plovilo ili ribarsko poduzeće; naglašava da je mlade potrebno privući ne samo kad je riječ o ribolovnim aktivnostima na moru, već i o upraviteljima ribarskih i akvakulturnih poduzeća, čime će se osigurati generacijska obnova u cijelom sektoru; poziva države članice da promiču tu obnovu uklanjanjem prepreka i podupiranjem ljudi koji žele započeti karijeru u sektoru ribarstva te da rješavaju pitanja kao što su početni visoki troškovi osnivanja poduzeća, metode dodjele ribolovnih mogućnosti, nestabilnost prihoda, rodna ravnopravnost i nesigurnost u pogledu trajanja karijere; |
| --- | --- |

97.

| 98. | ponavlja da je, kao sredstvo za zaštitu prihoda od ribolova, sektoru i radnicima u tom sektoru potrebno osigurati odgovarajuću gospodarsku i socijalnu naknadu kao protutežu zbog mjera uvedenih za očuvanje resursa ili potpore za privremenu obustavu aktivnosti za potrebe upravljanjem resursima; u tu svrhu predlaže da EFPRA podupre stvaranje fonda za naknadu plaća, kojim bi se jamčila razina izgubljenog prihoda i kojim bi se obuhvatila razdoblja zabrane ribolova te da se ta razdoblja uzimaju u obzir kao stvarno radno vrijeme za mirovinu i druga prava iz sustava socijalne sigurnosti; nadalje, podupire uspostavu zajamčene minimalne plaće; |
| --- | --- |

98.

| 99. | poziva Komisiju i države članice da podrže napore za promicanje socijalnog dijaloga među strankama, posebno za sljedeće aktivnosti: (a) osposobljavanje mladih poduzetnika u sektoru ribarstva; (b) stručno usavršavanje i razvoj vještina za održivo ribarstvo; (c) podizanje razine osviještenosti o dobrim ribolovnim praksama; (d) sigurnost i zaštitu ljudskih života na moru; (e) zdravlje i sigurnost radnika na plovilu; |
| --- | --- |

99.

| 100. | podsjeća da bi ulaganje u generacijsku obnovu trebalo i dalje biti prioritet EU-a, čija je prehrambena samodostatnost jedan od najvećih uspjeha našeg zajedničkog projekta te da postupno starenje onih koji rade u sektoru ribarstva predstavlja stvaran rizik; |
| --- | --- |

100.

| 101. | smatra da bi posebnu pozornost i potporu trebalo posvetiti malom ribolovu, koji je potencijalno manje neumjeren i održiviji, ne samo u pogledu upravljanja biološkim resursima već i sa socioekonomskog stajališta; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ističe da je generacijska obnova, koja obuhvaća ribare koji su dobro osposobljeni i informirani o najnovijim tehnologijama, postupcima i načinima osiguravanja održivosti resursa, također način na koji EU može doprinijeti globalnim kretanjima za suzbijanje, smanjenje i zaustavljanje ribolova NNN; |
| --- | --- |

102.

| 103. | smatra da su generacijska obnova i diversifikacija aktivnosti i dalje izazov te da bi EFPRA trebala poduzeti korake za promicanje stručnog osposobljavanja i profesionalnog razvoja te za povećanje prihoda i sigurnosti zaposlenja; |
| --- | --- |

103.

| 104. | naglašava da su potreba za poboljšanjem slike o tom sektoru, uključujući ulogu žena, te radnih, životnih i sigurnosnih uvjeta na plovilima kako bi se privukle nove generacije, kao i potreba za poboljšanjem postupaka za priznavanje svjedodžbi u području ribarstva, s obzirom na prepreke kretanju ribara između država članica i potrebu za radnicima u tom sektoru, faktori koji potiču zapošljavanje ribara iz zemalja koje nisu u EU-u koji su u nekim slučajevima zaposleni ilegalno; |
| --- | --- |

104.

| 105. | smatra, u skladu s mišljenjem Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o socijalnoj dimenziji ribarstva, da je ključno izraditi opća načela i operativne smjernice za pravedne usluge na tržištu rada u sektoru ribarstva jer su ribari koji nisu iz EU-a važni kako bi se očuvala aktivnost u sektoru u više regija; u tom pogledu naglašava da bi Komisija i države članice trebale promicati smjernice o dostojnom zapošljavanju ribara migranata koje su 2020. izradili europski socijalni partneri u sektoru ribarstva; |
| --- | --- |

105.

| 106. | poziva Komisiju i Vijeće EU-a da iskoriste svoju trgovinsku politiku kako bi osigurali da se slični okolišni standardi i standardi socijalne održivosti primjenjuju i na europske i na strane subjekte, čime se unutarnje tržište otvara samo za sukladne proizvode; primjećuje da bi u protivnom EU poslao pogrešnu poruku međunarodnoj zajednici i nagradio one koji najmanje čine za održivost ribljih stokova i pravedno postupanje prema ribarima; |
| --- | --- |

106.

| 107. | izražava zabrinutost zbog položaja ribara kojima je u praksi uskraćeno biračko pravo, među ostalim na izborima za Europski parlament, jer se nalaze na otvorenom moru; apelira na države članice da osiguraju da članovi posade koji su građani EU-a i koji se nalaze na moru mogu stvarno ostvariti svoje biračko pravo u različitim izbornim postupcima; |
| --- | --- |

107.

| 108. | primjećuje da će mali priobalni ribolov ribarima vjerojatno omogućiti bolju ravnotežu između poslovnog i privatnog života te stoga naglašava važnost promicanja regulatornog okvira kojim se štiti mali ribolov; |
| --- | --- |

108.

| 109. | poziva na uvođenje novih programa u području socijalne kohezije; pozdravlja pilot-projekte za osnovni dohodak u obalnim područjima EU-a s najnižim BDP-om po stanovniku, među ostalim u najudaljenijim regijama; |
| --- | --- |

109.

| 110. | poziva Komisiju i države članice da povećaju razinu osviještenosti u Europi, a posebno među mlađim generacijama, uključujući škole i agencije za zapošljavanje, o važnosti ribolovnih aktivnosti kao prilike za razvoj karijere; naglašava i doprinos ribara opskrbi hranom u Europi, zaštiti i očuvanju oceana i morskog života te oblikovanju kulture i načina života u obalnim zajednicama, boreći se protiv predrasude da su ribari grabežljivci koje zanima samo iskorištavanje resursa bez razmišljanja o budućnosti; |
| --- | --- |

110.

| 111. | podsjeća da europske flote ispunjavaju najviše standarde u svijetu u pogledu sigurnosti, radnih uvjeta, kvalificiranih radnih mjesta, zaštite okoliša i biološke raznolikosti, da su svođenjem svog ekološkog otiska na najmanju moguću mjeru pokazale svoje zalaganje za taj prioritet, tako što su podupirale i pomagale razvoj novih tehnologija kontrole te tako što su se stalno prilagođavale novim i zahtjevnim propisima te da se, iako je rad na unapređenju europskih politika i dalje u tijeku, u okviru ZRP-a već desetljećima u obzir uzima potreba za znanstvenim upravljanjem vrstama; |
| --- | --- |

111.

| 112. | poziva Komisiju da u suradnji s državama članicama i njihovim obalnim regijama osmisli odgovarajuću strategiju za promicanje europske ribe, popraćenu primjerenom financijskom potporom, među ostalim za vrste koje su manje tražene i imaju nižu komercijalnu vrijednost, kako bi se povećala njihova vrijednost i istodobno izbjeglo usmjeravanje napora na vrednije vrste, za koje je stoga vjerojatnije da su prekomjerno iskorištene; |
| --- | --- |

112.

| 113. | naglašava važnost povećanja ulaganja u istraživanje, modernizaciju i inovacije od kojih će koristi imati mladi ribari i obalne zajednice; |
| --- | --- |

113.

| 114. | naglašava da je potrebno promicati i podupirati dekarbonizaciju ribarske flote, koja trenutačno ovisi 100 % o fosilnim gorivima, kako bi se omogućilo da sektor ribarstva učinkovito doprinosi europskom zelenom planu i podržava pristup mladih generacija sektoru ribarstva inovativnim inicijativama; |
| --- | --- |

114.

| 115. | prepoznaje ribare kao opskrbljivače hranom i ključne radnike, koji su čak i tijekom katastrofalnih događaja kao što je pandemija bolesti COVID-19 nastavili osiguravati dnevne iskrcaje u zahtjevnim okružjima; ističe znatne ekonomske i socijalne učinke pandemije bolesti COVID-19 i potrebu da države članice dodijele dovoljno sredstava EU-a kako bi se poduprlo očuvanje i otvaranje radnih mjesta u sektoru ribarstva i plavom gospodarstvu; |
| --- | --- |

115.

| 116. | skreće pozornost na učinak povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz EU-a na sektor ribarstva, posebno u priobalnim regijama pogođenih ribarskih flota; smatra da se taj učinak neće odraziti samo na ribarska plovila i ribare već i na cijelu zajednicu i zapošljavanje u tim područjima. |
| --- | --- |

116.

| 117. | naglašava da će se pri generacijskoj obnovi morati u obzir uzeti ciljevi europskog zelenog plana i potreba za osiguravanjem digitalne tranzicije i u plavom gospodarstvu; primjećuje da to znači ne samo da će se u sektor ribarstva privući mladi, nego i da će im se omogućiti da budu informirani i odgovarajuće osposobljeni te će im se ponuditi privlačni izgledi za razvoj karijere i prilika za poboljšanje njihove osobne situacije, posebno poboljšanjem njihovih prihoda i osiguranjem održivosti prihoda, te doprinijeti koheziji njihovih lokalnih zajednica, osobito u najizoliranijim priobalnim regijama i regijama s najmanjom mogućnošću pronalaska radnog mjesta te će im se na taj način omogućiti da postanu nositelji gospodarskih, društvenih i ekoloških promjena u tim područjima i istodobno će se ojačati uloga žena u tom sektoru uz pomoć veće mobilnosti i prilika za zapošljavanje na cijelom području EU-a, bez poteškoća ili ograničenja u priznavanju njihovih vještina i osposobljavanja; smatra da generacijska obnova ne smije dovesti do sukoba među generacijama i da bi trebala uključivati ribare svih dobnih skupina kako bi se osigurala ravnoteža u ekološkoj i digitalnoj tranziciji da bi se osiguralo da se ne izgubi naslijeđe iskustva; |
| --- | --- |

117.

| 118. | podsjeća da će sljedeća generacija europskih ribara ne samo poboljšati konkurentnost sektora ribarstva EU-a u budućnosti, već će i doprinijeti osiguravanju opskrbe hranom u Europi u predstojećim godinama; |
| --- | --- |

118.

| 119. | poziva Komisiju da se u svojem sljedećem izvješću o provedbi ZRP-a pozabavi aspektima i zahtjevima iz ove Rezolucije; |
| --- | --- |

119.

| 120. | zaključuje da ova Rezolucija pruža jedinstvenu priliku da se naglasi vrijednost onih koji će biti budućnost europskog sektora ribarstva, čija je važnost strateška, i pokazati Europi koji put treba slijediti: više mladih ribara, bolji ribolov i bolje prakse; |
| --- | --- |

120.

o

o o

| 121. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru, Odboru regija te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

121.

---

(1)  SL L 25, 31.1.2017., str. 12.

(2)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

(3)  SL C 14, 15.1.2020., str. 67.

(4)  SL C 285, 29.8.2017., str. 150.

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Fishery_statistics#The_factors_of_production

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/10166544/KS-02-19%E2%80%91681-EN-N.pdf/c701972f-6b4e-b432-57d2-91898ca94893

(7)  Uredba Vijeća (EZ) br. 1005/2008 od 29. rujna 2008. o uspostavi sustava Zajednice za sprečavanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova, odvraćanje od njega i njegovo zaustavljanje, o izmjeni uredaba (EEZ) br. 2847/93, (EZ) br. 1936/2001 i (EZ) br. 601/2004 i o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 1093/94 i (EZ) br. 1447/1999 (SL L 286, 29.10.2008., str. 1.).

(8)  Na temelju omjera plovila starijih od 25 godina i ukupnog broja plovila: https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do

(9)  https://ec.europa.eu/fisheries/facts_figures_en?qt-facts_and_figures=2

(10)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/RCI/#?vis=outermost.population&lang=en

(11)  SL L 131, 28.5.2009., str. 114.

(12)  SL L 34, 9.2.1998., str. 1.

(13)  Odluka Vijeća (EU) 2015/799 od 18. svibnja 2015. o ovlašćivanju država članica da postanu stranke, u interesu Europske unije, Međunarodne konvencije Međunarodne pomorske organizacije o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima. (SL L 127, 22.5.2015., str. 20.).

(14)  Direktiva 2005/36/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 7. rujna 2005. o priznavanju stručnih kvalifikacija. (SL L 255, 30.9.2005., str. 22.).

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/84

---

P9_TA(2021)0387

Planovi i mjere za ubrzanje prijelaza na inovacije bez upotrebe životinja u istraživanjima, regulatornim ispitivanjima i obrazovanju

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o planovima i mjerama za ubrzanje prijelaza na inovacije bez upotrebe životinja u istraživanjima, regulatornim ispitivanjima i obrazovanju (2021/2784(RSP))

(2022/C 117/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 13. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 13. i 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2010/63/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. rujna 2010. o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije („Uredba REACH”) (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1907/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2006. o registraciji, evaluaciji, autorizaciji i ograničavanju kemikalija (REACH) i osnivanju Europske agencije za kemikalije („Uredba REACH”) (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1107/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 21. listopada 2009. o stavljanju na tržište sredstava za zaštitu bilja i stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 79/117/EEZ i 91/414/EEZ (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 528/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 22. svibnja 2012. o stavljanju na raspolaganje na tržištu i uporabi biocidnih proizvoda (4),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o kozmetičkim proizvodima (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. studenoga 2009. o kozmetičkim proizvodima (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2018. o globalnoj zabrani ispitivanja na životinjama u kozmetičke svrhe (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. svibnja 2018. o globalnoj zabrani ispitivanja na životinjama u kozmetičke svrhe (6),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. ožujka 2021. pod naslovom „Strategija Unije za održive kemikalije: vrijeme je za rezultate” (6941/21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 15. ožujka 2021. pod naslovom „Strategija Unije za održive kemikalije: vrijeme je za rezultate” (6941/21),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 5. veljače 2020. naslovljeno „Izvješće za 2019. o statističkim podacima o korištenju životinja u znanstvene svrhe u državama članicama Europske unije u razdoblju 2015. – 2017.” (COM(2020)0016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 5. veljače 2020. naslovljeno „Izvješće za 2019. o statističkim podacima o korištenju životinja u znanstvene svrhe u državama članicama Europske unije u razdoblju 2015. – 2017.” (COM(2020)0016),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Novi europski istraživački prostor (EIP) za istraživanje i inovacije” (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Novi europski istraživački prostor (EIP) za istraživanje i inovacije” (COM(2020)0628),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Farmaceutska strategija za Europu” (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 25. studenoga 2020. naslovljenu „Farmaceutska strategija za Europu” (COM(2020)0761),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 11. prosinca 2019. naslovljenu „Europski zeleni plan” (COM(2019)0640),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Europa na djelu: oporavak i priprema za sljedeću generaciju” (COM(2020)0456),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o strategiji održivosti za kemikalije (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. srpnja 2020. o strategiji održivosti za kemikalije (7),

| — | uzimajući u obzir Posebno istraživanje Eurobarometra br. 340 o znanosti i tehnologiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Posebno istraživanje Eurobarometra br. 340 o znanosti i tehnologiji,

| — | uzimajući u obzir drugo privremeno izvješće o internetskom savjetovanju o budućnosti Europe i ključne zaključke dijaloga i savjetovanja s građanima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir drugo privremeno izvješće o internetskom savjetovanju o budućnosti Europe i ključne zaključke dijaloga i savjetovanja s građanima,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. lipnja 2015. o europskoj građanskoj inicijativi „Ne vivisekciji” (C(2015)3773), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 3. lipnja 2015. o europskoj građanskoj inicijativi „Ne vivisekciji” (C(2015)3773),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da se Direktivom 2010/63/EU o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe utvrđuje konačni cilj „potpune zamjene postupaka na živim životinjama ... čim to postane znanstveno moguće učiniti” te budući da se u njoj ističe da bi se upotreba životinja u te svrhe trebala razmatrati samo ako metoda koja ne uključuje životinje nije dostupna; budući da, usprkos tomu, prema najnovijim podacima iz 2018. od stupanja na snagu te Direktive nije došlo do bitnijeg smanjenja ukupnog broja životinja koje se koriste u znanstvene svrhe; |
| --- | --- |

A.

budući da se Direktivom 2010/63/EU o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe utvrđuje konačni cilj „potpune zamjene postupaka na živim životinjama ... čim to postane znanstveno moguće učiniti” te budući da se u njoj ističe da bi se upotreba životinja u te svrhe trebala razmatrati samo ako metoda koja ne uključuje životinje nije dostupna; budući da, usprkos tomu, prema najnovijim podacima iz 2018. od stupanja na snagu te Direktive nije došlo do bitnijeg smanjenja ukupnog broja životinja koje se koriste u znanstvene svrhe;

| B. | budući da se Direktivom zahtijeva transparentnost pri upotrebi životinja u znanosti i da se ona primjenjuje na upotrebu životinja u svim disciplinama, od osnovnog do primijenjenog istraživanja, u razvoju lijekova te ispitivanju sigurnosti kemikalija; budući da i dalje nema transparentnosti; budući da su je sve države članice prenijele u svoja nacionalna zakonodavstva i budući da svi sektorski zakonodavni akti, kao što su oni koji se odnose na farmaceutske proizvode, hranu ili kemikalije, moraju biti usklađeni s ciljevima Direktive, što znači da bi se žive životinje trebale upotrebljavati samo ako trenutačno nisu dostupne prikladne alternative; budući da je takvo usklađivanje potrebno za zaštitu zdravlja ljudi i životinja te okoliša; |
| --- | --- |

B.

budući da se Direktivom zahtijeva transparentnost pri upotrebi životinja u znanosti i da se ona primjenjuje na upotrebu životinja u svim disciplinama, od osnovnog do primijenjenog istraživanja, u razvoju lijekova te ispitivanju sigurnosti kemikalija; budući da i dalje nema transparentnosti; budući da su je sve države članice prenijele u svoja nacionalna zakonodavstva i budući da svi sektorski zakonodavni akti, kao što su oni koji se odnose na farmaceutske proizvode, hranu ili kemikalije, moraju biti usklađeni s ciljevima Direktive, što znači da bi se žive životinje trebale upotrebljavati samo ako trenutačno nisu dostupne prikladne alternative; budući da je takvo usklađivanje potrebno za zaštitu zdravlja ljudi i životinja te okoliša;

| C. | budući da su prethodna ispitivanja na životinjama doprinijela napretku u razvoju postupaka liječenja bolesti ljudi, kao i razvoju lijekova, anestetika i sigurnih cjepiva, uključujući cjepiva protiv bolesti COVID-19, te su također imala važnu ulogu na području zdravlja životinja; |
| --- | --- |

C.

budući da su prethodna ispitivanja na životinjama doprinijela napretku u razvoju postupaka liječenja bolesti ljudi, kao i razvoju lijekova, anestetika i sigurnih cjepiva, uključujući cjepiva protiv bolesti COVID-19, te su također imala važnu ulogu na području zdravlja životinja;

| D. | budući da je tijekom 2017. prijavljeno 9,58 milijuna slučajeva upotrebe životinja u znanstvene svrhe; budući da je glavna svrha te upotrebe bila istraživanje (69 %), zatim regulatorna upotreba u svrhu ispunjavanja zakonodavnih zahtjeva (23 %) i rutinska proizvodnja (5 %); budući da je većina ispitivanja provedenih u regulatorne svrhe bila povezana s medicinskim proizvodima za ljude (61 %), zatim veterinarsko-medicinskim proizvodima (15 %) te industrijskim kemikalijama (11 %) (8); budući da su se u nekim dijelovima EU-a za takva ispitivanja upotrebljavali nečovjekoliki primati i da su se mnoge druge vrste životinja upotrebljavale u znanstvene svrhe svake godine; budući da se u samo jednoj godini 12 milijuna (9) životinja uzgoji i usmrti u svrhu ispitivanja na životinjama, a da se pritom ne koriste u stvarnim pokusima; |
| --- | --- |

D.

budući da je tijekom 2017. prijavljeno 9,58 milijuna slučajeva upotrebe životinja u znanstvene svrhe; budući da je glavna svrha te upotrebe bila istraživanje (69 %), zatim regulatorna upotreba u svrhu ispunjavanja zakonodavnih zahtjeva (23 %) i rutinska proizvodnja (5 %); budući da je većina ispitivanja provedenih u regulatorne svrhe bila povezana s medicinskim proizvodima za ljude (61 %), zatim veterinarsko-medicinskim proizvodima (15 %) te industrijskim kemikalijama (11 %) (8); budući da su se u nekim dijelovima EU-a za takva ispitivanja upotrebljavali nečovjekoliki primati i da su se mnoge druge vrste životinja upotrebljavale u znanstvene svrhe svake godine; budući da se u samo jednoj godini 12 milijuna (9) životinja uzgoji i usmrti u svrhu ispitivanja na životinjama, a da se pritom ne koriste u stvarnim pokusima;

| E. | budući da je skup modela za ispitivanje koji ne uključuju životinje sve veći i da pokazuje potencijal za postizanje boljeg razumijevanja bolesti i bržeg otkrivanja učinkovitih načina liječenja; budući da taj skup uključuje, na primjer, novu tehnologiju „organa na čipu”, sofisticirane računalne simulacije, 3-D kulture ljudskih stanica za ispitivanje lijekova kao i druge moderne modele i tehnologije; |
| --- | --- |

E.

budući da je skup modela za ispitivanje koji ne uključuju životinje sve veći i da pokazuje potencijal za postizanje boljeg razumijevanja bolesti i bržeg otkrivanja učinkovitih načina liječenja; budući da taj skup uključuje, na primjer, novu tehnologiju „organa na čipu”, sofisticirane računalne simulacije, 3-D kulture ljudskih stanica za ispitivanje lijekova kao i druge moderne modele i tehnologije;

| F. | budući da je Zajednički istraživački centar (JRC) Europske komisije objavio niz izvješća u kojima se navode i opisuju napredni modeli koji ne uključuju životinje u sedam područja patologije s ciljem bržeg razvoja tih tehnologija; budući da bi inicijative EU-a u području istraživanja, inovacija i obrazovanja trebale biti u potpunosti usklađene s prioritetima utvrđenima u tim analizama; |
| --- | --- |

F.

budući da je Zajednički istraživački centar (JRC) Europske komisije objavio niz izvješća u kojima se navode i opisuju napredni modeli koji ne uključuju životinje u sedam područja patologije s ciljem bržeg razvoja tih tehnologija; budući da bi inicijative EU-a u području istraživanja, inovacija i obrazovanja trebale biti u potpunosti usklađene s prioritetima utvrđenima u tim analizama;

| G. | budući da, iako je formalno poticanje metoda koje ne uključuju životinje specifično za EU, postoje birokratske prepreke njihovu prihvaćanju, nema odgovarajućih zahtjeva za njihovu uporabu te su sredstva za njihov razvoj i dalje nedostatna; |
| --- | --- |

G.

budući da, iako je formalno poticanje metoda koje ne uključuju životinje specifično za EU, postoje birokratske prepreke njihovu prihvaćanju, nema odgovarajućih zahtjeva za njihovu uporabu te su sredstva za njihov razvoj i dalje nedostatna;

| H. | budući da europski građani dosljedno podržavaju prestanak upotrebe životinja u znanstvene svrhe; |
| --- | --- |

H.

budući da europski građani dosljedno podržavaju prestanak upotrebe životinja u znanstvene svrhe;

| I. | budući da su u okviru Komisije Glavna uprava za okoliš, Glavna uprava za zdravlje i sigurnost hrane, Glavna uprava za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike, Glavna uprava za istraživanje i inovacije te Zajednički istraživački centar (JRC) odgovorni za različita područja istraživanja i ispitivanja na životinjama; budući da ne postoji formalni koordinacijski mehanizam kojim bi se zajamčio aktivan, dosljedan i na sinergiji zasnovan pristup na temelju kojeg bi se postigao cilj potpune zamjene životinja; |
| --- | --- |

I.

budući da su u okviru Komisije Glavna uprava za okoliš, Glavna uprava za zdravlje i sigurnost hrane, Glavna uprava za unutarnje tržište, industriju, poduzetništvo te male i srednje poduzetnike, Glavna uprava za istraživanje i inovacije te Zajednički istraživački centar (JRC) odgovorni za različita područja istraživanja i ispitivanja na životinjama; budući da ne postoji formalni koordinacijski mehanizam kojim bi se zajamčio aktivan, dosljedan i na sinergiji zasnovan pristup na temelju kojeg bi se postigao cilj potpune zamjene životinja;

| J. | budući da su Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) i Europska agencija za lijekova (EMA) usvojile strategije za aktivno smanjenje i zamjenu ispitivanja na životinjama, ali Europska agencija za kemikalije (ECHA) još treba donijeti takvu strategiju te je ona naglasila da su potrebna izravna ciljana ulaganja kako bi se razvile učinkovite prognostičke toksikološke metode i izravno podržali regulatorni ciljevi; |
| --- | --- |

J.

budući da su Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) i Europska agencija za lijekova (EMA) usvojile strategije za aktivno smanjenje i zamjenu ispitivanja na životinjama, ali Europska agencija za kemikalije (ECHA) još treba donijeti takvu strategiju te je ona naglasila da su potrebna izravna ciljana ulaganja kako bi se razvile učinkovite prognostičke toksikološke metode i izravno podržali regulatorni ciljevi;

| K. | budući da je pozitivan utjecaj povijesne zabrane ispitivanja na životinjama u kozmetičke svrhe na dobrobit životinja u EU-u uspio pokazati da je postupno ukidanje ispitivanja na životinjama moguće bez ugrožavanja razvoja sektora kozmetike; budući da, unatoč tomu, i dalje postoje regulatorni zahtjevi za nastavak ispitivanja na životinjama u pogledu učinaka na radnike koji rukuju kemijskim sastojcima koji se upotrebljavaju isključivo u kozmetici i u pogledu njihova utjecaja na okoliš; budući da je utvrđivanje jasnih rokova za postupno ukidanje takvog ispitivanja u EU-u ipak potaknulo inovacije u poduzećima EU-a i uživalo javnu potporu; |
| --- | --- |

K.

budući da je pozitivan utjecaj povijesne zabrane ispitivanja na životinjama u kozmetičke svrhe na dobrobit životinja u EU-u uspio pokazati da je postupno ukidanje ispitivanja na životinjama moguće bez ugrožavanja razvoja sektora kozmetike; budući da, unatoč tomu, i dalje postoje regulatorni zahtjevi za nastavak ispitivanja na životinjama u pogledu učinaka na radnike koji rukuju kemijskim sastojcima koji se upotrebljavaju isključivo u kozmetici i u pogledu njihova utjecaja na okoliš; budući da je utvrđivanje jasnih rokova za postupno ukidanje takvog ispitivanja u EU-u ipak potaknulo inovacije u poduzećima EU-a i uživalo javnu potporu;

| L. | budući da će zamjena ispitivanja na životinjama naprednim metodama koje ne uključuju životinje biti nužna za postizanje ambicioznih ciljeva Komisije u pogledu zdravlja i okoliša utvrđenih u planu za oporavak Next Generation EU i u europskom zelenom planu, i budući da su već dostupne vrednovane alternative koje ne uključuju životinje, tim se alternativama mora dati prednost; |
| --- | --- |

L.

budući da će zamjena ispitivanja na životinjama naprednim metodama koje ne uključuju životinje biti nužna za postizanje ambicioznih ciljeva Komisije u pogledu zdravlja i okoliša utvrđenih u planu za oporavak Next Generation EU i u europskom zelenom planu, i budući da su već dostupne vrednovane alternative koje ne uključuju životinje, tim se alternativama mora dati prednost;

| M. | budući da su određene države članice donijele nacionalne provedbene mjere kojima se jamči visoka razina zaštite životinja koje se koriste u znanstvene svrhe, dok druge primjenjuju samo minimalne zahtjeve utvrđene u Direktivi 2010/63/EU; |
| --- | --- |

M.

budući da su određene države članice donijele nacionalne provedbene mjere kojima se jamči visoka razina zaštite životinja koje se koriste u znanstvene svrhe, dok druge primjenjuju samo minimalne zahtjeve utvrđene u Direktivi 2010/63/EU;

1.

poziva Komisiju da poboljša koordinaciju kako bi se postigao cilj utvrđen Direktivom 2010/63/EU i to osnivanjem međuresorne radne skupine na visokoj razini, koja bi uključivala sve ključne glavne uprave i agencije, a koja bi trebala surađivati s državama članicama i relevantnim dionicima na izradi akcijskog plana na razini EU-a s ciljem aktivnog postupnog ukidanja smanjenjem, doradom i zamjenom postupaka koji se provode na živim životinjama u znanstvene i regulatorne svrhe, čim to bude znanstveno moguće, a da se pritom ne umanji razina zaštite ljudskog zdravlja i okoliša te uz istodobno ubrzavanje razvoja alternativnih metoda, tehnologija i instrumenata, koje ne uključuju životinje, potrebnih za promjenu; naglašava da bi se, kako bi se potaknuo napredak, trebali utvrditi jasan i ambiciozan vremenski okvir te popis ključnih faza;

2.

ističe da je dosadašnja upotreba istraživanja koja se provode na životinjama znatno pridonijela napretku u liječenju mnogih bolesti ljudi i da je imala ulogu i na području zdravlja životinja, te naglašava da, iako je postupno ukidanje upotrebe životinja u znanstvene svrhe krajnji cilj, metode koje uključuju životinje još uvijek nisu dostupne u svim područjima znanstvenog istraživanja; ističe da također postoje slučajevi u kojima su pokusi na životinjama i dalje potrebni kako bi se u dugotrajnoj potrazi za učinkovitim lijekom za određene bolesti dobili znanstveni podaci zato što trenutačno nisu dostupne metode koje ne uključuju životinje; ističe da Zajednički istraživački centar uviđa da snažno oslanjanje na ispitivanja na životinjama može ometati napredak u određenim područjima istraživanja bolesti (10), u kojima modeli koji uključuju životinje ne uspijevaju obuhvatit ključne značajke ljudskih bolesti, te smatra da bi prijelaz na alternativne modele mogao omogućiti nova otkrića; potvrđuje, nadalje, da se pokusi koji se provode na životinjama zbog nedostupnosti metoda koje ne uključuju životinje moraju provoditi isključivo u optimalnim uvjetima u kojima su bol, stres i patnja svedeni na najmanju moguću mjeru i u kojima se štiti dobrobit predmetnih životinja;

3.

ističe da bi akcijski plan trebao uključivati ambiciozne i ostvarive ciljeve, ciljeve povezane sa smanjenjem upotrebe životinja i rokove koje treba utvrditi u okviru sveobuhvatnog cilja smanjenja i zamjene kako bi se potaknule promjene, s konkretnim i koordiniranim mjerama popraćenima pokazateljima, kako je to prihvaćena praksa u drugim područjima politika EU-a, te da bi se statistička baza podataka EU-a ALURES trebala upotrebljavati kao referentna točka, što bi dovelo do apsolutnog i trajnog smanjenja broja životinja koje se koriste u EU-u u znanstvene svrhe;

4.

naglašava da bi taj plan trebao obuhvatiti, među ostalim, i prijedloge za bolju primjenu i provedbu postojećih inicijativa, uključujući učinkovit sustav nadzora;

5.

naglašava da treba produbiti europski istraživački prostor i da bi se plan trebao temeljiti na već poduzetim istraživanjima u EU-u i obuhvatiti mehanizme za povlašteno financiranje metoda koje ne uključuju životinje u svim istraživačkim i inovacijskim inicijativama EU-a jer takve alternativne metode podrazumijevaju dodatne troškove i ulaganja; stoga ističe potrebu za povećanim i ciljanim financiranjem naprednih modela koji ne uključuju životinje u okviru programa Obzor Europa; poziva Komisiju, Vijeće i države članice da se pobrinu za to da dovoljna srednjoročna i dugoročna sredstva budu dostupna za brz razvoj, vrednovanje i uvođenje alternativnih metoda ispitivanja koje bi zamijenile metode ispitivanja na životinjama, osobito za ključne toksikološke parametre; poziva Komisiju da u potpunosti ispuni svoju obvezu grupiranja tvari i provedbe generičkih procjena rizika kao važnog sredstva za bolju zaštitu ljudskog zdravlja i smanjenje ispitivanja na životinjama;

6.

poziva Komisiju da proaktivnijom provedbom postojećih uredbi koje se odnose na sigurnost kemikalija i drugih proizvoda, uz savjetovanje s relevantnim agencijama, posebno ECHA-om i EFSA-om, utvrdi ciljeve smanjenja, te da podrži ciljeve smanjenja upotrebom potpuno povezane i interoperabilne baze podataka EU-a o sigurnosti kemikalija; podsjeća da se člankom 13. Uredbe REACH zahtijeva da se zahtjevi za ispitne metode ažuriraju čim postanu dostupne metode koje ne uključuju životinje;

7.

ističe da privatni sektor može biti aktivno uključen u taj plan, naročito poduzeća koja su spremna prijeći na modele koji ne uključuju životinje kao i start-up poduzeća koja te modele razvijaju i usavršavaju, i to u vidu sudjelovanja u suradničkim pristupima za postupno ukidanje ispitivanja na životinjama; smatra da tijela vlasti moraju preuzeti koordinacijsku ulogu i započeti pozitivan i konstruktivan dijalog sa sektorom te omogućiti razvoj rješenja po načelu „odozdo prema gore”; poziva na usklađeniji i međusektorski pristup na razini EU-a u svim državama članicama i svim agencijama EU-a, među ostalim, u okviru međusektorskog Europskog partnerstva za alternativne pristupe ispitivanju na životinjama;

Obrazovanje i osposobljavanje

Obrazovanje i osposobljavanje

| 8. | potiče Komisiju da surađuje s državama članicama kako bi se prednost dala mjerama za obrazovanje, osposobljavanje i prekvalifikaciju znanstvenika, istraživača i tehničara za upotrebu naprednih modela koji ne uključuju životinje te razmjenu najboljih praksi kako bi se podigla razina osviještenosti o vrednovanim modelima koji ne uključuju životinje, i među stručnjacima za procjenu sigurnosti i među onima koji su uključeni u ocjenjivanje projektnih prijedloga i dodjelu financijskih sredstava; |
| --- | --- |

8.

potiče Komisiju da surađuje s državama članicama kako bi se prednost dala mjerama za obrazovanje, osposobljavanje i prekvalifikaciju znanstvenika, istraživača i tehničara za upotrebu naprednih modela koji ne uključuju životinje te razmjenu najboljih praksi kako bi se podigla razina osviještenosti o vrednovanim modelima koji ne uključuju životinje, i među stručnjacima za procjenu sigurnosti i među onima koji su uključeni u ocjenjivanje projektnih prijedloga i dodjelu financijskih sredstava;

| 9. | naglašava da je potrebno uložiti napore u kontinuiranu obuku i obrazovanje kako bi se osigurala najveća moguća upoznatost s alternativama i laboratorijskim postupcima, uključujući i na razini nadležnih tijela; |
| --- | --- |

9.

naglašava da je potrebno uložiti napore u kontinuiranu obuku i obrazovanje kako bi se osigurala najveća moguća upoznatost s alternativama i laboratorijskim postupcima, uključujući i na razini nadležnih tijela;

| 10. | ističe da akademske ustanove imaju ključnu ulogu u pogledu promicanja alternativa ispitivanjima na životinjama u znanstvenim disciplinama i u pogledu širenja novih znanja i praksi koje su dostupne, ali nisu uvijek u širokoj upotrebi; |
| --- | --- |

10.

ističe da akademske ustanove imaju ključnu ulogu u pogledu promicanja alternativa ispitivanjima na životinjama u znanstvenim disciplinama i u pogledu širenja novih znanja i praksi koje su dostupne, ali nisu uvijek u širokoj upotrebi;

| 11. | ističe da je potrebno djelovati unutar međunarodnih struktura kako bi se ubrzalo vrednovanje i prihvaćanje alternativnih metoda, osigurao prijenos znanja i pružila financijska potpora zemljama izvan EU-a, u kojima znanstvenici možda nisu upoznati s alternativnim metodama, a centri za ispitivanja možda nemaju adekvatnu infrastrukturu za istraživanja; |
| --- | --- |

11.

ističe da je potrebno djelovati unutar međunarodnih struktura kako bi se ubrzalo vrednovanje i prihvaćanje alternativnih metoda, osigurao prijenos znanja i pružila financijska potpora zemljama izvan EU-a, u kojima znanstvenici možda nisu upoznati s alternativnim metodama, a centri za ispitivanja možda nemaju adekvatnu infrastrukturu za istraživanja;

o

o o

| 12. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

12.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL L 276, 20.10.2010., str. 33.

1

(2)  SL L 396, 30.12.2006., str. 1.

2

(3)  SL L 309, 24.11.2009., str. 1.

3

(4)  SL L 167, 27.6.2012., str. 1.

4

(5)  SL L 342, 22.12.2009., str. 59.

5

(6)  SL C 41, 6.2.2020., str. 45.

6

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0201.

7

(8)  Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću: izvješće za 2019. o statističkim podacima o korištenju životinja u znanstvene svrhe u državama članicama Europske unije u razdoblju 2015. – 2017., str. 16. (COM(2020)0016).

8

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0016&from=hr

(9)  Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o provedbi Direktive 2010/63/EU o zaštiti životinja koje se koriste u znanstvene svrhe u državama članicama Europske unije, str. 7. (SWD(2020)0015).

9

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/hr/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0015&from=hr

(10)  Dura, Adelaide; Gribaldo, Laura; Deceuninck, Pierre (2021.): EURL ECVAM Review of non-animal models in biomedical research – Neurodegenerative Diseases (Referentni laboratorij Europske unije za alternative ispitivanju na životinjama (EURL ECVAM) – Pregled modela koji ne uključuju životinje u biomedicinskim istraživanjima – neurodegenerativne bolesti). Europska komisija, Zajednički istraživački centar (JRC) [Skup podataka] PID: http://data.europa.eu/89h/a8fd26ef-b113-47ab-92ba-fd2be449c7eb

10

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/88 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/88

---

P9_TA(2021)0388

Utvrđivanje rodno uvjetovanog nasilja kao novog područja kriminaliteta u članku 83. stavku 1. UFEU-a

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. s preporukama Komisiji o utvrđivanju rodno uvjetovanog nasilja kao novog područja kriminaliteta u članku 83. stavku 1. UFEU-a (2021/2035(INL))

(2022/C 117/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. i članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članak 8., članak 10., članak 83. stavak 1. i članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8., članak 10., članak 83. stavak 1. i članak 225. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 1. do 4., 6. do 8., 10. do 12., 21. do 23., 26., 47. i 49., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima, a posebno njezine članke 1. do 4., 6. do 8., 10. do 12., 21. do 23., 26., 47. i 49.,

| — | uzimajući u obzir izvješća o praćenju zemlje Skupine stručnjaka za djelovanje protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća o praćenju zemlje Skupine stručnjaka za djelovanje protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025.”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. lipnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za prava žrtava (2020. – 2025.)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. lipnja 2020. naslovljenu „Strategija EU-a za prava žrtava (2020. – 2025.)”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba za razdoblje 2020. – 2025.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba za razdoblje 2020. – 2025.”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku. od 25. studenog 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III – ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku. od 25. studenog 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III – ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. naslovljenu „Strategija EU-a o pravima djeteta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 24. ožujka 2021. naslovljenu „Strategija EU-a o pravima djeteta”,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje trgovine ljudima 2021. – 2025., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 14. travnja 2021. o Strategiji EU-a za suzbijanje trgovine ljudima 2021. – 2025.,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/36/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2011. o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/629/PUP (1),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/99/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o europskom nalogu za zaštitu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/99/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 13. prosinca 2011. o europskom nalogu za zaštitu (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2012/29/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o uspostavi minimalnih standarda za prava, potporu i zaštitu žrtava kaznenih djela te o zamjeni Okvirne odluke Vijeća 2001/220/PUP (3),

| — | uzimajući u obzir cilj održivog razvoja Ujedinjenih naroda broj 5 „rodna ravnopravnost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir cilj održivog razvoja Ujedinjenih naroda broj 5 „rodna ravnopravnost”,

| — | uzimajući u obzir Opću preporuku br. 33 o pristupu žena pravosuđu Odbora za ukidanje diskriminacije žena od 3. kolovoza 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću preporuku br. 33 o pristupu žena pravosuđu Odbora za ukidanje diskriminacije žena od 3. kolovoza 2015.,

| — | uzimajući u obzir Opću preporuku br. 35 o rodno uvjetovanom nasilju nad ženama kojom se ažurira Opća preporuka br. 19 Odbora za ukidanje diskriminacije žena od 14. srpnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću preporuku br. 35 o rodno uvjetovanom nasilju nad ženama kojom se ažurira Opća preporuka br. 19 Odbora za ukidanje diskriminacije žena od 14. srpnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir istraživanje Agencije Europske unije za temeljna prava naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a”, objavljeno 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir istraživanje Agencije Europske unije za temeljna prava naslovljeno „Nasilje nad ženama: istraživanje na razini EU-a”, objavljeno 2014.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava iz 2021. naslovljeno „Kriminal, sigurnost i prava žrtava”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava iz 2021. naslovljeno „Kriminal, sigurnost i prava žrtava”,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking + 5 (2000.), + 10 (2005), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku deklaraciju i Platformu za djelovanje koje su usvojene 15. rujna 1995. na Četvrtoj svjetskoj konferenciji o ženama i kasnije dokumente koji su iz njih proizašli, a koji su usvojeni na posebnim sjednicama Ujedinjenih naroda: Peking + 5 (2000.), + 10 (2005), Peking + 15 (2010.) i Peking + 20 (2015.),

| — | uzimajući u obzir pojmovnik Europskog instituta za ravnopravnost spolova, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pojmovnik Europskog instituta za ravnopravnost spolova,

| — | uzimajući u obzir dogovorene zaključke sa 65. sjednice Komisije Ujedinjenih naroda o statusu žena održane od 15. do 26. ožujka 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dogovorene zaključke sa 65. sjednice Komisije Ujedinjenih naroda o statusu žena održane od 15. do 26. ožujka 2021.,

| — | uzimajući u obzir odredbe pravnih instrumenata Ujedinjenih naroda u području ljudskih prava, posebno one koje se odnose na prava žena, te druge instrumente Ujedinjenih naroda o nasilju nad ženama, uključujući Deklaraciju Ujedinjenih naroda o uklanjanju nasilja nad ženama od 20. prosinca 1993., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odredbe pravnih instrumenata Ujedinjenih naroda u području ljudskih prava, posebno one koje se odnose na prava žena, te druge instrumente Ujedinjenih naroda o nasilju nad ženama, uključujući Deklaraciju Ujedinjenih naroda o uklanjanju nasilja nad ženama od 20. prosinca 1993.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama nove okvirne politike EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 5. travnja 2011. o prioritetima i glavnim crtama nove okvirne politike EU-a za borbu protiv nasilja nad ženama (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. veljače 2014. s preporukama Komisiji o borbi protiv nasilja nad ženama (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2017. o Prijedlogu odluke Vijeća o sklapanju, od strane Europske unije, Konvencije Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji i drugim mjerama za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. studenoga 2019. o pristupanju EU-a Istanbulskoj konvenciji i drugim mjerama za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o de facto zabrani prava na pobačaj u Poljskoj (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o de facto zabrani prava na pobačaj u Poljskoj (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o rodnoj perspektivi tijekom i poslije razdoblja krize uzrokovane bolešću COVID-19 (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o Strategiji EU-a za rodnu ravnopravnost (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o provedbi Direktive 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 10. veljače 2021. o provedbi Direktive 2011/36/EU o sprečavanju i suzbijanju trgovanja ljudima i zaštiti njegovih žrtava (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2021. o budućim izazovima u području prava žena u Europi: više od 25 godina od Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. veljače 2021. o budućim izazovima u području prava žena u Europi: više od 25 godina od Pekinške deklaracije i Platforme za djelovanje (13),

| — | uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 10. prosinca 2018. o ženama, miru i sigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zaključke Vijeća od 10. prosinca 2018. o ženama, miru i sigurnosti,

| — | uzimajući u obzir informativni dokument UN-a COVID-19 and Ending Violence Against Women and Girls (COVID-19 i okončanje nasilja nad ženama i djevojčicama) iz 2020. (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir informativni dokument UN-a COVID-19 and Ending Violence Against Women and Girls (COVID-19 i okončanje nasilja nad ženama i djevojčicama) iz 2020. (14),

| — | uzimajući u obzir pravno mišljenje nezavisnog odvjetnika Suda Europske unije o Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, s ciljem pojašnjenja pravne nesigurnosti o tome može li i na koji način Unija sklopiti i ratificirati Konvenciju, od 11. ožujka 2021. (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pravno mišljenje nezavisnog odvjetnika Suda Europske unije o Konvenciji Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji, s ciljem pojašnjenja pravne nesigurnosti o tome može li i na koji način Unija sklopiti i ratificirati Konvenciju, od 11. ožujka 2021. (15),

| — | uzimajući u obzir članke 47. i 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 47. i 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost u skladu s člankom 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost u skladu s člankom 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A9-0249/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove i Odbora za prava žena i jednakost spolova (A9-0249/2021),

| A. | budući da je ravnopravnost žena i muškaraca temeljna vrijednost Unije utvrđena u članku 2. Ugovorao Europskoj uniji (UEU) i priznato u članku 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”); budući da pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno je pravo sadržano u Ugovorima i Povelji; budući da je okončanje nasilja muškaraca nad ženama i djevojčicama preduvjet za postizanje stvarne ravnopravnosti žena i muškaraca; |
| --- | --- |

A.

budući da je ravnopravnost žena i muškaraca temeljna vrijednost Unije utvrđena u članku 2. Ugovorao Europskoj uniji (UEU) i priznato u članku 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”); budući da pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno je pravo sadržano u Ugovorima i Povelji; budući da je okončanje nasilja muškaraca nad ženama i djevojčicama preduvjet za postizanje stvarne ravnopravnosti žena i muškaraca;

| B. | budući da se člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) zahtijeva da Unija u svim svojim aktivnostima teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti muškaraca i žena; |
| --- | --- |

B.

budući da se člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) zahtijeva da Unija u svim svojim aktivnostima teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti muškaraca i žena;

| C. | rodno uvjetovano nasilje, kako na internetu, tako i izvan njega, kao i nemogućnost pristupa odgovarajućoj zaštiti najozbiljniji su izraz rodno uvjetovane diskriminacije te predstavljaju kršenje temeljnih prava utvrđenih u Povelji, primjerice prava na ljudsko dostojanstvo, prava na život te prava na tjelesni i duhovni integritet, zabrane mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kazne, zabrane ropstva i prisilnog rada, prava na slobodu i sigurnost te prava na poštovanje privatnog i obiteljskog života; |
| --- | --- |

C.

rodno uvjetovano nasilje, kako na internetu, tako i izvan njega, kao i nemogućnost pristupa odgovarajućoj zaštiti najozbiljniji su izraz rodno uvjetovane diskriminacije te predstavljaju kršenje temeljnih prava utvrđenih u Povelji, primjerice prava na ljudsko dostojanstvo, prava na život te prava na tjelesni i duhovni integritet, zabrane mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kazne, zabrane ropstva i prisilnog rada, prava na slobodu i sigurnost te prava na poštovanje privatnog i obiteljskog života;

| D. | budući da u skladu s člankom 83. stavkom 1. trećim podstavkom UFEU-a, s obzirom na razvoj kriminaliteta, Vijeće može usvojiti odluku kojom se utvrđuju ostala područja osobito teškog kriminaliteta s prekograničnim elementima koji proizlaze iz prirode ili učinka takvih kaznenih djela ili iz posebne potrebe njihova zajedničkog suzbijanja; |
| --- | --- |

D.

budući da u skladu s člankom 83. stavkom 1. trećim podstavkom UFEU-a, s obzirom na razvoj kriminaliteta, Vijeće može usvojiti odluku kojom se utvrđuju ostala područja osobito teškog kriminaliteta s prekograničnim elementima koji proizlaze iz prirode ili učinka takvih kaznenih djela ili iz posebne potrebe njihova zajedničkog suzbijanja;

| E. | budući da pri donošenju takve odluke na temelju članka 83. stavka 1. trećeg podstavka UFEU-a Vijeće odlučuje jednoglasno uz prethodnu suglasnost Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

E.

budući da pri donošenju takve odluke na temelju članka 83. stavka 1. trećeg podstavka UFEU-a Vijeće odlučuje jednoglasno uz prethodnu suglasnost Europskog parlamenta;

| F. | budući da Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) i Konvencija Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Istanbulska konvencija”) rodno uvjetovano nasilje nad ženama definiraju kao nasilje usmjereno na ženu zbog toga što je žena ili koje nerazmjerno pogađa žene; budući da „nasilje nad ženama” znači bilo koji čin rodno uvjetovanog nasilja koji dovodi ili može dovesti do tjelesne, spolne, psihološke ili ekonomske štete ili patnje žene, uključujući i prijetnje takvim djelima, prisilu ili namjerno oduzimanje slobode, bilo u javnom ili privatnom životu; |
| --- | --- |

F.

budući da Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) i Konvencija Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Istanbulska konvencija”) rodno uvjetovano nasilje nad ženama definiraju kao nasilje usmjereno na ženu zbog toga što je žena ili koje nerazmjerno pogađa žene; budući da „nasilje nad ženama” znači bilo koji čin rodno uvjetovanog nasilja koji dovodi ili može dovesti do tjelesne, spolne, psihološke ili ekonomske štete ili patnje žene, uključujući i prijetnje takvim djelima, prisilu ili namjerno oduzimanje slobode, bilo u javnom ili privatnom životu;

| G. | budući da su LGBTIQ+ osobe također žrtve rodno uvjetovanog nasilja zbog svojeg roda, rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja; |
| --- | --- |

G.

budući da su LGBTIQ+ osobe također žrtve rodno uvjetovanog nasilja zbog svojeg roda, rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja;

| H. | budući da rodno uvjetovano nasilje nad LGBTIQ+ osobama uključuje fizičko nasilje, psihološko nasilje, prisilne brakove, seksualno nasilje, uključujući „korektivno” silovanje i seksualno uznemiravanje, genitalna sakaćenja žena i interseksualnih osoba, prisilnu sterilizaciju transrodnih i interseksualnih osoba, zločine počinjene iz tzv. časti, konverzijsku terapiju, govor mržnje i na internetu i izvan njega, zlostavljanje i uznemiravanje, socioekonomsko uskraćivanje i nasilje koje se događa u obitelji i/ili kućanstvu; |
| --- | --- |

H.

budući da rodno uvjetovano nasilje nad LGBTIQ+ osobama uključuje fizičko nasilje, psihološko nasilje, prisilne brakove, seksualno nasilje, uključujući „korektivno” silovanje i seksualno uznemiravanje, genitalna sakaćenja žena i interseksualnih osoba, prisilnu sterilizaciju transrodnih i interseksualnih osoba, zločine počinjene iz tzv. časti, konverzijsku terapiju, govor mržnje i na internetu i izvan njega, zlostavljanje i uznemiravanje, socioekonomsko uskraćivanje i nasilje koje se događa u obitelji i/ili kućanstvu;

| I. | budući da u skladu s Istanbulskom konvencijom rod se definira kao „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”, što podsjeća na to da se mnogi oblici nasilja nad ženama temelje na nejednakom odnosu moći između žena i muškaraca; |
| --- | --- |

I.

budući da u skladu s Istanbulskom konvencijom rod se definira kao „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”, što podsjeća na to da se mnogi oblici nasilja nad ženama temelje na nejednakom odnosu moći između žena i muškaraca;

| J. | budući da se izraz „u čitavoj svojoj različitosti” u ovoj rezoluciji koristi kako bi se izrazilo stajalište da su žene, muškarci i osobe nebinarnog roda obuhvaćene heterogenim kategorijama, među ostalim, u vezi s njihovom rasom, bojom kože, etničkim ili socijalnim podrijetlom, jezikom, vjerom ili uvjerenjem, političkim ili bilo kojim drugim mišljenjem, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovinom, rođenjem, invaliditetom, dobi, spolnom orijentacijom, rodnim identitetom, rodnim izražavanjem ili spolnim obilježjima, zdravstvenim stanjem, bračnim, migrantskim ili izbjegličkim statusom; budući da se tim izrazom potvrđuje predanost da se nikoga ne zapostavi i da se ostvari rodno ravnopravna Europa za sve; budući da se ne može postići stvarni napredak u području rodne ravnopravnosti bez intersekcijskog pristupa; |
| --- | --- |

J.

budući da se izraz „u čitavoj svojoj različitosti” u ovoj rezoluciji koristi kako bi se izrazilo stajalište da su žene, muškarci i osobe nebinarnog roda obuhvaćene heterogenim kategorijama, među ostalim, u vezi s njihovom rasom, bojom kože, etničkim ili socijalnim podrijetlom, jezikom, vjerom ili uvjerenjem, političkim ili bilo kojim drugim mišljenjem, pripadnosti nacionalnoj manjini, imovinom, rođenjem, invaliditetom, dobi, spolnom orijentacijom, rodnim identitetom, rodnim izražavanjem ili spolnim obilježjima, zdravstvenim stanjem, bračnim, migrantskim ili izbjegličkim statusom; budući da se tim izrazom potvrđuje predanost da se nikoga ne zapostavi i da se ostvari rodno ravnopravna Europa za sve; budući da se ne može postići stvarni napredak u području rodne ravnopravnosti bez intersekcijskog pristupa;

| K. | budući da je rodno uvjetovano nasilje ukorijenjeno u rodnim stereotipima, heteropatrijarhalnim strukturama, nejednakim odnosima moći te strukturnim i institucionalnim nejednakostima; budući da rodno uvjetovano nasilje utječe na sve slojeve društva; |
| --- | --- |

K.

budući da je rodno uvjetovano nasilje ukorijenjeno u rodnim stereotipima, heteropatrijarhalnim strukturama, nejednakim odnosima moći te strukturnim i institucionalnim nejednakostima; budući da rodno uvjetovano nasilje utječe na sve slojeve društva;

| L. | budući da je rodno uvjetovano nasilje usmjereno protiv žena i djevojčica u čitavoj njihovoj različitosti i LGBTIQ+ osoba, a potiče ga želja za kažnjavanjem osoba za koje se smatra da krše društvene norme rodnih hijerarhija, rodnog izražavanja i binarnih rodnih sustava; budući da je rodno uvjetovano nasilje usmjereno na uspostavljanje, provođenje ili zadržavanje rodnih neravnopravnosti i jačanje rodnih normi i stereotipa; |
| --- | --- |

L.

budući da je rodno uvjetovano nasilje usmjereno protiv žena i djevojčica u čitavoj njihovoj različitosti i LGBTIQ+ osoba, a potiče ga želja za kažnjavanjem osoba za koje se smatra da krše društvene norme rodnih hijerarhija, rodnog izražavanja i binarnih rodnih sustava; budući da je rodno uvjetovano nasilje usmjereno na uspostavljanje, provođenje ili zadržavanje rodnih neravnopravnosti i jačanje rodnih normi i stereotipa;

| M. | budući da Europski institut za ravnopravnost spolova femicid definira kao ubojstvo žena i djevojčica zbog njihova roda; budući da može imati različite oblike kao što su ubojstva žena kao rezultat nasilja intimnih partnera, ubojstva žena i djevojčica zbog njihova roda, spolne orijentacije, rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja, kao i genitalna sakaćenja žena i interseksualnih osoba te takozvana „ubojstva iz časti”; budući da su femicidi ekstremna manifestacija postojećih oblika nasilja nad ženama i krajnji su čin nasilja s kojim se suočava u kontinuitetu nasilja; budući da se mnoge vrste femicida ne ubrajaju u službene podatke i ostaju nevidljive; |
| --- | --- |

M.

budući da Europski institut za ravnopravnost spolova femicid definira kao ubojstvo žena i djevojčica zbog njihova roda; budući da može imati različite oblike kao što su ubojstva žena kao rezultat nasilja intimnih partnera, ubojstva žena i djevojčica zbog njihova roda, spolne orijentacije, rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja, kao i genitalna sakaćenja žena i interseksualnih osoba te takozvana „ubojstva iz časti”; budući da su femicidi ekstremna manifestacija postojećih oblika nasilja nad ženama i krajnji su čin nasilja s kojim se suočava u kontinuitetu nasilja; budući da se mnoge vrste femicida ne ubrajaju u službene podatke i ostaju nevidljive;

| N. | budući da izloženost nasilju intimnih partnera, bilo fizičkom, seksualnom ili psihološkom, ozbiljno utječe na djecu i prenosi zlostavljanje na buduće generacije jer je za djecu koja su svjedoci nasilja intimnih partnera nad majkom ili jednim od roditelja vjerojatnije da će se kasnije u životu suočiti s takvim nasiljem, i kao žrtve i kao počinitelji; budući da zakoni o zaštiti dostojanstva djeteta i prepoznavanje da je i dijete žrtva u tim slučajevima imaju presudnu ulogu u zaštiti i žena i djece žrtava; budući da zakoni o skrbništvu moraju biti oblikovani tako da ne daju skrbnička prava počiniteljima nasilja intimnih partnera; |
| --- | --- |

N.

budući da izloženost nasilju intimnih partnera, bilo fizičkom, seksualnom ili psihološkom, ozbiljno utječe na djecu i prenosi zlostavljanje na buduće generacije jer je za djecu koja su svjedoci nasilja intimnih partnera nad majkom ili jednim od roditelja vjerojatnije da će se kasnije u životu suočiti s takvim nasiljem, i kao žrtve i kao počinitelji; budući da zakoni o zaštiti dostojanstva djeteta i prepoznavanje da je i dijete žrtva u tim slučajevima imaju presudnu ulogu u zaštiti i žena i djece žrtava; budući da zakoni o skrbništvu moraju biti oblikovani tako da ne daju skrbnička prava počiniteljima nasilja intimnih partnera;

| O. | budući da rodno uvjetovano nasilje uključuje mnoge vrste nasilja, uključujući nasilje među intimnim partnerima i nasilje u obitelji; budući da Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE), slično kao Istanbulska konvencija, definira nasilje u obitelji kao sve činove fizičkog, seksualnog, psihološkog ili ekonomskog nasilja koji su izvršeni u obitelji ili kućanstvu ili između bivših ili sadašnjih bračnih drugova ili partnera, neovisno o tome dijeli li počinitelj ili je dijelio isto prebivalište sa žrtvom; |
| --- | --- |

O.

budući da rodno uvjetovano nasilje uključuje mnoge vrste nasilja, uključujući nasilje među intimnim partnerima i nasilje u obitelji; budući da Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE), slično kao Istanbulska konvencija, definira nasilje u obitelji kao sve činove fizičkog, seksualnog, psihološkog ili ekonomskog nasilja koji su izvršeni u obitelji ili kućanstvu ili između bivših ili sadašnjih bračnih drugova ili partnera, neovisno o tome dijeli li počinitelj ili je dijelio isto prebivalište sa žrtvom;

| P. | budući da su rodno uvjetovano nasilje na internetu i internetsko seksualno uznemiravanje po prirodi prekogranični; budući da nasilje u obliku nasilja na internetu, uključujući uznemiravanje na internetu, zlostavljanje na internetu, uhođenje na internetu, seksistički govor mržnje, nekonsenzualno otkrivanje seksualnih slika, doksiranje, krađu identiteta ili hakiranje, nerazmjerno utječe na žene i djevojčice; |
| --- | --- |

P.

budući da su rodno uvjetovano nasilje na internetu i internetsko seksualno uznemiravanje po prirodi prekogranični; budući da nasilje u obliku nasilja na internetu, uključujući uznemiravanje na internetu, zlostavljanje na internetu, uhođenje na internetu, seksistički govor mržnje, nekonsenzualno otkrivanje seksualnih slika, doksiranje, krađu identiteta ili hakiranje, nerazmjerno utječe na žene i djevojčice;

| Q. | budući da je nasilje nad ženama i djevojčicama jedno od najrasprostranjenijih kršenja prava žena u Europi; budući da istraživanja koja je provela Unija pokazuju da je svaka treća žena u Uniji, što predstavlja 62 milijuna žena, doživjela fizičko i/ili seksualno nasilje od 15. godine života, a svaka druga žena (55 %) doživjela je seksualno uznemiravanje; budući da SZO navodi da u svijetu gotovo trećina (27 %) žena u dobi od 15 do 49 godina koje su bile u vezi tvrdi da su pretrpjele neki oblik fizičkog i/ili seksualnog nasilja svog intimnog partnera; budući da SZO navodi da na globalnoj razini čak 38 % svih ubojstava žena počine intimni partneri; |
| --- | --- |

Q.

budući da je nasilje nad ženama i djevojčicama jedno od najrasprostranjenijih kršenja prava žena u Europi; budući da istraživanja koja je provela Unija pokazuju da je svaka treća žena u Uniji, što predstavlja 62 milijuna žena, doživjela fizičko i/ili seksualno nasilje od 15. godine života, a svaka druga žena (55 %) doživjela je seksualno uznemiravanje; budući da SZO navodi da u svijetu gotovo trećina (27 %) žena u dobi od 15 do 49 godina koje su bile u vezi tvrdi da su pretrpjele neki oblik fizičkog i/ili seksualnog nasilja svog intimnog partnera; budući da SZO navodi da na globalnoj razini čak 38 % svih ubojstava žena počine intimni partneri;

| R. | budući da ne postoje ažurirani sveobuhvatni i usporedivi razvrstani podaci o svim oblicima rodno uvjetovanog nasilja u Uniji; budući da je nedostatak usporedivih podataka rezultat i neusklađenosti definicija povezanih s rodno uvjetovanim nasiljem; budući da su sveobuhvatni i usporedivi razvrstani podaci ključni za dokumentiranje rodno uvjetovanog nasilja i njegovih temeljnih uzroka; budući da je Agencija Europske unije za temeljna prava objavila najnovije istraživanje o nasilju nad ženama 2014. i budući da najnoviji podaci nisu dostupni; |
| --- | --- |

R.

budući da ne postoje ažurirani sveobuhvatni i usporedivi razvrstani podaci o svim oblicima rodno uvjetovanog nasilja u Uniji; budući da je nedostatak usporedivih podataka rezultat i neusklađenosti definicija povezanih s rodno uvjetovanim nasiljem; budući da su sveobuhvatni i usporedivi razvrstani podaci ključni za dokumentiranje rodno uvjetovanog nasilja i njegovih temeljnih uzroka; budući da je Agencija Europske unije za temeljna prava objavila najnovije istraživanje o nasilju nad ženama 2014. i budući da najnoviji podaci nisu dostupni;

| S. | budući da naša europska društva plaćaju važnu cijenu za rodno uvjetovano nasilje, bilo u pogledu izgubljene gospodarske proizvodnje ili pružanja usluga, uključujući zdravstvene, pravne, društvene i specijalizirane usluge; budući da, međutim, najveću cijenu plaćaju žrtve rodno uvjetovanog nasilja koje moraju trajno živjeti s emocionalnim ožiljcima tih traumatičnih iskustava; budući da bi djelovanje Unije trebalo biti usmjereno na dobrobit žrtava rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

S.

budući da naša europska društva plaćaju važnu cijenu za rodno uvjetovano nasilje, bilo u pogledu izgubljene gospodarske proizvodnje ili pružanja usluga, uključujući zdravstvene, pravne, društvene i specijalizirane usluge; budući da, međutim, najveću cijenu plaćaju žrtve rodno uvjetovanog nasilja koje moraju trajno živjeti s emocionalnim ožiljcima tih traumatičnih iskustava; budući da bi djelovanje Unije trebalo biti usmjereno na dobrobit žrtava rodno uvjetovanog nasilja;

| T. | budući da je posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 drastično povećanje rodno uvjetovanog nasilja, posebno nasilja među intimnim partnerima, uključujući fizičko i psihičko nasilje, prisilnu kontrolu i nasilje na internetu; budući da su prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije neke države članice prijavile povećanje broja hitnih poziva koje su uputile žene izložene nasilju svojih intimnih partnera, i to za 60 %; budući da su mjere ograničenja kretanja otežale traženje pomoći žrtvama nasilja intimnih partnera jer su često zatvorene sa svojim zlostavljačima i imaju ograničen pristup uslugama podrške, a nedovoljne strukture potpore i nedostatni resursi pogoršali su već postojeću „skrivenu” pandemiju; |
| --- | --- |

T.

budući da je posljedica krize uzrokovane bolešću COVID-19 drastično povećanje rodno uvjetovanog nasilja, posebno nasilja među intimnim partnerima, uključujući fizičko i psihičko nasilje, prisilnu kontrolu i nasilje na internetu; budući da su prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije neke države članice prijavile povećanje broja hitnih poziva koje su uputile žene izložene nasilju svojih intimnih partnera, i to za 60 %; budući da su mjere ograničenja kretanja otežale traženje pomoći žrtvama nasilja intimnih partnera jer su često zatvorene sa svojim zlostavljačima i imaju ograničen pristup uslugama podrške, a nedovoljne strukture potpore i nedostatni resursi pogoršali su već postojeću „skrivenu” pandemiju;

| U. | budući da obrazovanje ima središnju ulogu u sprečavanju rodno uvjetovanog nasilja, posebno osporavanjem negativnih društvenih normi koje pokreću tu pojavu i osnaživanjem mladih da prepoznaju, riješe i spriječe te radnje; |
| --- | --- |

U.

budući da obrazovanje ima središnju ulogu u sprečavanju rodno uvjetovanog nasilja, posebno osporavanjem negativnih društvenih normi koje pokreću tu pojavu i osnaživanjem mladih da prepoznaju, riješe i spriječe te radnje;

| V. | budući da se u Uniji i dalje nedovoljno prijavljuje rodno uvjetovano nasilje; budući da dvije trećine žrtava ne prijavljuju rodno uvjetovano nasilje nadležnim tijelima (16); |
| --- | --- |

V.

budući da se u Uniji i dalje nedovoljno prijavljuje rodno uvjetovano nasilje; budući da dvije trećine žrtava ne prijavljuju rodno uvjetovano nasilje nadležnim tijelima (16);

| W. | budući da se prema EIGE-u sekundarna viktimizacija, koja se naziva i ponovnom viktimizacijom, „događa kada žrtva pretrpi daljnju štetu koja nije izravna posljedica kaznenog djela, već načina na koji institucije i drugi pojedinci postupaju sa žrtvom”; budući da, prema EIGE-u, „sekundarnu viktimizaciju mogu uzrokovati, na primjer, ponavljana izlaganja žrtve počinitelju, ponavljana ispitivanja istih činjenica, upotreba neprimjerenog jezika ili neosjetljivi komentari svih onih koji dolaze u dodir sa žrtvama”; |
| --- | --- |

W.

budući da se prema EIGE-u sekundarna viktimizacija, koja se naziva i ponovnom viktimizacijom, „događa kada žrtva pretrpi daljnju štetu koja nije izravna posljedica kaznenog djela, već načina na koji institucije i drugi pojedinci postupaju sa žrtvom”; budući da, prema EIGE-u, „sekundarnu viktimizaciju mogu uzrokovati, na primjer, ponavljana izlaganja žrtve počinitelju, ponavljana ispitivanja istih činjenica, upotreba neprimjerenog jezika ili neosjetljivi komentari svih onih koji dolaze u dodir sa žrtvama”;

| X. | budući da rodno uvjetovano nasilje mogu počiniti osobe na odgovornim položajima u čuvanim okruženjima kao što su zatvori, ustanove za mentalno zdravlje, ustanove za zadržavanje, socijalne ustanove i izbjeglički kampovi; budući da i situacije prenapučenosti, visoke razine stresa i nedostatka privatnosti mogu dovesti do rodno uvjetovanog nasilja; budući da se osiguravanjem razvijanja mekih vještina policijskih službenika kako bi pažljivo slušali, razumjeli i poštovali sve žene koje su doživjele rodno uvjetovano nasilje može pomoći u rješavanju problema neprijavljivanja i ponovne viktimizacije te stvoriti sigurnije okruženje za osobe koje su preživjele rodno uvjetovano nasilje; |
| --- | --- |

X.

budući da rodno uvjetovano nasilje mogu počiniti osobe na odgovornim položajima u čuvanim okruženjima kao što su zatvori, ustanove za mentalno zdravlje, ustanove za zadržavanje, socijalne ustanove i izbjeglički kampovi; budući da i situacije prenapučenosti, visoke razine stresa i nedostatka privatnosti mogu dovesti do rodno uvjetovanog nasilja; budući da se osiguravanjem razvijanja mekih vještina policijskih službenika kako bi pažljivo slušali, razumjeli i poštovali sve žene koje su doživjele rodno uvjetovano nasilje može pomoći u rješavanju problema neprijavljivanja i ponovne viktimizacije te stvoriti sigurnije okruženje za osobe koje su preživjele rodno uvjetovano nasilje;

| Y. | budući da je osiguravanje cjenovno pristupačnog i sigurnog pristupa neovisnom pravosudnom sustavu neophodno za promicanje sigurnijeg okruženja za sve osobe koje su preživjele rodno uvjetovano nasilje; budući da učinkovito rješavanje rodno uvjetovanog nasilja podrazumijeva uspostavljanje programa osposobljavanja za uključene stručnjake socijalne radnike, pružatelje zdravstvenih usluga, službenike za kaznenopravni progon, osobe koje rade u pravosudnom sustavu tako da oni mogu prepoznati, riješiti i odgovoriti na rodno uvjetovano nasilje; |
| --- | --- |

Y.

budući da je osiguravanje cjenovno pristupačnog i sigurnog pristupa neovisnom pravosudnom sustavu neophodno za promicanje sigurnijeg okruženja za sve osobe koje su preživjele rodno uvjetovano nasilje; budući da učinkovito rješavanje rodno uvjetovanog nasilja podrazumijeva uspostavljanje programa osposobljavanja za uključene stručnjake socijalne radnike, pružatelje zdravstvenih usluga, službenike za kaznenopravni progon, osobe koje rade u pravosudnom sustavu tako da oni mogu prepoznati, riješiti i odgovoriti na rodno uvjetovano nasilje;

| Z. | budući da su stope osuđujućih presuda za počinitelje nasilja nad ženama, a posebno seksualnog nasilja, uključujući silovanje i seksualno napastovanje, neprihvatljivo niske, što pokazuje da postoje sustavni nedostaci u načinu na koji se tijela kaznenog progona bave rodno uvjetovanim nasiljem i budući da to pak rezultira široko rasprostranjenom kulturom nekažnjavanja te ozbiljno ugrožava rodnu jednakost i borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

Z.

budući da su stope osuđujućih presuda za počinitelje nasilja nad ženama, a posebno seksualnog nasilja, uključujući silovanje i seksualno napastovanje, neprihvatljivo niske, što pokazuje da postoje sustavni nedostaci u načinu na koji se tijela kaznenog progona bave rodno uvjetovanim nasiljem i budući da to pak rezultira široko rasprostranjenom kulturom nekažnjavanja te ozbiljno ugrožava rodnu jednakost i borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja;

| AA. | budući da je seksualno nasilje dio kontinuiteta rodne diskriminacije i nasilja usko isprepletenih s trajnim nejednakostima i širim napadima na rodnu ravnopravnost te ljudska prava žena i djevojčica; |
| --- | --- |

AA.

budući da je seksualno nasilje dio kontinuiteta rodne diskriminacije i nasilja usko isprepletenih s trajnim nejednakostima i širim napadima na rodnu ravnopravnost te ljudska prava žena i djevojčica;

| AB. | budući da je Istanbulska konvencija najopsežniji instrument u Europi za borbu protiv određenih oblika nasilja muškaraca nad ženama i djevojčicama, kao i nasilja u obitelji; budući da je njome uspostavljen sveobuhvatan okvir pravnih i političkih mjera za sprečavanje takvog nasilja, pružanje potpore žrtvama i kažnjavanje počinitelja; |
| --- | --- |

AB.

budući da je Istanbulska konvencija najopsežniji instrument u Europi za borbu protiv određenih oblika nasilja muškaraca nad ženama i djevojčicama, kao i nasilja u obitelji; budući da je njome uspostavljen sveobuhvatan okvir pravnih i političkih mjera za sprečavanje takvog nasilja, pružanje potpore žrtvama i kažnjavanje počinitelja;

| AC. | budući da kampanje dezinformiranja o rodnoj ravnopravnosti također sprečavaju ostvarivanje napretka u pogledu iskorjenjivanja nasilja nad ženama, što se već moglo vidjeti u slučaju Istanbulske konvencije i što dovodi do protivljenja javnosti i žalosnih političkih odluka u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

AC.

budući da kampanje dezinformiranja o rodnoj ravnopravnosti također sprečavaju ostvarivanje napretka u pogledu iskorjenjivanja nasilja nad ženama, što se već moglo vidjeti u slučaju Istanbulske konvencije i što dovodi do protivljenja javnosti i žalosnih političkih odluka u nekim državama članicama;

| AD. | budući da su Istanbulsku konvenciju potpisale sve države članice, a ratificirala ju je 21; budući da Bugarska, Češka, Mađarska, Latvija, Litva i Slovačka još uvijek nisu ratificirale Istanbulsku konvenciju; budući da je Poljska iskazala namjeru povlačenja iz Istanbulske konvencije; budući da je povlačenje Turske iz Istanbulske konvencije loš presedan; budući da Unija još nije ratificirala Istanbulsku konvenciju; |
| --- | --- |

AD.

budući da su Istanbulsku konvenciju potpisale sve države članice, a ratificirala ju je 21; budući da Bugarska, Češka, Mađarska, Latvija, Litva i Slovačka još uvijek nisu ratificirale Istanbulsku konvenciju; budući da je Poljska iskazala namjeru povlačenja iz Istanbulske konvencije; budući da je povlačenje Turske iz Istanbulske konvencije loš presedan; budući da Unija još nije ratificirala Istanbulsku konvenciju;

| AE. | budući da da je kršenje prava žena po svojoj prirodi međunarodno, paneuropsko i prekogranično; budući da žene i djevojčice u Europi i druge žrtve rodno uvjetovanog nasilja nemaju pristup istoj razini zaštite od nasilja diljem Unije zbog različitih nacionalnih zakonodavnih okvira, mehanizama zaštite i mehanizama za sprečavanje; |
| --- | --- |

AE.

budući da da je kršenje prava žena po svojoj prirodi međunarodno, paneuropsko i prekogranično; budući da žene i djevojčice u Europi i druge žrtve rodno uvjetovanog nasilja nemaju pristup istoj razini zaštite od nasilja diljem Unije zbog različitih nacionalnih zakonodavnih okvira, mehanizama zaštite i mehanizama za sprečavanje;

| AF. | budući da djelovanje Unije usmjereno na iskorjenjivanje nasilja nad ženama i djevojčicama i drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja zahtijeva da Komisija istodobno djeluje na više područja, i zakonodavnih i nezakonodavnih, među ostalim predlaganjem prepoznavanja rodno uvjetovanog nasilja koje ispunjava kriterije navedene u članku 83. stavku 1. UFEU-a istodobnim podnošenjem prijedloga Direktive o rodno uvjetovanom nasilju upotrebljavajući taj članak kao pravnu osnovu; |
| --- | --- |

AF.

budući da djelovanje Unije usmjereno na iskorjenjivanje nasilja nad ženama i djevojčicama i drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja zahtijeva da Komisija istodobno djeluje na više područja, i zakonodavnih i nezakonodavnih, među ostalim predlaganjem prepoznavanja rodno uvjetovanog nasilja koje ispunjava kriterije navedene u članku 83. stavku 1. UFEU-a istodobnim podnošenjem prijedloga Direktive o rodno uvjetovanom nasilju upotrebljavajući taj članak kao pravnu osnovu;

| AG. | budući da je borba protiv rodno uvjetovanog nasilja ključni prioritet Strategije Unije za rodnu ravnopravnost i vanjskog djelovanja Unije; budući da je Komisija u svojem programu rada za 2021. najavila novi zakonodavni prijedlog za sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i borbu protiv njega na temelju članaka 82., 83. i 84. UFEU-a, kao i poseban prijedlog za proširenje popisa posebno teških kaznenih djela s prekograničnom dimenzijom iz članka 83. stavka 1. drugog podstavka UFEU-a kako bi se njime obuhvatili svi oblici zločina iz mržnje i govora mržnje; budući da je borba protiv rodno uvjetovanog nasilja među prioritetima predsjednice Komisije (17); |
| --- | --- |

AG.

budući da je borba protiv rodno uvjetovanog nasilja ključni prioritet Strategije Unije za rodnu ravnopravnost i vanjskog djelovanja Unije; budući da je Komisija u svojem programu rada za 2021. najavila novi zakonodavni prijedlog za sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i borbu protiv njega na temelju članaka 82., 83. i 84. UFEU-a, kao i poseban prijedlog za proširenje popisa posebno teških kaznenih djela s prekograničnom dimenzijom iz članka 83. stavka 1. drugog podstavka UFEU-a kako bi se njime obuhvatili svi oblici zločina iz mržnje i govora mržnje; budući da je borba protiv rodno uvjetovanog nasilja među prioritetima predsjednice Komisije (17);

Uzroci i posljedice rodno uvjetovanog nasilja te zauzimanje cjelovitog pristupa sprečavanju tog nasilja

| 1. | osuđuje sve oblike nasilja nad ženama i djevojčicama u svoj njihovoj raznolikosti i druge oblike rodno uvjetovanog nasilja, kao što je nasilje nad pripadnicima skupine LGBTIQ+ na temelju spola, rodnog identiteta, rodnog izražavanja ili spolnih obilježja, za koje se smatra da se odnose na različite činove nasilja na internetu i izvan njega koji rezultiraju ili bi mogli prouzročiti tjelesnu, spolnu, psihološku ili ekonomsku štetu ili patnju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je zbog mjera ograničavanja kretanja i ograničavanja socijalnih kontakata tijekom pandemije bolesti COVID-19 došlo do zabrinjavajućeg porasta rodno uvjetovanog nasilja s kojim se suočavaju žene i djevojčice diljem Unije, uključujući nasilje među intimnim partnerima, fizičko, seksualno, ekonomsko i psihološko nasilje, prisilnu kontrolu i kibernasilje, što je dovelo do goleme potrebe za uslugama potpore tim žrtvama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | inzistira na tome da definicija „žena” kada se govori o nasilju nad ženama mora uključivati djevojčice mlađe od 18 godina; |
| --- | --- |

3.

| 4. | osuđuje femicid kao najekstremniji oblik rodno uvjetovanog nasilja nad ženama i djevojčicama te vrlo teško kršenje ljudskih prava; ističe da je femicid vrlo ozbiljno kršenje ljudskih prava te da se na razini Unije mora izraditi plan kako bi se spriječilo nasilje, otkrili slučajevi te pružila podrška i zaštita žrtvama; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava da se o nasilju nad ženama i drugim oblicima rodno uvjetovanog nasilja još uvijek šuti te da je ono posljedica nastavka manifestacije povijesno nejednakog pristupa moći i resursima i njihove nejednake raspodjele, što je dovelo do dominacije nad ženama i njihove diskriminacije od strane muškaraca, kao i nasilja usmjerenog na LGBTIQ+ osobe, s ogromnim učinkom na žrtve, njihove obitelji i zajednice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pozdravlja pokret #MeToo, koji simbolizira glas žena koje razbijaju zid tišine koji okružuje seksualno uznemiravanje i seksualno nasilje nad ženama u čitavoj njihovoj različitosti, u svakoj dobi, u svim sektorima i na svim mjestima; osuđuje činjenicu da se u nekim zemljama žrtve seksualnog uznemiravanja i seksualnog nasilja sve češće optužuju, pa čak i osuđuju zbog klevete, stvarajući tako negativan učinak, ponovno viktimizirajući i ušutkavajući žene koje se usude progovoriti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | prepoznaje da je napredak prema ravnopravnosti postignut zahvaljujući žestokoj feminističkoj borbi protiv globalnog ugnjetavanja žena i djevojčica; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ističe da tu situaciju pogoršavaju socijalne i gospodarske nejednakosti i značajno smanjenje dostupnih sredstava, posebice tijekom kriznih vremena, koje su dovele do razlika u plaćama i mirovinama, feminizacije nesigurnog rada i nesigurnijih životnih uvjeta za žene; naglašava da te neravnopravnosti i neravnoteže moći imaju transverzalnu i globalnu prirodu, zajedničku za cijelo područje Unije, a ne ograničenu na određene države članice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | naglašava da stroge rodne norme koje se temelje na patrijarhalnim stereotipima doprinose diskriminaciji i podjarmljivanju žena, uključujući lezbijke, biseksualne, transrodne i interseksualne žene, dovode do povećane izloženosti rodno uvjetovanom nasilju za svakoga tko ih ne poštuje i doprinose nevidljivosti nasilja nad homoseksualcima, biseksualnim i interseksualnim muškarcima; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ističe da je važno putem obrazovanja rješavati i promicati ravnopravni status i odnos moći između muškaraca i žena, dječaka i djevojčica te ukloniti pristranosti, i rodne stereotipe koja dovode do štetnih društvenih rodnih normi; žali zbog velikog broja slučajeva nasilja usmjerenih na žene u svoj njihovoj raznolikosti, uključujući lezbijke, biseksualne i transrodne žene, transrodne, interseksualne i nebinarne osobe; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da rodno uvjetovano nasilje ima širok raspon psiholoških posljedica na žrtve, uključujući stres, osjećaj nesigurnosti ili ranjivosti, probleme s koncentracijom, tjeskobu, napadaje panike, društvenu izolaciju, nedostatak samopoštovanja, depresiju, posttraumatske stresne poremećaje, nedostatak povjerenja i osjećaja kontrole, kao i strah ili čak suicidalne misli; naglašava važnost pružanja usluga za mentalno zdravlje žrtvama tih kaznenih djela, koje često pružaju nevladine organizacije i akteri civilnog društva; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da rodno uvjetovano nasilje ima i socijalne i demokratske učinke, kao što su gubitak pristupa zaposlenju, izolacija, povlačenje iz javnog života ili lišavanje materijalnih ili financijskih resursa, kojima se učvršćuje nepovoljan položaj žena; ističe da se rodno uvjetovano nasilje provodi kao oblik prisilne kontrole nad ženama kojim se sprečavaju rodna ravnopravnost, socijalna mobilnost, ekonomsko osnaživanje i ostvarivanja njihovih prava kao građanki Unije, uključujući njihovo potpuno građansko sudjelovanje i slobodan razvoj njihovih života bez nasilja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe štetan gospodarski učinak koji rodno uvjetovano nasilje i problemi mentalnog zdravlja koje ono uzrokuje mogu imati na žrtve, uključujući njihovu sposobnost traženja zaposlenja i financijski teret koji im je nametnut poduzimanjem pravnih mjera te ističe da procijenjeni godišnji društveni troškovi rodno uvjetovanog nasilja (290 milijardi EUR) (između 49 milijardi EUR i 89,3 milijarde EUR za uznemiravanje i uhođenje na internetu) premašuju procijenjene godišnje troškove posebno teških kaznenih djela kako je navedeno u članku 83. stavku 1. drugom podstavku UFEU-a (18); |
| --- | --- |

13.

| 14. | naglašava da Istanbulska konvencija ostaje međunarodni standard i ključni alat za iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja jer slijedi cjelovit i koordiniran pristup kojim se prava žrtava stavljaju u prvi plan te ta pitanja razmatraju iz širokog niza gledišta; ponavlja svoj poziv na zaključivanje ratifikacije Istanbulske konvencije u Uniji na temelju širokog pristupanja te ističe važnost njezine ratifikacije u Bugarskoj, Češkoj, Mađarskoj, Latviji, Litvi i Slovačkoj; sa zabrinutošću primjećuje pokušaje u nekim državama članicama da šire dezinformacije o Istanbulskoj konvenciji, kao što je poricanjepostojanja rodno uvjetovanog nasilja; osuđuje činjenicu da se te dezinformacije ukorjenjuju u Europi i na taj način doprinose poteškoćama u zaštiti prava žena; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da bi Istanbulsku konvenciju trebalo shvatiti kao minimalni standard za iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja i da bi Unija trebala poduzeti još odlučnije i učinkovitije zakonodavne mjere u tom pogledu; podsjeća na to da bi takve nove zakonodavne mjere u svakom slučaju trebale biti usklađene s pravima i obvezama iz Istanbulske konvencije te da bi trebale biti dopuna njezinoj ratifikaciji; poziva države članice da uzmu u obzir preporuke neovisne skupine stručnjaka GREVIO i poboljšaju svoje nacionalno pravo kako bi ga bolje uskladile s odredbama Istanbulske konvencije i na taj način osigurale pravilnu provedbu i izvršenje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | osuđuje činjenicu da na borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja negativno utječu napadi na prava žena i djevojčica i rodnu ravnopravnost; osuđuje djelovanje antirodnih i antifeminističkih pokreta u Europi i diljem svijeta kojima se sustavno napadaju prava žena i LGBTI+ osoba, uključujući spolna i reproduktivna prava, te čiji je cilj ukidanje postojećih zakona kojima su ona zaštićena, čime se ugrožava poštovanje ljudskih prava i vladavina prava; osuđuje sve dezinformacije koje se namjerno šire o Istanbulskoj konvenciji i drugim alatima i inicijativama za borbu protiv nasilja nad ženama u Uniji, što otežava zaštitu žena od nasilja; potiče Komisiju da osigura da organizacije civilnog društva koje primaju financijsku i drugu potporu EU-a ne promiču rodnu diskriminaciju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva Komisiju da poveća i osigura dugoročno financiranje namijenjeno sprečavanju i suzbijanju nasilja nad ženama i djevojčicama i drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja putem programa Građanstvo, ravnopravnost, prava i vrijednosti, uključujući podršku za skloništa i druge organizacije civilnog društva koje djeluju u tom području; ponavlja važnost upotrebe referentnih vrijednosti i pokazatelja za mjerenje napretka; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava da postoje znatne razlike u pravnoj definiciji rodno uvjetovanog nasilja i postupanju prema njemu u državama članicama; ističe da to uvelike ugrožava zakonodavne mjere Europske unije protiv rodno uvjetovanog nasilja, uključujući direktive 2012/29/EU, 2011/36/EU i 2011/99/EU; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava da ravnopravnost spolova mora imati središnje mjesto u obrazovanju te da su potrebne kampanje podizanja razine osviještenosti; konstatira da je za takve mjere potrebna jasnija usmjerenost cijelog pravosudnog sustava, kao i škola i zdravstvenog sustava, kako bi se spriječili i smanjili rizici od nasilja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | inzistira na mjerama kojima se rješavaju temeljni uzroci rodne neravnopravnosti, među ostalim na suzbijanju seksizma, patrijarhalnih rodnih normi, stereotipa i vrijednosti; žali zbog nedostatka istraživanja i znanja koji čine temelj učinkovite politike i zakonodavstva u sprečavanju rodno uvjetovanog nasilja; stoga poziva EIGE i Eurostat da djeluju kao centar znanja o nasilju nad djevojčicama u Uniji; ističe činjenicu da nasilje muškaraca prema ženama počinje nasiljem dječaka prema djevojčicama; stoga smatra da se s preventivnim mjerama mora početi u ranoj dobi; naglašava da je potrebno da rodna ravnopravnost ima središnje mjesto u obrazovanju i poziva na obrazovne mjere usmjerene prema mladima, koje se provode s njima, uključujući informacije prilagođene dobi, sveobuhvatan spolni odgoj, razvoj nenasilnih odnosa, osposobljavanje žena za samoobranu u kontekstu provedbe članka 12. stavka 6. Istanbulske konvencije i stavka 125. točke (g) strateškog cilja D.1. Pekinške platforme za djelovanje te općenitije mjere za borbu protiv segregacije, rodne nejednakosti i diskriminacije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da je napad na prava žena i rodnu ravnopravnost često jedna od dimenzija šireg pogoršanja stanja demokracije, vladavine prava i temeljnih prava te stoga poziva Komisiju i Vijeće da razmotre kršenja prava žena i LGBTIQ+ osoba u kontekstu aktualnih postupaka u skladu s člankom 7. UEU-a; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava potrebu za kampanjama podizanja razine osviještenosti diljem Unije koje uključuju informacije usmjerene na obrazovanje mlađih građana Unije o rodnoj ravnopravnosti i učinku rodno uvjetovanog nasilja na internetu i izvan njega, kojima bi se poduprli napori da se ženama i djevojčicama zajamči slobodan i siguran život u svim sferama; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju da surađuje s državama članicama kako bi se osiguralo da se rodno uvjetovano nasilje učinkovito rješava u svim nacionalnim nastavnim programima; pozdravlja prijedlog Komisije za kampanju o rodnim stereotipima uključenu u Strategiju za rodnu ravnopravnost u kojoj se potvrđuje da je za učinkovito sprečavanje ključno „od rane dobi obrazovati dječake i djevojčice o rodnoj ravnopravnosti te podupirati razvoj nenasilnih odnosa”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava važnost promicanja suradnje među državama članicama u pogledu rodno uvjetovanog nasilja, čime se omogućava državama članicama s uspješnim politikama da podijele svoja iskustva putem razmjene najboljih praksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva Komisiju i države članice da poboljšaju redovitu dostupnost i usporedivost kvalitetnih, razvrstanih podataka o svim oblicima rodno uvjetovanog nasilja na razini Unije i na nacionalnoj razini te poziva na usklađivanje sustava za prikupljanje podataka u državama članicama u suradnji s Eurostatom, Agencijom Europske unije za temeljna prava i Europskim institutom za ravnopravnost spolova; smatra da će kvalitetni podaci biti ključni za jasne i mjerljive ciljeve u iskorjenjivanju rodno uvjetovanog nasilja; pozdravlja najavu novog istraživanja na razini Unije o raširenosti i dinamici svih oblika nasilja nad ženama koje će provesti Agencija Europske unije za temeljna prava; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava da je za poboljšanje našeg razumijevanja rodno uvjetovanog nasilja unutar Unije nužno osigurati da u prikupljanje podataka, na razini intervencije tijela za kaznenopravni progon, budu uključene barem sljedeće kategorije: (a) rod žrtve; (b) rod počinitelja; (c) odnos između žrtve i počinitelja; (d) postojanje dimenzije seksualnog nasilja; (e) ima li nasilje rodno uvjetovanu motivaciju i (f) druge sociodemografske značajke relevantne za intersekcijsku analizu; naglašava da je, uz te podatke, potrebno imati opće podatke koji se odnose na broj žalbi, broj i vrste izdanih naloga za zaštitu, stope odbacivanja i povlačenja žalbi, stope kaznenog progona i osuđujućih presuda, kao i vrijeme potrebno za rješavanje predmeta, informacije o kaznama izrečenim počiniteljima i odšteti, uključujući naknadu, predviđenim za žrtve, incidenti prijavljeni putem dežurnih telefonskih linija ili zdravstvenim i socijalnim službama koje se bave slučajevima nasilja nad ženama te ankete na uzorku; |
| --- | --- |

26.

Rješavanje svih oblika rodno uvjetovanog nasilja

| 27. | naglašava potrebu za ciljanim politikama za rješavanje situacije žrtava rodno uvjetovanog nasilja koje se suočavaju s intersekcijskim oblicima diskriminacije utemeljene na rodnom identitetu, rodnom izražavanju ili spolnim obilježjima te na drugim osnovama kao što su rasa, boja kože, jezik, etničko ili socijalno porijeklo, genetska obilježja, jezik, vjera ili uvjerenje, političko ili bilo koje drugo mišljenje, pripadnost nacionalnim manjinama, imovinsko stanje, rođenje, invaliditetu, dobii spolnoj orijentaciji, zdravstvenom stanju, bračnom stanju ili migrantskom ili izbjegličkom statusu; naglašava da je u donošenju politika i zakona potrebno dodati konkretne i mjerljive obveze, među ostalim u vezi sa skupinama koje su zaštićene od diskriminacije pravom EU-a i sudskom praksom Europskog suda za ljudska prava i Suda Europske unije; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva države članice i Komisiju da u svom radu suzbijaju rodno uvjetovano nasilje kako bi se osiguralo da sve zakonodavne i nezakonodavne inicijative imaju za cilj iskorjenjivanje svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, posebno uključujući žene u čitavoj njihovoj različitosti, te nasilja nad LGBTIQ+ osobama zbog rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja; podsjeća da je Parlament prethodno snažno poticao države članice da usvoje zakone i politike kojima se zabranjuje konverzijska terapija, genitalno sakaćenje žena i interseksualnih osoba te prakse prisilne sterilizacije; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da je rodno uvjetovano nasilje teško kršenje ljudskih prava i dostojanstva koje se može pojaviti u obliku psihološkog, fizičkog, seksualnog i ekonomskog nasilja, a uključuje, među ostalim, femicid, nasilje među partnerima, seksualno uznemiravanje, kibernasilje, uhođenje, silovanje, rani i prisilni brak, genitalno sakaćenje žena, zločine počinjene u ime tzv. časti, prisilne pobačaje, prisilnu sterilizaciju, seksualno iskorištavanje i trgovinu ljudima, institucionalno nasilje, sekundarno nasilje, neizravno nasilje i sekundarnu viktimizaciju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća da je trgovanje ljudima i seksualno iskorištavanje oblik rodno uvjetovanog nasilja nad ženama i djevojčicama te naglašava važnost rodno osjetljivog pristupa trgovanju ljudima; |
| --- | --- |

30.

| 31. | osuđuje pojavu sekundarnog nasilja, odnosno fizičkog ili psihološkog nasilja, odmazda, poniženja i progona, nad osobama koje podržavaju žrtve rodno uvjetovanog nasilja; naglašava da ti postupci otežavaju sprečavanje i otkrivanje rodno uvjetovanog nasilja, pružanje potpore ženama i njihov oporavak; |
| --- | --- |

31.

| 32. | duboko je zabrinut zbog naravi, opsega i težine rodno uvjetovanog nasilja i uznemiravanja na radnom mjestu; u tom pogledu pozdravlja činjenicu da je Međunarodna organizacija rada nedavno usvojila Konvenciju br. 190 protiv nasilja i uznemiravanja u svijetu rada te poziva države članice da je i one što prije ratificiraju i provedu; također poziva Komisiju i države članice da na odgovarajući način dovrše postojeći okvir za učinkovite mjere kojima će se zabraniti nasilje i uznemiravanje na radnom mjestu, kao i za preventivne mjere, efektivan pristup rodno osjetljivim, sigurnim i djelotvornim mehanizmima za rješavanje žalbi i sporova, edukacije i kampanje osvještavanja javnosti, službe za pružanje psihološke potpore i pravne lijekove; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da nasilje na internetu, koje uključuje seksualno i psihološko uznemiravanje na internetu, zlostavljanje i uhođenje na internetu, dijeljenje seksualnih snimaka bez privole, seksistički govor mržnje na internetu te novi oblici uznemiravanja na internetu, kao što su upadi na videokonferencije (engl. zoom bombing) ili prijetnje na internetu, predstavlja oblik rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

33.

| 34. | žali zbog činjenice da nasilje na internetu nerazmjerno pogađa žene i djevojčice te postaje sve češće; podsjeća da je nasilje na internetu nastavak nasilja izvan interneta te da je neodvojivo od njega jer su međusobno povezana; naglašava da nasilje na internetu ugrožava napredak u području rodne ravnopravnosti te ima „učinak ušutkavanja”, što štetno utječe na demokratska načela Unije; žali zbog toga što su žene iz javnog života, primjerice političarke, novinarke, umjetnice i aktivistice, često meta rodno uvjetovanog nasilja na internetu s namjerom da ih se odvrati od sudjelovanja u javnom životu i sferama donošenja odluka; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ističe prekograničnu prirodu nasilja na internetu, odnosno činjenicu da počinitelji upotrebljavaju platforme ili mobitele povezane u drugim državama članicama, a ne u onima u kojima se žrtva nalazi; ističe da je za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja na internetu, koja je potpuno u skladu s temeljnim pravima, potreban koordiniran pristup Unije kako bi načini prijavljivanja postali brži i pristupačniji, mehanizmi za uklanjanje sadržaja djelotvorniji, a suradnja između internetskih platformi i tijela kaznenog progona država članica učinkovitija; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva države članice i Komisiju da donesu konkretne mjere kako bi se iskorijenili svi oblici nasilja na internetu, koje u nerazmjernoj mjeri pogađa žene i djevojčice, među ostalim odgovarajućim edukacijama pripadnika službi za kazneni progon, te da obrate posebnu pažnju na porast takve vrste nasilja tijekom pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podsjeća da su, sukladno Strategiji za ravnopravnost LGBTIQ osoba, povrede seksualnih i reproduktivnih prava, uključujući seksualno nasilje, ginekološko i porodničarsko nasilje te štetne prakse povezane s njima, oblik rodno uvjetovanog nasilja nad ženama i djevojčicama te transrodnim i nebirnarnim osobama, kao i da predstavljaju prepreku rodnoj ravnopravnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | potiče Komisiju da, u okviru svojih prijedloga dodatnih mjera za sprečavanje i suzbijanje oblika rodno uvjetovanog nasilja, promiče redovitu razmjenu dobre prakse između država članica i dionika u području seksualnih i reproduktivnih prava; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ističe činjenicu da su reproduktivna prisila i uskraćivanje sigurnog i zakonitog pobačaja također oblik rodno uvjetovanog nasilja; naglašava da je Europski sud za ljudska prava u nekoliko navrata presudio da se restriktivnim zakonima o pobačaju i izostankom provedbe krše ljudska prava žena; ističe da su samostalnost djevojaka i žena te mogućnost da donose slobodne i neovisne odluke o svojim tijelima i životima preduvjeti za njihovu ekonomsku neovisnost, rodnu ravnopravnost i iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja; oštro osuđuje napad na prava žena i rodnu ravnopravnost u Uniji, pogotovo nazadovanje u pogledu spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava žena te de facto zabranu sigurnog i zakonitog pobačaja u Poljskoj; |
| --- | --- |

39.

| 40. | žali zbog vidljivih nedostataka u sustavu kaznenog progona, koji u slučajevima rodno uvjetovanog nasilja nad ženama i djevojčicama rezultiraju niskim stopama osuđujućih presuda te nekažnjavanjem počinitelja; poziva sve države članice da u svojem nacionalnom zakonodavstvu izmijene definicije „seksualnog nasilja” i „silovanja” tako da se temelje na izostanku pristanka, kao što je utvrđeno u Istanbulskoj konvenciji; |
| --- | --- |

40.

| 41. | zabrinut je zbog seksualizacije djece, posebno seksualizacije djevojčica od strane muškaraca; smatra da je od imperativne važnosti poboljšati zaštitu djece u okviru odredbi koje kazneni zakoni predviđaju za djela protiv spolne slobode, posebno ako počinitelj pokaže nemar u pogledu djetetove dobi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da su žene i djevojčice s invaliditetom u dva do pet puta većoj opasnosti od raznih oblika nasilja; ističe da je Unija kao potpisnica Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom dužna poduzeti mjere kako bi se osiguralo potpuno poštovanje svih ljudskih prava i temeljnih sloboda žena i djevojčica s invaliditetom; primjećuje da bi Unija trebala pojačati svoje napore u tom smjeru, među ostalim ratifikacijom Istanbulske konvencije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava da su pripadnice manjina nerazmjerno pogođene rodno uvjetovanim nasiljem, naročito u javnom prostoru, na radnom mjestu ili na internetu, a posebno Romkinje i muslimanke, uključujući one koje nose vjersku odjeću; ističe da bi se pri rješavanju pitanja rodno uvjetovanog nasilja nad Romkinjama i muslimankama trebao zauzeti intersekcijski pristup u kojem se uzima u obzir diskriminacija na temelju roda u kombinaciji s diskriminacijom na temelju vjere i etničke pripadnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primjećuje da Komisija mora nastojati riješiti specifičan problem zaštite migrantica od rodno uvjetovanog nasilja, posebice u slučajevima nasilja intimnog partnera gdje boravišni status žrtve ovisi o zajedničkom životu ili bračnom statusu, te podsjeća da u skladu s Direktivom 2012/29/EU svim žrtvama rodno uvjetovanog nasilja moraju biti dostupni odgovarajuća zaštita, službe za potporu i djelotvorni pravni lijekovi, uključujući pravo na primanje informacija i pravo na sudjelovanje u kaznenom postupku, i da se sva prava moraju primjenjivati na nediskriminirajući način, uključujući i u odnosu na njihov boravišni status; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da se većinom postojećih zakona o migracijama i izbjeglicama u Europi ne rješava pitanje ranjivosti migrantica i žena izbjeglica, koje među ostalim za posljedicu ima povećanu izloženost rodno uvjetovanom nasilju među stanovništvom u pokretu, nesigurne uvjete prihvata, nedovoljne mjere zaštite i nemogućnost pristupa pravosuđu za migrante u Uniji; |
| --- | --- |

45.

| 46. | smatra da nasilje intimnog partnera nije samo kazneno djelo počinjeno nad žrtvom nasilja, već ga treba smatrati i kaznenim djelom počinjenim nad svakim djetetom koje mu svjedoči, među ostalim zbog dugotrajnih negativnih učinaka na dobrobit i razvoj djeteta; osuđuje činjenicu da počinitelj nasilja intimnog partnera često zlostavlja i svoju djecu kako bi iskazao nadmoć i vršio nasilje nad njihovom majkom, što je pojava poznata kao neizravno nasilje i oblik je rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

46.

Zaštita, potpora i naknada štete

| 47. | poziva države članice da poduzmu sve potrebne mjere da bi se promicala i osigurala potpora i naknada štete svim ženama i djevojčicama u čitavoj njihovoj različitosti te svim osobama koje su pretrpjele rodno uvjetovano nasilje te da promiču i osiguraju njihovu zaštitu od svih oblika nasilja, podsjeća da bi takve mjere trebale biti odgovarajuće, pravodobno primijenjene, sveobuhvatne i razmjerne težini pretrpljene štete te posebno usmjerene na potrebe onih koji se suočavaju s intersekcijskim oblicima diskriminacije i nasilja; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva države članice da se pridržavaju Istanbulske konvencije tako što će ženama pružiti mjere zaštite i potpore, utemeljene na razumijevanju rodno uvjetovanog nasilja nad ženama i nasilja intimnog partnera te usmjerene na ljudska prava i sigurnost žrtve, i tako izbjegnu institucionalno nasilje nad žrtvama koje je posljedica zakona ili administrativnih praksi i praksi izvršavanja neosjetljivih na rodna pitanja i/ili nedostatka znanja i odgovarajućih postupaka, što može dovesti do nekažnjavanja počinitelja, kao i do ponovne viktimizacije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice da osiguraju da se i djeca smatraju žrtvama rodno uvjetovanog nasilja u slučajevima nasilja intimnog partnera te da njihovo dostojanstvo i sigurnost budu od najveće važnosti; u tom pogledu pozdravlja zakone kojima se kriminalizira izlaganje djeteta nasilju u bliskim odnosima; nadalje, poziva države članice da osiguraju da su zakoni o skrbništvu u skladu s tim načelom kako se prava na roditeljsku skrb ne bi dodijelila roditelju koji je počinitelj nasilja intimnog partnera; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ističe da su države članice osobama koje su pretrpjele rodno uvjetovano nasilje obvezne osigurati odgovarajuću potporu i usluge koje će biti prilagođene njihovim posebnim potrebama, čak i u doba krize; u tom kontekstu podsjeća da je važno poduprijeti neovisne organizacije civilnog društva i skloništa za žene jer su to organizacije koje imaju znanje i iskustvo potrebno za zaštitu žena; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva države članice da žrtvama zajamče pristup službama za potporu i osnovnim uslugama, među ostalim uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem, te da ih učine dostupnima i u ruralnim područjima; snažno podupire ideju da javne službe trebaju biti dostupne u svim fazama postupaka naknade štete, a naročito u pogledu pružanja nužne psihološke i pravne podrške, kao i pomoći u traženju zaposlenja; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva države članice i Komisiju da, kako bi se osiguralo poštovanje prava žrtava pri ostvarivanju njihova temeljnog prava na slobodno kretanje unutar Unije, informiraju i osiguraju dostupnost informacija žrtvama i počiniteljima rodno uvjetovanog nasilja na svim jezicima Unije; |
| --- | --- |

52.

| 53. | s obzirom na strukturni kontekst diskriminacije i neravnopravnosti, poziva države članice da intenziviraju svoj rad kako bi osigurale da žrtve imaju jednak pristup pravosuđu i neovisnom pravosudnom sustavu koji je fizički, ekonomski, društveno i kulturno dostupan svim žrtvama rodno uvjetovanog nasilja te da se pobrinu za to da prava žrtava budu na prvom mjestu kako bi se izbjegla diskriminacija, traumatizacija ili ponovna viktimizacija tijekom sudskih, medicinskih i policijskih postupaka uključivanjem rodne perspektive u cijeli proces; |
| --- | --- |

53.

| 54. | sa zabrinutošću naglašava da, kao što je navedeno u Komisijinoj strategiji EU-a za prava žrtava, većina država članica i dalje ima problema s cjelovitim ili ispravnim prijenosom i/ili praktičnom primjenom Direktive 2012/29/EU pa poziva države članice da je propisno i savjesno prenesu u potpunosti i ispravno; |
| --- | --- |

54.

| 55. | naglašava da neprijavljivanju znatno doprinosi neuspješno rješavanje pitanja nepovjerenja koje osobe koje su pretrpjele rodno uvjetovano nasilje osjećaju prema tijelima kaznenog progona i pravosudnom sustavu; poziva države članice da unaprijede resurse i usavršavanje stručnjaka i službenika za kazneni progon, među ostalim sudaca, javnih tužitelja, pravosudnog osoblja, forenzičkih stručnjaka i drugih stručnih osoba koje rade sa žrtvama rodno uvjetovanog nasilja; poziva države članice da u tu svrhu razmotre mogućnost uspostave specijaliziranih sudova; uvjeren je da će razvijanje znanja i mekih vještina policijskih službenika i sudaca kako bi pažljivo slušali, razumjeli i poštovali sve osobe koje su pretrpjele rodno uvjetovano nasilje doprinijeti rješavanju pitanja neprijavljivanja i ponovne viktimizacije te stvoriti sigurnije okruženje za osobe koje su pretrpjele rodno uvjetovano nasilje; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva sve države članice da se u potpunosti pridržavaju Istanbulske konvencije tako što će s ciljem sprečavanja daljnjeg nasilja uspostaviti terapijske programe za počinitelje rodno uvjetovanog nasilja i nasilja u obitelji i pritom ih informirati o destruktivnim rodnim normama, nejednakim odnosima moći i vrijednostima na kojima se temelji rodno uvjetovano nasilje te osigurati da su sigurnost i ljudska prava žrtava od primarne važnosti; |
| --- | --- |

56.

| 57. | naglašava da je važno svim osobama koje su pretrpjele rodno uvjetovano nasilje osigurati pristup pravosuđu, uključujući pristup kvalitetnoj pravnoj pomoći, te da počinitelji svih rodno uvjetovanih kaznenih djela koja su počinjena nad ženama i djevojčicama, kao i nad muškarcima i dječacima, u kontekstu oružanih sukoba za njih odgovaraju u okviru pravnih postupaka koji će se pokretati na nacionalnoj, regionalnoj i međunarodnoj razini, naročito na temelju Rimskog statuta Međunarodnoga kaznenog suda; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva države članice da u potpunosti provedu Direktive 2011/99/EU, 2012/29/EU i 2011/36/EU; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ističe da zbog toga što ne postoji pravni akt Europske unije za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja te zbog razlika u nacionalnim zakonodavstvima država članica dolazi do različitih razina zaštite žrtava; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pozdravlja to što se Komisija obvezala proširiti područja kriminaliteta navedena u članku 83. stavku 1. drugom podstavku UFEU-a kako bi se obuhvatili zločin iz mržnje i govor mržnje; traži od Komisije da seksualnu orijentaciju, rodni identitet, rodno izražavanje i spolna obilježja uključi kao osnove diskriminacije izričito obuhvaćene tim člankom; smatra da je takva mjera ključna da bi se osigurala zaštita LGBTIQ+ osoba u Uniji; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ističe da je važno da države članice u potpunosti iskoriste mogućnosti edukacija koje su im dostupne u okviru različitih programa i tijela, ureda i agencija Unije te poziva države članice da organiziraju periodične i djelotvorne edukacije koje uključuju rodnu perspektivu i perspektivu ljudskih prava te međunarodne standarde; poziva države članice da žrtvama osiguraju pravo na javnu i kvalitetnu pravnu pomoć prije i tijekom sudskih postupaka; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pozdravlja činjenicu da se Komisija obvezala 2021. iznijeti prijedlog direktive za sprečavanje i suzbijanje rodno uvjetovanog nasilja radi provedbe standarda iz Istanbulske konvencije; naglašava da ta nova direktiva mora nadopunjavati postojeće i buduće zakonodavne i nezakonodavne mjere kako bi se postiglo usklađeno djelovanje Unije u pogledu rodne ravnopravnosti, kao i da bi se u konačnici ratificirala Istanbulska konvencija; stoga ponovno traži od Unije da ratificira Istanbulsku konvenciju; osim toga, podsjeća da se predsjednica Komisije obvezala da će proširiti područja kriminaliteta kako bi obuhvaćala posebne oblike rodno uvjetovanog nasilja u skladu s člankom 83. stavkom 1. UFEU-a; |
| --- | --- |

62.

Sljedeći koraci na razini Unije

| 63. | ističe da je rodno uvjetovano nasilje, kako na internetu, tako i izvan njega, vrlo teško kazneno djelo te često prisutna povreda temeljnih prava i sloboda u Uniji kojoj treba pristupiti učinkovitije i odlučnije zajedničkim snagama; naglašava da je rodno uvjetovano nasilje rezultat društvenih i sustavnih strukturnih neravnopravnosti koje imaju prekograničnu dimenziju; posebno ukazuje na sve veći broj dobro organiziranih antirodnih, anti-LGBTIQ i antifeminističkih pokreta koji su prekogranične naravi; osim toga, smatra da prekogranična dimenzija rodno uvjetovanog nasilja na internetu te velik pojedinačni, gospodarski i društveni učinak rodno uvjetovanog nasilja u svim državama članicama ponovno potvrđuju da se protiv rodno uvjetovanog nasilja treba boriti zajedničkim snagama Unije i u svim njegovim dimenzijama; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Uniju da se hitno posveti problemu porasta rodno uvjetovanog nasilja tijekom pandemije bolesti COVID-19; u tom pogledu poziva Komisiju da izradi protokol Unije o rodno uvjetovanom nasilju u kriznim vremenima i da u njega uključi službe zaštite za žrtve, kao što su dežurne telefonske linije, službe za pružanje sigurnog smještaja i zdravstvene službe, kao „osnovne službe” u državama članicama kako bi se spriječilo rodno uvjetovano nasilje i pružila potpora žrtvama nasilja tijekom kriza kao što je pandemija bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava da usvajanje regionalnih i međunarodnih instrumenata, kao što su Istanbulska konvencija, Deklaracija Ujedinjenih naroda o uklanjanju nasilja nad ženama i druge rezolucije Ujedinjenih naroda, također pokazuje da je potrebno zajednički se boriti protiv svih oblika rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

65.

| 66. | naglašava da posebna potreba za zajedničkom borbom protiv nasilja nad ženama i djevojčicama te drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja proizlazi također iz potrebe za uspostavom minimalnih pravila o definiranju kaznenih djela i sankcija te zajedničke definicije rodno uvjetovanog nasilja, kao i minimalnih pravila koja se odnose na ključna pitanja prevencije, nedovoljnog prijavljivanja, zaštite žrtava, potpore i naknade štete te kaznenog progona počinitelja; ističe da se u sprečavanju rodno uvjetovanog nasilja i borbi protiv njega pristupi i razine pregnuća država članica znatno razlikuju pa bi stoga zajednički pristup također doprinio provedbi zakona u prekograničnim operacijama; |
| --- | --- |

66.

| 67. | traži da Komisija na temelju članka 83. stavka 1. trećeg podstavka UFEU-a podnese prijedlog odluke Vijeća o utvrđivanju rodno uvjetovanog nasilja kao novog područja kriminaliteta koje ispunjava kriterije iz tog članka, na temelju preporuka navedenih u Prilogu ovom prijedlogu rezolucije, te traži od Komisije da to novo područje kriminaliteta iskoristi kao pravnu osnovu za jednu sveobuhvatnu direktivu Europskog parlamenta i Vijeća za sprečavanje i borbu protiv svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, i na internetu i izvan njega, koja će biti usmjerena na žrtve; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva Komisiju da predloži sveobuhvatnu direktivu o rodno uvjetovanom nasilju kojom će se provesti standardi Istanbulske konvencije i drugi međunarodni standardi, kao što su preporuke Odbora za ukidanje diskriminacije žena o rodno uvjetovanom nasilju, te koja će uključivati barem sljedeće elemente:






  — | preventivne mjere, među ostalim rodno osjetljive i intersekcijske obrazovne programe namijenjene i djevojčicama i dječacima, te jačanje položaja žena i djevojčica; |
| --- | --- | --- |

68.

—

preventivne mjere, među ostalim rodno osjetljive i intersekcijske obrazovne programe namijenjene i djevojčicama i dječacima, te jačanje položaja žena i djevojčica;

| — | službe za potporu te mjere zaštite i naknade štete namijenjene žrtvama; |
| --- | --- |

—

službe za potporu te mjere zaštite i naknade štete namijenjene žrtvama;

| — | mjere za borbu protiv svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, uključujući nasilje nad pripadnicima skupine LGBTIQ+ na temelju roda, rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja te rodno uvjetovano nasilje na internetu, kao i seksualno iskorištavanje i zlostavljanje; |
| --- | --- |

—

mjere za borbu protiv svih oblika rodno uvjetovanog nasilja, uključujući nasilje nad pripadnicima skupine LGBTIQ+ na temelju roda, rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja te rodno uvjetovano nasilje na internetu, kao i seksualno iskorištavanje i zlostavljanje;

| — | minimalne standarde za izvršavanje zakonodavstva; |
| --- | --- |

—

minimalne standarde za izvršavanje zakonodavstva;

| — | pristup usmjeren na žrtve i intersekcijske naravi; |
| --- | --- |

—

pristup usmjeren na žrtve i intersekcijske naravi;

| — | obveze država članica da stavljanjem prava žrtve u središte svojih zakona osiguraju da se u slučajevima rodno uvjetovanog nasilja dodjela prava na skrb o djeci i prava na viđanje djece razmatra na odgovarajući način; |
| --- | --- |

—

obveze država članica da stavljanjem prava žrtve u središte svojih zakona osiguraju da se u slučajevima rodno uvjetovanog nasilja dodjela prava na skrb o djeci i prava na viđanje djece razmatra na odgovarajući način;

| — | mjere kojima se osigurava dostupnost informacija na svim relevantnim jezicima; i |
| --- | --- |

—

mjere kojima se osigurava dostupnost informacija na svim relevantnim jezicima; i

| — | mjere kojima se osigurava suradnja među državama članicama te razmjena najboljih praksi, informacija i stručnog znanja; |
| --- | --- |

—

mjere kojima se osigurava suradnja među državama članicama te razmjena najboljih praksi, informacija i stručnog znanja;

| 69. | poziva Komisiju da imenuje koordinatora za borbu protiv nasilja nad ženama i drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju i popratne preporuke proslijedi Komisiji i Vijeću. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  SL L 101, 15.4.2011., str. 1.

(2)  SL L 338, 21.12.2011., str. 2.

(3)  SL L 315, 14.11.2012., str. 57.

(4)  SL C 296 E, 2.10.2012., str. 26.

(5)  SL C 285, 29.8.2017., str. 2.

(6)  SL C 337, 20.9.2018., str. 167.

(7)  SL C 449, 23.12.2020., str. 102.

(8)  SL C 232, 16.6.2021., str. 48.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0336.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0024.

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0025.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0041.

(13)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0058.

(14)  https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/04/issue-brief-covid-19-and-ending-violence-against-women-and-girls

(15)  https://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?docid=238745&doclang=hr

(16)  https://www.unwomen.org/en/what-we-do/ending-violence-against-women/facts-and-figures

(17)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_hr.pdf

(18)  Privremena procjena europske dodane vrijednosti Službe Europskog parlamenta za istraživanja o rodno uvjetovanom nasilju, str. 35.

---

PRILOG REZOLUCIJI:

ODLUKA VIJEĆA

o utvrđivanju rodno uvjetovanog nasilja kao područja kriminaliteta koje ispunjava kriterije navedene u članku 83. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 83. stavak 1.,

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

uzimajući u obzir suglasnost Europskog parlamenta,

budući da:

| (1) | Ravnopravnost žena i muškaraca u srži je vrijednosti Unije i temeljno je načelo Unije sadržano u Ugovorima i priznato u članku 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”); pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno je pravo sadržano u Ugovorima i Povelji; okončanje nasilja muškaraca nad ženama i djevojčicama preduvjet je za postizanje stvarne ravnopravnosti žena i muškaraca. |
| --- | --- |

(1)

Ravnopravnost žena i muškaraca u srži je vrijednosti Unije i temeljno je načelo Unije sadržano u Ugovorima i priznato u članku 23. Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”); pravo na jednako postupanje i nediskriminaciju temeljno je pravo sadržano u Ugovorima i Povelji; okončanje nasilja muškaraca nad ženama i djevojčicama preduvjet je za postizanje stvarne ravnopravnosti žena i muškaraca.

| (2) | Člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) zahtijeva se da Unija u svim svojim aktivnostima teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti muškaraca i žena. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 8. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) zahtijeva se da Unija u svim svojim aktivnostima teži uklanjanju nejednakosti i promicanju ravnopravnosti muškaraca i žena.

| (3) | U skladu s člankom 83. stavkom 1. trećim podstavkom UFEU-a s obzirom na razvoj kriminaliteta, Vijeće može donijeti odluku kojom se, uz područja utvrđena u članku 83. stavku 1. drugom podstavku, utvrđuju ostala područja osobito teškog kriminaliteta s prekograničnim elementima, što proizlazi iz prirode ili učinka takvih kaznenih djela ili iz posebne potrebe za zajedničkom borbom protiv njih. |
| --- | --- |

(3)

U skladu s člankom 83. stavkom 1. trećim podstavkom UFEU-a s obzirom na razvoj kriminaliteta, Vijeće može donijeti odluku kojom se, uz područja utvrđena u članku 83. stavku 1. drugom podstavku, utvrđuju ostala područja osobito teškog kriminaliteta s prekograničnim elementima, što proizlazi iz prirode ili učinka takvih kaznenih djela ili iz posebne potrebe za zajedničkom borbom protiv njih.

| (4) | Pri donošenju takve odluke na temelju članka 83. stavka 1. trećeg podstavka UFEU-a Vijeće odlučuje jednoglasno uz prethodnu suglasnost Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

(4)

Pri donošenju takve odluke na temelju članka 83. stavka 1. trećeg podstavka UFEU-a Vijeće odlučuje jednoglasno uz prethodnu suglasnost Europskog parlamenta.

| (5) | Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) i Konvencija Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Istanbulska konvencija”) rodno uvjetovano nasilje nad ženama definiraju kao nasilje usmjereno na ženu zbog toga što je žena ili koje nerazmjerno pogađa žene; u Instanbulskoj konvenciji „nasilje nad ženama” definira se kao sva djela rodno uvjetovanog nasilja koja imaju za posljedicu ili će vjerojatno imati za posljedicu tjelesnu, seksualnu, psihičku ili ekonomsku štetu ili patnju žena, uključujući prijetnje takvim djelima, prisilu ili namjerno oduzimanje slobode, bilo da se pojavljuju u javnom ili privatnom životu. |
| --- | --- |

(5)

Europski institut za ravnopravnost spolova (EIGE) i Konvencija Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Istanbulska konvencija”) rodno uvjetovano nasilje nad ženama definiraju kao nasilje usmjereno na ženu zbog toga što je žena ili koje nerazmjerno pogađa žene; u Instanbulskoj konvenciji „nasilje nad ženama” definira se kao sva djela rodno uvjetovanog nasilja koja imaju za posljedicu ili će vjerojatno imati za posljedicu tjelesnu, seksualnu, psihičku ili ekonomsku štetu ili patnju žena, uključujući prijetnje takvim djelima, prisilu ili namjerno oduzimanje slobode, bilo da se pojavljuju u javnom ili privatnom životu.

| (6) | LGBTIQ+ osobe također su žrtve rodno uvjetovanog nasilja zbog svojeg roda, rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja. |
| --- | --- |

(6)

LGBTIQ+ osobe također su žrtve rodno uvjetovanog nasilja zbog svojeg roda, rodnog identiteta, rodnog izražavanja i spolnih obilježja.

| (7) | Rodno uvjetovano nasilje nad LGBTIQ+ osobama uključuje fizičko nasilje, psihološko nasilje, prisilne brakove, seksualno nasilje, uključujući „korektivno” silovanje i seksualno uznemiravanje, genitalna sakaćenja žena i interseksualnih osoba, prisilnu sterilizaciju transrodnih i interseksualnih osoba, tzv. zločine počinjene iz časti, konverzijsku terapiju, govor mržnje na internetu i izvan njega, zlostavljanje i uznemiravanje, socioekonomsko uskraćivanje i nasilje koje se događa u obitelji i/ili kućanstvu zbog rodnog identiteta, rodnog izražavanja ili spolnih obilježja žrtve. |
| --- | --- |

(7)

Rodno uvjetovano nasilje nad LGBTIQ+ osobama uključuje fizičko nasilje, psihološko nasilje, prisilne brakove, seksualno nasilje, uključujući „korektivno” silovanje i seksualno uznemiravanje, genitalna sakaćenja žena i interseksualnih osoba, prisilnu sterilizaciju transrodnih i interseksualnih osoba, tzv. zločine počinjene iz časti, konverzijsku terapiju, govor mržnje na internetu i izvan njega, zlostavljanje i uznemiravanje, socioekonomsko uskraćivanje i nasilje koje se događa u obitelji i/ili kućanstvu zbog rodnog identiteta, rodnog izražavanja ili spolnih obilježja žrtve.

| (8) | Rodno uvjetovano nasilje ukorijenjeno je u rodnim stereotipima, heteropatrijarhalnim strukturama, nejednakim odnosima moći te strukturnim i institucionalnim nejednakostima. Rodno uvjetovano nasilje utječe na sve slojeve društva. |
| --- | --- |

(8)

Rodno uvjetovano nasilje ukorijenjeno je u rodnim stereotipima, heteropatrijarhalnim strukturama, nejednakim odnosima moći te strukturnim i institucionalnim nejednakostima. Rodno uvjetovano nasilje utječe na sve slojeve društva.

| (9) | U skladu s Istanbulskom konvencijom rod se definira kao „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”, što podsjeća na to da se mnogi oblici nasilja nad ženama temelje na nejednakom odnosu moći između žena i muškaraca. |
| --- | --- |

(9)

U skladu s Istanbulskom konvencijom rod se definira kao „društveno oblikovane uloge, ponašanja, aktivnosti i osobine koje određeno društvo smatra prikladnima za žene i muškarce”, što podsjeća na to da se mnogi oblici nasilja nad ženama temelje na nejednakom odnosu moći između žena i muškaraca.

| (10) | Rodno uvjetovano nasilje, kako na internetu, tako i izvan njega, kao i nemogućnost pristupa odgovarajućoj zaštiti najteži su izraz rodno uvjetovanog nasilja te predstavljaju kršenje temeljnih prava utvrđenih u Povelji, primjerice prava na ljudsko dostojanstvo, prava na život te prava na tjelesni i duhovni integritet, zabrane mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kazne, zabrane ropstva i prisilnog rada, prava na slobodu i sigurnost te prava na poštovanje privatnog i obiteljskog života. |
| --- | --- |

(10)

Rodno uvjetovano nasilje, kako na internetu, tako i izvan njega, kao i nemogućnost pristupa odgovarajućoj zaštiti najteži su izraz rodno uvjetovanog nasilja te predstavljaju kršenje temeljnih prava utvrđenih u Povelji, primjerice prava na ljudsko dostojanstvo, prava na život te prava na tjelesni i duhovni integritet, zabrane mučenja i nečovječnog ili ponižavajućeg postupanja ili kazne, zabrane ropstva i prisilnog rada, prava na slobodu i sigurnost te prava na poštovanje privatnog i obiteljskog života.

| (11) | Ističe da je rodno uvjetovano nasilje, kako na internetu, tako i izvan njega, vrlo teško kazneno djelo te često prisutna povreda temeljnih prava i sloboda u Uniji na koju treba zajedno odgovoriti učinkovitije i odlučnije. |
| --- | --- |

(11)

Ističe da je rodno uvjetovano nasilje, kako na internetu, tako i izvan njega, vrlo teško kazneno djelo te često prisutna povreda temeljnih prava i sloboda u Uniji na koju treba zajedno odgovoriti učinkovitije i odlučnije.

| (12) | Usvajanje regionalnih i međunarodnih instrumenata, kao što su Istanbulska konvencija, Deklaracija Ujedinjenih naroda o uklanjanju nasilja nad ženama i druge rezolucije Ujedinjenih naroda, također pokazuje da je potrebno zajednički se boriti protiv svih oblika rodno uvjetovanog nasilja. |
| --- | --- |

(12)

Usvajanje regionalnih i međunarodnih instrumenata, kao što su Istanbulska konvencija, Deklaracija Ujedinjenih naroda o uklanjanju nasilja nad ženama i druge rezolucije Ujedinjenih naroda, također pokazuje da je potrebno zajednički se boriti protiv svih oblika rodno uvjetovanog nasilja.

| (13) | Posebna potreba za zajedničkom borbom protiv nasilja nad ženama i djevojčicama te drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja proizlazi također iz potrebe za uspostavom minimalnih pravila o definiranju kaznenih djela i sankcija te zajedničke definicije rodno uvjetovanog nasilja, kao i minimalnih pravila koja se odnose na ključna pitanja prevencije, nedovoljnog prijavljivanja, zaštite žrtava, potpore i naknade štete te kaznenog progona počinitelja; u sprečavanju rodno uvjetovanog nasilja i borbi protiv njega pristupi i razine pregnuća država članica znatno se razlikuju pa bi stoga zajednički pristup također doprinio provedbi zakona u prekograničnim operacijama. |
| --- | --- |

(13)

Posebna potreba za zajedničkom borbom protiv nasilja nad ženama i djevojčicama te drugih oblika rodno uvjetovanog nasilja proizlazi također iz potrebe za uspostavom minimalnih pravila o definiranju kaznenih djela i sankcija te zajedničke definicije rodno uvjetovanog nasilja, kao i minimalnih pravila koja se odnose na ključna pitanja prevencije, nedovoljnog prijavljivanja, zaštite žrtava, potpore i naknade štete te kaznenog progona počinitelja; u sprečavanju rodno uvjetovanog nasilja i borbi protiv njega pristupi i razine pregnuća država članica znatno se razlikuju pa bi stoga zajednički pristup također doprinio provedbi zakona u prekograničnim operacijama.

| (14) | Rodno uvjetovano nasilje ispunjava kriterije da bude utvrđeno kao novo područje kriminaliteta u skladu s člankom 83. stavkom 1. UFEU-a, |
| --- | --- |

(14)

Rodno uvjetovano nasilje ispunjava kriterije da bude utvrđeno kao novo područje kriminaliteta u skladu s člankom 83. stavkom 1. UFEU-a,

DONIJELO JE OVU ODLUKU:

Članak 1.

Rodno uvjetovano nasilje ovime se utvrđuje kao područje kriminaliteta koje ispunjava kriterije navedene u članku 83. stavku 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

Članak 2.

Ova Odluka stupa na snagu sljedećeg dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Sastavljeno u Bruxellesu,

Za Vijeće

Predsjednik

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/104 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/104

---

P9_TA(2021)0389

Vladine represivne mjere usmjerene protiv prosvjednika i građana na Kubi

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o vladinim represivnim mjerama usmjerenima protiv prosvjednika i građana na Kubi (2021/2872(RSP))

(2022/C 117/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kubi, a posebno one od 10. lipnja 2021. o ljudskim pravima i političkoj situaciji na Kubi (1), od 28. studenoga 2019. o Kubi, slučaj Joséa Daniela Ferrera (2) i od 5. srpnja 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kube, s druge strane (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Kubi, a posebno one od 10. lipnja 2021. o ljudskim pravima i političkoj situaciji na Kubi (1), od 28. studenoga 2019. o Kubi, slučaj Joséa Daniela Ferrera (2) i od 5. srpnja 2017. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Republike Kube, s druge strane (3),

| — | uzimajući u obzir Sporazum o političkom dijalogu i suradnji između Europske unije i Kube potpisan 12. prosinca 2016. koji se privremeno primjenjuje od 1. studenoga 2017. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o političkom dijalogu i suradnji između Europske unije i Kube potpisan 12. prosinca 2016. koji se privremeno primjenjuje od 1. studenoga 2017. (4),

| — | uzimajući u obzir službeni dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Kube koji je održan u okviru Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji između EU-a i Kube, a posebno treći dijalog održan 26. veljače 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir službeni dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Kube koji je održan u okviru Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji između EU-a i Kube, a posebno treći dijalog održan 26. veljače 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 29. srpnja 2021. u ime Europske unije na temu nedavnih zbivanja na Kubi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 29. srpnja 2021. u ime Europske unije na temu nedavnih zbivanja na Kubi,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i druge međunarodne ugovore i instrumente o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i druge međunarodne ugovore i instrumente o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, čija je potpisnica i Kuba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, čija je potpisnica i Kuba,

| — | uzimajući u obzir pismo Odbora UN-a za prisilne nestanke u kojemu se poziva na hitno djelovanje te se apelira na kubanske vlasti da dostave informacije o 187 nestalih osoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo Odbora UN-a za prisilne nestanke u kojemu se poziva na hitno djelovanje te se apelira na kubanske vlasti da dostave informacije o 187 nestalih osoba,

| — | uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 16. srpnja 2021. u kojoj se apelira na Kubu da oslobodi pritvorene prosvjednike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet od 16. srpnja 2021. u kojoj se apelira na Kubu da oslobodi pritvorene prosvjednike,

| — | uzimajući u obzir izjavu Međuameričke komisije za ljudska prava i njezinih posebnih izvjestitelja od 15. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Međuameričke komisije za ljudska prava i njezinih posebnih izvjestitelja od 15. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o borcima za ljudska prava te one o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o borcima za ljudska prava te one o slobodi izražavanja na internetu i izvan njega,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (5), a posebno njezin članak 12. o slobodi okupljanja i udruživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (5), a posebno njezin članak 12. o slobodi okupljanja i udruživanja,

| — | uzimajući u obzir pritužbu koju je Kubanski opservatorij za ljudska prava 8. rujna 2021. podnio posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava Eamonu Gilmoreu o represiji nad prosvjednicima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pritužbu koju je Kubanski opservatorij za ljudska prava 8. rujna 2021. podnio posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava Eamonu Gilmoreu o represiji nad prosvjednicima,

| — | uzimajući u obzir Ustav Republike Kube i njezin Kazneni zakonik, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ustav Republike Kube i njezin Kazneni zakonik,

| — | uzimajući u obzir Dekret br. 35 Republike Kube o telekomunikacijama, informacijskim i komunikacijskim tehnologijama i uporabi radiofrekvencijskog spektra te njezinu Rezoluciju br. 105 iz 2021. o Uredbi kojom se utvrđuje nacionalni model djelovanja u slučaju incidenata povezanih s kibersigurnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Dekret br. 35 Republike Kube o telekomunikacijama, informacijskim i komunikacijskim tehnologijama i uporabi radiofrekvencijskog spektra te njezinu Rezoluciju br. 105 iz 2021. o Uredbi kojom se utvrđuje nacionalni model djelovanja u slučaju incidenata povezanih s kibersigurnosti,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da su 11. srpnja 2021. tisuće Kubanaca izašle na ulice u više od 40 gradova kako bi mirno prosvjedovali zbog kronične nestašice lijekova i drugih osnovnih potrepština, te zbog općenito lošeg postupanja kubanskih vlasti u pandemiji bolesti COVID-19 i sustavnih ograničenja ljudskih prava, osobito slobode izražavanja i okupljanja; budući da je riječ o najvećim prosvjedima na Kubi od prosvjeda „Maleconazo” održanog 1994.; |
| --- | --- |

A.

budući da su 11. srpnja 2021. tisuće Kubanaca izašle na ulice u više od 40 gradova kako bi mirno prosvjedovali zbog kronične nestašice lijekova i drugih osnovnih potrepština, te zbog općenito lošeg postupanja kubanskih vlasti u pandemiji bolesti COVID-19 i sustavnih ograničenja ljudskih prava, osobito slobode izražavanja i okupljanja; budući da je riječ o najvećim prosvjedima na Kubi od prosvjeda „Maleconazo” održanog 1994.;

| B. | budući da su kubanske vlasti reagirale ekstremnim nasiljem i represijom protiv prosvjednika i boraca za ljudska prava; budući da je predsjednik Díaz-Canel izričito pozvao sve pristaše vlade, uključujući jedinice specijalnih snaga kao što su Crne beretke – elitna postrojba revolucionarnih oružanih snaga – na borbu protiv mirnih prosvjednika, što je rezultiralo povećanjem količine nasilja i stotinama ozlijeđenih civila, policijskim pretragama, uhićenjima u domovima prosvjednika te policijskim nasiljem; |
| --- | --- |

B.

budući da su kubanske vlasti reagirale ekstremnim nasiljem i represijom protiv prosvjednika i boraca za ljudska prava; budući da je predsjednik Díaz-Canel izričito pozvao sve pristaše vlade, uključujući jedinice specijalnih snaga kao što su Crne beretke – elitna postrojba revolucionarnih oružanih snaga – na borbu protiv mirnih prosvjednika, što je rezultiralo povećanjem količine nasilja i stotinama ozlijeđenih civila, policijskim pretragama, uhićenjima u domovima prosvjednika te policijskim nasiljem;

| C. | budući da su kubanske vlasti uvele nove metode represije kao što su obustava, nadzor, cenzura i kontrola telekomunikacijskih usluga, čime se krši međunarodno pravo o ljudskim pravima, u cilju kontroliranja i prikrivanja teških slučajeva kršenja ljudskih prava koje su počinile; budući da kubanske vlasti moraju štititi i jamčiti ljudska prava, kao što su mirno okupljanje i sloboda izražavanja, bez diskriminacije na temelju političkih stajališta, kao i poštovati međunarodne standarde ljudskih prava u pogledu načela zakonitosti, iznimnosti, odgovornosti i nužnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da su kubanske vlasti uvele nove metode represije kao što su obustava, nadzor, cenzura i kontrola telekomunikacijskih usluga, čime se krši međunarodno pravo o ljudskim pravima, u cilju kontroliranja i prikrivanja teških slučajeva kršenja ljudskih prava koje su počinile; budući da kubanske vlasti moraju štititi i jamčiti ljudska prava, kao što su mirno okupljanje i sloboda izražavanja, bez diskriminacije na temelju političkih stajališta, kao i poštovati međunarodne standarde ljudskih prava u pogledu načela zakonitosti, iznimnosti, odgovornosti i nužnosti;

| D. | budući da se Dekretom br. 35 ažurira kubanski pravni okvir u pogledu postupaka i uvjeta za stjecanje potrebnih dozvola za uporabu nacionalnog radiofrekvencijskog spektra te se telekomunikacijskim operaterima nameće obveza obustave, nadzora, presretanja i kontrole korisnika te prosljeđivanja informacija o njima kubanskim vlastima; budući da je taj dekret međunarodno priznat kao nezakonit; budući da se Rezolucijom br. 105 uvodi Uredba o incidentima povezanima s kibersigurnošću, čija je definicija široka, te se osigurava pravni okvir za kazneni progon pojedinaca na temelju niza optužbi i omogućuje se izricanje sankcija, zapljena mobilnih telefona i računala, pretres domova te se čak i omogućuje vladi da olakšava pokretanje kaznenih postupaka za djela trenutačno uvrštena u Kazneni zakonik čije su definicije međunarodno priznate kao nezakonite; budući da se Dekretom br. 370, koji je također donesen nakon usvajanja novog Ustava iz 2019., ograničava sloboda izražavanja na društvenim mrežama; |
| --- | --- |

D.

budući da se Dekretom br. 35 ažurira kubanski pravni okvir u pogledu postupaka i uvjeta za stjecanje potrebnih dozvola za uporabu nacionalnog radiofrekvencijskog spektra te se telekomunikacijskim operaterima nameće obveza obustave, nadzora, presretanja i kontrole korisnika te prosljeđivanja informacija o njima kubanskim vlastima; budući da je taj dekret međunarodno priznat kao nezakonit; budući da se Rezolucijom br. 105 uvodi Uredba o incidentima povezanima s kibersigurnošću, čija je definicija široka, te se osigurava pravni okvir za kazneni progon pojedinaca na temelju niza optužbi i omogućuje se izricanje sankcija, zapljena mobilnih telefona i računala, pretres domova te se čak i omogućuje vladi da olakšava pokretanje kaznenih postupaka za djela trenutačno uvrštena u Kazneni zakonik čije su definicije međunarodno priznate kao nezakonite; budući da se Dekretom br. 370, koji je također donesen nakon usvajanja novog Ustava iz 2019., ograničava sloboda izražavanja na društvenim mrežama;

| E. | budući da je vladajući režim isključio internet na nekoliko dana tako da građani nisu bili u mogućnosti javno izvijestiti o činovima represije i kršenja ljudskih prava kojima su bili izloženi; budući da je kubanski ministar vanjskih poslova Bruno Rodríguez opisao pokušaj SAD-a da ponovno uvede internetski signal na otok kao „čin agresije”; |
| --- | --- |

E.

budući da je vladajući režim isključio internet na nekoliko dana tako da građani nisu bili u mogućnosti javno izvijestiti o činovima represije i kršenja ljudskih prava kojima su bili izloženi; budući da je kubanski ministar vanjskih poslova Bruno Rodríguez opisao pokušaj SAD-a da ponovno uvede internetski signal na otok kao „čin agresije”;

| F. | budući da su IACHR i visoka povjerenica UN-a za ljudska prava osudili represiju koju provodi kubanska država i njezinu upotrebu sile kao odgovor na mirne prosvjede, pozvali su na to da se sve pritvorene osobe smjesta puste na slobodu te su apelirali na kubansku vladu da u okviru dijaloga riješi temeljna socijalna pitanja; |
| --- | --- |

F.

budući da su IACHR i visoka povjerenica UN-a za ljudska prava osudili represiju koju provodi kubanska država i njezinu upotrebu sile kao odgovor na mirne prosvjede, pozvali su na to da se sve pritvorene osobe smjesta puste na slobodu te su apelirali na kubansku vladu da u okviru dijaloga riješi temeljna socijalna pitanja;

| G. | budući da je Kubanski opservatorij za ljudska prava izvijestio da je na dan 5. rujna 2021., počevši od prosvjeda održanih 11. srpnja 2021., 1 306 osoba nestalo ili pritvoreno, među kojima je i 27 maloljetnika; budući da druga izvješća nevladinih organizacija kao što je Prisoners Defenders govore da je više od 5 000 osoba pritvoreno u tom razdoblju, uz optužbe o proizvoljnim pritvaranjima, pritvaranjima u izolaciji, prisilnim nestancima, korištenju zločinaca kao načinu kriminalizacije sudjelovanja u prosvjedima, mučenju i zlostavljanju, nadzoru i kućnim pritvorima te nasilju nad prosvjednicima; budući da je Odbor UN-a za prisilne nestanke 15. srpnja 2021. pokrenuo hitne mjere za Kubu zbog 187 slučajeva iz članka 30. Konvencije o prisilnim nestancima (službene hitne mjere AU od br. 1200 do br. 1386/2021); budući da je Kuba šesta na svijetu po broju hitnih mjera za prisilne nestanke koje je bilo potrebno poduzeti od 2017., unatoč tome što je Sporazum o političkom dijalogu i suradnji sada u potpunosti na snazi; |
| --- | --- |

G.

budući da je Kubanski opservatorij za ljudska prava izvijestio da je na dan 5. rujna 2021., počevši od prosvjeda održanih 11. srpnja 2021., 1 306 osoba nestalo ili pritvoreno, među kojima je i 27 maloljetnika; budući da druga izvješća nevladinih organizacija kao što je Prisoners Defenders govore da je više od 5 000 osoba pritvoreno u tom razdoblju, uz optužbe o proizvoljnim pritvaranjima, pritvaranjima u izolaciji, prisilnim nestancima, korištenju zločinaca kao načinu kriminalizacije sudjelovanja u prosvjedima, mučenju i zlostavljanju, nadzoru i kućnim pritvorima te nasilju nad prosvjednicima; budući da je Odbor UN-a za prisilne nestanke 15. srpnja 2021. pokrenuo hitne mjere za Kubu zbog 187 slučajeva iz članka 30. Konvencije o prisilnim nestancima (službene hitne mjere AU od br. 1200 do br. 1386/2021); budući da je Kuba šesta na svijetu po broju hitnih mjera za prisilne nestanke koje je bilo potrebno poduzeti od 2017., unatoč tome što je Sporazum o političkom dijalogu i suradnji sada u potpunosti na snazi;

| H. | budući da je među pritvorenim osobama bio znatan broj aktivista, novinara i lidera oporbenih političkih pokreta kao što je José Daniel Ferrer, vođa Domoljubnog saveza Kube (Unión Patriótica de Cuba), čije boravište i dalje nije poznato, kao i učitelja, studenata i umjetnika kao što je Luis Manuel Otero Alcántara iz Pokreta San Isidro (Movimiento San Isidro); budući da je policija potvrdila da je Diubis Laurencio Tejeda podlegao ozljedama nakon što je ustrijeljen s leđa tijekom prosvjeda u Havani; |
| --- | --- |

H.

budući da je među pritvorenim osobama bio znatan broj aktivista, novinara i lidera oporbenih političkih pokreta kao što je José Daniel Ferrer, vođa Domoljubnog saveza Kube (Unión Patriótica de Cuba), čije boravište i dalje nije poznato, kao i učitelja, studenata i umjetnika kao što je Luis Manuel Otero Alcántara iz Pokreta San Isidro (Movimiento San Isidro); budući da je policija potvrdila da je Diubis Laurencio Tejeda podlegao ozljedama nakon što je ustrijeljen s leđa tijekom prosvjeda u Havani;

| I. | budući da su dobitnici Nagrade Saharov i dalje mete sustavnih represivnih mjera, uključujući proizvoljna pritvaranja, racije i opsade domova, kao i agresije i proizvoljnih kazni, što su dokumentirali i Kubanski opservatorij za ljudska prava i Kubanski centar za ljudska prava; budući da su Dame u bijelom pretrpjele najmanje 318 takvih represivnih mjera u posljednja tri mjeseca, od kojih 60 u lipnju, 142 u srpnju i 116 u kolovozu; budući da je laureat Nagrade Saharov Guillermo Fariñas Hernández izjavio da je, u skladu s prethodno navedenim informacijama organizacija za ljudska prava, i on godinama izložen sustavnoj represiji, da se njegovi telefonski pozivi prate i da ga se sustavno pritvara čim se udalji nekoliko stotina metara od svojeg doma te da je samo u rujnu proizvoljno pritvoren tri puta, posljednji put 8. rujna 2021.; |
| --- | --- |

I.

budući da su dobitnici Nagrade Saharov i dalje mete sustavnih represivnih mjera, uključujući proizvoljna pritvaranja, racije i opsade domova, kao i agresije i proizvoljnih kazni, što su dokumentirali i Kubanski opservatorij za ljudska prava i Kubanski centar za ljudska prava; budući da su Dame u bijelom pretrpjele najmanje 318 takvih represivnih mjera u posljednja tri mjeseca, od kojih 60 u lipnju, 142 u srpnju i 116 u kolovozu; budući da je laureat Nagrade Saharov Guillermo Fariñas Hernández izjavio da je, u skladu s prethodno navedenim informacijama organizacija za ljudska prava, i on godinama izložen sustavnoj represiji, da se njegovi telefonski pozivi prate i da ga se sustavno pritvara čim se udalji nekoliko stotina metara od svojeg doma te da je samo u rujnu proizvoljno pritvoren tri puta, posljednji put 8. rujna 2021.;

| J. | budući da je mnogima sudio prijeki sud i izrečene su im kazne za različite vrste kaznenih djela, uključujući terorizam, javni nered, nepoštovanje, poticanje na počinjenje kaznenih djela i širenje epidemije, bez minimalnih jamstava pravičnog postupka; budući da se nekoliko uhićenih osoba smatra zatvorenicima savjesti; |
| --- | --- |

J.

budući da je mnogima sudio prijeki sud i izrečene su im kazne za različite vrste kaznenih djela, uključujući terorizam, javni nered, nepoštovanje, poticanje na počinjenje kaznenih djela i širenje epidemije, bez minimalnih jamstava pravičnog postupka; budući da se nekoliko uhićenih osoba smatra zatvorenicima savjesti;

| K. | budući da se više od 8 000 osoba nalazi u zatvoru bez kaznenog djela koje bi im se moglo pripisati i da je dodatnih 2 500 osoba osuđeno na prisilni rad iz istog razloga, pri čemu su svi optuženi za „predstavljanje pretkaznene opasnosti za društvo”, što je optužba koja se u cijelosti temelji na „opaženom ponašanju koje je u suprotnosti s normama socijalističkog morala” (članci 72. – 84. kubanskog Kaznenog zakonika); |
| --- | --- |

K.

budući da se više od 8 000 osoba nalazi u zatvoru bez kaznenog djela koje bi im se moglo pripisati i da je dodatnih 2 500 osoba osuđeno na prisilni rad iz istog razloga, pri čemu su svi optuženi za „predstavljanje pretkaznene opasnosti za društvo”, što je optužba koja se u cijelosti temelji na „opaženom ponašanju koje je u suprotnosti s normama socijalističkog morala” (članci 72. – 84. kubanskog Kaznenog zakonika);

| L. | budući da je 5. srpnja 2017. Parlament dao suglasnost za Sporazum o političkom dijalogu i suradnji pod uvjetom da se na Kubi postignu jasna poboljšanja u pogledu ljudskih prava i demokracije; budući da je Parlament u više navrata osudio kršenja ljudskih prava na Kubi, ističući kršenje članka 1. stavka 5., članka 2. točke (c) te članaka 5., 22. i 43. Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji; budući da na Kubi nije ostvaren konkretan napredak u pogledu općih načela i ciljeva Sporazuma kada je riječ o poboljšanju stanja ljudskih prava te da je, naprotiv, kubanski režim pojačao represiju te sve intenzivnije krši radna i ljudska prava, što uključuje i povećanje broja političkih zatvorenika; budući da Sporazumom o političkom dijalogu i suradnji nije ostvaren ključni cilj poboljšanja temeljnih sloboda na Kubi; |
| --- | --- |

L.

budući da je 5. srpnja 2017. Parlament dao suglasnost za Sporazum o političkom dijalogu i suradnji pod uvjetom da se na Kubi postignu jasna poboljšanja u pogledu ljudskih prava i demokracije; budući da je Parlament u više navrata osudio kršenja ljudskih prava na Kubi, ističući kršenje članka 1. stavka 5., članka 2. točke (c) te članaka 5., 22. i 43. Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji; budući da na Kubi nije ostvaren konkretan napredak u pogledu općih načela i ciljeva Sporazuma kada je riječ o poboljšanju stanja ljudskih prava te da je, naprotiv, kubanski režim pojačao represiju te sve intenzivnije krši radna i ljudska prava, što uključuje i povećanje broja političkih zatvorenika; budući da Sporazumom o političkom dijalogu i suradnji nije ostvaren ključni cilj poboljšanja temeljnih sloboda na Kubi;

| M. | budući da kubanska država sustavno krši radna i ljudska prava svojih zdravstvenih radnika koji u okviru zdravstvenih misija rade u inozemstvu, što je prema UN-u ekvivalent modernom ropstvu; |
| --- | --- |

M.

budući da kubanska država sustavno krši radna i ljudska prava svojih zdravstvenih radnika koji u okviru zdravstvenih misija rade u inozemstvu, što je prema UN-u ekvivalent modernom ropstvu;

| N. | budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 10. lipnja 2021. podsjetio Europsku službu za vanjsko djelovanje da je sudjelovanje civilnog društva u političkim dijalozima i projektima suradnje u okviru Sporazuma ključan dio Sporazuma i da bi trebalo smjesta ispraviti nepravilnost prisutnu od potpisivanja Sporazuma prema kojoj je civilno društvo isključeno iz fondova za suradnju i/ili sudjelovanja u Sporazumu, dok se, suprotno tome, sudjelovanje i pristup fondovima za suradnju omogućuje isključivo poduzećima u kojima sudjeluje država ili koja su pod njezinom kontrolom; |
| --- | --- |

N.

budući da je Parlament u svojoj rezoluciji od 10. lipnja 2021. podsjetio Europsku službu za vanjsko djelovanje da je sudjelovanje civilnog društva u političkim dijalozima i projektima suradnje u okviru Sporazuma ključan dio Sporazuma i da bi trebalo smjesta ispraviti nepravilnost prisutnu od potpisivanja Sporazuma prema kojoj je civilno društvo isključeno iz fondova za suradnju i/ili sudjelovanja u Sporazumu, dok se, suprotno tome, sudjelovanje i pristup fondovima za suradnju omogućuje isključivo poduzećima u kojima sudjeluje država ili koja su pod njezinom kontrolom;

| O. | budući da Sporazum sadrži tzv. klauzulu o ljudskim pravima, standardni ključni element međunarodnih sporazuma EU-a koja omogućuje suspenziju Sporazuma u slučaju kršenja odredbi o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

O.

budući da Sporazum sadrži tzv. klauzulu o ljudskim pravima, standardni ključni element međunarodnih sporazuma EU-a koja omogućuje suspenziju Sporazuma u slučaju kršenja odredbi o ljudskim pravima;

| P. | budući da je Kubanski opservatorij za ljudska prava službeno zatražio „primjenu novog režima sankcija Europske unije za one fizičke osobe ili državne institucije uključene u teška kršenja ljudskih prava na Kubi”; |
| --- | --- |

P.

budući da je Kubanski opservatorij za ljudska prava službeno zatražio „primjenu novog režima sankcija Europske unije za one fizičke osobe ili državne institucije uključene u teška kršenja ljudskih prava na Kubi”;

| 1. | najoštrije osuđuje ekstremno nasilje i represiju nad prosvjednicima, borcima za ljudska prava, neovisnim novinarima, umjetnicima, disidentima i oporbenim političkim vođama koje kubanska vlada provodi od prosvjeda održanih 11. srpnja 2021.; izražava žaljenje zbog gubitaka života i izražava sućut obiteljima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva kubanske vlasti da prekinu represiju, puste na slobodu sve političke zatvorenike, zatvorenike savjesti i one koji su proizvoljno pritvoreni isključivo zbog mirnog uživanja svoje slobode izražavanja i okupljanja te da zajamče pravičan postupak; osuđuje činjenicu da je odgovor vlade na te prosvjede uključivao razmještanje postrojbi Crnih beretki i civilnih skupina koje su odgovorile na poziv predsjednika Miguela Díaz-Canela na „obranu revolucije”; |
| --- | --- |

2.

| 3. | izražava žaljenje zbog činjenice da su kubanske vlasti iskoristile val pritvaranja nakon prosvjeda 11. srpnja 2021. kako bi kriminalizirale legitimne i miroljubive demokratske zahtjeve svojeg stanovništva te ponovno uspostavile kontrolu i kulturu straha među stanovništvom te ušutkale neke od svojih najkarizmatičnijih protivnika; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva na poštovanje ljudskih prava laureata Nagrade Saharov koji su izloženi konstantnoj represiji te osuđuje proizvoljno uhićenje Joséa Daniela Ferrera, koji je već više od dva mjeseca izoliran od svoje obitelji i čije boravište nije poznato; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ističe da je iznimno važno da kubanske vlasti saslušaju i odgovore na zahtjeve za građanskim i političkim pravima, slobodom i demokracijom te da stupe u uključivi nacionalni dijalog o procesu modernizacije i demokratizacije zemlje, s ciljem poduzimanja svih potrebnih mjera za provedbu prijeko potrebnih unutarnjih gospodarskih reformi, uz istodobno jamčenje ostvarivanja političkih, građanskih, gospodarskih, socijalnih i kulturnih prava stanovništva i pružanja djelotvornog odgovora na pandemiju bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

5.

| 6. | izražava duboku zabrinutost zbog zaključaka Radne skupine UN-a za proizvoljno pritvaranje u pogledu proizvoljnog lišavanja slobode na Kubi, koji pokazuju da postoji sustavni problem proizvoljnih pritvaranja, kako je potvrđeno u izvješćima radne skupine br. 12/2017, 55/2017, 64/2017, 59/2018, 66/2018, 63/2019 i 4/2020; |
| --- | --- |

6.

| 7. | osuđuje činjenicu da kubanske vlasti ne poštuju ljudska prava i slobode sadržane u konvencijama o univerzalnim ljudskim pravima, posebno slobode okupljanja, tiska i izražavanja na internetu i izvan njega, kao i njihovu represiju nad bilo kojim oblikom demokratskog izražavanja i nepostojanje prostora za pluralističko političko sudjelovanje; poziva EU da ih javno osudi; izražava žaljenje zbog nedavno donesenih Dekreta br. 35 i Rezolucije br. 105, kojima se pružaju široki pravni putovi za kriminalizaciju pojedinaca koji sudjeluju u legitimnim mirnim prosvjedima vršenjem nadzora nad telekomunikacijskim sredstvima, čime se otvara put novim metodama represije; poziva kubanske vlasti da ažuriraju pravni okvir u skladu s međunarodnim pravom i da stave izvan snage Dekret br. 35 i sve druge zakonodavne akte kojima se ograničavaju temeljne slobode građana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | izražava zabrinutost zbog žalosnog stanja u pogledu pritvora i kontinuiranog nepostojanja uvjeta kojima se jamči neovisnost pravosuđa; zahtijeva da pritvorenici imaju pristup poštenim suđenjima, da im se omogući provođenje neovisnih liječničkih procjena, da im se osigurava odgovarajuća hrana i voda te da im se dopuste telefonski pozivi i redoviti posjeti obitelji, prijatelja, novinara i diplomata; poziva na provedbu učinkovite kaznene i administrativne istrage u cilju utvrđivanja, kaznenog progona i kažnjavanja osoba odgovornih za mučenje i zlostavljanje; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva kubanske vlasti da poštuju preporuke IACHR-a i visoke povjerenice UN-a za ljudska prava da stupe u konstruktivan dijalog s autentičnim civilnim društvom; poziva Kubu da posebnoj izvjestiteljici UN-a za slobodu mišljenja i izražavanja, posebnoj izvjestiteljici UN-a za položaj boraca za ljudska prava i neovisnim organizacijama za ljudska prava odmah omogući pristup toj zemlji kako bi dokumentirali stanje ljudskih prava te nadzirali i promatrali nadolazeća suđenja stotinama aktivista i običnim Kubancima koji su i dalje u pritvoru; poziva EU da promatra suđenja i posjeti političke zatvorenike u zatvoru; |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava žaljenje što unatoč Sporazumu o političkom dijalogu i suradnji stanje u pogledu demokracije nije poboljšano, a stanje ljudskih prava na Kubi samo se pogoršava; naglašava da Kuba sustavno krši temeljne odredbe Sporazuma od njegova stupanja na snagu; izražava duboko žaljenje zbog nedostatka predanosti i spremnosti kubanskog režima da pokuša ostvariti barem minimalan napredak prema promjeni ili otvoriti kanale kojima bi se omogućila reforma režima; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je, suprotno Sporazumu o političkom dijalogu i suradnji, kubanskim i neovisnim europskim organizacijama civilnog društva sustavno onemogućeno sudjelovanje u dijalozima o ljudskim pravima između Kube i Europske unije u širem okviru dijaloga o ljudskim pravima u sklopu Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji, kao što je onaj koji se održao 26. veljače 2021.; podsjeća, u tom smislu, da svaki dijalog između Europske unije i kubanskog civilnog društva, kao i mogućnosti financiranja, moraju uključivati sve organizacije civilnog društva bez ikakvih ograničenja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na svoju snažnu potporu svim borcima za ljudska prava na Kubi i njihovu radu; poziva delegaciju EU-a i predstavništva država članica u toj zemlji da u svojim kontaktima s kubanskim vlastima ozbiljno pojačaju svoju potporu istinskom i neovisnom civilnom društvu te da iskoriste sve dostupne instrumente kako bi unaprijedili rad boraca za ljudska prava; |
| --- | --- |

12.

| 13. | smatra da su nedavne represivne mjere kubanskih vlasti protiv građana nastavak kontinuiranih i sustavnih mjera protiv zatvorenika savjesti, boraca za ljudska prava, disidenata, oporbenih aktivista i aktivista civilnog društva, umjetnika i novinara, što predstavlja dodatno kršenje Sporazuma o političkom dijalogu i suradnji; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da Sporazum sadrži klauzulu o ljudskim pravima, standardni ključni element međunarodnih sporazuma EU-a, koji omogućuje suspenziju Sporazuma u slučaju kršenja odredbi o ljudskim pravima; poziva Europsku uniju da aktivira članak 85. stavak 3.b kako bi se smjesta sazvao sastanak zajedničkog odbora u svjetlu kršenja Sporazuma od strane kubanske vlade, što predstavlja „osobito hitan slučaj”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva Vijeće da primijeni odredbe europskog Magnickijeva zakona (6) i što prije donese sankcije protiv osoba odgovornih za kršenja ljudskih prava na Kubi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava duboko žaljenje zbog toga što su kubanske vlasti odbile dopustiti izaslanstvima Parlamenta da posjete Kubu unatoč tome što je Parlament dao suglasnost za Sporazum o političkom dijalogu i suradnji; poziva vlasti da izaslanstvima smjesta odobre ulazak u zemlju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi vladi i Nacionalnoj skupštini narodne vlasti Kube, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava te vladama država članica Zajednice latinoameričkih i karipskih država. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0292.

(2)  SL C 232, 16.6.2021., str. 17.

(3)  SL C 334, 19.9.2018., str. 235.

(4)  SL L 337 I, 13.12.2016., str. 3.

(5)  SL C 326, 26.10.2012., str. 391.

(6)  Uredba Vijeća (EU) 2020/1998 od 7. prosinca 2020. o mjerama ograničavanja zbog teških kršenja i povreda ljudskih prava (SL L 410 I, 7.12.2020., str. 1.).

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/109 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/109

---

P9_TA(2021)0390

Slučaj borca za ljudska prava Ahmeda Mansoora u Ujedinjenim Arapskim Emiratima

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o slučaju borca za ljudska prava Ahmeda Mansoora u Ujedinjenim Arapskim Emiratima (2021/2873(RSP))

(2022/C 117/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ujedinjenim Arapskim Emiratima, a posebno onu od 4. listopada 2018. o Ujedinjenim Arapskim Emiratima te posebice o položaju branitelja ljudskih prava Ahmeda Mansoora (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Ujedinjenim Arapskim Emiratima, a posebno onu od 4. listopada 2018. o Ujedinjenim Arapskim Emiratima te posebice o položaju branitelja ljudskih prava Ahmeda Mansoora (1),

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella od 10. prosinca 2020. na sastanku Vijeća za vanjske poslove u kojoj je naveo da su ljudska prava DNK Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella od 10. prosinca 2020. na sastanku Vijeća za vanjske poslove u kojoj je naveo da su ljudska prava DNK Europske unije,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 1. siječnja 2019. o slučaju Ahmeda Mansoora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 1. siječnja 2019. o slučaju Ahmeda Mansoora,

| — | uzimajući u obzir izjavu stručnjaka UN-a za ljudska prava od 12. lipnja 2018. u kojoj se poziva na trenutačno oslobađanje pritvorenog borca za ljudska prava Ahmeda Mansoora te izjavu od 7. svibnja 2019. u kojoj se osuđuju uvjeti njegova pritvora, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu stručnjaka UN-a za ljudska prava od 12. lipnja 2018. u kojoj se poziva na trenutačno oslobađanje pritvorenog borca za ljudska prava Ahmeda Mansoora te izjavu od 7. svibnja 2019. u kojoj se osuđuju uvjeti njegova pritvora,

| — | uzimajući u obzir Arapsku povelju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Arapsku povelju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Ujedinjenih Arapskih Emirata i ESVD-a iz 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Ujedinjenih Arapskih Emirata i ESVD-a iz 2018.,

| — | uzimajući u obzir posljednji krug dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Ujedinjenih Arapskih Emirata održan 9. lipnja 2021. u virtualnom formatu i drugi sastanak visokih dužnosnika Ministarstva vanjskih poslova Ujedinjenih Arapskih Emirata i ESVD-a održan virtualno 3. ožujka 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir posljednji krug dijaloga o ljudskim pravima između EU-a i Ujedinjenih Arapskih Emirata održan 9. lipnja 2021. u virtualnom formatu i drugi sastanak visokih dužnosnika Ministarstva vanjskih poslova Ujedinjenih Arapskih Emirata i ESVD-a održan virtualno 3. ožujka 2021.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja i Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, a obje su potpisali Ujedinjeni Arapski Emirati, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja i Konvenciju UN-a o uklanjanju svih oblika diskriminacije žena, a obje su potpisali Ujedinjeni Arapski Emirati,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o slobodi izražavanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o slobodi izražavanja,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a o mučenju i drugom okrutnom postupanju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a o mučenju i drugom okrutnom postupanju,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je 2015. godine Ahmed Mansour dobio prestižnu nagradu Martin Ennals za borce za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je 2015. godine Ahmed Mansour dobio prestižnu nagradu Martin Ennals za borce za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir činjenicu da je Parlamentarna skupština Vijeća Europe odlikovala Loujain al-Hathloul Nagradom za ljudska prava Václav Havel za 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir činjenicu da je Parlamentarna skupština Vijeća Europe odlikovala Loujain al-Hathloul Nagradom za ljudska prava Václav Havel za 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je 29. svibnja 2018., nakon iznimno nepravednog suđenja, Prizivni sud u Abu Dhabiju Ahmeda Mansoora proglasio krivim i osudio ga na 10 godina zatvora na temelju optužbi povezanih s njegovim zalaganjem za ljudska prava; budući da je Savezni vrhovni sud Ujedinjenih Arapskih Emirata 31. prosinca 2018. potvrdio tu kaznu; budući da mu je izrečena i novčana kazna od milijun UAE dirhama (232 475 EUR) te da će biti pod nadzorom tri godine nakon puštanja na slobodu; |
| --- | --- |

A.

budući da je 29. svibnja 2018., nakon iznimno nepravednog suđenja, Prizivni sud u Abu Dhabiju Ahmeda Mansoora proglasio krivim i osudio ga na 10 godina zatvora na temelju optužbi povezanih s njegovim zalaganjem za ljudska prava; budući da je Savezni vrhovni sud Ujedinjenih Arapskih Emirata 31. prosinca 2018. potvrdio tu kaznu; budući da mu je izrečena i novčana kazna od milijun UAE dirhama (232 475 EUR) te da će biti pod nadzorom tri godine nakon puštanja na slobodu;

| B. | budući da je Ministarstvo vanjskih poslova Ujedinjenih Arapskih Emirata 29. ožujka 2017. izjavilo da je „Ured javnog tužiteljstva za elektronički kriminal naredio pritvaranje Ahmeda Mansoora zbog optužbi za širenje lažnih i obmanjujućih informacija na internetu preko programa za širenje antipatije i sektaštva”; budući da se u ostalim izjavama vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata navodi da su jedini razlog za njegovo pritvaranje zapravo njegova stajališta koja je izražavao na internetu; budući da se optužbe protiv njega temelje na navodnim kršenjima Zakona o kibernetičkom kriminalu Ujedinjenih Arapskih Emirata iz 2012.; budući da je, prema podacima visoke povjerenice UN-a za ljudska prava i organizacije Human Rights Watch, osuđen isključivo zbog zalaganja za ljudska prava, uključujući objavu na Twitteru o nepravdi u svojoj zemlji, sudjelovanje na internetskim seminarima o ljudskim pravima i slanje poruka nevladinim organizacijama za ljudska prava; |
| --- | --- |

B.

budući da je Ministarstvo vanjskih poslova Ujedinjenih Arapskih Emirata 29. ožujka 2017. izjavilo da je „Ured javnog tužiteljstva za elektronički kriminal naredio pritvaranje Ahmeda Mansoora zbog optužbi za širenje lažnih i obmanjujućih informacija na internetu preko programa za širenje antipatije i sektaštva”; budući da se u ostalim izjavama vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata navodi da su jedini razlog za njegovo pritvaranje zapravo njegova stajališta koja je izražavao na internetu; budući da se optužbe protiv njega temelje na navodnim kršenjima Zakona o kibernetičkom kriminalu Ujedinjenih Arapskih Emirata iz 2012.; budući da je, prema podacima visoke povjerenice UN-a za ljudska prava i organizacije Human Rights Watch, osuđen isključivo zbog zalaganja za ljudska prava, uključujući objavu na Twitteru o nepravdi u svojoj zemlji, sudjelovanje na internetskim seminarima o ljudskim pravima i slanje poruka nevladinim organizacijama za ljudska prava;

| C. | budući da je od uhićenja u ožujku 2017. Ahmed Mansoor u samici u zatvoru Abu Dhabija Al Sadr, lišen osnovnih potrepština, a uskraćena su mu i prava koje ima kao pritvorenik u skladu s pravom Ujedinjenih Arapskih Emirata i međunarodnim pravom o ljudskim pravima, uključujući Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima; budući da mu je zabranjen svaki oblik kontakta sa zatvorenicima i obitelji, osim četiri posjeta supruge u trajanju od po 30 minuta i ograničenih telefonskih poziva majci i supruzi; budući da je 2019. dvaput štrajkao glađu sa zahtjevom da se poštuju njegova temeljna prava kao zatvorenika; |
| --- | --- |

C.

budući da je od uhićenja u ožujku 2017. Ahmed Mansoor u samici u zatvoru Abu Dhabija Al Sadr, lišen osnovnih potrepština, a uskraćena su mu i prava koje ima kao pritvorenik u skladu s pravom Ujedinjenih Arapskih Emirata i međunarodnim pravom o ljudskim pravima, uključujući Standardna minimalna pravila UN-a za postupanje sa zatvorenicima; budući da mu je zabranjen svaki oblik kontakta sa zatvorenicima i obitelji, osim četiri posjeta supruge u trajanju od po 30 minuta i ograničenih telefonskih poziva majci i supruzi; budući da je 2019. dvaput štrajkao glađu sa zahtjevom da se poštuju njegova temeljna prava kao zatvorenika;

| D. | budući da vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata više od 10 godina krše prava Ahmeda Mansoora proizvoljnim uhićenjima i pritvaranjima, prijetnjama smrću, fizičkim napadima, državnim nadzorom i nehumanim postupanjem u pritvoru; |
| --- | --- |

D.

budući da vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata više od 10 godina krše prava Ahmeda Mansoora proizvoljnim uhićenjima i pritvaranjima, prijetnjama smrću, fizičkim napadima, državnim nadzorom i nehumanim postupanjem u pritvoru;

| E. | budući da je posebna izvjestiteljica UN-a za položaj boraca za ljudska prava izjavila da se „uvjetima i postupanjem kojima su izloženi [emiratski borci za ljudska prava Ahmed Mansoor, Mohamed Al-Roken i Nasser Bin Ghaith], kao što je produljeno zatvaranje u samici, krše standardi ljudskih prava i mogu predstavljati mučenje”; |
| --- | --- |

E.

budući da je posebna izvjestiteljica UN-a za položaj boraca za ljudska prava izjavila da se „uvjetima i postupanjem kojima su izloženi [emiratski borci za ljudska prava Ahmed Mansoor, Mohamed Al-Roken i Nasser Bin Ghaith], kao što je produljeno zatvaranje u samici, krše standardi ljudskih prava i mogu predstavljati mučenje”;

| F. | budući da je skupina stručnjaka UN-a za ljudska prava pozvala vladu UAE-a da pusti na slobodu g. Mansoora, navodeći da je njegovo uhićenje izravan napad na legitiman rad boraca za ljudska prava u Ujedinjenim Arapskim Emiratima; |
| --- | --- |

F.

budući da je skupina stručnjaka UN-a za ljudska prava pozvala vladu UAE-a da pusti na slobodu g. Mansoora, navodeći da je njegovo uhićenje izravan napad na legitiman rad boraca za ljudska prava u Ujedinjenim Arapskim Emiratima;

| G. | budući da je prije svog posljednjeg uhićenja 2017. Ahmed Mansoor pozvao na opće i neposredne izbore u Ujedinjenim Arapskim Emiratima i na to da se zakonodavne ovlasti daju Saveznom nacionalnom vijeću, tj. vladinom savjetodavnom tijelu; budući da je g. Mansoor bio administrator internetskog foruma pod nazivom Al-Hiwar al-Emarati (emiratski dijalog) na kojem se kritizirala politika Ujedinjenih Arapskih Emirata; |
| --- | --- |

G.

budući da je prije svog posljednjeg uhićenja 2017. Ahmed Mansoor pozvao na opće i neposredne izbore u Ujedinjenim Arapskim Emiratima i na to da se zakonodavne ovlasti daju Saveznom nacionalnom vijeću, tj. vladinom savjetodavnom tijelu; budući da je g. Mansoor bio administrator internetskog foruma pod nazivom Al-Hiwar al-Emarati (emiratski dijalog) na kojem se kritizirala politika Ujedinjenih Arapskih Emirata;

| H. | budući da se u Ujedinjenim Arapskim Emiratima sustavno progone borci za ljudska prava, novinari, odvjetnici i nastavnici koji izražavaju svoja stajališta u vezi s političkim pitanjima i pitanjima ljudskih prava; budući da posebno od 2011. država provodi još veću represiju u pogledu slobode udruživanja, okupljanja i izražavanja; budući da su borci za ljudska prava i članovi njihovih obitelji izloženi prisilnim nestancima, dugotrajnom proizvoljnom pritvaranju, mučenju, sudskom uznemiravanju i nepoštenim suđenjima, zabranama putovanja, fizičkom i digitalnom nadzoru te proizvoljnom otpuštanju s posla; |
| --- | --- |

H.

budući da se u Ujedinjenim Arapskim Emiratima sustavno progone borci za ljudska prava, novinari, odvjetnici i nastavnici koji izražavaju svoja stajališta u vezi s političkim pitanjima i pitanjima ljudskih prava; budući da posebno od 2011. država provodi još veću represiju u pogledu slobode udruživanja, okupljanja i izražavanja; budući da su borci za ljudska prava i članovi njihovih obitelji izloženi prisilnim nestancima, dugotrajnom proizvoljnom pritvaranju, mučenju, sudskom uznemiravanju i nepoštenim suđenjima, zabranama putovanja, fizičkom i digitalnom nadzoru te proizvoljnom otpuštanju s posla;

| I. | budući da se nejasnom i preširokom definicijom terorizma u emiratskom pravu omogućuje da se širok raspon mirnih i legitimnih aktivnosti smatra terorizmom; |
| --- | --- |

I.

budući da se nejasnom i preširokom definicijom terorizma u emiratskom pravu omogućuje da se širok raspon mirnih i legitimnih aktivnosti smatra terorizmom;

| J. | budući da Ujedinjeni Arapski Emirati upotrebljavaju sofisticirani špijunski softver za napade na aktiviste i druge neistomišljenike; budući da je za nadzor Ahmeda Mansoora korišten špijunski softver izraelskog poduzeća NSO Group; budući da je u aferi curenja informacija pod nazivom „Pegasus” iz srpnja 2021. na vidjelo izašlo da emiratske vlasti koriste špijunski softver poduzeća NSO za niz ciljeva, uključujući borce za ljudska prava u Ujedinjenim Arapskim Emiratima i inozemstvu; budući da je Loujain al-Hathloul, istaknuta saudijska borkinja za prava žena, također bila izložena kibernapadima vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata koje su hakirale njezinu e-poštu prije uhićenja i prisilnog premještanja u Saudijsku Arabiju; |
| --- | --- |

J.

budući da Ujedinjeni Arapski Emirati upotrebljavaju sofisticirani špijunski softver za napade na aktiviste i druge neistomišljenike; budući da je za nadzor Ahmeda Mansoora korišten špijunski softver izraelskog poduzeća NSO Group; budući da je u aferi curenja informacija pod nazivom „Pegasus” iz srpnja 2021. na vidjelo izašlo da emiratske vlasti koriste špijunski softver poduzeća NSO za niz ciljeva, uključujući borce za ljudska prava u Ujedinjenim Arapskim Emiratima i inozemstvu; budući da je Loujain al-Hathloul, istaknuta saudijska borkinja za prava žena, također bila izložena kibernapadima vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata koje su hakirale njezinu e-poštu prije uhićenja i prisilnog premještanja u Saudijsku Arabiju;

| K. | budući da su žene u Ujedinjenim Arapskim Emiratima i dalje podvrgnute nizu diskriminirajućih zakona i praksi; budući da kršenja prava žena obuhvaćaju otmicu i uzimanje saudijskih i emiratskih žena i aktivistica za prava žena kao taoca, nedostatak istraga i odgovornosti u navodnim zločinima protiv žena, uključujući na primjer seksualni napad na britansku državljanku Caitlin McNamaru, kad optuženi počinitelj nije bio istražen niti je snosio odgovornost, sustavnu diskriminaciju žena, iskorištavanje radnica migrantica, trgovinu seksom i seksualno ropstvo; |
| --- | --- |

K.

budući da su žene u Ujedinjenim Arapskim Emiratima i dalje podvrgnute nizu diskriminirajućih zakona i praksi; budući da kršenja prava žena obuhvaćaju otmicu i uzimanje saudijskih i emiratskih žena i aktivistica za prava žena kao taoca, nedostatak istraga i odgovornosti u navodnim zločinima protiv žena, uključujući na primjer seksualni napad na britansku državljanku Caitlin McNamaru, kad optuženi počinitelj nije bio istražen niti je snosio odgovornost, sustavnu diskriminaciju žena, iskorištavanje radnica migrantica, trgovinu seksom i seksualno ropstvo;

| L. | budući da se sustav kafala (sponzorstvo) i dalje provodi u Ujedinjenim Arapskim Emiratima kao sastavni dio njihova socijalnog i pravnog poretka; budući da su prema izvješćima međunarodnih organizacija za ljudska prava raširene nehumane prakse Ujedinjenih Arapskih Emirata usmjerene protiv stranih radnika, koji čine 80 % stanovništva te zemlje i da su se takva kršenja povećala tijekom pandemije bolesti COVID-19; budući da, u okviru priprema za predstojeću Svjetsku izložbu, Expo 2020. u Dubaiju, koja će se održati od listopada 2021. do ožujka 2022., poduzeća i građevinska poduzeća prisiljavaju radnike na potpisivanje dokumenta koji nisu prevedeni, zapljenjuju njihove putovnice, izlažu ih ekstremnim radnim satima u nesigurnim vremenskim uvjetima i pružaju im nehigijenski smještaj; |
| --- | --- |

L.

budući da se sustav kafala (sponzorstvo) i dalje provodi u Ujedinjenim Arapskim Emiratima kao sastavni dio njihova socijalnog i pravnog poretka; budući da su prema izvješćima međunarodnih organizacija za ljudska prava raširene nehumane prakse Ujedinjenih Arapskih Emirata usmjerene protiv stranih radnika, koji čine 80 % stanovništva te zemlje i da su se takva kršenja povećala tijekom pandemije bolesti COVID-19; budući da, u okviru priprema za predstojeću Svjetsku izložbu, Expo 2020. u Dubaiju, koja će se održati od listopada 2021. do ožujka 2022., poduzeća i građevinska poduzeća prisiljavaju radnike na potpisivanje dokumenta koji nisu prevedeni, zapljenjuju njihove putovnice, izlažu ih ekstremnim radnim satima u nesigurnim vremenskim uvjetima i pružaju im nehigijenski smještaj;

| M. | budući da su Ujedinjeni Arapski Emirati i EU potpisali recipročan bilateralni sporazum o ukidanju viza za kratkotrajni boravak kojim se građani Ujedinjenih Arapskih Emirata izuzimaju od obveze posjedovanja šengenskih viza; |
| --- | --- |

M.

budući da su Ujedinjeni Arapski Emirati i EU potpisali recipročan bilateralni sporazum o ukidanju viza za kratkotrajni boravak kojim se građani Ujedinjenih Arapskih Emirata izuzimaju od obveze posjedovanja šengenskih viza;

| N. | budući da je EU glavni donator za Interpolove programe suradnje u području pravosuđa; budući da je glavni inspektor Ministarstva unutarnjih poslova Ujedinjenih Arapskih Emirata, general bojnik Ahmed Nasser al-Raisi, kandidat za predsjednika Interpola; |
| --- | --- |

N.

budući da je EU glavni donator za Interpolove programe suradnje u području pravosuđa; budući da je glavni inspektor Ministarstva unutarnjih poslova Ujedinjenih Arapskih Emirata, general bojnik Ahmed Nasser al-Raisi, kandidat za predsjednika Interpola;

| O. | budući da Ujedinjeni Arapski Emirati nisu ratificirali nekoliko temeljnih ugovora UN-a o ljudskim pravima, posebno Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i njegove fakultativne protokole o ukidanju smrtne kazne i protiv mučenja te Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka; |
| --- | --- |

O.

budući da Ujedinjeni Arapski Emirati nisu ratificirali nekoliko temeljnih ugovora UN-a o ljudskim pravima, posebno Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i njegove fakultativne protokole o ukidanju smrtne kazne i protiv mučenja te Međunarodnu konvenciju o zaštiti svih osoba od prisilnih nestanaka;

| P. | budući da EU Ujedinjene Arapske Emirate smatra partnerom, među ostalim u područjima političkih i gospodarskih odnosa; budući da EU i Ujedinjeni Arapski Emirati od 2013. dva puta godišnje vode dijaloge o ljudskim pravima te budući da je deseti dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Ujedinjenih Arapskih Emirata 9. lipnja 2021. bio prilika za raspravu o važnim pitanjima s vlastima Ujedinjenih Arapskih Emirata; |
| --- | --- |

P.

budući da EU Ujedinjene Arapske Emirate smatra partnerom, među ostalim u područjima političkih i gospodarskih odnosa; budući da EU i Ujedinjeni Arapski Emirati od 2013. dva puta godišnje vode dijaloge o ljudskim pravima te budući da je deseti dijalog o ljudskim pravima između EU-a i Ujedinjenih Arapskih Emirata 9. lipnja 2021. bio prilika za raspravu o važnim pitanjima s vlastima Ujedinjenih Arapskih Emirata;

| 1. | ponovno snažno osuđuje pritvaranje Ahmeda Mansoora i svih drugih boraca za ljudska prava u Ujedinjenim Arapskim Emiratima koji su zatvoreni samo zbog ostvarivanja svojih temeljnih ljudskih prava, uključujući pravo na slobodu govora, udruživanja, mirnog okupljanja i izražavanja na internetu i izvan njega, koja su sadržana ne samo u općim instrumentima za ljudska prava, nego i u Arapskoj povelji o ljudskim pravima; duboko žali zbog raskoraka između tvrdnji Ujedinjenih Arapskih Emirata da su tolerantna zemlja koja poštuje prava i činjenice da su njezini borci za ljudska prava pritvoreni u teškim uvjetima; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ponavlja svoj poziv na trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu Ahmeda Mansoora, Mohammeda al-Rokena i Nassera bin Ghaitha, kao i svih drugih boraca za ljudska prava, političkih aktivista i mirnih disidenta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apelira na vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata da do njihova puštanja na slobodu zajamče da će se prema Ahmedu Mansooru i svim ostalim zatvorenicima postupati u skladu sa standardnim minimalnim pravilima UN-a za postupanje sa zatvorenicima; posebno poziva na to da se Mansoor premjesti iz samice i da se svim zatvorenicima omogući redoviti posjet odvjetnika i obitelji te da im se pruži odgovarajuća zdravstvena skrb, da se stručnjacima UN-a i međunarodnim nevladinim organizacijama omogući posjet Mansooru i drugima u zatvoru i praćenje uvjeta pritvora te da se temeljito istraže svi navodi o mučenju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog kontinuiranih izvješća, među ostalim preko pisama koja su procurila u javnost i objavljena u srpnju 2021., da je Ahmed Mansoor i dalje u teškim uvjetima u samici; podsjeća vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata da je dugotrajan i neodređen boravak u samici mučenje; poziva vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata da svim pritvorenicima, uključujući pritvorenike savjesti, zajamče pravičan postupak i pošteno suđenje; apelira na vlasti da izmjene Zakon protiv terorizma, Zakon o kiberkriminalitetu i Savezni zakon br. 2 iz 2008., koji se opetovano koriste za progon boraca za ljudska prava, radi poštovanja međunarodnih standarda u pogledu ljudskih prava; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata da stanu na kraj uznemiravanju i odmah ukinu zabranu putovanja borcima za ljudska prava; insistira na tome da vlasti u svim okolnostima zajamče da borci za ljudska prava u Ujedinjenim Arapskim Emiratima mogu provoditi svoje legitimne aktivnosti u području ljudskih prava, i unutar i izvan zemlje, bez straha od odmazde i bez ikakvih ograničenja, uključujući sudsko uznemiravanje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da pomno prati slučaj Ahmeda Mansoora kako bi se osiguralo njegovo trenutačno puštanje na slobodu i oslobođenje drugih boraca za ljudska prava; posebno poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da zatraži posjete borcima za ljudska prava u zatvorima tijekom svog predstojećeg posjeta Ujedinjenim Arapskim Emiratima te da javno i privatno pozove na njihovo trenutačno i bezuvjetno puštanje na slobodu na sastanku s vlastima Ujedinjenih Arapskih Emirata; poziva ESVD da izvijesti Parlament o mjerama koje su dosad poduzeli delegacija EU-a i države članice u Abu Dhabiju za pružanje odgovarajuće potpore g. Mansooru; |
| --- | --- |

6.

| 7. | apelira na sve države članice, s obzirom na unutarnju represiju u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, u skladu s Uredbom (EU) 2021/821 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2021. o uspostavi režima Unije za kontrolu izvoza, brokeringa, tehničke pomoći, provoza i prijenosa robe s dvojnom namjenom (2), da obustave prodaju i izvoz tehnologije za nadzor u Ujedinjene Arapske Emirate te njezino održavanje i ažuriranje ako se ne poduzmu konkretni i mjerljivi koraci za rješavanje takvih zlouporaba; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva ESVD da predloži donošenje ciljanih mjera EU-a protiv onih koji su odgovorni za teška kršenja ljudskih prava u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, uključujući progon Ahmeda Mansoora i drugih boraca za ljudska prava, u okviru globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava; ponavlja da svi postupci sankcioniranja moraju biti utemeljeni na dokazima i pokrenuti samo kad se mogu utvrditi konkretna kršenja ljudskih prava; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva EU da usvoji i objavi smislena mjerila za ljudska prava i popis pojedinačnih slučajeva za svoj dijalog o ljudskim pravima s Ujedinjenim Arapskim Emiratima kako bi se omogućila istinska rasprava o ljudskim pravima usmjerena na rezultate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EU da raspravu o ljudskim pravima, posebno o položaju boraca za ljudska prava, uključi kao stalnu točku dnevnog reda godišnjeg sastanka na vrhu između EU-a i Vijeća za suradnju u Zaljevu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava zabrinutost zbog toga što se vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata navodno služe špijunskim softverom poduzeća NSO Group za nezakonit nadzor mobilnih telefona stotina pojedinaca u Ujedinjenoj Kraljevini, uključujući odvjetnike, akademike i jednog zastupnika u parlamentu; poziva potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku da od vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata zatraži pojašnjenje tih izvješća, među ostalim u pogledu mogućeg nadzora građana EU-a ili pojedinaca na teritoriju EU-a, te da o tome izvijesti Parlament; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća da je 2015. EU s Ujedinjenim Arapskim Emiratima potpisao sporazum o ukidanju viza za kratkotrajni boravak; poziva Komisiju da izvijesti Parlament o usklađenosti tog sporazuma s relevantnim zakonodavstvom EU-a, posebno u pogledu razmatranja ljudskih prava i temeljnih sloboda kao kriterija za izuzeće od obveze posjedovanja vize; poziva Komisiju i Vijeće da izvještavaju Parlament o napretku u tom području; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva članove Opće skupštine Interpola, a posebno države članice EU-a, da propisno ispitaju navode o kršenju ljudskih prava u vezi s generalom bojnikom Nasserom Ahmedom al-Raisijem prije izbora predsjednika te organizacije od 23. do 25. studenoga 2021.; prima na znanje zabrinutost civilnog društva u pogledu njegove kandidature i mogućeg utjecaja na ugled institucije; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva međunarodna poduzeća koja sponzoriraju organizaciju izložbe Expo 2020. u Dubaiju da povuku pokroviteljstvo kako bi skrenula pozornost na neslaganje s kršenjima ljudskih prava u Ujedinjenim Arapskim Emiratima i potiče države članice da ne sudjeluju na tom događaju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | duboko žali zbog uloge vlasti Ujedinjenih Arapskih Emirata u izručenju aktivistice za prava žena Loujain al-Hathloul Saudijskoj Arabiji, gdje je bila pritvorena, mučena i progonjena zbog zalaganja za prava žena; |
| --- | --- |

15.

| 16. | izražava zabrinutost zbog položaja žena u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, unatoč određenom napretku, te poziva vlasti da reformiraju Zakon o osobnom statusu kako bi se ženama dala jednaka prava i kako bi se zajamčilo da žene iz Emirata mogu prenijeti državljanstvo svojoj djeci ravnopravno s muškarcima; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pozdravlja moratorij Ujedinjenih Arapskih Emirata na pogubljenja od 2017.; poziva Ujedinjene Arapske Emirate da ratificiraju Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i njegov Protokol o ukidanju smrtne kazne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podupire kontinuirani i pojačani dijalog između EU-a, njegovih država članica i Ujedinjenih Arapskih Emirata o pitanjima od uzajamnog interesa, kako je predviđeno u Sporazumu o suradnji; smatra da su redoviti sastanci između Parlamenta i njegovih partnera u regiji Perzijskog zaljeva važan forum za razvoj konstruktivnog i otvorenog dijaloga o svim važnim pitanjima, uključujući ljudska prava, sigurnost i trgovinu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva na uspostavu strožih pravila o transparentnosti kad je riječ o lobiranju stranih organizacija u pogledu institucija EU-a; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva da se ova Rezolucija prevede na arapski jezik; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladi i parlamentu Ujedinjenih Arapskih Emirata, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Komisiji, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, vladama i parlamentima država članica, visokoj povjerenici UN-a za ljudska prava te vladama država članica Vijeća za suradnju u Zaljevu. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  SL C 11, 13.1.2020., str. 21.

(2)  SL L 206, 11.6.2021., str. 1.

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/114

---

P9_TA(2021)0391

Stanje u izbjegličkom kampu Kakuma u Keniji

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o stanju u izbjegličkom kampu Kakuma u Keniji (2021/2874(RSP))

(2022/C 117/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Keniji, osobito one od 30. travnja 2015 (1). i 18. svibnja 2017. o izbjegličkom kampu u Dadaabu (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Keniji, osobito one od 30. travnja 2015 (1). i 18. svibnja 2017. o izbjegličkom kampu u Dadaabu (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o novoj strategiji EU-a i Afrike: partnerstvo za održiv i uključiv razvoj (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o novoj strategiji EU-a i Afrike: partnerstvo za održiv i uključiv razvoj (3),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Republike Kenije i Europske unije od 21. lipnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Republike Kenije i Europske unije od 21. lipnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a od 17. svibnja 2021. o Međunarodnom danu borbe protiv homofobije, transfobije i bifobije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a od 17. svibnja 2021. o Međunarodnom danu borbe protiv homofobije, transfobije i bifobije,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2019. o položaju LGBTI osoba u Ugandi (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. listopada 2019. o položaju LGBTI osoba u Ugandi (4),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. svibnja 2021. naslovljene „Rog Afrike: geostrateški prioritet za EU”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 10. svibnja 2021. naslovljene „Rog Afrike: geostrateški prioritet za EU”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu kenijske vlade i visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) od 29. travnja 2021.: Plan za izbjegličke kampove u Dadaabu i Kakumi,, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu kenijske vlade i visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za izbjeglice (UNHCR) od 29. travnja 2021.: Plan za izbjegličke kampove u Dadaabu i Kakumi,,

| — | uzimajući u obzir izjavu UNHCR-a od 25. ožujka 2021. o položaju LGBTIQ+ izbjeglica u kampu Kakuma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu UNHCR-a od 25. ožujka 2021. o položaju LGBTIQ+ izbjeglica u kampu Kakuma,

| — | uzimajući u obzir poruku glavnog tajnika UN-a od 17. svibnja 2021. povodom Međunarodnog dana borbe protiv homofobije, transfobije i bifobije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poruku glavnog tajnika UN-a od 17. svibnja 2021. povodom Međunarodnog dana borbe protiv homofobije, transfobije i bifobije,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020.–2025.” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 12. studenoga 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija o ravnopravnosti LGBTIQ osoba 2020.–2025.” (COM(2020)0698),

| — | uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 5., članke 21., 24., 29. i 31. Ugovora o Europskoj uniji te članke 10. i 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kojima su se Europska unija i njezine države članice obvezale da će poštovati i promicati opća ljudska prava i štititi pojedince u svojim odnosima sa ostatkom svijeta te da će donijeti restriktivne mjere u slučaju teških povreda ljudskih prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2., članak 3. stavak 5., članke 21., 24., 29. i 31. Ugovora o Europskoj uniji te članke 10. i 215. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kojima su se Europska unija i njezine države članice obvezale da će poštovati i promicati opća ljudska prava i štititi pojedince u svojim odnosima sa ostatkom svijeta te da će donijeti restriktivne mjere u slučaju teških povreda ljudskih prava,

| — | uzimajući u obzir vrijednosti ljudskog dostojanstva, jednakosti i solidarnosti sadržane u Konvenciji o statusu izbjeglica iz 1951., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir vrijednosti ljudskog dostojanstva, jednakosti i solidarnosti sadržane u Konvenciji o statusu izbjeglica iz 1951.,

| — | uzimajući u obzir članak 14. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948. u kojem se priznaje pravo na traženje azila u drugim zemljama zbog progona, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 14. Opće deklaracije o ljudskim pravima iz 1948. u kojem se priznaje pravo na traženje azila u drugim zemljama zbog progona,

| — | uzimajući u obzir Krizni uzajamni fond EU-a za Afriku (EUTF za Afriku), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Krizni uzajamni fond EU-a za Afriku (EUTF za Afriku),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (5),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja iz 1984., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv mučenja i drugih okrutnih, neljudskih ili ponižavajućih postupaka ili kažnjavanja iz 1984.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. ožujka 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020.–2024.” (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. ožujka 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za ljudska prava i demokraciju za razdoblje 2020.–2024.” (JOIN(2020)0005),

| — | uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Afričku povelju o ljudskim pravima i pravima naroda,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir sveobuhvatni okvir UNHCR-a za pomoć izbjeglicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sveobuhvatni okvir UNHCR-a za pomoć izbjeglicama,

| — | uzimajući u obzir odluku Visokog suda u Keniji od 8. travnja 2021. kojom se privremeno blokira zatvaranje izbjegličkih kampova u Dadaabu i Kakumi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Visokog suda u Keniji od 8. travnja 2021. kojom se privremeno blokira zatvaranje izbjegličkih kampova u Dadaabu i Kakumi,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 23. rujna 2020. o novom paktu o migracijama i azilu (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 23. rujna 2020. o novom paktu o migracijama i azilu (COM(2020)0609),

| — | uzimajući u obzir Globalni sporazum UN-a o izbjeglicama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni sporazum UN-a o izbjeglicama,

| — | uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 144. stavak 5. i članak 132. stavak 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Kenija, nakon Etiopije, domaćin drugom najvećem broju izbjeglica i tražitelja azila u Africi; budući da prema podacima UNHCR-a od 31. svibnja 2021. broj izbjeglica i tražitelja azila u Keniji iznosi 519 989 u Kakumi, Dadaabu i urbanim područjima; |
| --- | --- |

A.

budući da je Kenija, nakon Etiopije, domaćin drugom najvećem broju izbjeglica i tražitelja azila u Africi; budući da prema podacima UNHCR-a od 31. svibnja 2021. broj izbjeglica i tražitelja azila u Keniji iznosi 519 989 u Kakumi, Dadaabu i urbanim područjima;

| B. | budući da se izbjeglički kamp Kakuma nalazi u okrugu Turkana, jednom od najsiromašnijih okruga u Keniji; budući da su prema podacima UNHCR-a životni uvjeti u tom kampu teški te se stalno pogoršavaju, uz ekstremno siromaštvo, loše uvjete stanovanja i lošu infrastrukturu te nedostatnu opskrbu vodom, sanitarnim potrepštinama, lijekovima i električnom energijom; budući da se i lokalno stanovništvo i izbjeglice suočavaju s ozbiljnom nestašicom hrane i vode te nedostatkom osnovnih potrepština; budući da pandemija bolesti COVID-19 dodatno pogoršava već ionako zabrinjavajuću humanitarnu situaciju u tom kampu i okrugu u kojem je smješten; |
| --- | --- |

B.

budući da se izbjeglički kamp Kakuma nalazi u okrugu Turkana, jednom od najsiromašnijih okruga u Keniji; budući da su prema podacima UNHCR-a životni uvjeti u tom kampu teški te se stalno pogoršavaju, uz ekstremno siromaštvo, loše uvjete stanovanja i lošu infrastrukturu te nedostatnu opskrbu vodom, sanitarnim potrepštinama, lijekovima i električnom energijom; budući da se i lokalno stanovništvo i izbjeglice suočavaju s ozbiljnom nestašicom hrane i vode te nedostatkom osnovnih potrepština; budući da pandemija bolesti COVID-19 dodatno pogoršava već ionako zabrinjavajuću humanitarnu situaciju u tom kampu i okrugu u kojem je smješten;

| C. | budući da se stanje u pogledu ljudskih prava i sigurnosti u izbjegličkom kampu Kakuma u Keniji eksponencijalno pogoršava; budući da se često prijavljuju slučajevi oružanih pljački, krađe, silovanja i ubojstva, pri čemu su žene, djeca, osobe s invaliditetom i pripadnici zajednice LGBTIQ+ najizloženiji nasilju; budući da se ti napadi trenutačno istražuju; |
| --- | --- |

C.

budući da se stanje u pogledu ljudskih prava i sigurnosti u izbjegličkom kampu Kakuma u Keniji eksponencijalno pogoršava; budući da se često prijavljuju slučajevi oružanih pljački, krađe, silovanja i ubojstva, pri čemu su žene, djeca, osobe s invaliditetom i pripadnici zajednice LGBTIQ+ najizloženiji nasilju; budući da se ti napadi trenutačno istražuju;

| D. | budući da su žene i djevojčice u kampu izložene različitim oblicima seksualnog nasilja, najčešće silovanju; budući da su posebno ugrožene djevojčice izbjeglice, tek pridošle žene i žene samice koje su glave kućanstva; budući da silovanje provode muškarci izbjeglice iz kampa, članovi lokalne zajednice i/ili zaštitari; budući da su česti i drugi oblici nasilja kao što su dječji i prisilni brak, genitalno sakaćenje žena i nasilje koje provode intimni partneri; |
| --- | --- |

D.

budući da su žene i djevojčice u kampu izložene različitim oblicima seksualnog nasilja, najčešće silovanju; budući da su posebno ugrožene djevojčice izbjeglice, tek pridošle žene i žene samice koje su glave kućanstva; budući da silovanje provode muškarci izbjeglice iz kampa, članovi lokalne zajednice i/ili zaštitari; budući da su česti i drugi oblici nasilja kao što su dječji i prisilni brak, genitalno sakaćenje žena i nasilje koje provode intimni partneri;

| E. | budući da su 15. ožujka 2021. u bloku 13. Kakume 3 dvojica izbjeglica pretrpjeli opekline drugog stupnja u požaru koji je podmetnut molotovljevim koktelom dok su spavali; budući da je jedan od njih, ugandski izbjeglica Chriton Atuhwera, preminuo od zadobivenih ozljeda; budući da sve više LGBTIQ+ izbjeglica trpi napade i ozljede, pri čemu su mnogi prisiljeni pobjeći iz izbjegličkog kampa u područje u kojemu nisu zaštićeni te gdje nemaju pravo na zakonit boravak; |
| --- | --- |

E.

budući da su 15. ožujka 2021. u bloku 13. Kakume 3 dvojica izbjeglica pretrpjeli opekline drugog stupnja u požaru koji je podmetnut molotovljevim koktelom dok su spavali; budući da je jedan od njih, ugandski izbjeglica Chriton Atuhwera, preminuo od zadobivenih ozljeda; budući da sve više LGBTIQ+ izbjeglica trpi napade i ozljede, pri čemu su mnogi prisiljeni pobjeći iz izbjegličkog kampa u područje u kojemu nisu zaštićeni te gdje nemaju pravo na zakonit boravak;

| F. | budući da je, iako su prema kenijskom pravu sporazumni odnosi s osobom istog spola kažnjivi kaznom zatvora u trajanju do 14 godina, Kenija jedina zemlja u regiji koja prihvaća izbjeglice na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta; budući da oko 300 izbjeglica i tražitelja azila registriranih u izbjegličkom kampu Kakuma pripada skupini LGBTIQ+, pri čemu je prema navodima UNHCR-a većina njih izjavila da mirno živi u zajednici Kakume; |
| --- | --- |

F.

budući da je, iako su prema kenijskom pravu sporazumni odnosi s osobom istog spola kažnjivi kaznom zatvora u trajanju do 14 godina, Kenija jedina zemlja u regiji koja prihvaća izbjeglice na temelju spolne orijentacije i rodnog identiteta; budući da oko 300 izbjeglica i tražitelja azila registriranih u izbjegličkom kampu Kakuma pripada skupini LGBTIQ+, pri čemu je prema navodima UNHCR-a većina njih izjavila da mirno živi u zajednici Kakume;

| G. | budući da se, u skladu s globalnim pregledom za 2020. koji je objavila Međunarodna udruga lezbijki, homoseksualaca, biseksualaca, transseksualaca i interseksualaca (ILGA), gotovo polovina svih zemalja u svijetu u kojima je homoseksualnost zabranjena nalazi u Africi; budući da su samo 22 od 54 zemalja u Africi legalizirale homoseksualnost; |
| --- | --- |

G.

budući da se, u skladu s globalnim pregledom za 2020. koji je objavila Međunarodna udruga lezbijki, homoseksualaca, biseksualaca, transseksualaca i interseksualaca (ILGA), gotovo polovina svih zemalja u svijetu u kojima je homoseksualnost zabranjena nalazi u Africi; budući da su samo 22 od 54 zemalja u Africi legalizirale homoseksualnost;

| H. | budući da u mnogim afričkim državama postojeći zakoni usmjereni protiv pripadnika zajednice LGBTIQ+ potječu iz kolonijalnog doba; |
| --- | --- |

H.

budući da u mnogim afričkim državama postojeći zakoni usmjereni protiv pripadnika zajednice LGBTIQ+ potječu iz kolonijalnog doba;

| I. | budući da su u ožujku 2020. neki od izbjeglica koji pripadaju zajednici LGBTIQ+ zatražili od UNHCR-a da ih premjesti izvan Kenije zbog neprijateljstva te zemlje prema njima; budući da je u posljednjih nekoliko mjeseci više od 30 LGBTIQ+ osoba preseljeno iz dijela kampa Kakuma 3 u druge dijelove tog kampa jer su izrazile zabrinutost za svoju sigurnost te nakon što je UNHCR proveo pomnu procjenu na terenu; budući da je u mandatu Europskog parlamenta za Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira Unije za preseljenje i izmjeni Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća zatraženo da se tijekom vremena ulažu napori kako bi se postigla pravedna raspodjela preseljenih osoba među državama članicama te je istaknuto da bi se ti napori trebali kombinirati s naporima za uspostavu međunarodnih obvezujućih pravila o zajedničkoj svjetskoj odgovornosti za preseljenje osoba kojima je potrebno preseljenje, kako je naveo UNHCR; |
| --- | --- |

I.

budući da su u ožujku 2020. neki od izbjeglica koji pripadaju zajednici LGBTIQ+ zatražili od UNHCR-a da ih premjesti izvan Kenije zbog neprijateljstva te zemlje prema njima; budući da je u posljednjih nekoliko mjeseci više od 30 LGBTIQ+ osoba preseljeno iz dijela kampa Kakuma 3 u druge dijelove tog kampa jer su izrazile zabrinutost za svoju sigurnost te nakon što je UNHCR proveo pomnu procjenu na terenu; budući da je u mandatu Europskog parlamenta za Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira Unije za preseljenje i izmjeni Uredbe (EU) br. 516/2014 Europskog parlamenta i Vijeća zatraženo da se tijekom vremena ulažu napori kako bi se postigla pravedna raspodjela preseljenih osoba među državama članicama te je istaknuto da bi se ti napori trebali kombinirati s naporima za uspostavu međunarodnih obvezujućih pravila o zajedničkoj svjetskoj odgovornosti za preseljenje osoba kojima je potrebno preseljenje, kako je naveo UNHCR;

| J. | budući da su u studenome 2020. kenijska vlada i organizacija Human Rights Watch potvrdile da je tijekom pandemije bolesti COVID-19 došlo do eksponencijalnog porasta napada na pripadnike zajednice LGBTIQ+, uz to što je nasilje općenito također u porastu; |
| --- | --- |

J.

budući da su u studenome 2020. kenijska vlada i organizacija Human Rights Watch potvrdile da je tijekom pandemije bolesti COVID-19 došlo do eksponencijalnog porasta napada na pripadnike zajednice LGBTIQ+, uz to što je nasilje općenito također u porastu;

| K. | budući da preseljenje pripadnika zajednice LGBTIQ+ iz kenijskih izbjegličkih kampova i dalje ne zadovoljava stvarne potrebe; budući da pandemija bolesti COVID-19 usporava taj proces; budući da je, prema podacima UNHCR-a, od 2019. oko 235 izbjeglica tog profila predloženo za preseljenje, od kojih je 48 % napustilo zemlju; |
| --- | --- |

K.

budući da preseljenje pripadnika zajednice LGBTIQ+ iz kenijskih izbjegličkih kampova i dalje ne zadovoljava stvarne potrebe; budući da pandemija bolesti COVID-19 usporava taj proces; budući da je, prema podacima UNHCR-a, od 2019. oko 235 izbjeglica tog profila predloženo za preseljenje, od kojih je 48 % napustilo zemlju;

| L. | budući da je, unatoč činjenici da su UNHCR i njegovi partneri pripremili objekte za odgovor na pandemiju, 65 % izbjeglica iz kampova navelo da od izbijanja pandemije u ožujku 2020. ima manji pristup zdravstvenim ustanovama, uglavnom zbog straha od zaraze i nedostupnosti medicinskog osoblja; budući da je samo 3 % kenijskog stanovništva u potpunosti cijepljeno protiv bolesti COVID-19; budući da je kampanja cijepljenja u izbjegličkim kampovima u Keniji započela 30. ožujka 2021., pri čemu su kampu Kakuma dodijeljene dvije tisuće doza cjepiva; |
| --- | --- |

L.

budući da je, unatoč činjenici da su UNHCR i njegovi partneri pripremili objekte za odgovor na pandemiju, 65 % izbjeglica iz kampova navelo da od izbijanja pandemije u ožujku 2020. ima manji pristup zdravstvenim ustanovama, uglavnom zbog straha od zaraze i nedostupnosti medicinskog osoblja; budući da je samo 3 % kenijskog stanovništva u potpunosti cijepljeno protiv bolesti COVID-19; budući da je kampanja cijepljenja u izbjegličkim kampovima u Keniji započela 30. ožujka 2021., pri čemu su kampu Kakuma dodijeljene dvije tisuće doza cjepiva;

| M. | budući da je kenijska vlada posljednjih desetljeća u više navrata pokušala zatvoriti taj kamp; budući da je 24. ožujka 2021. kenijski ministar unutarnjih poslova UNHCR-u dao ultimatum od 14 dana da izradi plan za zatvaranje kampova u Dadaabu i Kakumi; budući da je 8. travnja 2021. Visoki sud u Keniji privremeno odgodio zatvaranje tih kampova za 30 dana; budući da su UNHCR i kenijska vlada 29. travnja 2021. postigli dogovor o planu za zatvaranje kampova u Kukumi i Dadaabu do 30. lipnja 2022.; budući da taj plan uključuje siguran i dostojanstven dobrovoljni povratak izbjeglica u njihove zemlje podrijetla, odlazak u treće zemlje u okviru različitih dogovora i alternativne mogućnosti boravka u Keniji za određene izbjeglice iz zemalja Istočnoafričke zajednice; |
| --- | --- |

M.

budući da je kenijska vlada posljednjih desetljeća u više navrata pokušala zatvoriti taj kamp; budući da je 24. ožujka 2021. kenijski ministar unutarnjih poslova UNHCR-u dao ultimatum od 14 dana da izradi plan za zatvaranje kampova u Dadaabu i Kakumi; budući da je 8. travnja 2021. Visoki sud u Keniji privremeno odgodio zatvaranje tih kampova za 30 dana; budući da su UNHCR i kenijska vlada 29. travnja 2021. postigli dogovor o planu za zatvaranje kampova u Kukumi i Dadaabu do 30. lipnja 2022.; budući da taj plan uključuje siguran i dostojanstven dobrovoljni povratak izbjeglica u njihove zemlje podrijetla, odlazak u treće zemlje u okviru različitih dogovora i alternativne mogućnosti boravka u Keniji za određene izbjeglice iz zemalja Istočnoafričke zajednice;

| N. | budući da su međunarodne organizacije i organizacije za ljudska prava upozorile na to da bi naglo i neuređeno zatvaranje izbjegličkih kampova dovelo do humanitarne katastrofe te da bi se prisilnom repatrijacijom kršilo međunarodno pravo, iako je UN uvidio vladine razloge za zabrinutost i potvrdio da izbjeglički kampovi ne bi trebali biti dugoročno rješenje za prisilno raseljavanje; budući da izbjeglice u Kakumi općenito žive u strahu od deportacije; |
| --- | --- |

N.

budući da su međunarodne organizacije i organizacije za ljudska prava upozorile na to da bi naglo i neuređeno zatvaranje izbjegličkih kampova dovelo do humanitarne katastrofe te da bi se prisilnom repatrijacijom kršilo međunarodno pravo, iako je UN uvidio vladine razloge za zabrinutost i potvrdio da izbjeglički kampovi ne bi trebali biti dugoročno rješenje za prisilno raseljavanje; budući da izbjeglice u Kakumi općenito žive u strahu od deportacije;

| O. | budući da je Rog Afrike unatoč obilnim prirodnim resursima jedna od najsiromašnijih regija svijeta; budući da je sigurnost opskrbe hranom u toj regiji izrazito mala te da milijuni ljudi koji u njoj žive pate od pothranjenosti i prijeti im glad; budući da su suša i oružani sukobi dva glavna uzroka raseljavanja osoba u toj regiji, među ostalim i u Keniji, kako je istaknuto u Globalnom akcijskom planu iz Nairobija usvojenom 26. ožujka 2017. na sastanku na vrhu Međuvladinog tijela za razvoj (IGAD); budući zbog sukoba poput onih u Somaliji i Etiopiji te nasilja prije i poslije izbora u Ugandi i Tanzaniji siguran i dostojanstven dobrovoljni povratak za većinu izbjeglica u kampu Kakuma nije moguć; budući da se Kenija od kraja 2019. suočava s kombinacijom dosad nezabilježenih prijetnji te trpi teške posljedice klimatskih promjena, pri čemu se suočila s najvećom invazijom pustinjskih skakavaca u posljednjih 60 godina, poplavama koje su obilježile kišnu sezonu i restriktivnim mjerama povezanim s pandemijom bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

O.

budući da je Rog Afrike unatoč obilnim prirodnim resursima jedna od najsiromašnijih regija svijeta; budući da je sigurnost opskrbe hranom u toj regiji izrazito mala te da milijuni ljudi koji u njoj žive pate od pothranjenosti i prijeti im glad; budući da su suša i oružani sukobi dva glavna uzroka raseljavanja osoba u toj regiji, među ostalim i u Keniji, kako je istaknuto u Globalnom akcijskom planu iz Nairobija usvojenom 26. ožujka 2017. na sastanku na vrhu Međuvladinog tijela za razvoj (IGAD); budući zbog sukoba poput onih u Somaliji i Etiopiji te nasilja prije i poslije izbora u Ugandi i Tanzaniji siguran i dostojanstven dobrovoljni povratak za većinu izbjeglica u kampu Kakuma nije moguć; budući da se Kenija od kraja 2019. suočava s kombinacijom dosad nezabilježenih prijetnji te trpi teške posljedice klimatskih promjena, pri čemu se suočila s najvećom invazijom pustinjskih skakavaca u posljednjih 60 godina, poplavama koje su obilježile kišnu sezonu i restriktivnim mjerama povezanim s pandemijom bolesti COVID-19;

| P. | budući da je Krizni uzajamni fond EU-a (EUTF) za Afriku, potpisan na sastanku na vrhu u Valletti 12. studenog 2015., osmišljen za rješavanje temeljnih uzroka destabilizacije, prisilnog raseljavanja i nezakonitih migracija promicanjem otpornosti, gospodarskih i jednakih prilika, sigurnosti i razvoja; budući da EU pruža odgovor na osnovne životne potrebe izbjeglica u kenijskim izbjegličkim kampovima, čime se spašavaju životi; budući da je Uzajamni fond EU-a za Afriku osnovan u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju (DCI) te da mora biti usklađen s primarnim ciljem razvojne politike EU-a, a to je i dalje „borba protiv siromaštva”; |
| --- | --- |

P.

budući da je Krizni uzajamni fond EU-a (EUTF) za Afriku, potpisan na sastanku na vrhu u Valletti 12. studenog 2015., osmišljen za rješavanje temeljnih uzroka destabilizacije, prisilnog raseljavanja i nezakonitih migracija promicanjem otpornosti, gospodarskih i jednakih prilika, sigurnosti i razvoja; budući da EU pruža odgovor na osnovne životne potrebe izbjeglica u kenijskim izbjegličkim kampovima, čime se spašavaju životi; budući da je Uzajamni fond EU-a za Afriku osnovan u okviru Instrumenta za razvojnu suradnju (DCI) te da mora biti usklađen s primarnim ciljem razvojne politike EU-a, a to je i dalje „borba protiv siromaštva”;

| Q. | budući da je EU od 2012. osigurao više od 200 milijuna EUR humanitarne pomoći i dodijelio 286 milijuna EUR preko Europskog razvojnog fonda (ERF) za razdoblje 2014. – 2020., s naglaskom na otvaranju radnih mjesta, sigurnosti opskrbe hranom, otpornosti i izgradnji institucija, a posebno obrazovanju; budući da kenijski tražitelji azila u potpunosti ovise o humanitarnoj pomoći za svoje osnovne potrebe; budući da će se preko novog financijskog instrumenta NDICI – Globalna Europa nastaviti provedba programa EU-a u Keniji; |
| --- | --- |

Q.

budući da je EU od 2012. osigurao više od 200 milijuna EUR humanitarne pomoći i dodijelio 286 milijuna EUR preko Europskog razvojnog fonda (ERF) za razdoblje 2014. – 2020., s naglaskom na otvaranju radnih mjesta, sigurnosti opskrbe hranom, otpornosti i izgradnji institucija, a posebno obrazovanju; budući da kenijski tražitelji azila u potpunosti ovise o humanitarnoj pomoći za svoje osnovne potrebe; budući da će se preko novog financijskog instrumenta NDICI – Globalna Europa nastaviti provedba programa EU-a u Keniji;

| R. | budući da je EU 2021. dodijelio 15 milijuna EUR sredstava za humanitarne projekte u Keniji, ponajprije za pomoć izbjeglicama, dok je od 2016. izdvojio 45 milijuna EUR za izbjeglice i zajednice domaćine u Keniji preko Kriznog uzajamnog fonda EU-a za Afriku; budući da u izbjegličkim kampovima Kakuma i Dadaab EU i dalje podupire pružanje osnovne pomoći kojom se spašavaju životi, kao što su pomoć u hrani, zdravstvena skrb, liječenje pothranjenosti, vodoopskrba, sanitarni uvjeti i higijena, zaštita i obrazovanje; |
| --- | --- |

R.

budući da je EU 2021. dodijelio 15 milijuna EUR sredstava za humanitarne projekte u Keniji, ponajprije za pomoć izbjeglicama, dok je od 2016. izdvojio 45 milijuna EUR za izbjeglice i zajednice domaćine u Keniji preko Kriznog uzajamnog fonda EU-a za Afriku; budući da u izbjegličkim kampovima Kakuma i Dadaab EU i dalje podupire pružanje osnovne pomoći kojom se spašavaju životi, kao što su pomoć u hrani, zdravstvena skrb, liječenje pothranjenosti, vodoopskrba, sanitarni uvjeti i higijena, zaštita i obrazovanje;

| 1. | izražava duboku zabrinutost zbog humanitarne situacije i izvješća o dugotrajnom nasilju u kampu Kakuma; oštro osuđuje podmetanje požara Molotovljevim koktelom koje je 15. ožujka 2021. počinjeno nad dvjema izbjeglicama iz zajednice LGBTIQ+ u izbjegličkom kampu Kakuma 3; duboko je zabrinut zbog stalnih prijetnji LGBTIQ+ osobama u izbjegličkom kampu Kakuma; podsjeća na to da je u posljednjih nekoliko mjeseci hitno premješteno više od 30 osoba; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apelira na kenijske vlasti da nastave s istragom i da potpuno razjasne taj zločin te počinitelje privedu pravdi u skladu s kenijskim pravom i međunarodnim pravom o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uviđa važnu i konstruktivnu ulogu Kenije te podsjeća na izazovnu situaciju u regiji koju karakteriziraju regionalne krize i sukobi; prepoznaje važnost izbjegličkog kampa Kakuma za tisuće izbjeglica i tražitelja azila u pograničnim regijama Kenije, uključujući najugroženije od njih, posebno one koji pripadaju zajednici LGBTIQ+ i izloženi su kriminalizaciji, pa čak i smrtnoj kazni u svojim zemljama podrijetla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pohvaljuje dugogodišnju suradnju između kenijskog Tajništva za pitanja izbjeglica (RAS), UNHCR-a i drugih partnera u rješavanju pitanja zaštite svih izbjeglica; međutim, ističe da je trenutačno stanje u kampu Kakuma dugoročno neodrživo te zahtijeva učinkovit i koordiniran odgovor kenijske vlade, vlada iz regije i cijele međunarodne zajednice, uključujući EU; prima na znanje nedavno donošenje Plana za izbjegličke kampove Dadaab i Kakuma u tom pogledu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva kenijsku vladu da zadrži izbjegličke kampove Kakuma i Dadaab barem dok se stanje u regiji ne stabilizira; snažno potiče kenijsku vladu da zajamči poštovanje ljudskih prava izbjeglica pri donošenju svih odluka koje se na njih odnose; ističe da financijska pomoć EU-a trećim zemljama za prihvat izbjeglica ne bi smjela biti zamjena za odgovornost EU-a za prihvat i preseljenje pravednog udjela osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva kenijsku vladu, UNHCR i međunarodnu zajednicu da se obvežu na suradnju i pronalaženje alternativnih, trajnih i prikladnih rješenja koja se temelje na pravima i u skladu su s načelima i ciljevima podjele odgovornosti iz Globalnog sporazuma o izbjeglicama; preporučuje da ta rješenja, kako bi bila djelotvorna, obuhvaćaju preseljenje u EU znatnog broja izbjeglica kojima je potrebna međunarodna zaštita; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ističe potrebu za integriranijim i sveobuhvatnijim regionalnim pristupom upravljanju izbjeglicama te za jačanjem suradnje između Kenije i njezinih susjednih zemalja u pogledu političkih, sigurnosnih, humanitarnih i razvojnih pitanja kako bi se riješili temeljni uzroci prisilnog raseljavanja; poziva na to da se zadovolji potreba za adekvatnom sigurnošću u izbjegličkim kampovima te poziva kenijsku vladu da poveća sigurnost u kampu Kakuma i ojača zaštitu izbjeglica, posebno najranjivijih skupina; poziva tijela kaznenog progona i ostale grane vlasti u Keniji da zajamče zaštitu i sigurnost izbjeglica; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva kenijsku vladu i UNHCR da zajamče provedbu programa repatrijacije u potpunosti u skladu s međunarodnim obvezama i internom odgovornošću Kenije; ustraje u tome da svaki postupak repatrijacije u zemlji podrijetla mora biti dobrovoljan, siguran, održiv, dostojanstven i utemeljen na pravima, pri čemu povratnici moraju imati pristup objektivnim, neutralnim i relevantnim informacijama o tome što će se dogoditi ako odluče da se neće dobrovoljno javiti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | izražava ozbiljnu zabrinutost zbog stanja na Rogu Afrike, naročito u pogledu siromaštva i nesigurnosti opskrbe hranom; poziva Komisiju da oslobodi hitnu humanitarnu pomoć potrebnu za hvatanje u koštac s problemom izbjeglica i gladi u toj regiji; poziva na to da se pomoć koju EU i države članice pružaju na Rogu Afrike u prvom redu koristi za rješavanje problema nasilja, uključujući seksualno nasilje, i problema povezanih s teškim nejednakostima, siromaštvom, kroničnom pothranjenošću, pristupom zdravstvenim i javnim uslugama, naročito reproduktivnoj zdravstvenoj skrbi, te za postizanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva EU da počne rješavati problem nesigurnosti opskrbe hranom i nedostatka osnovnih potrepština u kampu Kakuma, među ostalim, pristupa vodi, sanitarnim uslugama, zdravstvenoj skrbi i električnoj energiji, i to ne samo preko pomoći namijenjene isključivo izbjeglicama, već i pružanjem potpore nacionalnim razvojnim programima čija je sposobnost dosezanja razvojne djelotvornosti zajamčena i redovito se ocjenjuje; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ističe da sve veća nestabilnost u regiji predstavlja prepreku sigurnom povratku izbjeglica u njihove zemlje podrijetla; poziva EU da u suradnji s međunarodnom zajednicom donatora nastavi intenzivirati svoje napore kao posredni partner, pružajući potporu održivom i dugoročnom društveno-gospodarskom razvoju u regiji, čime će se stvoriti poticajno i sigurno okruženje za dobrovoljni povratak i reintegraciju izbjeglica; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva na ulaganje većih napora u zaštitu prisilno raseljenih LGBTIQ+ osoba i na veću solidarnost međunarodne zajednice u odgovaranju na globalne potrebe u pogledu preseljenja s obzirom na to da su one i dalje mnogo veće od stvarnog broja raspoloživih mjesta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da redovito izvješćuje Parlament o provedbi i programiranju za Uzajamni fond EU-a za Afriku i poziva na posebnu procjenu učinka koja bi obuhvatila njegov utjecaj na ljudska prava te koju bi provela Komisija uz potporu Agencije za temeljna prava; poziva Komisiju da pravovremeno predstavi rezultate tih procjena učinka Parlamentu, među ostalim, u okviru radne skupine za vanjske financijske instrumente Odbora za vanjske poslove i Odbora za razvoj; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva EU da nastavi blisko surađivati s kenijskom vladom, UNHCR-om i širom međunarodnom zajednicom kako bi se pomoglo u pronalaženju rješenja za dugotrajno izbjeglištvo u regiji; poziva EU da unaprijedi obranu i promicanje ljudskih prava u Keniji; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na to da se u Europskoj uniji progon na temelju seksualne orijentacije smatra kriterijem za podnošenje zahtjeva za azil i odobravanje azila; poziva EU i njegove države članice da se pridržavaju tog načela; poziva EU, a naročito delegacije EU-a i posebnog predstavnika EU-a za ljudska prava, da djelotvorno i u potpunosti iskoriste paket instrumenata LGBTI i njegove popratne smjernice u dijalogu sa svim afričkim nacijama koje i dalje kriminaliziraju homoseksualnost i, u općenitijem smislu, u dijalogu sa svim zemljama u kojima su rašireni progon LGBTIQ+ osoba ili nasilje nad njima; |
| --- | --- |

15.

| 16. | inzistira na tome da Delegacija EU-a u Keniji nastavi pomno pratiti situaciju ranjivih osoba, konkretnije, LGBTIQ+ osoba i afričkih crnkinja, kao i aktivno podupirati organizacije civilnog društva, branitelje ljudskih prava i LGBTIQ+ osobe na terenu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | snažno potiče EU da nastavi ulagati napore kako bi uvjerio kenijsku vladu i Afričku uniju da preispitaju svoj pristup u pogledu zajednice LGBTIQ+, napominjući da bi njihov stav mogao na jedan ili drugi način dovesti LGBTIQ+ osobe u opasnost od nečovječnog i ponižavajućeg postupanja koje je u suprotnosti s vrijednostima jednakosti i jednake zaštite sadržanima u zakonu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća kenijske vlasti na njihovu obvezu da poštuju pravo na slobodu mišljenja i izražavanja, kao što je utvrđeno člankom 19. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, te na njihove obveze da zajamče temeljna prava, kao što je predviđeno u Afričkoj povelji te ostalim međunarodnim i regionalnim instrumentima u području ljudskih prava, uključujući Sporazum iz Cotonoua, a posebno njegove članke 8. i 96.; apelira na kenijsku vladu da u svim okolnostima zajamči fizički integritet i psihološku dobrobit svih izbjeglica, bez obzira na njihovu seksualnu orijentaciju, rodni identitet ili izričaj; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva međunarodnu zajednicu da zajamči da su izbjeglice obuhvaćene programima cijepljenja protiv bolesti COVID-19; naglašava da je omogućavanje izbjeglicama da se koriste nacionalnim uslugama i njihovo uključivanje u nacionalne razvojne planove ključno i za izbjeglice i za zajednice domaćine te je u skladu s obećanjem da se nikoga neće zapostaviti iz Programa održivog razvoja do 2030.; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ponovno ističe da ne može biti razvoja bez poboljšanja sigurnosti u regiji; međutim, odlučno ističe da se sredstva moraju izdvojiti za gospodarski, ljudski i društveni razvoj u toj regiji, s posebnim naglaskom na razvojnim izazovima koji su ustanovljeni u odluci Uzajamnog fonda; podsjeća na to da bi se sredstva iz ERF-a i službene razvojne pomoći trebala koristiti isključivo za razvojne ciljeve; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ističe važnost dodjeljivanja znatnog udjela sredstava iz instrumenta NDICI – Globalna Europa organizacijama civilnog društva u trećim zemljama, uključujući Keniju, za pružanje pomoći te za zaštitu i praćenje poštovanja prava migranata; poziva EU da zajamči da znatan dio programiranja putem tog instrumenta bude namijenjen poboljšanju ljudskih prava i međunarodne zaštite izbjeglica, posebno u Keniji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za ljudska prava, glavnom tajniku Ujedinjenih naroda, visokoj povjerenici Ujedinjenih naroda za ljudska prava i visokom povjereniku UN-a za izbjeglice, predsjedniku kenijskog Parlamenta, Međuvladinom tijelu za razvoj (IGAD), vladama država članica IGAD-a, Afričkoj uniji, Panafričkom parlamentu te Zajedničkoj parlamentarnoj skupštini AKP-a i EU-a. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  SL C 346, 21.9.2016., str. 51.

(2)  SL C 307, 30.8.2018., str. 131.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0108.

(4)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0042.

(5)  SL L 209, 14.6.2021., str. 1.

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/120 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/120

---

P9_TA(2021)0392

Provedba zahtjeva EU-a za razmjenu poreznih informacija

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o provedbi zahtjeva EU-a za razmjenu poreznih informacija: napredak, stečena iskustva i prepreke koje treba prevladati (2020/2046(INI))

(2022/C 117/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članke 4. i 14. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 4. i 14. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke 113. i 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 113. i 115. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (1) (DAC), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2011/16/EU od 15. veljače 2011. o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (1) (DAC),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1286/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o donošenju akcijskog programa za poboljšanje rada poreznih sustava u Europskoj uniji za razdoblje 2014. 2020. (Fiscalis 2020) i stavljanju izvan snage Odluke br. 1482/2007/EZ (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1286/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o donošenju akcijskog programa za poboljšanje rada poreznih sustava u Europskoj uniji za razdoblje 2014. 2020. (Fiscalis 2020) i stavljanju izvan snage Odluke br. 1482/2007/EZ (2),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2014/107/EU od 9. prosinca 2014. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2014/107/EU od 9. prosinca 2014. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (3),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2015/2376 od 8. prosinca 2015. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2015/2376 od 8. prosinca 2015. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2016/881 od 25. svibnja 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2016/881 od 25. svibnja 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja (5),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2016/2258 od 6. prosinca 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu pristupa poreznih tijela informacijama o sprečavanju pranja novca (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2016/2258 od 6. prosinca 2016. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu pristupa poreznih tijela informacijama o sprečavanju pranja novca (6),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2018/822 od 25. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja u odnosu na prekogranične aranžmane o kojima se izvješćuje (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća (EU) 2018/822 od 25. svibnja 2018. o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu obvezne automatske razmjene informacija u području oporezivanja u odnosu na prekogranične aranžmane o kojima se izvješćuje (7),

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 15. srpnja 2020. za Direktivu Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja (DAC7) (COM(2020)0314), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije od 15. srpnja 2020. za Direktivu Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja (DAC7) (COM(2020)0314),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 2. lipnja 2020. o budućnosti administrativne suradnje u području oporezivanja u EU-u, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 2. lipnja 2020. o budućnosti administrativne suradnje u području oporezivanja u EU-u,

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište od 10. ožujka 2021. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište od 10. ožujka 2021. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja (8),

| — | uzimajući u obzir početnu procjenu učinka Komisije od 23. studenoga 2020. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu mjera za jačanje postojećih pravila i proširenje okvira za razmjenu informacija u području oporezivanja kako bi se njome obuhvatila kriptoimovina i elektronički novac, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir početnu procjenu učinka Komisije od 23. studenoga 2020. o Prijedlogu direktive Vijeća o izmjeni Direktive 2011/16/EU u pogledu mjera za jačanje postojećih pravila i proširenje okvira za razmjenu informacija u području oporezivanja kako bi se njome obuhvatila kriptoimovina i elektronički novac,

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. prosinca 2017. o primjeni Direktive Vijeća 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja (COM(2017)0781), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 18. prosinca 2017. o primjeni Direktive Vijeća 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja (COM(2017)0781),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. prosinca 2018. o pregledu i ocjeni statistike i informacija o automatskim razmjenama u području izravnog oporezivanja (COM(2018)0844), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisije od 17. prosinca 2018. o pregledu i ocjeni statistike i informacija o automatskim razmjenama u području izravnog oporezivanja (COM(2018)0844),

| — | uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 12. rujna 2019. o evaluaciji Direktive Vijeća 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SWD(2019)0327), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument službi Komisije od 12. rujna 2019. o evaluaciji Direktive Vijeća 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i stavljanju izvan snage Direktive 77/799/EEZ (SWD(2019)0327),

| — | uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 03/2021 naslovljeno „Razmjena poreznih informacija u EU-u: postavljen je čvrst temelj, ali postoje nedostatci u primjeni”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 03/2021 naslovljeno „Razmjena poreznih informacija u EU-u: postavljen je čvrst temelj, ali postoje nedostatci u primjeni”,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. ožujka 2019. o financijskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 26. ožujka 2019. o financijskom kriminalu, utaji poreza i izbjegavanju plaćanja poreza (9),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. svibnja 2020. o akcijskom planu za sveobuhvatnu politiku Unije o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 7. svibnja 2020. o akcijskom planu za sveobuhvatnu politiku Unije o sprječavanju pranja novca i financiranja terorizma (C(2020)2800),

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2020. o Akcijskom planu za pravedno i jednostavno oporezivanje kojim se podupire strategija oporavka (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 15. srpnja 2020. o Akcijskom planu za pravedno i jednostavno oporezivanje kojim se podupire strategija oporavka (COM(2020)0312),

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Provedba zahtjeva EU-a za razmjenu poreznih informacija”, koju je objavila Glavna uprava Parlamenta za usluge parlamentarnih istraživanja (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „Provedba zahtjeva EU-a za razmjenu poreznih informacija”, koju je objavila Glavna uprava Parlamenta za usluge parlamentarnih istraživanja (10),

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan OECD-a za borbu protiv erozije porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS) od 19. srpnja 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan OECD-a za borbu protiv erozije porezne osnovice i premještanja dobiti (BEPS) od 19. srpnja 2013.,

| — | uzimajući u obzir izvješće OECD-a od 9. prosinca 2020. naslovljeno „Stručna revizija automatske razmjene informacija o financijskim računima za 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće OECD-a od 9. prosinca 2020. naslovljeno „Stručna revizija automatske razmjene informacija o financijskim računima za 2020.”,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2020. naslovljeno „Djelotvorne i koordinirane mjere EU-a za borbu protiv utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza, pranja novca i poreznih oaza” (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2020. naslovljeno „Djelotvorne i koordinirane mjere EU-a za borbu protiv utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza, pranja novca i poreznih oaza” (11),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješćâ o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, kao i članak 1. stavak 1. točku (e) Odluke Konferencije predsjednika od 12. prosinca 2002. o postupku odobrenja izrade izvješćâ o vlastitoj inicijativi te Prilog 3. priložen toj odluci,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0193/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0193/2021),

| A. | budući da se EU suočava s nepoštenim ili agresivnim poreznim praksama, kao što je činjenica da države članice Europske unije gube između 160 i 190 milijardi EUR godišnje (12) zbog utaje poreza i premještanja dobiti multinacionalnih poduzeća; budući da je taj gubitak znatan s obzirom na zdravstvenu, socijalnu i gospodarsku krizu s kojom se Unija trenutačno suočava i bori; budući da su porezni obveznici EU-a 2016. imali 1,5 bilijuna EUR na offshore računima, što je dovelo do prosječnog gubitka poreznih prihoda u EU-u od 46 milijardi EUR zbog utaje poreza pojedinaca (13); budući da su ti iznosi samo dio općeg problema izbjegavanja plaćanja poreza od strane pojedinaca i poduzeća te da se ta vrijednost nezakonito oduzima od nacionalnih proračuna i stoga predstavlja dodatno opterećenje za porezne obveznike koji ispunjavaju svoje obveze; |
| --- | --- |

A.

budući da se EU suočava s nepoštenim ili agresivnim poreznim praksama, kao što je činjenica da države članice Europske unije gube između 160 i 190 milijardi EUR godišnje (12) zbog utaje poreza i premještanja dobiti multinacionalnih poduzeća; budući da je taj gubitak znatan s obzirom na zdravstvenu, socijalnu i gospodarsku krizu s kojom se Unija trenutačno suočava i bori; budući da su porezni obveznici EU-a 2016. imali 1,5 bilijuna EUR na offshore računima, što je dovelo do prosječnog gubitka poreznih prihoda u EU-u od 46 milijardi EUR zbog utaje poreza pojedinaca (13); budući da su ti iznosi samo dio općeg problema izbjegavanja plaćanja poreza od strane pojedinaca i poduzeća te da se ta vrijednost nezakonito oduzima od nacionalnih proračuna i stoga predstavlja dodatno opterećenje za porezne obveznike koji ispunjavaju svoje obveze;

| B. | budući da se suradnja među poreznim upravama posljednjih godina znatno poboljšala na razini EU-a, kao i na globalnoj razini, s ciljem učinkovitijeg suzbijanja utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i poreznih prijevara, posebno kao rezultat zajedničkog standarda izvješćivanja skupine G20 i OECD-a odobrenog 2014.; |
| --- | --- |

B.

budući da se suradnja među poreznim upravama posljednjih godina znatno poboljšala na razini EU-a, kao i na globalnoj razini, s ciljem učinkovitijeg suzbijanja utaje poreza, izbjegavanja plaćanja poreza i poreznih prijevara, posebno kao rezultat zajedničkog standarda izvješćivanja skupine G20 i OECD-a odobrenog 2014.;

| C. | budući da su ponovljena otkrića istraživačkih novinara, kao što su LuxLeaks, Panamski dokumenti, Rajski dokumenti, skandal cum-ex/cum-cum i, nedavno, OpenLux doprinijeli većoj osviještenosti i potaknuli EU da dodatno razvije svoj skup alata za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza, utaje poreza i poreznih prijevara; budući da su otkrića u slučaju OpenLux pokazala da razmjena poreznih informacija treba biti kvalitetnija i ostvariti rezultate; |
| --- | --- |

C.

budući da su ponovljena otkrića istraživačkih novinara, kao što su LuxLeaks, Panamski dokumenti, Rajski dokumenti, skandal cum-ex/cum-cum i, nedavno, OpenLux doprinijeli većoj osviještenosti i potaknuli EU da dodatno razvije svoj skup alata za borbu protiv izbjegavanja plaćanja poreza, utaje poreza i poreznih prijevara; budući da su otkrića u slučaju OpenLux pokazala da razmjena poreznih informacija treba biti kvalitetnija i ostvariti rezultate;

| D. | budući da su DAC-om, koji je stupio na snagu u siječnju 2013. i zamijenio Direktivu Vijeća 77/799/EEZ o uzajamnoj pomoći nadležnih tijela država članica u području izravnog oporezivanja, utvrđena pravila i postupci za suradnju među državama članicama u pogledu razmjene informacija (EOI) među poreznim upravama država članica, posebno automatske razmjene informacija (AEOI) o dohotku i imovini; |
| --- | --- |

D.

budući da su DAC-om, koji je stupio na snagu u siječnju 2013. i zamijenio Direktivu Vijeća 77/799/EEZ o uzajamnoj pomoći nadležnih tijela država članica u području izravnog oporezivanja, utvrđena pravila i postupci za suradnju među državama članicama u pogledu razmjene informacija (EOI) među poreznim upravama država članica, posebno automatske razmjene informacija (AEOI) o dohotku i imovini;

| E. | budući da je DAC naknadno pet puta izmijenjen kako bi se područje primjene automatske razmjene informacija postupno proširilo na informacije o financijskim računima i povezanim prihodima (DAC2), prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom (ACBR-ovi) i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama (DAC3), izvješća po zemljama (CbCR) koja podnose multinacionalna poduzeća (DAC4), kako bi se poreznim tijelima omogućio pristup informacijama o stvarnom vlasništvu prikupljenima u skladu s pravilima o borbi protiv pranja novca (DAC5) i konačno kako bi se proširilo područje primjene automatske razmjene informacija na prekogranične aranžmane za porezno planiranje i uvela pravila o obveznom objavljivanju za posrednike (DAC6); |
| --- | --- |

E.

budući da je DAC naknadno pet puta izmijenjen kako bi se područje primjene automatske razmjene informacija postupno proširilo na informacije o financijskim računima i povezanim prihodima (DAC2), prethodnim poreznim mišljenjima s prekograničnim učinkom (ACBR-ovi) i prethodnim sporazumima o transfernim cijenama (DAC3), izvješća po zemljama (CbCR) koja podnose multinacionalna poduzeća (DAC4), kako bi se poreznim tijelima omogućio pristup informacijama o stvarnom vlasništvu prikupljenima u skladu s pravilima o borbi protiv pranja novca (DAC5) i konačno kako bi se proširilo područje primjene automatske razmjene informacija na prekogranične aranžmane za porezno planiranje i uvela pravila o obveznom objavljivanju za posrednike (DAC6);

| F. | budući da su odredbe o automatskoj razmjeni informacija u okviru DAC-a 1 do DAC-a 4 stupile na snagu između siječnja 2015. i lipnja 2017. i da se njihov početni učinak može ocijeniti i da je još prerano za procjenu učinka odredaba DAC-a 5 i DAC-a 6, koji su stupili na snagu tek u siječnju 2018. odnosno srpnju 2020.; |
| --- | --- |

F.

budući da su odredbe o automatskoj razmjeni informacija u okviru DAC-a 1 do DAC-a 4 stupile na snagu između siječnja 2015. i lipnja 2017. i da se njihov početni učinak može ocijeniti i da je još prerano za procjenu učinka odredaba DAC-a 5 i DAC-a 6, koji su stupili na snagu tek u siječnju 2018. odnosno srpnju 2020.;

| G. | budući da je Komisija u srpnju 2020. predložila dodatnu izmjenu kako bi se područje primjene automatske razmjene informacija proširilo na, među ostalim, dohodak ostvaren putem digitalnih platformi (DAC7) te je najavila dodatnu izmjenu kako bi se omogućio pristup informacijama o kriptoimovini (DAC8); budući da bi takva revizija mogla biti prilika za poboljšanje okvira za razmjenu informacija u cjelini; |
| --- | --- |

G.

budući da je Komisija u srpnju 2020. predložila dodatnu izmjenu kako bi se područje primjene automatske razmjene informacija proširilo na, među ostalim, dohodak ostvaren putem digitalnih platformi (DAC7) te je najavila dodatnu izmjenu kako bi se omogućio pristup informacijama o kriptoimovini (DAC8); budući da bi takva revizija mogla biti prilika za poboljšanje okvira za razmjenu informacija u cjelini;

| H. | budući da je Vijeće završilo pregovore o nekoliko revizija DAC-a, uključujući nedavni prijedlog DAC7 ne uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta, postupajući protiv načela lojalne suradnje i uloge Europskog parlamenta u savjetodavnom postupku kako je navedeno u članku 115. UFEU-a; |
| --- | --- |

H.

budući da je Vijeće završilo pregovore o nekoliko revizija DAC-a, uključujući nedavni prijedlog DAC7 ne uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta, postupajući protiv načela lojalne suradnje i uloge Europskog parlamenta u savjetodavnom postupku kako je navedeno u članku 115. UFEU-a;

| I. | budući da poteškoće s kojima se Vijeće susrelo pri postizanju dogovora o poboljšanjima koje je predložila Komisija ne pružaju dovoljno odgovora na globalna porezna pitanja; |
| --- | --- |

I.

budući da poteškoće s kojima se Vijeće susrelo pri postizanju dogovora o poboljšanjima koje je predložila Komisija ne pružaju dovoljno odgovora na globalna porezna pitanja;

| J. | budući da i dalje postoje nedosljednosti između međunarodnih i europskih standarda, posebno u pogledu roka za dostavu poreznih informacija; budući da većina država članica objavljuje zbirne informacije o izvješćivanju po državama u okviru mjere 13. Akcijskog plana za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti; |
| --- | --- |

J.

budući da i dalje postoje nedosljednosti između međunarodnih i europskih standarda, posebno u pogledu roka za dostavu poreznih informacija; budući da većina država članica objavljuje zbirne informacije o izvješćivanju po državama u okviru mjere 13. Akcijskog plana za borbu protiv smanjenja porezne osnovice i premještanja dobiti;

| K. | budući da je Unija potpisala sporazume s trećim zemljama, uključujući Andoru, Lihtenštajn, Monako, San Marino i Švicarsku, kako bi se osiguralo da se informacije jednakovrijedne DAC-u 2 dijele s državama članicama; budući da kasnije verzije DAC-a u području oporezivanja nisu bile predmet sličnih sporazuma; |
| --- | --- |

K.

budući da je Unija potpisala sporazume s trećim zemljama, uključujući Andoru, Lihtenštajn, Monako, San Marino i Švicarsku, kako bi se osiguralo da se informacije jednakovrijedne DAC-u 2 dijele s državama članicama; budući da kasnije verzije DAC-a u području oporezivanja nisu bile predmet sličnih sporazuma;

| L. | budući da su javno dostupne samo vrlo ograničene informacije o provedbi DAC-a 1 – 4 bez kvantitativnih informacija o razmjeni informacija o izvješćima po zemljama u skladu s DAC-om 4 i budući da su kvantitativne informacije o provedbi DAC-a na razini država članica rijetke; |
| --- | --- |

L.

budući da su javno dostupne samo vrlo ograničene informacije o provedbi DAC-a 1 – 4 bez kvantitativnih informacija o razmjeni informacija o izvješćima po zemljama u skladu s DAC-om 4 i budući da su kvantitativne informacije o provedbi DAC-a na razini država članica rijetke;

| M. | budući da Parlament u potpunosti poštuje načelo nacionalne porezne suverenosti; |
| --- | --- |

M.

budući da Parlament u potpunosti poštuje načelo nacionalne porezne suverenosti;

| N. | budući da su se broj dostupnih informacija u skladu s odredbama o razmjeni informacija u okviru DAC-a 1 i DAC2 i odredbi za automatsku razmjenu informacija znatno povećao od stupanja na snagu te da su države članice razmijenile oko 11 000 poruka koje se odnose na gotovo 16 milijuna poreznih obveznika i na dohodak i/ili imovinu u vrijednosti većoj od 120 milijardi EUR u skladu s odredbama DAC-a 1 od 2015. do sredine 2017. te oko 4 000 poruka koje obuhvaćaju oko 8,3 milijuna računa ukupne vrijednosti od gotovo 2,9 bilijuna EUR u okviru DAC-a 2 od 2018.; |
| --- | --- |

N.

budući da su se broj dostupnih informacija u skladu s odredbama o razmjeni informacija u okviru DAC-a 1 i DAC2 i odredbi za automatsku razmjenu informacija znatno povećao od stupanja na snagu te da su države članice razmijenile oko 11 000 poruka koje se odnose na gotovo 16 milijuna poreznih obveznika i na dohodak i/ili imovinu u vrijednosti većoj od 120 milijardi EUR u skladu s odredbama DAC-a 1 od 2015. do sredine 2017. te oko 4 000 poruka koje obuhvaćaju oko 8,3 milijuna računa ukupne vrijednosti od gotovo 2,9 bilijuna EUR u okviru DAC-a 2 od 2018.;

| O. | budući da su odredbe o automatskoj razmjeni informacija na temelju DAC3 dovele do znatnog povećanja prijavljenih ACBR-ova i APA-ova u usporedbi s prethodnim razdobljem, kada su se dijelile samo u rijetkim prilikama i na spontanoj osnovi, unatoč pravno obvezujućem zahtjevu za dijeljenje mnogih ACBR-ova i APA-ova od 1977., s obzirom na to da je 2017. prijavljeno 17 652 ACBR/APA-ova, u usporedbi sa samo 2 529 u 2016., 113 u 2015. i 11 u 2014. godini; budući da se uspjeh ne može mjeriti samo ukupnim povećanjem prijavljenih ACBR-ova i APA-ova, kao što su pokazala otkrića iz slučaja LuxLetters; |
| --- | --- |

O.

budući da su odredbe o automatskoj razmjeni informacija na temelju DAC3 dovele do znatnog povećanja prijavljenih ACBR-ova i APA-ova u usporedbi s prethodnim razdobljem, kada su se dijelile samo u rijetkim prilikama i na spontanoj osnovi, unatoč pravno obvezujućem zahtjevu za dijeljenje mnogih ACBR-ova i APA-ova od 1977., s obzirom na to da je 2017. prijavljeno 17 652 ACBR/APA-ova, u usporedbi sa samo 2 529 u 2016., 113 u 2015. i 11 u 2014. godini; budući da se uspjeh ne može mjeriti samo ukupnim povećanjem prijavljenih ACBR-ova i APA-ova, kao što su pokazala otkrića iz slučaja LuxLetters;

| P. | budući da je u nadležnosti Parlamenta, zajedno s Vijećem, da provodi politički nadzor nad Komisijom, kako je utvrđeno u Ugovorima i članku 14. UEU-a, uključujući njezinu politiku izvršavanja i provedbe, i budući da to zahtijeva odgovarajući pristup relevantnim informacijama; budući da Komisija mora biti odgovorna Europskom parlamentu u skladu s člankom 17. stavkom 8. UEU-a; |
| --- | --- |

P.

budući da je u nadležnosti Parlamenta, zajedno s Vijećem, da provodi politički nadzor nad Komisijom, kako je utvrđeno u Ugovorima i članku 14. UEU-a, uključujući njezinu politiku izvršavanja i provedbe, i budući da to zahtijeva odgovarajući pristup relevantnim informacijama; budući da Komisija mora biti odgovorna Europskom parlamentu u skladu s člankom 17. stavkom 8. UEU-a;

| Q. | budući da je Komisija pokrenula ukupno 73 postupka zbog povrede prava koji su se uglavnom odnosili na kašnjenja država članica u prenošenju DAC-a, a dva postupka još su u tijeku od siječnja 2021.; budući da je kašnjenje ili nedovoljno prenošenje DAC-a od strane država članica opravdalo nekoliko postupaka zbog povrede i taj scenarij opravdava stajalište Parlamenta da Komisija strogo nadzire prenošenje europskog zakonodavstva o poreznim pitanjima, a posebno odredbi DAC-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Komisija pokrenula ukupno 73 postupka zbog povrede prava koji su se uglavnom odnosili na kašnjenja država članica u prenošenju DAC-a, a dva postupka još su u tijeku od siječnja 2021.; budući da je kašnjenje ili nedovoljno prenošenje DAC-a od strane država članica opravdalo nekoliko postupaka zbog povrede i taj scenarij opravdava stajalište Parlamenta da Komisija strogo nadzire prenošenje europskog zakonodavstva o poreznim pitanjima, a posebno odredbi DAC-a;

| R. | budući da je OECD 2014. uspostavio globalni standard za automatsku razmjenu informacija sa svojim zajedničkim standardom izvješćivanja, a od 2021. više od 100 jurisdikcija diljem svijeta obvezalo se na automatsku razmjenu informacija o financijskim računima; |
| --- | --- |

R.

budući da je OECD 2014. uspostavio globalni standard za automatsku razmjenu informacija sa svojim zajedničkim standardom izvješćivanja, a od 2021. više od 100 jurisdikcija diljem svijeta obvezalo se na automatsku razmjenu informacija o financijskim računima;

| S. | budući da Parlament priznaje da nema zakonodavne ovlasti u području izravnog oporezivanja i da ima samo ograničenu zakonodavnu ovlast nad neizravnim oporezivanjem; |
| --- | --- |

S.

budući da Parlament priznaje da nema zakonodavne ovlasti u području izravnog oporezivanja i da ima samo ograničenu zakonodavnu ovlast nad neizravnim oporezivanjem;

| T. | budući da bi okvir DAC-a trebao biti popraćen jednakom pozornošću posvećenom stvaranju kapaciteta i spremnosti poreznih uprava da olakšaju ispunjavanje obveza i štite interese poreznih obveznika; |
| --- | --- |

T.

budući da bi okvir DAC-a trebao biti popraćen jednakom pozornošću posvećenom stvaranju kapaciteta i spremnosti poreznih uprava da olakšaju ispunjavanje obveza i štite interese poreznih obveznika;

| U. | budući da Direktiva o administrativnoj suradnji u području oporezivanja mora biti instrument za poboljšanje koordiniranog rada nacionalnih poreznih uprava, ali mora uzeti u obzir dimenzije kao što su: i. povećanje resursa poreznih uprava (u području ljudskih, financijskih i infrastrukturnih resursa – uglavnom digitalne infrastrukture); ii. zaštita prava poreznih obveznika, kao što je zaštita podataka; iii. zaštita profesionalnih i industrijskih tajni uz visoke standarde kibersigurnosti u postupku razmjene informacija; iv. smanjenje administrativnog i birokratskog opterećenja za porezne obveznike i poduzeća; v. promicanje viših standarda uspješnosti za porezne uprave, s kraćim rokovima za usklađivanje s europskim pravilima; i vi. očuvanje konkurentnosti naših poduzeća, uz jednostavnije i brže načine jamčenja usklađenosti s administrativnim zahtjevima; |
| --- | --- |

U.

budući da Direktiva o administrativnoj suradnji u području oporezivanja mora biti instrument za poboljšanje koordiniranog rada nacionalnih poreznih uprava, ali mora uzeti u obzir dimenzije kao što su: i. povećanje resursa poreznih uprava (u području ljudskih, financijskih i infrastrukturnih resursa – uglavnom digitalne infrastrukture); ii. zaštita prava poreznih obveznika, kao što je zaštita podataka; iii. zaštita profesionalnih i industrijskih tajni uz visoke standarde kibersigurnosti u postupku razmjene informacija; iv. smanjenje administrativnog i birokratskog opterećenja za porezne obveznike i poduzeća; v. promicanje viših standarda uspješnosti za porezne uprave, s kraćim rokovima za usklađivanje s europskim pravilima; i vi. očuvanje konkurentnosti naših poduzeća, uz jednostavnije i brže načine jamčenja usklađenosti s administrativnim zahtjevima;

| V. | budući da su zbog gospodarske krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19 vlade morale uložiti goleme fiskalne i proračunske napore, među ostalim u obliku pomoći poduzećima; budući da korisnici takve potpore moraju ispunjavati svoje socijalne odgovornosti, kao što je odgovarajuća suradnja s poreznim tijelima, kako bi se zajamčila sveobuhvatna razmjena poreznih informacija; |
| --- | --- |

V.

budući da su zbog gospodarske krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19 vlade morale uložiti goleme fiskalne i proračunske napore, među ostalim u obliku pomoći poduzećima; budući da korisnici takve potpore moraju ispunjavati svoje socijalne odgovornosti, kao što je odgovarajuća suradnja s poreznim tijelima, kako bi se zajamčila sveobuhvatna razmjena poreznih informacija;

| W. | budući da učinkovitost razmjene poreznih informacija manje ovisi o količini razmijenjenih podataka, više o njihovoj kvaliteti; budući da su stoga kvaliteta i potpunost podataka ključne kako bi se ostvarile najveće koristi od okvira DAC-a; budući da nedostatak javno dostupnih informacija o kvantitativnim podacima informacija razmijenjenih u okviru DAC-a 1 – 4 znatno otežava demokratski nadzor od strane nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta; |
| --- | --- |

W.

budući da učinkovitost razmjene poreznih informacija manje ovisi o količini razmijenjenih podataka, više o njihovoj kvaliteti; budući da su stoga kvaliteta i potpunost podataka ključne kako bi se ostvarile najveće koristi od okvira DAC-a; budući da nedostatak javno dostupnih informacija o kvantitativnim podacima informacija razmijenjenih u okviru DAC-a 1 – 4 znatno otežava demokratski nadzor od strane nacionalnih parlamenata i Europskog parlamenta;

| X. | budući da postupno digitalizirano i globalizirano gospodarstvo ima složene i zahtjevne dimenzije, kao što su digitalna imovina i kriptoimovina, ipak je važno povećati suradnju među nacionalnim poreznim upravama u tom području; budući da bi jasna definicija kriptoimovine, u skladu s tekućim radom u okviru OECD-a i Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF), bila važna za jačanje borbe protiv utaje poreza i promicanje pravednog oporezivanja; budući da je širenje kriptovaluta aktualna tema koju bi trebalo uzeti u obzir pri svakom pokušaju povećanja administrativne suradnje, na temelju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

X.

budući da postupno digitalizirano i globalizirano gospodarstvo ima složene i zahtjevne dimenzije, kao što su digitalna imovina i kriptoimovina, ipak je važno povećati suradnju među nacionalnim poreznim upravama u tom području; budući da bi jasna definicija kriptoimovine, u skladu s tekućim radom u okviru OECD-a i Stručne skupine za financijsko djelovanje (FATF), bila važna za jačanje borbe protiv utaje poreza i promicanje pravednog oporezivanja; budući da je širenje kriptovaluta aktualna tema koju bi trebalo uzeti u obzir pri svakom pokušaju povećanja administrativne suradnje, na temelju načela supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| Y. | budući da su porezne politike u središtu nacionalne fiskalne i porezne suverenosti i da predstavljaju nacionalne nadležnosti; budući da se svaka velika odluka na europskoj razini mora temeljiti na strogom poštovanju međuvladine logike kojom se upravlja tim područjem europske integracije; budući da se važne odluke o daljnjoj integraciji u tom području uvijek moraju donositi kako bi se poštovali ugovori, nacionalne nadležnosti te porezni i porezni nacionalni suverenitet; budući da se Parlament slaže s težnjom da se pronađu inovativna rješenja za porezna pitanja, imajući na umu institucijski okvir koji želimo očuvati; |
| --- | --- |

Y.

budući da su porezne politike u središtu nacionalne fiskalne i porezne suverenosti i da predstavljaju nacionalne nadležnosti; budući da se svaka velika odluka na europskoj razini mora temeljiti na strogom poštovanju međuvladine logike kojom se upravlja tim područjem europske integracije; budući da se važne odluke o daljnjoj integraciji u tom području uvijek moraju donositi kako bi se poštovali ugovori, nacionalne nadležnosti te porezni i porezni nacionalni suverenitet; budući da se Parlament slaže s težnjom da se pronađu inovativna rješenja za porezna pitanja, imajući na umu institucijski okvir koji želimo očuvati;

| Z. | budući da administrativna suradnja u području oporezivanja mora biti instrument za jačanje borbe protiv porezne prijevare i utaje poreza pojedinaca i poduzeća putem poboljšanih komunikacijskih kanala i djelotvornih praksi razmjene informacija; |
| --- | --- |

Z.

budući da administrativna suradnja u području oporezivanja mora biti instrument za jačanje borbe protiv porezne prijevare i utaje poreza pojedinaca i poduzeća putem poboljšanih komunikacijskih kanala i djelotvornih praksi razmjene informacija;

| AA. | budući da uzastopne revizije Direktive o administrativnoj suradnji u području oporezivanja pokazuju da je to dimenzija trajnog interesa za države članice i europske tvorce politika, da se europski instrumenti postupno i postupno razvijaju u skladu s logikom bliskije suradnje te da su građani svjesni dodane vrijednosti europskih rješenja u pogledu rješavanja pitanja povezanih s oporezivanjem, uglavnom borbom protiv izbjegavanja plaćanja poreza, utaje poreza i poreznih prijevara; |
| --- | --- |

AA.

budući da uzastopne revizije Direktive o administrativnoj suradnji u području oporezivanja pokazuju da je to dimenzija trajnog interesa za države članice i europske tvorce politika, da se europski instrumenti postupno i postupno razvijaju u skladu s logikom bliskije suradnje te da su građani svjesni dodane vrijednosti europskih rješenja u pogledu rješavanja pitanja povezanih s oporezivanjem, uglavnom borbom protiv izbjegavanja plaćanja poreza, utaje poreza i poreznih prijevara;

| AB. | budući da fiktivna društva ugrožavaju razmjenu informacija u pogledu dohotka i kapitalnih dobitaka pojedinaca, posebno od nekretnina; |
| --- | --- |

AB.

budući da fiktivna društva ugrožavaju razmjenu informacija u pogledu dohotka i kapitalnih dobitaka pojedinaca, posebno od nekretnina;

| AC. | budući da se stvarni vlasnici dionica u društvima ne razmjenjuju automatski u skladu s postojećim okvirom; |
| --- | --- |

AC.

budući da se stvarni vlasnici dionica u društvima ne razmjenjuju automatski u skladu s postojećim okvirom;

| AD. | budući da obiteljski uredi često posjeduju veliku prekograničnu imovinu izravnim vlasništvom društava ili investicijskim subjektima koji se drže u bliskom vlasništvu (14); budući da takve financijske institucije mogu imati sukobljene interese, što pridonosi nepouzdanom izvješćivanju o poreznim informacijama; budući da nacionalni porezni sustavi gotovo uopće nisu obuhvaćeni nerealiziranim kapitalnim dobicima pojedinaca u inozemstvu u poduzećima s niskim porezima; budući da to omogućuje pojedincima visoke neto vrijednosti da nakupljaju bogatstvo, oslanjajući se na dohodak s niskim porezima, dok srednja klasa može akumulirati samo bogatstvo na temelju potpuno oporezivog dohotka; |
| --- | --- |

AD.

budući da obiteljski uredi često posjeduju veliku prekograničnu imovinu izravnim vlasništvom društava ili investicijskim subjektima koji se drže u bliskom vlasništvu (14); budući da takve financijske institucije mogu imati sukobljene interese, što pridonosi nepouzdanom izvješćivanju o poreznim informacijama; budući da nacionalni porezni sustavi gotovo uopće nisu obuhvaćeni nerealiziranim kapitalnim dobicima pojedinaca u inozemstvu u poduzećima s niskim porezima; budući da to omogućuje pojedincima visoke neto vrijednosti da nakupljaju bogatstvo, oslanjajući se na dohodak s niskim porezima, dok srednja klasa može akumulirati samo bogatstvo na temelju potpuno oporezivog dohotka;

| AE. | budući da djelotvoran okvir za razmjenu informacija koji pravilno funkcionira može ublažiti proračunske pritiske u svim državama članicama; |
| --- | --- |

AE.

budući da djelotvoran okvir za razmjenu informacija koji pravilno funkcionira može ublažiti proračunske pritiske u svim državama članicama;

Zahtjevi u pogledu pokrića i izvješćivanja

| 1. | pozdravlja činjenicu da institucije EU-a stalno poboljšavaju i proširuju opseg razmjene informacija radi suzbijanja porezne prijevare, utaje poreza i izbjegavanja plaćanja poreza, uključujući nedavni prijedlog o DAC7, kao i planove za DAC8; napominje, međutim, da, iako se područje primjene okvira DAC-a u području oporezivanja stalno povećavalo, premalo pozornosti posvećeno je jednakom poboljšanju kvalitete i cjelovitosti podataka; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da se razmjena informacija među poreznim upravama znatno poboljšala i na globalnoj razini i na razini EU-a; podsjeća da su DAC2, DAC3, DAC4, DAC6 i DAC7 izravno povezani s radom na razini OECD-a; smatra da mjere dogovorene na globalnoj razini predstavljaju minimalni standard za EU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | napominje da je potrebna bolja provedba i primjena pravila od strane poreznih tijela kako bi se rizik od neprijavljivanja prihoda sveo na najmanju moguću mjeru te stoga poziva Komisiju da zajamči bolju provedbu pravila; međutim, napominje da su neke vrste dohotka i imovine i dalje su isključene iz područja primjene, što predstavlja rizik od zaobilaženja poreznih obveza; poziva Komisiju da u okviru automatske razmjene informacija o vlasništvu, stavkama dohotka i nefinancijskoj imovini procijeni potrebu i najprikladniji način za uključivanje informacija i predstavi konkretne prijedloge o sljedećem: (a) stvarnim vlasnicima nekretnina i trgovačkih društava; (b) kapitalnim dobicima povezanima s nepokretnom imovinom i kapitalnim dobicima povezanima s financijskom imovinom, posebno kako bi se pronašli načini da porezne uprave budu bolje informirane kako bi utvrdile iznos ostvarenih kapitalnih dobitaka; (c) prihodu od neskrbničkih dividendi; (d) nefinancijskim sredstvima kao što su gotovina, umjetnine, zlato ili druge dragocjenosti koje se drže u slobodnim lukama, carinskim skladištima ili sefovima; (e) vlasništvu nad jahtama i privatnim zrakoplovima; i (f) račune na većim platformama za uzajamno kreditiranje, skupno financiranje (crowdfunding) i sličnim platformama; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primjećuje da je učinkovitost DAC1 ozbiljno ograničena činjenicom da države članice moraju izvješćivati samo o dvjema kategorijama dohotka; prima na znanje nedavnu izmjenu kojom se države članice obvezuju na razmjenu svih dostupnih informacija o najmanje četirima kategorijama prihoda u odnosu na porezna razdoblja od 2024.; poziva Komisiju da nakon procjene učinka u područje primjene uvede obvezu izvješćivanja o svim kategorijama dohotka i imovine; poziva države članice da razviju učinkovite i dostupne registre za potrebe EOI-ja; napominje da će takvi napori također pogodovati ubiranju domaćih poreza; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primjećuje da prikupljanje informacija o elektroničkom novcu i/ili kriptoimovini predstavlja izazov, kao i poteškoće u njihovu uključivanju u automatsku razmjenu informacija zbog njihove neovisnosti od posrednika; poziva na uspostavu sveobuhvatnog okvira za prikupljanje informacija o elektroničkom novcu i kriptoimovini; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zapaža da definicija izvještajnih financijskih institucija i vrsta računa koje je potrebno iskazati u DAC2 predstavlja rizik od izbjegavanja mjera i povećane birokracije; poziva Komisiju da procijeni je li potrebno proširiti obveze izvješćivanja na druge relevantne vrste financijskih instrumenata, uz izbjegavanje birokracija i preispitivanje kvalifikacije investicijskih subjekata s malim brojem dioničara kao financijskih institucija, preispitati definiciju isključenih računa i ukloniti pragove primjenjive na postojeće račune subjekata; podsjeća da primjenom odgovarajućih informatičkih sustava praksa nulte stope izuzeća i nulti prag može doprinijeti smanjenju birokracije; poziva Komisiju da ocijeni obvezu financijskih institucija da, u slučajevima u kojima nema informacija za izvješćivanje, podnesu prijave nula u cilju smanjenja birokracije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zapaža da DAC3 sadrži određene slijepe točke i da bi mogao imati neželjene negativne učinke kao što su porezne uprave koje ne razmjenjuju ACBR-ove ako su previše povoljne ili porezne uprave pribjegavaju neformalnim aranžmanima kako bi izbjegle razmjene, kao što je razotkrila praksa prikrivenih odluka o porezima preko „informativnih dopisa” u Luksemburgu; žali zbog povlaštenog postupanja prema pojedincima visoke neto vrijednosti; stoga poziva da se područje primjene odredbi o razmjeni informacija u okviru DAC3 proširi na neformalne aranžmane, sporazume nakon transakcije, APA-ove i ACBR-ove, fizičke osobe i porezna rješenja koja su još uvijek valjana, ali koje su izdana, izmijenjena ili obnovljena prije 2012.; žali što su dosad zanemareni raniji pozivi Europskog parlamenta u tom pogledu; žali zbog toga što unos podataka u okviru DAC-a 3 nije kvalitetan i što ih porezne uprave država članica još uvijek često ne upotrebljavaju niti iskorištavaju; preporučuje da se poreznim upravama pošalje posebna obavijest ako poduzeće koje ima koristi od poreznog mišljenja u području primjene DAC-a 3 ima poreznu obvezu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | žali što su dvostrani i višestrani APA-ovi isključeni iz razmjene informacija u skladu s DAC-om 3 ako povezani međunarodni porezni sporazum ne dopušta njihovo objavljivanje; poziva države članice da ponovno pregovaraju o postojećim međunarodnim poreznim sporazumima i da ne pristanu na buduće međunarodne porezne sporazume kojima se ne dopušta otkrivanje APA-ova; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali što je sažetak informacija u središnjem direktoriju za ACBR-ove i APA-e često prekratak da bi se koristio bez potrebe za dodatnim informacijama; poziva Komisiju da izradi smjernice o tome što bi porezne uprave trebale pružiti kao sažetak, koje bi trebale uključivati sve relevantne izravne i neizravne porezne posljedice, kao što su efektivne porezne stope; |
| --- | --- |

9.

| 10. | osuđuje praksu donošenja prikrivenih odluka o porezima u Luksemburgu, kao što su razotkrila otkrića iz slučaja LuxLetters, što vodi do neslužbenih dogovora koji se ne prijavljuju u skladu sa zahtjevima iz Direktive DAC3; potiče Komisiju da hitno ocijeni krše li se u Luksemburgu i drugim državama članicama sa sličnim praksama zahtjevi iz Direktive DAC3 te da po potrebi pokrene postupke zbog povrede prava; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pozdravlja činjenicu da velik broj zemalja, uključujući mnoge države članice, objavljuje anonimizirane i zbirne informacije iz izvješća po zemljama kako se zahtijeva u skladu s DAC4 ili mjerom 13. akcijskog plana BEPS-a; žali što manji broj država članica ne objavljuje te informacije u međunarodnim bazama podataka; poziva na usklađeni pristup u tom pogledu i ustraje u tome da Komisija taj zahtjev uključi u buduću reviziju DAC-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | preporučuje reviziju opsega informacija koje pružaju multinacionalna poduzeća koja posjeduju nekoliko subjekata u istoj jurisdikciji kako bi se poboljšala kvaliteta informacija i izbjegli prekomjerni troškovi usklađivanja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | primjećuje da dvosmislenost tumačenja obilježja pojedinih država članica negativno utječe na dosljednost obveznih objava u skladu s DAC 6; stoga poziva na veću jasnoću u formulaciji ispitivanja glavnih koristi za obilježja u kategorijama A i B; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da se odredbe DAC-a primjenjuju na svako poduzeće koje ima obvezu izvješćivanja; međutim, podsjeća da multinacionalna poduzeća i MSP-ovi imaju znatne razlike u svojim politikama usklađenosti i da se to mora uzeti u obzir u budućim revizijama DAC-a; stoga razumije da se troškovi usklađivanja i administrativno opterećenje MSP-ova moraju smanjiti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva da europska pravila o administrativnoj suradnji ne zamjenjuju nacionalna pravila, nego da pružaju minimalne standarde za razmjenu informacija i suradnju; |
| --- | --- |

15.

| 16. | shvaća da će se za poboljšanje ciljeva DAC-a naglasak morati staviti na uklanjanje postojećih nedostataka u provedbi i praćenju, a ne na stvaranje novih zakonodavnih pravila; |
| --- | --- |

16.

Dužna pažnja i stvarno vlasništvo

| 17. | napominje da je kvaliteta velikog broja razmijenjenih informacija ograničena; pozdravlja preporuke Europskog revizorskog suda; primjećuje da zajednička računovodstvena dokumentacija financijskim institucijama predstavlja određene poteškoće; zabrinut je zbog toga što netočne ili zastarjele informacije o poreznoj rezidentnosti u posjedu financijskih institucija i zlouporabi preko više rezidenata mogu dovesti do toga da se informacije ne razmjenjuju ako je to potrebno; žali zbog upotrebe zlatnih viza i putovnica za zaobilaženje razmjene informacija i ponavlja svoj poziv da se postupno ukinu svi ti trenutačni sustavi; poziva Komisiju da proširi svoje postupke zbog povrede prava na sve države članice koje nude zlatne vize; poziva na jačanje postupaka provedbe na razini država članica i na uspostavu nacionalnih sustava sankcija za netočno ili nepotpuno izvješćivanje s učinkovitim odvraćajućim učinkom; poziva Komisiju da uključi posjete na licu mjesta u državama članicama i da ocijeni učinkovitost njihovih sustava praćenja; poziva države članice da uspostave sustav provjera kvalitete i potpunosti podataka koji se pružaju na temelju DAC-a, redovnog davanja povratnih informacija za primljene informacije o koristi intervencija Komisiji za poboljšanje donošenja odluka, kao i postupke za reviziju subjekata s obvezom izvješćivanja u pogledu kvalitete i potpunosti poslanih podataka; uviđa da su informacije koje države članice razmjenjuju putem DAC-a i sustava na kojima se temelje povjerljive; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da ne postoje propisane sankcije za financijske posrednike koji ne izvješćuju ili dostavljaju lažne ili netočne informacije te da se mjere znatno razlikuju među državama članicama; podsjeća da bi u skladu s člankom 25.a DAC 2 države članice trebale primjenjivati učinkovite, proporcionalne i odvraćajuće sankcije za subjekte koji podnose izvješća; žali zbog toga što Komisija ne procjenjuje ni razmjer ni odvraćajući učinak sankcija u svakoj državi članici te što Komisija nije ponudila referentne vrijednosti za usporedbu ili smjernice u tom pogledu; poziva na usklađenije i djelotvornije sankcije s odvraćajućim učinkom za nepoštovanje propisa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | preporučuje uključivanje zabilježbe za označivanje zajedničkog vlasništva različitih vlasnika računa kako bi se izbjeglo dvostruko izvješćivanje i olakšalo točno utvrđivanje stanja računa; osim toga predlože da subjekti evidentiraju vlasnički udio svakog vlasnika računa i označiti kada vlasnik računa drže vlasnici iz različitih jurisdikcija; |
| --- | --- |

19.

| 20. | napominje da na temelju DAC % porezna tijela imaju pristup informacijama o stvarnom vlasništvu prikupljenima u skladu s pravilima o sprečavanju pranja novca; primjećuje da je petom direktivom o sprečavanju pranja novca proširen opseg interakcije između borbe protiv pranja novca i Direktive o administrativnoj suradnji te da su države članice do 10. siječnja 2020. trebale prenijeti AMLD5; nadalje, napominje da se djelotvornost DAC-a uvelike oslanja na direktive o sprečavanju pranja novca koje su na snazi na razini država članica; primjećuje da je učinkovitost DAC-a umanjena nepravilnom provedbom tih direktiva, nedostatkom učinkovite provedbe i preostalim slabostima okvira za sprečavanje pranja novca, kao što su i. činjenica da se stvarno vlasništvo ne određuje za pojedinačne račune koje vode aktivni nefinancijski subjekti, ii. nedostatak informacija o stvarnom vlasništvu nekretnina i ugovora o životnom osiguranju, iii. nedostatak međusobno povezanih nacionalnih registara, posebno za nekretnine s registrima o stvarnom vlasništvu, te iv. nedostatak zajedničkih definicija poreza i stvarnih definicija kaznenih djela; |
| --- | --- |

20.

| 21. | žali zbog trenutačnog stanja prenošenja Četvrte direktive o sprečavanju pranja novca u državama članicama (15), pri čemu je Komisija u prosincu 2020. pokrenula postupke zbog povrede protiv osam država članica, a tri države članice u veljači 2021. (16), napominje da je rok za prenošenje tih odredbi bio 27. lipnja 2017.; nadalje žali zbog toga što su za AMLD5 (17), čiji je rok za prenošenje 10. siječnja 2020., pokrenuti postupci zbog povrede protiv 16 država članica (18); |
| --- | --- |

21.

| 22. | sa zabrinutošću primjećuje da u najnovijoj procjeni mjera borbe protiv pranja novca koje je proveo FATF 18 država članica uključenih u procjenu (19) nije ostvarilo dobre rezultate u pogledu ključnih pokazatelja djelotvornosti, na primjer, kada su rangirane prema odgovarajućoj primjeni mjera za sprečavanje pranja novca, većina država članica u području primjene ocijenjena je „umjerenom” ili „niskom” razinom učinkovitosti, pri čemu je samo Španjolska ocijenjena „znatnom” razinom učinkovitosti, a nijedna država članica nije postigla „visoku” razinu učinkovitosti (20); |
| --- | --- |

22.

| 23. | primjećuje da se upotrebljavaju sve složenije strukture kako bi se sakrili krajnji stvarni vlasnici i time spriječila učinkovita provedba pravila o sprečavanju pranja novca; nadalje primjećuje nedostatke otkrivene u otkrićima organizacije OpenLux; smatra da ne bi smio postojati prag za prijavljivanje stvarnih vlasnika; smatra da bi se na stvarno vlasništvo trustova trebala primjenjivati ista razina transparentnosti kao i na poduzeća u skladu s petom Direktivom o borbi protiv pranja novca, uz istodobno osiguravanje primjerenih zaštitnih mjera; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poziva Europsku komisiju da pravodobno predstavi procjenu interakcije između AML-a i DAC-a; |
| --- | --- |

24.

Pravni i praktični izazovi

| 25. | napominje da Komisija prati prenošenje zakonodavstva DAC-a u državama članicama; međutim, ističe da dosad nije poduzela izravne i učinkovite mjere za rješavanje problema manjkavosti kvalitete podataka koji se šalju među državama članicama niti je obavila posjete državama članicama niti je osigurala učinkovitost sankcija koje su države članice nametnule zbog kršenja odredbi DAC-a u pogledu izvješćivanja; potiče Komisiju da pojača svoje aktivnosti u tom pogledu i da poduzme izravne i učinkovite mjere za rješavanje problema nedostatka kvalitete podataka koje šalju države članice, da dodatno razvije smjernice za države članice o provedbi zakonodavstva DAC-a, provedbi analize rizika i upotrebi primljenih poreznih informacija te da pokrene postupke zbog povrede prava koristeći, među ostalim, revizije Globalnog foruma (21) i Radne skupine za financijsko djelovanje; poziva Europsku komisiju da u predstojećim revizijama okvira DAC-a prednost da pitanju poboljšanja kvalitete podataka; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sa zabrinutošću primjećuje da je u evaluaciji Komisije iz 2019. istaknuto da države članice često ne prelaze minimalne zahtjeve DAC-a u pogledu razmjene informacija te da je to doprinijelo skandalu cum-ex/cum-cum; posebno primjećuje da države članice nisu dovoljno surađivale putem odgovarajućih mehanizama kao što je spontana razmjena kako bi upozorile druge relevantne države članice o takvim programima; nadalje primjećuje da samo mali broj država članica ima potpune informacije o svih šest dostupnih kategorija dohotka i kapitala u skladu s DAC1; naglašava potrebu za učinkovitijim, potpunijim i učestalijim razmjenama; |
| --- | --- |

26.

| 27. | sa zabrinutošću primjećuje da je Svjetski forum nedavno ocijenio pravnu provedbu zajedničkog standarda izvješćivanja (22) koji se u EU-u naziva DAC2, i napominje činjenicu da sve države članice nisu u potpunosti usklađene s njim; poziva Komisiju da pomno prati države članice i pokrene postupke zbog povrede prava sve dok sve države članice ne budu u potpunosti usklađene s njima; raduje se stručnom pregledu globalnog foruma o praktičnoj provedbi zajedničkih standarda izvješćivanja i poziva Komisiju i države članice da se savjesno pripreme za taj proces; |
| --- | --- |

27.

| 28. | žali što države članice rijetko povezuju informacije koje šalju s PIB-om koji je izdala zemlja rezidentnosti poreznog obveznika; napominje da se čini da samo Litva i Irska sadržavaju PIB koji priznaje zemlja primateljica (23); napominje da je dijeljenje valjanih poreznih identifikacijskih brojeva ključno za učinkovite postupke razmjene informacija; napominje da bi trebalo izvješćivati i o PIB-ovima korporacija kako bi se dodatno olakšalo usklađivanje poreznih informacija; podsjeća da svaka mjera za olakšavanje identifikacije poreznih obveznika mora poštovati temeljna prava, posebno pravo na privatnost i zaštitu podataka; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja zahtjev iz DAC7 da se uključi PIB države članice rezidentnosti za DAC1 i DAC2 kako bi se poboljšalo usklađivanje i identifikacija podataka u državama članicama, s obzirom na to da je pravilna identifikacija poreznih obveznika ključna za učinkovitu razmjenu informacija među poreznim upravama; zabrinut je zbog toga što velike količine informacija nisu usklađene s relevantnim poreznim obveznicima i nedovoljno iskorištene, što dovodi do manjka u oporezivanju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva Komisiju da u bliskoj suradnji s državama članicama razvije alat za potvrđivanje autentičnosti PIB-ova; napominje da bi se tim alatom za validaciju znatno povećala učinkovitost izvješćivanja financijskih instrumenata, čime bi se smanjili troškovi usklađivanja za te institucije; poziva Komisiju da nakon odgovarajuće analize i procjene učinka preispita stvaranje europskog PIB-a; poziva države članice da osiguraju sustavniju analizu podataka pruženih u okviru direktiva DAC1 i DAC2 koji se ne poklapaju te da uvedu postupke za sustavnu analizu rizika primljenih informacija; |
| --- | --- |

30.

| 31. | napominje da je često utvrđeno da su informacije razmijenjene na zahtjev nepotpune i da su za njih bila potrebna dodatna pojašnjenja; žali zbog toga što u okviru razmjene informacija tijela često trebaju do šest mjeseci i dulje za pružanje informacija od datuma primitka zahtjeva; sa žaljenjem napominje da nema vremenskih ograničenja za daljnje razmjene, što stvara potencijal za daljnje odgađanje; poziva Komisiju da revidira tu odredbu, uključujući zahtjeve za daljnje postupanje, najkasnije tri mjeseca; predlaže da se Komisiji dodijeli mandat za sustavno ocjenjivanje stupnja suradnje trećih zemalja; poziva Komisiju da ocijeni navode da je razmjena informacija na zahtjev nezadovoljavajuća s nekoliko trećih zemalja, uključujući Švicarsku; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali zbog činjenice da je jedna država članica, Malta, u stručnom pregledu koji je proveo Svjetski forum o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe dobila ukupan rezultat „djelomično usklađena” (24); napominje da 19 država članica nije u potpunosti usklađeno s „podacima o vlasništvu i identitetu” (25); napominje da šest država članica nije u potpunosti usklađeno s „podacima o računovodstvu” (26); napominje da pet država članica nije u potpunosti usklađeno s „bankovnim podacima” (27); napominje da sedam država članica nije u potpunosti usklađeno s „pristupom informacijama” (28); napominje da tri države članice nije u potpunosti usklađeno s „pravima iz zaštitnim mjerama” (29); napominje da pet država članica nije u potpunosti usklađeno s „mehanizmima razmjene informacija” (30); napominje da tri države članice nije u potpunosti usklađeno s „povjerljivošću” (31); napominje da tri države članice nije u potpunosti usklađeno s „pravima iz zaštitnim mjerama” (32); napominje da tri države članice nije u potpunosti usklađeno s „kvalitetom i pravovremenošću odgovora” (33); napominje da u samo osam država članica nisu utvrđeni nikakvi značajni nedostaci (34); žali zbog činjenice da su u 18 država članica utvrđeni bitni nedostaci (35); duboko žali zbog toga što određene države članice imaju nisku ocjenu konkretnih pitanja kao što su podaci o vlasništvu i identitetu; poziva države članice da pri sljedećem stručnom pregledu postignu ocjenu sukladnosti; napominje da se neuspješnošću država članica ozbiljno narušava vjerodostojnost EU-a u borbi protiv utaje i izbjegavanja plaćanja poreza na međunarodnoj razini; očekuje od Komisije da bez odgode pokrene sve pravne i nezakonske instrumente kako bi osigurala pravilnu provedbu zakonodavstva; poziva Komisiju da pokrene postupke zbog povrede prava sve dok sve države članice ne budu u potpunosti usklađene s njima; stoga poziva države članice da se u potpunosti obvežu na ciljeve DAC-a i provedbu najboljih praksi razmjene informacija; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pozdravlja prijedlog Komisije iz DAC7 za pojašnjenje standarda „predvidive relevantnosti” koji se treba primijeniti u kontekstu razmjene informacija te poziva Komisiju da izradi smjernice kako bi se zajamčio standardizirani pristup i učinkovitija primjena odredbi o razmjeni informacija; |
| --- | --- |

33.

| 34. | zahvaljuje da je Komisija državama članicama stavila na raspolaganje razne alate za razvoj razmjene informacija i najboljih praksi, kao i informatičku potporu, uglavnom u okviru programa Fiscalis 2020.; naglašava potrebu za daljnjim promicanjem razmjene najboljih praksi i razvojem smjernica o upotrebi informacija, posebno u pogledu direktiva DAC3 i DAC4; |
| --- | --- |

34.

| 35. | napominje da je za upotrebu informacija u skladu s DAC-om za neporezna pitanja potrebno prethodno odobrenje države članice pošiljateljice, koje se ne daje uvijek, iako bi te informacije mogle biti korisne za povećanje učinkovitosti kaznenih i drugih istraga, a zahtjev se obično temelji na opravdanim uvjetima; ustraje u tome da bi upotreba informacija razmijenjenih u skladu s DAC-om uvijek trebala biti odobrena u svrhe koje nisu porezna pitanja ako je to dopušteno zakonima države članice primateljice za provedbu zakonodavstva; u tom kontekstu potiče države članice da se u potpunosti obvežu na visoke standarde poštovanja temeljnih prava građana kao poreznih obveznika; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ispituje činjenicu da je Vijeće oslabilo izmjene DAC7 koje je predložila Komisija, posebno u pogledu zajedničkih revizija i grupnih zahtjeva; poziva Vijeće da revidira svoje sadašnje stajalište i usvoji predložene izmjene Komisije; napominje da je broj skupnih zahtjeva vrlo ograničen jer je samo pet država članica 2017. poslalo jedan ili više skupnih zahtjeva; poziva Komisiju da pripremi standardni obrazac zahtjeva skupine i da ga uključi u odgovarajuću provedbenu uredbu (36); podsjeća da je za postizanje rezultata potrebna ključna obuka za zaposlenike poreznih uprava u području stranog poreznog zakonodavstva, jezika, specijalizacije i međuljudskih vještina, kao i za istodobne provjere; |
| --- | --- |

36.

| 37. | prepoznaje dodanu vrijednost razmjene najboljih praksi i stalne potpore Komisije u pogledu osnaživanja nacionalnih poreznih uprava; u tom pogledu ističe posebnu ulogu programa Fiscalis 2020.; podsjeća da je, međutim, nacionalnim poreznim upravama potrebno znatno povećati ljudske, financijske i infrastrukturne resurse; stoga poziva države članice da se obvežu na dostatne razine ulaganja u nacionalne porezne uprave; sa zanimanjem iščekuje zaključke nove projektne skupine Fiscalisa o primjeni napredne analize za mjerenje kvalitete podataka unutar zajedničkog okvira; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primjećuje na znanje nalaze Europskog revizorskog suda (37) da je moguće učiniti više u pogledu praćenja, osiguravanja kvalitete podataka i upotrebe primljenih informacija kako bi razmjena poreznih informacija bila učinkovitija; poziva Komisiju i države članice da uzmu u obzir nalaze Revizorskog suda u budućem radu na okviru DAC-a; |
| --- | --- |

38.

Pristup podacima i praćenje

| 39. | napominje s velikom zabrinutošću da nema dovoljno dokaza za procjenu kvalitete izvješćivanja u skladu s odredbama DAC 1 i DAC 2 zbog činjenice da samo nekoliko država članica sustavno provodi provjere kvalitete podataka razmijenjenih u skladu s DAC 1 i DAC 2; napominje s velikom zabrinutošću da se informacije ne prijavljuju, a ono što se prijavljuje nedovoljno je iskorišteno; nadalje napominje da se učinkovitost sustava slabo prati; žali zbog činjenice da podaci o razmjeni informacija u skladu s odredbama DAC-a, koji su javno dostupni, nisu dovoljni za odgovarajuću procjenu razvoja razmjene informacija i njihove učinkovitosti; |
| --- | --- |

39.

| 40. | napominje da ne postoji zajednički okvir EU-a za praćenje uspješnosti i postignuća sustava, zbog čega je veći rizik da prijavljeni podaci budu netočni ili nepotpuni; nadalje napominje da je samo nekoliko država članica uspostavilo i primijenilo postupke na revizijske informacije koje su dostavile financijske institucije u skladu s DAC 2; |
| --- | --- |

40.

| 41. | žali što, prema Revizorskom sudu, Komisija ne prati provedbu tog zakonodavstva, pruža dostatne smjernice ili mjeri ishode i učinak sustava; duboko je zabrinut zbog činjenice da je samo jedna od pet država članica koje je Revizorski sud ispitao provela provjere kvalitete podataka, koje su se provodile samo u obliku ručnih provjera ograničenog uzorka podataka i nisu provedene kao sustavni proces; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ističe da stope podudaranja pokazuju da se velike količine informacija ne upotrebljavaju jer se ne podudaraju s relevantnim poreznim obveznicima te da države članice ne provode daljnje provjere neusklađenih podataka; poziva Komisiju i države članice da uspostave zajednički okvir za mjerenje učinka te troškova i koristi DAC-a te da se informacije razmijenjene u okviru DAC-a mogu u potpunosti revidirati i slijediti od podrijetla do upotrebe podataka uključivanjem oznake podrijetla u svaki skup podataka; poziva Komisiju da svake godine objavljuje sažetak informacija koje su primile države članice, uzimajući u obzir prava poreznih obveznika i povjerljivost; ističe, međutim, da to izvješće mora sadržavati zbirne i detaljne podatke kako bi se Parlamentu omogućio odgovarajući demokratski nadzor; napominje da se informacije koje se dostavljaju Komisiji ne bi trebale smatrati strogo povjerljivima ako se te informacije ne mogu pripisati pojedinačnim poreznim obveznicima; ponavlja da bi Komisija trebala imati pravo sastavljati i objavljivati izvješća i dokumente koristeći se informacijama koje se razmjenjuju anonimno kako bi se uzelo u obzir pravo poreznih obveznika na povjerljivost i u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001 (38) o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poziva Komisiju da svake godine objavljuje anonimizirane i agregirane statističke podatke iz izvješća po zemljama za sve države članice; poziva države članice da nadležnim službama Komisije dostave zaprimljena izvješća po zemljama; |
| --- | --- |

43.

| 44. | naglašava da je evaluacijom iz 2019. koju je provela Komisija utvrđena potreba za dosljednim praćenjem djelotvornosti okvira DAC-a; poziva države članice da Komisiji dostavljaju statističke podatke, podatke o prihodu od poreza i sve druge relevantne informacije kako bi se na odgovarajući način procijenila učinkovitost svih razmjena na godišnjoj osnovi; traži, u slučaju razmjene informacija na zahtjev, da se pružene informacije raščlanjuju po zemljama, poštujući pritom pravila o zaštiti podataka; poziva Komisiju da nastavi pravilno pratiti i ocjenjivati učinkovitost razmjene informacija te stoga traži novu sveobuhvatnu evaluaciju do siječnja 2023.; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da bi porezne uprave trebale u potpunosti prihvatiti digitalnu transformaciju i njezin potencijal za učinkovitiju raspodjelu informacija, smanjenje troškova usklađivanja i nepotrebnu birokraciju; naglašava da to treba biti popraćeno odgovarajućim povećanjem financijskih, ljudskih i informatičkih resursa za porezne uprave; |
| --- | --- |

45.

Usklađenost s ostalim odredbama

| 46. | prepoznaje da su odredbe DAC-a u velikoj mjeri usklađene sa zajedničkim standardom izvješćivanja OECD-a i da se znatno preklapaju s američkim Zakonom o izvršenju poreznih obveza s obzirom na račune u inozemnim financijskim institucijama (FATCA), ali i da sadržavaju važne razlike u odnosu na njih; |
| --- | --- |

46.

| 47. | žali zbog nedostatka recipročnosti FATCA-e; primjećuje da Sjedinjene Američke Države postaju važan čimbenik koji omogućuje financijsku tajnu za građane koji nisu državljani SAD-a; primjećuje da postoje dvije glavne rupe u zakonu: dijele se samo informacije o imovini u SAD-u i ne razmjenjuju se informacije o stvarnom vlasništvu; poziva Komisiju i države članice da započnu nove pregovore sa Sjedinjenim Američkim Državama u okviru OECD-a kako bi se postigao potpuni reciprocitet u zajednički dogovorenom i ojačanom okviru zajedničkog standarda izvješćivanja; naglašava da bi to dovelo do znatnog napretka i do nižih troškova usklađivanja za financijske instrumente te bi se znatno smanjilo birokratsko opterećenje; poziva Komisiju i države članice da stupe u pregovore o Poreznoj konvenciji UN-a; |
| --- | --- |

47.

| 48. | žali zbog slučajnih posljedica koje FATCA još uvijek ima na takozvane slučajne Amerikance; žali zbog toga što dosad nije pronađeno trajno rješenje na europskoj razini; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opaža moguća neslaganja između okvira DAC-a i uredbi (EU) 2016/679 (39) i (EU) 2018/1725 (40); naglašava da je jedini cilj obrade podataka iz odredbi DAC-a služiti općem javnom interesu u području oporezivanja u državama članicama, odnosno suzbijanju poreznih prijevara, izbjegavanja plaćanja poreza i utaje poreza, zaštiti poreznih prihoda i promicanju pravednog oporezivanja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | podupire poziva Vijeća Komisiji da analizira u kojoj bi mjeri bilo izvedivo dodatno uskladiti područje primjene alata dostupnih poreznim tijelima na temelju Direktive Vijeća 2011/16/EU s posebnim odredbama Uredbe Vijeća (EU) br. 904/2010 (41); |
| --- | --- |

50.

| 51. | pozdravlja sporazume slične Direktivi 2014/107/EU o automatskoj razmjeni informacija o financijskim računima s trećim zemljama kao što su Andora, Lihtenštajn, Monako, San Marino i Švicarska; poziva na evaluaciju provedbe takvog sporazuma te stoga poziva na evaluaciju u svjetlu postojećeg sporazuma o zajedničkom standardu izvješćivanja; nadalje, poziva na slične sporazume za DAC 3, 5, 6 i 7; |
| --- | --- |

51.

Zaključci

| 52. | poziva Komisiju da što prije predstavi sveobuhvatnu reviziju okvira DAC-a na temelju prijedloga Parlamenta i opsežnog javnog savjetovanja; snažno poziva Komisiju i Vijeće da razmijene mišljenja s Parlamentom o tom pitanju; žali zbog toga što je Vijeće u više navrata usvajalo odluke kojima se oslabljuju prijedlozi Komisije za jačanje okvira DAC-a; |
| --- | --- |

52.

| 53. | duboko žali zbog činjenice da su sve države članice osim Finske i Švedske odbile Parlamentu odobriti pristup relevantnim podacima kako bi se ocijenila provedba odredbi DAC-a; žali zbog činjenice da Komisija Parlamentu nije odobrila pristup relevantnim podacima kojima raspolaže; smatra da je Parlament time zapravo spriječen u izvršavanju svoje funkcije političkog nadzora nad Komisijom u skladu s člankom 14. i člankom 17. stavkom 8. UEU-a; napominje da ovo izvješće o provedbi stoga ima znatne nedostatke; poziva države članice i Komisiju da prestanu odbijati podijeliti relevantne dokumente u skladu s Uredbom (EZ) br. 1049/2001, koja se izravno primjenjuje, i poštuju načelo lojalne suradnje iz članka 13. stavka 2. UEU-a; poziva Parlament da upotrijebi sva pravna sredstva koja su mu na raspolaganju kako bi se zajamčilo da prima sve dokumente potrebne za potpunu procjenu provedbe DAC-a; |
| --- | --- |

53.

| 54. | razumije da je DAC, s obzirom na to da se odnosi na porezna pitanja, međuvladina dimenzija europske integracije; podsjeća, međutim, da su porezne politike strukturne za ostvarenje strateških ciljeva EU-a, uglavnom povezanih s borbom protiv pranja novca, financiranjem terorizma, borbom protiv poreznih prijevara i utaje poreza itd.; žali zbog stajališta Vijeća o uzastopnim revizijama DAC-a koje se temelje na opetovanom ublažavanju prijedloga Komisije i nepoštovanju stajališta Parlamenta; poziva Vijeće da preispita svoj stav prema Parlamentu u pogledu poreznih pitanja, a posebno u pogledu revizija DAC-a; potiče Vijeće da odobri pristup relevantnim informacijama o provedbi DAC-a kako bi se zajamčio odgovarajući demokratski nadzor Parlamenta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | razumije da DAC ima dvojni učinak: otkrivanje prijevara razmjenom informacija i odvraćanje od njih na način da se poveća vjerojatnost da će počinitelji prijevara biti identificirani, a da ih se pritom ne pusti nekažnjeno; uviđa da je teže kvantificirati takav odvraćajući učinak, ali poziva Komisiju da dodatno razmotri taj aspekt DAC-a u svojim budućim evaluacijama; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  SL L 64, 11.3.2011., str. 1.

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 25.

(3)  SL L 359, 16.12.2014., str. 1.

(4)  SL L 332, 18.12.2015., str. 1.

(5)  SL L 146, 3.6.2016., str. 8.

(6)  SL L 342, 16.12.2016., str. 1.

(7)  SL L 139, 5.6.2018., str. 1.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0072.

(9)  SL C 108, 26.3.2021., str. 8.

(10)  Studija – „Provedba zahtjeva EU-a za razmjenu poreznih informacija”, Europski parlament, Glavna uprava za usluge parlamentarnih istraživanja, Uprava za procjenu učinka i europsku dodanu vrijednost, Odjel za ex post evaluaciju, 4. veljače 2021.

(11)  SL C 429, 11.12.2020., str. 6.

(12)  Dover, R. et al: „Uvođenje transparentnosti, koordinacije i konvergencije u politike poreza na dobit u Europskoj uniji, dio I.: Procjena razmjera agresivnog poreznog planiranja poduzeća”, Europski parlament, Glavna uprava za usluge parlamentarnih istraživanja, Odjel za europsku dodanu vrijednost, rujan 2015.

(13)  Europska komisija, Glavna uprava za oporezivanje i carinsku uniju, Dokumenti o oporezivanju, radni dokument br. 76, „Procjena međunarodne utaje poreza kod pojedinaca”, rujan 2019., https://ec.europa.eu/taxation_customs/system/files/2019-10/2019-taxation-papers-76.pdf.

(14)  Konačno izvješće, Ecorys, Praćenje razine bogatstva koje pojedinci skrivaju u offshore financijskim centrima i učinak nedavnih međunarodno dogovorenih standarda o poreznoj transparentnosti u borbi protiv utaje poreza.

(15)  Na dan 25. studenog 2020. Vidi internetske stranice Europske komisije o sprečavanju pranja novca IV. (Direktiva AMLD IV) – status prenošenja na: https://ec.europa.eu/info/publications/anti-money-laundering-directive-4-transposition-status_en

(16)  Informacije na dan 22. prosinca 2020.; Češka, Danska, Estonija, Irska, Italija, Luksemburg, Rumunjska i Slovačka (vidjeti internetsku stranicu Europske komisije: https://ec.europa.eu/info/strategy/decision-making-process_en. U veljači 2021. pokrenuta su tri dodatna postupka zbog povrede protiv Njemačke, Portugala i Rumunjske https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/inf_21_441

(17)  Na dan 25. studenog 2020. Vidi internetske stranice Europske komisije o sprečavanju pranja novca V. (Direktiva AMLD V) – status prenošenja na: https://ec.europa.eu/info/publications/anti-money-laundering-directive-5-transposition-status_en

(18)  Informacije na dan 22. prosinca 2020.; Austrija, Belgija, Cipar, Češka, Estonija, Grčka, Mađarska, Irska, Italija, Luksemburg, Nizozemska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija i Španjolska. Vidi internetske stranice Europske komisije: https://ec.europa.eu/info/strategy/decision-making-process_en

(19)  Belgija, Cipar, Grčka, Irska, Italija, Španjolska, Austrija, Češka, Danska, Latvija, Litva, Malta, Slovačka, Slovenija, Finska, Švedska, Portugal i Mađarska.

(20)  Radna skupina za financijsko djelovanje, 4. krug ocjenjivanja, studeni 2020., Austrija, Belgija, Cipar, Češka, Danska, Finska, Grčka, Mađarska, Irska, Italija, Latvija, Litva, Malta, Portugal, Slovačka, Slovenija, Španjolska i Švedska.

(21)  Svjetski forum o transparentnosti i razmjeni informacija u porezne svrhe.

(22)  https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/175eeff4-en.pdf?expires=1614245801&id=id&accname=ocid194994&checksum=C36736F5E5628939095D507381D7D7C5

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/662603/EPRS_STU(2021)662603_EN.pdf

(24)  https://www.oecd-ilibrary.org/taxation/global-forum-on-transparency-and-exchange-of-information-for-tax-purposes-malta-2020-second-round_d92a4f90-en

(25)  Estonija, Austrija, Mađarska, Belgija, Luksemburg, Bugarska, Hrvatska, Nizozemska, Cipar, Poljska, Češka, Portugal, Danska, Rumunjska, Slovačka, Grčka, Njemačka, Malta i Španjolska. Izvor: fusnote 25-34. https://www.oecd-ilibrary.org/taxation/global-forum-on-transparency-and-exchange-of-information-for-tax-purposes-peer-reviews_2219469x?_ga=2.61374444.131706240.1621422687-1265388792.1602508229

(26)  Hrvatska, Cipar, Grčka, Slovačka, Španjolska i Malta.

(27)  Mađarska, Malta, Nizozemska, Danska i Slovačka.

(28)  Austrija, Mađarska, Belgija, Latvija, Češka, Portugal i Slovačka.

(29)  Mađarska, Belgija i Luksemburg.

(30)  Austrija, Latvija, Cipar, Češka i Portugal.

(31)  Belgija, Latvija i Mađarska.

(32)  Mađarska, Latvija i Češka.

(33)  Italija, Malta, Francuska, Luksemburg, Bugarska; Portugal, Rumunjska, Grčka i Njemačka.

(34)  Estonija, Italija, Finska, Litva, Francuska, Slovenija, Švedska i Irska.

(35)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/662603/EPRS_STU(2021)662603_EN.pdf

(36)  Provedbena uredba Komisije (EU) 2015/2378 od 15. prosinca 2015. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu određenih odredaba Direktive Vijeća 2011/16/EU o administrativnoj suradnji u području oporezivanja i o stavljanju izvan snage Provedbene uredbe (EU) br. 1156/2012. (SL L 332, 18.12.2015., str. 19.).

(37)  https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=57680

(38)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

(39)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(40)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

(41)  Uredba Vijeća (EU) br. 904/2010 od 7. listopada 2010. o administrativnoj suradnji i suzbijanju prijevare u području poreza na dodanu vrijednost (SL L 268, 12.10.2010., str. 1.).

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/133 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/133

---

P9_TA(2021)0393

Stanje u Afganistanu

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o stanju u Afganistanu (2021/2877(RSP))

(2022/C 117/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Afganistanu,

| — | uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Ujedinjenih naroda,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 1368 (2001), br. 1373 (2001), br. 2210 (2015), br. 2344 (2017), br. 2513 (2020) i br. 2593 (2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a br. 1368 (2001), br. 1373 (2001), br. 2210 (2015), br. 2344 (2017), br. 2513 (2020) i br. 2593 (2021),

| — | uzimajući u obzir sporazum „Zajednički put naprijed u vezi s migracijama” između EU-a i Afganistana od 2. listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sporazum „Zajednički put naprijed u vezi s migracijama” između EU-a i Afganistana od 2. listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir Sporazum od 18. veljače 2017. o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum od 18. veljače 2017. o suradnji za partnerstvo i razvoj između Europske unije i njezinih država članica, s jedne strane, i Islamske Republike Afganistana, s druge strane (1),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 24. srpnja 2017. naslovljenu „Elementi strategije EU-a o Afganistanu” (JOIN(2017)0031), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 24. srpnja 2017. naslovljenu „Elementi strategije EU-a o Afganistanu” (JOIN(2017)0031),

| — | uzimajući u obzir izjavu o Afganistanu koju je visoki predstavnik dao 17. kolovoza 2021. u ime Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu o Afganistanu koju je visoki predstavnik dao 17. kolovoza 2021. u ime Europske unije,

| — | uzimajući u obzir govor visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet na izvanrednoj sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava održanoj 24. kolovoza 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir govor visoke povjerenice UN-a za ljudska prava Michelle Bachelet na izvanrednoj sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava održanoj 24. kolovoza 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjavu čelnika skupine G7 o Afganistanu od 24. kolovoza 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu čelnika skupine G7 o Afganistanu od 24. kolovoza 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjavu Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove o stanju u Afganistanu od 31. kolovoza 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Vijeća za pravosuđe i unutarnje poslove o stanju u Afganistanu od 31. kolovoza 2021.,

| — | uzimajući u obzir ishode zajedničkog sastanka EU-a, NATO-a i skupine G7 o Afganistanu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishode zajedničkog sastanka EU-a, NATO-a i skupine G7 o Afganistanu,

| — | uzimajući u obzir najavu talibana o osnivanju privremene afganistanske vlade od 7. rujna 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir najavu talibana o osnivanju privremene afganistanske vlade od 7. rujna 2021.,

| — | uzimajući u obzir međunarodnu donatorsku konferenciju UN-a za Afganistan održanu 13. i 14. rujna 2021. u Ženevi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodnu donatorsku konferenciju UN-a za Afganistan održanu 13. i 14. rujna 2021. u Ženevi,

| — | uzimajući u obzir izjavu koju je 3. rujna 2021. dao potpredsjednik Komisije / visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josep Borrell na konferenciji za medije nakon neformalnog sastanka ministara vanjskih poslova (Gymnich), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu koju je 3. rujna 2021. dao potpredsjednik Komisije / visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josep Borrell na konferenciji za medije nakon neformalnog sastanka ministara vanjskih poslova (Gymnich),

| — | uzimajući u obzir završetak povlačenja oružanih snaga Sjedinjenih Država iz Afganistana 30. kolovoza 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završetak povlačenja oružanih snaga Sjedinjenih Država iz Afganistana 30. kolovoza 2021.,

| — | uzimajući u obzir smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta, smjernice o djeci u oružanim sukobima i smjernice o borcima za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice EU-a za promicanje i zaštitu prava djeteta, smjernice o djeci u oružanim sukobima i smjernice o borcima za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o statusu izbjeglica, potpisanu u Ženevi 28. srpnja 1951., i njezin Protokol iz 1967. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o statusu izbjeglica, potpisanu u Ženevi 28. srpnja 1951., i njezin Protokol iz 1967. godine,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o izbjeglicama iz 1951. godine, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a o izbjeglicama iz 1951. godine,

| — | uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima iz 1966.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije nad ženama iz 1979., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o uklanjanju svih oblika diskriminacije nad ženama iz 1979.,

| — | uzimajući u obzir Globalni sporazum UN-a za sigurne, propisne i zakonite migracije i Globalni sporazum UN-a o izbjeglicama koji je slijedio nakon Deklaracije iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima koju je Opća skupština UN-a donijela jednoglasno 19. rujna 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalni sporazum UN-a za sigurne, propisne i zakonite migracije i Globalni sporazum UN-a o izbjeglicama koji je slijedio nakon Deklaracije iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima koju je Opća skupština UN-a donijela jednoglasno 19. rujna 2016.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je Afganistan pod talibanskom upravom 1990-ih godina bio glavno uporište međunarodnih terorističkih organizacija, posebno al-Kaide, koja je odgovorna za brojne barbarske terorističke napade na civile u Aziji, Africi, Australiji, Europi i Americi te za najsmrtonosniji teroristički napad u ljudskoj povijesti 11. rujna 2001. u Sjedinjenim Državama u kojem je ubijeno gotovo 3 000 osoba više od 90 različitih nacionalnosti; |
| --- | --- |

A.

budući da je Afganistan pod talibanskom upravom 1990-ih godina bio glavno uporište međunarodnih terorističkih organizacija, posebno al-Kaide, koja je odgovorna za brojne barbarske terorističke napade na civile u Aziji, Africi, Australiji, Europi i Americi te za najsmrtonosniji teroristički napad u ljudskoj povijesti 11. rujna 2001. u Sjedinjenim Državama u kojem je ubijeno gotovo 3 000 osoba više od 90 različitih nacionalnosti;

| B. | budući da je barbarski napad na Sjedinjene Države prije 20 godina bio povod za Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1368 nakon čega je 2001. uslijedila intervencija pod vodstvom Sjedinjenih Država u Afganistanu, što je dovelo do svrgavanja talibana te razbijanja i pada al-Kaide i drugih globalnih džihadističkih organizacija, čiji je napredak sada iznimno ugrožen; |
| --- | --- |

B.

budući da je barbarski napad na Sjedinjene Države prije 20 godina bio povod za Rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 1368 nakon čega je 2001. uslijedila intervencija pod vodstvom Sjedinjenih Država u Afganistanu, što je dovelo do svrgavanja talibana te razbijanja i pada al-Kaide i drugih globalnih džihadističkih organizacija, čiji je napredak sada iznimno ugrožen;

| C. | budući da se NATO nakon napada 11. rujna 2001. pozvao na članak 5. svojeg osnivačkog ugovora, što je jedini put da se NATO pozvao na kolektivnu obranu, pri čemu je više od 40 zemalja dalo svoj doprinos sigurnosti zemlje, a deseci drugih država i organizacija, uključujući EU, sudjelovali su u stabilizaciji zemlje u skladu s naknadnim rezolucijama UN-a; |
| --- | --- |

C.

budući da se NATO nakon napada 11. rujna 2001. pozvao na članak 5. svojeg osnivačkog ugovora, što je jedini put da se NATO pozvao na kolektivnu obranu, pri čemu je više od 40 zemalja dalo svoj doprinos sigurnosti zemlje, a deseci drugih država i organizacija, uključujući EU, sudjelovali su u stabilizaciji zemlje u skladu s naknadnim rezolucijama UN-a;

| D. | budući da su NATO i savezničke zemlje u Afganistanu bili prisutni od pada talibanske vladavine 2001.; budući da su Sjedinjene Države u travnju 2021., nakon tri godine pregovora s talibanima, najavile povlačenje postrojbi koje se trebalo dovršiti do 11. rujna 2021.; budući da je povlačenje NATO-a i savezničkih postrojbi zaključeno u kolovozu 2021.; |
| --- | --- |

D.

budući da su NATO i savezničke zemlje u Afganistanu bili prisutni od pada talibanske vladavine 2001.; budući da su Sjedinjene Države u travnju 2021., nakon tri godine pregovora s talibanima, najavile povlačenje postrojbi koje se trebalo dovršiti do 11. rujna 2021.; budući da je povlačenje NATO-a i savezničkih postrojbi zaključeno u kolovozu 2021.;

| E. | budući da su talibani nakon toga brzo napredovali na teritoriju koji je kontrolirala vlada; budući da afganistanska vojska i sigurnosne snage nisu uspjele uspostaviti uspješnu obranu i da je predsjednik Ashraf Ghani pobjegao iz zemlje; budući da su talibani preuzeli punu kontrolu nad zemljom i ponovno uspostavili Islamski Emirat Afganistan; |
| --- | --- |

E.

budući da su talibani nakon toga brzo napredovali na teritoriju koji je kontrolirala vlada; budući da afganistanska vojska i sigurnosne snage nisu uspjele uspostaviti uspješnu obranu i da je predsjednik Ashraf Ghani pobjegao iz zemlje; budući da su talibani preuzeli punu kontrolu nad zemljom i ponovno uspostavili Islamski Emirat Afganistan;

| F. | budući da se u kolovozu 2021. pod vodstvom SAD-a dogodila evakuacija 110 000 osoba iz Afganistana bez koordinacije međunarodne zajednice; budući da su Sjedinjene Države i međunarodna zajednica u kolovozu 2021. u razdoblju od dva tjedna uspjele zračnim putem prebaciti na sigurno više od 120 000 ugroženih Afganistanaca, lokalnih zaposlenika diplomatskih misija i vojnih kontingenata te stranih državljana; budući da se procjenjuje da je između 150 000 i 170 000 Afganistanaca koji su tijekom protekla dva desetljeća surađivali s međunarodnom zajednicom ostalo u zemlji i da su njihovi životi ugroženi; |
| --- | --- |

F.

budući da se u kolovozu 2021. pod vodstvom SAD-a dogodila evakuacija 110 000 osoba iz Afganistana bez koordinacije međunarodne zajednice; budući da su Sjedinjene Države i međunarodna zajednica u kolovozu 2021. u razdoblju od dva tjedna uspjele zračnim putem prebaciti na sigurno više od 120 000 ugroženih Afganistanaca, lokalnih zaposlenika diplomatskih misija i vojnih kontingenata te stranih državljana; budući da se procjenjuje da je između 150 000 i 170 000 Afganistanaca koji su tijekom protekla dva desetljeća surađivali s međunarodnom zajednicom ostalo u zemlji i da su njihovi životi ugroženi;

| G. | budući da su talibani 7. rujna 2021. najavili formiranje privremene vlade pod vodstvom Muhameda Hasana Ahunda, čelnika talibanskog vijeća, u koju nisu uključene žene ni osobe koje nisu talibani; budući da talibanska privremena vlada uključuje osobe odgovorne za teroristička djela, uključujući bivše pritvorenike, pojedince pod sankcijama UN-a i jednu osobu koja je na FBI-jevoj listi najtraženijih osoba; budući da su mnogi članovi talibanske privremene vlade nositelji putovnica izdanih u Pakistanu; budući da ta vlada snažno diskriminira etničke i vjerske manjine u zemlji; |
| --- | --- |

G.

budući da su talibani 7. rujna 2021. najavili formiranje privremene vlade pod vodstvom Muhameda Hasana Ahunda, čelnika talibanskog vijeća, u koju nisu uključene žene ni osobe koje nisu talibani; budući da talibanska privremena vlada uključuje osobe odgovorne za teroristička djela, uključujući bivše pritvorenike, pojedince pod sankcijama UN-a i jednu osobu koja je na FBI-jevoj listi najtraženijih osoba; budući da su mnogi članovi talibanske privremene vlade nositelji putovnica izdanih u Pakistanu; budući da ta vlada snažno diskriminira etničke i vjerske manjine u zemlji;

| H. | budući da pri formiranju talibanske privremene vlade talibani nisu poštovali obećanja o uključivoj vladi; budući da je raspušteno Ministarstvo za ženska pitanja; budući da talibani ne predviđaju kontinuirano sudjelovanje žena u vodećim ulogama u Afganistanu, da progone žene na vodećim položajima, dužnosnice i aktivistice te da primjenjuju smrtonosnu silu za rastjerivanje prosvjeda za prava žena; budući da postoji utemeljena bojazan da će Zakon o uklanjanju nasilja nad ženama, na temelju kojeg se izriču kaznene sankcije za sklapanje braka s djetetom i prisilno sklapanje braka, nasilje u obitelji i brojne druge oblike zlostavljanja žena, biti stavljen izvan snage; |
| --- | --- |

H.

budući da pri formiranju talibanske privremene vlade talibani nisu poštovali obećanja o uključivoj vladi; budući da je raspušteno Ministarstvo za ženska pitanja; budući da talibani ne predviđaju kontinuirano sudjelovanje žena u vodećim ulogama u Afganistanu, da progone žene na vodećim položajima, dužnosnice i aktivistice te da primjenjuju smrtonosnu silu za rastjerivanje prosvjeda za prava žena; budući da postoji utemeljena bojazan da će Zakon o uklanjanju nasilja nad ženama, na temelju kojeg se izriču kaznene sankcije za sklapanje braka s djetetom i prisilno sklapanje braka, nasilje u obitelji i brojne druge oblike zlostavljanja žena, biti stavljen izvan snage;

| I. | budući da je talibanska privremena vlada izdala zabranu prosvjeda diljem zemlje i započela represiju nad slobodnim medijima, uključujući pritvaranje i napade na novinare te uvođenje novih ograničenja za rad medija; budući da talibani koriste propagandu za širenje mržnje prema zapadu i EU-u; |
| --- | --- |

I.

budući da je talibanska privremena vlada izdala zabranu prosvjeda diljem zemlje i započela represiju nad slobodnim medijima, uključujući pritvaranje i napade na novinare te uvođenje novih ograničenja za rad medija; budući da talibani koriste propagandu za širenje mržnje prema zapadu i EU-u;

| J. | budući da se stanje ljudskih prava rapidno pogoršava; budući da popis ranjivih i ugroženih pojedinaca obuhvaća većinu stanovništva, uključujući žene, djevojčice, zajednicu LGBTI, etničke i vjerske manjine, osobito hazarsku šijitsku manjinu, članove civilnog društva, akademsku zajednicu, novinare, odvjetnike, suce, umjetnike te političare i javne službenike iz prethodne afganistanske vlade; budući da žene kroz povijest tijekom oružanih sukoba trpe rodno uvjetovano nasilje i seksualno nasilje koje se koristi kao ratno oružje; |
| --- | --- |

J.

budući da se stanje ljudskih prava rapidno pogoršava; budući da popis ranjivih i ugroženih pojedinaca obuhvaća većinu stanovništva, uključujući žene, djevojčice, zajednicu LGBTI, etničke i vjerske manjine, osobito hazarsku šijitsku manjinu, članove civilnog društva, akademsku zajednicu, novinare, odvjetnike, suce, umjetnike te političare i javne službenike iz prethodne afganistanske vlade; budući da žene kroz povijest tijekom oružanih sukoba trpe rodno uvjetovano nasilje i seksualno nasilje koje se koristi kao ratno oružje;

| K. | budući da prema nekim navodima talibani uznemiravaju pojedince i provode nasilje i ubojstva iz odmazde nad pojedincima; budući da je većini žena zabranjen povratak na radno mjesto, na sveučilišta i u škole; budući da su u zemlji izbili osobito snažni prosvjedi protiv vlade sačinjene isključivo od muškaraca i njezinih planova za ograničavanje prava žena i isključivanje žena iz javnog života, uključujući sportske aktivnosti; budući da talibani nasilno guše prosvjede i lokalni otpor, posebno u dolini Panjšir; |
| --- | --- |

K.

budući da prema nekim navodima talibani uznemiravaju pojedince i provode nasilje i ubojstva iz odmazde nad pojedincima; budući da je većini žena zabranjen povratak na radno mjesto, na sveučilišta i u škole; budući da su u zemlji izbili osobito snažni prosvjedi protiv vlade sačinjene isključivo od muškaraca i njezinih planova za ograničavanje prava žena i isključivanje žena iz javnog života, uključujući sportske aktivnosti; budući da talibani nasilno guše prosvjede i lokalni otpor, posebno u dolini Panjšir;

| L. | budući da je zemlja suočena s nastankom humanitarne katastrofe; budući da postoje ozbiljne nestašice hrane, vode i lijekova; budući da 18,4 milijuna Afganistanaca treba humanitarnu pomoć, uključujući 14 milijuna osoba čija je opskrba hranom već bila nesigurna; budući da je Komisija najavila povećanje humanitarne pomoći na više od 200 milijuna EUR za ljude u zemlji i za one koji bježe; |
| --- | --- |

L.

budući da je zemlja suočena s nastankom humanitarne katastrofe; budući da postoje ozbiljne nestašice hrane, vode i lijekova; budući da 18,4 milijuna Afganistanaca treba humanitarnu pomoć, uključujući 14 milijuna osoba čija je opskrba hranom već bila nesigurna; budući da je Komisija najavila povećanje humanitarne pomoći na više od 200 milijuna EUR za ljude u zemlji i za one koji bježe;

| M. | budući da je kriza u Afganistanu prije svega tragedija za afganistanski narod, ali da ugrožava i sigurnost samog EU-a; budući da bi EU trebao izvesti potrebne zaključke iz tog kolektivnog neuspjeha i pripremiti se za njegove posljedice za našu sigurnost, uključujući moguću povećanu prijetnju terorizma; budući da se džihadisti diljem svijeta osjećaju ohrabreni nakon talibanskog preuzimanja vlasti; |
| --- | --- |

M.

budući da je kriza u Afganistanu prije svega tragedija za afganistanski narod, ali da ugrožava i sigurnost samog EU-a; budući da bi EU trebao izvesti potrebne zaključke iz tog kolektivnog neuspjeha i pripremiti se za njegove posljedice za našu sigurnost, uključujući moguću povećanu prijetnju terorizma; budući da se džihadisti diljem svijeta osjećaju ohrabreni nakon talibanskog preuzimanja vlasti;

| N. | budući da Afganistanci već godinama bježe iz zemlje i traže utočište prvenstveno u susjednim zemljama, ali i u Europi; budući da bi moglo doći do povećanja broja Afganistanaca koji migriraju u Europu; |
| --- | --- |

N.

budući da Afganistanci već godinama bježe iz zemlje i traže utočište prvenstveno u susjednim zemljama, ali i u Europi; budući da bi moglo doći do povećanja broja Afganistanaca koji migriraju u Europu;

| O. | budući da Komisija nije koordinirala napore za evakuaciju europskih državljana i afganistanskih građana koji rade za EU i njegove države članice niti je uspjela uspostaviti istinski europski zračni most; budući da evakuacija ugroženih državljana EU-a i Afganistana koji žele pobjeći nije završena i da je za nju potrebno jedinstvo između EU-a i njegovih država članica, uključujući komunikacijski kanal s talibanima; |
| --- | --- |

O.

budući da Komisija nije koordinirala napore za evakuaciju europskih državljana i afganistanskih građana koji rade za EU i njegove države članice niti je uspjela uspostaviti istinski europski zračni most; budući da evakuacija ugroženih državljana EU-a i Afganistana koji žele pobjeći nije završena i da je za nju potrebno jedinstvo između EU-a i njegovih država članica, uključujući komunikacijski kanal s talibanima;

| P. | budući da zbog komunikacije s talibanima ni u kojem slučaju ne bi smjelo doći do ukidanja postojećih sankcija izrečenih pripadnicima tog pokreta; |
| --- | --- |

P.

budući da zbog komunikacije s talibanima ni u kojem slučaju ne bi smjelo doći do ukidanja postojećih sankcija izrečenih pripadnicima tog pokreta;

| Q. | budući da je zračna luka u Kabulu ponovno djelomično operativna, no da su afganistanske kopnene granice pod strogim nadzorom koji talibani provode na kontrolnim točkama; budući da u zemlji ostaju milijuni Afganistanaca koji nisu u mogućnosti otići; |
| --- | --- |

Q.

budući da je zračna luka u Kabulu ponovno djelomično operativna, no da su afganistanske kopnene granice pod strogim nadzorom koji talibani provode na kontrolnim točkama; budući da u zemlji ostaju milijuni Afganistanaca koji nisu u mogućnosti otići;

| R. | budući da je zemlja i dalje iznimno nesigurna; budući da je regionalna skupina Islamske države ISIS-K preuzela odgovornost za bombardiranje zračne luke 26. kolovoza 2021. u kojem je ubijeno oko 170 osoba; |
| --- | --- |

R.

budući da je zemlja i dalje iznimno nesigurna; budući da je regionalna skupina Islamske države ISIS-K preuzela odgovornost za bombardiranje zračne luke 26. kolovoza 2021. u kojem je ubijeno oko 170 osoba;

| S. | budući da se talibani suočavaju s unutarnjim podjelama i sukobima s drugim ekstremističkim i tvrdolinijskim skupinama u Afganistanu; budući da režim sada također ima pristup vojnoj opremi koju su za sobom ostavile afganistanske i savezničke snage; budući da bi to oružje lako moglo završiti u rukama drugih međunarodno priznatih terorističkih skupina, kao što su Islamska država, al-Kaida i njihovi članovi; |
| --- | --- |

S.

budući da se talibani suočavaju s unutarnjim podjelama i sukobima s drugim ekstremističkim i tvrdolinijskim skupinama u Afganistanu; budući da režim sada također ima pristup vojnoj opremi koju su za sobom ostavile afganistanske i savezničke snage; budući da bi to oružje lako moglo završiti u rukama drugih međunarodno priznatih terorističkih skupina, kao što su Islamska država, al-Kaida i njihovi članovi;

| T. | budući da je Afganistan jedna od zemalja u svijetu koje najviše ovise o pomoći, s otprilike više od 18 milijuna ljudi, odnosno pola stanovništva, kojima je potrebna stalna pomoć i trećinom stanovništva za koju je opskrba hranom nesigurna; budući da je samo 2021. godine raseljeno otprilike 600 000 Afganistanaca, od kojih su 80 % žene i djeca; budući da se procjenjuje da je ukupno pet milijuna Afganistanaca interno raseljeno unutar Afganistana te da se procjenjuje da 2,2 milijuna afganistanskih izbjeglica već živi u susjednim zemljama; budući da dodjelu humanitarne pomoći ozbiljno ometa kontrola talibana; |
| --- | --- |

T.

budući da je Afganistan jedna od zemalja u svijetu koje najviše ovise o pomoći, s otprilike više od 18 milijuna ljudi, odnosno pola stanovništva, kojima je potrebna stalna pomoć i trećinom stanovništva za koju je opskrba hranom nesigurna; budući da je samo 2021. godine raseljeno otprilike 600 000 Afganistanaca, od kojih su 80 % žene i djeca; budući da se procjenjuje da je ukupno pet milijuna Afganistanaca interno raseljeno unutar Afganistana te da se procjenjuje da 2,2 milijuna afganistanskih izbjeglica već živi u susjednim zemljama; budući da dodjelu humanitarne pomoći ozbiljno ometa kontrola talibana;

| U. | budući da se do 2021. 760 000 Afganistanaca vratilo iz Irana i Pakistana, što je opteretilo kapacitet postojećih službi i izazvalo zabrinutost zbog njihove reintegracije i životnih uvjeta; budući da je Komisija najavila povećanje humanitarne pomoći na više od 200 milijuna EUR za ljude u zemlji i za one koji bježe; |
| --- | --- |

U.

budući da se do 2021. 760 000 Afganistanaca vratilo iz Irana i Pakistana, što je opteretilo kapacitet postojećih službi i izazvalo zabrinutost zbog njihove reintegracije i životnih uvjeta; budući da je Komisija najavila povećanje humanitarne pomoći na više od 200 milijuna EUR za ljude u zemlji i za one koji bježe;

| V. | budući da je od 2001. u Afganistanu ostvaren vidljiv napredak u području prava žena i djevojčica, uključujući pristup obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i sudjelovanju u građanskom i političkom životu; budući da su ta poboljšanja vjerojatno najveće postignuće koje je zemlja ostvarila u svom nedavnom razvoju; budući da je taj djelomični napredak sada ozbiljno ugrožen zbog talibanskog preuzimanja Afganistana; |
| --- | --- |

V.

budući da je od 2001. u Afganistanu ostvaren vidljiv napredak u području prava žena i djevojčica, uključujući pristup obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i sudjelovanju u građanskom i političkom životu; budući da su ta poboljšanja vjerojatno najveće postignuće koje je zemlja ostvarila u svom nedavnom razvoju; budući da je taj djelomični napredak sada ozbiljno ugrožen zbog talibanskog preuzimanja Afganistana;

| W. | budući da talibani traže međunarodno priznanje, legitimitet i potporu te su javno izjavili da će omogućiti slobodu žena u okviru islamskog prava, što je u suprotnosti sa sve češćim izvješćima o uvođenju restriktivnih praksi diljem Afganistana i napadima na žene, pripadnike akademske zajednice, borce za ljudska prava, medijske djelatnike i državne službenike; budući da postoje izvješća da pojedince koji su služili prethodnim vlastima talibani prate i ubijaju iz osvete; |
| --- | --- |

W.

budući da talibani traže međunarodno priznanje, legitimitet i potporu te su javno izjavili da će omogućiti slobodu žena u okviru islamskog prava, što je u suprotnosti sa sve češćim izvješćima o uvođenju restriktivnih praksi diljem Afganistana i napadima na žene, pripadnike akademske zajednice, borce za ljudska prava, medijske djelatnike i državne službenike; budući da postoje izvješća da pojedince koji su služili prethodnim vlastima talibani prate i ubijaju iz osvete;

| X. | budući da je više od 75 % proračuna afganistanske države i više od 95 % njezina vojnog proračuna financirala međunarodna zajednica; |
| --- | --- |

X.

budući da je više od 75 % proračuna afganistanske države i više od 95 % njezina vojnog proračuna financirala međunarodna zajednica;

| Y. | budući da su nedavni nagli rast broja slučajeva bolesti COVID-19 u toj zemlji, nedostatak cjepiva i medicinskih potrepština, suša i nadolazeća zima čimbenici koji će vjerojatno dodatno pogoršati trenutačnu socioekonomsku i humanitarnu krizu; budući da pandemija bolesti COVID-19 dodatno otežava logističku i sigurnosnu situaciju; |
| --- | --- |

Y.

budući da su nedavni nagli rast broja slučajeva bolesti COVID-19 u toj zemlji, nedostatak cjepiva i medicinskih potrepština, suša i nadolazeća zima čimbenici koji će vjerojatno dodatno pogoršati trenutačnu socioekonomsku i humanitarnu krizu; budući da pandemija bolesti COVID-19 dodatno otežava logističku i sigurnosnu situaciju;

1.

žali zbog nasilnog preuzimanja Afganistana od strane talibana i odbija priznati njihovu trenutačnu vladu; izražava duboku zabrinutost za budućnost Afganistana nakon što su talibani preuzeli kontrolu nad zemljom i nametnuli radikalno šerijatsko pravo, čime se afganistanskom narodu uskraćuju temeljna prava i slobode koje su uživali tijekom posljednjih 20 godina; izražava najdublju sućut i potporu žrtvama kontinuiranih kršenja prava i terorističkih napada te njihovim obiteljima;

2.

izražava iskrenu sućut obiteljima i prijateljima svih vojnika i civila koji su izgubili živote u Afganistanu u posljednjih 20 godina;

3.

izražava duboku i iskrenu solidarnost s Afganistancima koji su pobjegli iz zemlje i s onima koji su ostali; ponavlja da je prije svega riječ o humanitarnoj krizi i krizi ljudskih prava u kojoj sigurnost, zaštita i prava Afganistanaca moraju uvijek biti prioritet;

4.

duboko je zabrinut zbog razvoja humanitarne, gospodarske i izbjegličke krize u Afganistanu; smatra da sigurna, mirna i demokratska budućnost Afganistana zahtijeva uključivo dogovoreno političko rješenje; ponavlja svoju kontinuiranu predanost mirovnom procesu pod afganistanskim vodstvom i afganistanskom odgovornošću te obnovi nakon sukoba kao jedinom vjerodostojnom putu prema uključivom, dugotrajnom miru, sigurnosti i razvoju;

5.

žali zbog toga što su politički proces i vojno planiranje koji su doveli do povlačenja američkih postrojbi iz Afganistana provedeni jednostrano i bez dovoljne koordinacije sa saveznicima NATO-a; žali zbog toga što tijekom operacije spašavanja u Kabulu nije ostvarena suradnja ni koordinacija među državama članicama EU-a, posebno u pogledu komunikacije s SAD-om, što je dovelo do toga da je većina veleposlanstava bila iznenađena talibanskim zauzimanjem Kabula; smatra da bi veća koordinacija bila pridonijela izbjegavanju kaosa i očaja koji su uslijedili te rezultirala učinkovitijim postupcima kojima bi se onima koji su na to imali pravo omogućio organiziraniji i predvidljiviji dolazak u zračnu luku;

6.

žali zbog nedostatka komunikacije između SAD-a i europskih zemalja te poziva Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) i Komisiju da kritički ocijene taj postupak i da tu ocjenu do kraja ove godine podnesu Europskom parlamentu;

7.

izražava zahvalnost na hrabrosti svih vojnikinja i vojnika, muškaraca i žena u odori, osoblja odgovornog za humanitarnu pomoć i razvoj, diplomata i lokalnog osoblja koji su radili, a dijelom još rade, u Afganistanu; pohvaljuje znatnu žrtvu koja je podnesena radi većeg mira i sigurnosti u Afganistanu tijekom posljednja dva desetljeća;

8.

izražava veliko razočaranje zbog brzog kolapsa afganistanskih državnih struktura koje nisu mogle ili nisu bile voljne izdržati talibansku ofenzivu, koja je od trenutka kada su preuzeli prvi glavni grad pokrajine do trenutka kad su ušli u Kabul trajala 10 dana; izražava razočaranje zbog neuspjelog vodstva predsjednika Ashrafa Ghanija i njegove odluke da pobjegne iz Afganistana; poziva da se istraže navodi o tome da su predsjednik Ghani i drugi pripadnici političke elite eventualno zloupotrijebili sredstva iz afganistanskog proračuna;

Poziv na okončanje nasilja

Poziv na okončanje nasilja

| 9. | zgrožen je prijavljenim kršenjima koja uključuju smaknuća civila i pripadnika afganistanskih snaga nacionalne sigurnosti, novačenje djece-vojnika, represiju nad mirnim prosvjednicima i neistomišljenicima te ograničavanje ljudskih prava koje je posebno usmjereno na žene i djevojčice, borce za ljudska prava, pripadnike skupine LGBTI+, vjerske i etničke manjine, novinare, pisce, pripadnike akademske zajednice i umjetnike; apelira na talibane da odmah okončaju te prakse i zaštite prava afganistanskih žena, osobito pravo na obrazovanje, rad, sport, slobodno kretanje, okupljanje i udruživanje; |
| --- | --- |

9.

zgrožen je prijavljenim kršenjima koja uključuju smaknuća civila i pripadnika afganistanskih snaga nacionalne sigurnosti, novačenje djece-vojnika, represiju nad mirnim prosvjednicima i neistomišljenicima te ograničavanje ljudskih prava koje je posebno usmjereno na žene i djevojčice, borce za ljudska prava, pripadnike skupine LGBTI+, vjerske i etničke manjine, novinare, pisce, pripadnike akademske zajednice i umjetnike; apelira na talibane da odmah okončaju te prakse i zaštite prava afganistanskih žena, osobito pravo na obrazovanje, rad, sport, slobodno kretanje, okupljanje i udruživanje;

| 10. | ističe da je potrebna dokumentirana, transparentna i brza istraga navoda o svim kršenjima i povredama ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava te da se odgovorne osobe trebaju pozvati na odgovornost; u tom pogledu podržava upotrebu globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava (EU-ov Zakon Magnicki); očekuje od država članica da osiguraju donošenje rezolucije o uspostavi misije za utvrđivanje činjenica o Afganistanu s čvrstim mandatom, kao prioritet na predstojećoj 48. redovnoj sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava; |
| --- | --- |

10.

ističe da je potrebna dokumentirana, transparentna i brza istraga navoda o svim kršenjima i povredama ljudskih prava i međunarodnog humanitarnog prava te da se odgovorne osobe trebaju pozvati na odgovornost; u tom pogledu podržava upotrebu globalnog režima sankcija EU-a u području ljudskih prava (EU-ov Zakon Magnicki); očekuje od država članica da osiguraju donošenje rezolucije o uspostavi misije za utvrđivanje činjenica o Afganistanu s čvrstim mandatom, kao prioritet na predstojećoj 48. redovnoj sjednici Vijeća UN-a za ljudska prava;

| 11. | poziva ESVD i države članice da zajamče donošenje rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a za obnovu misije UN-a u Afganistanu (UNAMA), koja istječe 17. rujna 2021.; |
| --- | --- |

11.

poziva ESVD i države članice da zajamče donošenje rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a za obnovu misije UN-a u Afganistanu (UNAMA), koja istječe 17. rujna 2021.;

Pojačana koordinacija napora za evakuaciju

Pojačana koordinacija napora za evakuaciju

| 12. | poziva EU i njegove države članice da surađuju kako bi se olakšala daljnja evakuacija ugroženih građana EU-a i Afganistana, posebno upotrebom dostupnih sigurnih koridora; podsjeća da EU očekuje od talibana da to omoguće; ponavlja da je u tom pogledu potrebno usredotočiti se na skupine žena koje su posebno ugrožene, uključujući, među ostalim, sve žene i djevojčice, borce za ljudska prava, pripadnike zajednice LGBTI+, vjerske i etničke manjine, novinare, pisce, pripadnike akademske zajednice, lokalno osoblje i umjetnike; |
| --- | --- |

12.

poziva EU i njegove države članice da surađuju kako bi se olakšala daljnja evakuacija ugroženih građana EU-a i Afganistana, posebno upotrebom dostupnih sigurnih koridora; podsjeća da EU očekuje od talibana da to omoguće; ponavlja da je u tom pogledu potrebno usredotočiti se na skupine žena koje su posebno ugrožene, uključujući, među ostalim, sve žene i djevojčice, borce za ljudska prava, pripadnike zajednice LGBTI+, vjerske i etničke manjine, novinare, pisce, pripadnike akademske zajednice, lokalno osoblje i umjetnike;

| 13. | traži od Komisije i ESVD-a da u koordinaciji s državama članicama definiraju i provedu postojeće i buduće sustave sustave zaštite te da definiraju predviđene zaštitne mjere u svjetlu mogućih budućih izvanrednih situacija zbog kojih bi te mjere mogle biti potrebne; smatra da bi kategorija lokalnog osoblja trebala obuhvaćati cjelokupno osoblje koje je radilo za EU ili za projekte koje financira EU; |
| --- | --- |

13.

traži od Komisije i ESVD-a da u koordinaciji s državama članicama definiraju i provedu postojeće i buduće sustave sustave zaštite te da definiraju predviđene zaštitne mjere u svjetlu mogućih budućih izvanrednih situacija zbog kojih bi te mjere mogle biti potrebne; smatra da bi kategorija lokalnog osoblja trebala obuhvaćati cjelokupno osoblje koje je radilo za EU ili za projekte koje financira EU;

Kontinuirana potpora afganistanskim ženama i djevojčicama

Kontinuirana potpora afganistanskim ženama i djevojčicama

| 14. | izražava solidarnost sa ženama i borcima za ljudska prava koji prosvjeduju diljem Afganistana protiv talibanskog preuzimanja vlasti u toj zemlji i koji žele živjeti u slobodnom, stabilnom, mirnom i raznolikom društvu; |
| --- | --- |

14.

izražava solidarnost sa ženama i borcima za ljudska prava koji prosvjeduju diljem Afganistana protiv talibanskog preuzimanja vlasti u toj zemlji i koji žele živjeti u slobodnom, stabilnom, mirnom i raznolikom društvu;

| 15. | duboko žali zbog činjenice da je 20 godina napretka u području prava žena i djevojčica te rodne ravnopravnosti sada ozbiljno ugroženo; ponavlja svoje stajalište da se taj napredak mora pažljivo zaštititi i pratiti; naglašava da među ključnim zahtjevima međunarodne zajednice u dijalogu s talibanima moraju biti pravo na obrazovanje i zapošljavanje, sloboda od rodno uvjetovanog nasilja, zaštita temeljnih prava, pristup zdravstvenoj skrbi i potpuno sudjelovanje u donošenju odluka u lokalnom i nacionalnom političkom, javnom i građanskom životu; |
| --- | --- |

15.

duboko žali zbog činjenice da je 20 godina napretka u području prava žena i djevojčica te rodne ravnopravnosti sada ozbiljno ugroženo; ponavlja svoje stajalište da se taj napredak mora pažljivo zaštititi i pratiti; naglašava da među ključnim zahtjevima međunarodne zajednice u dijalogu s talibanima moraju biti pravo na obrazovanje i zapošljavanje, sloboda od rodno uvjetovanog nasilja, zaštita temeljnih prava, pristup zdravstvenoj skrbi i potpuno sudjelovanje u donošenju odluka u lokalnom i nacionalnom političkom, javnom i građanskom životu;

| 16. | naglašava da je potrebno zajamčiti da žene i mladi koje su napustili Afganistan mogu nastaviti obrazovanje u drugim zemljama; potiče razvoj inovativnih načina za daljnje jačanje položaja afganistanskih žena i mladih, posebno tako da im se osiguraju stipendije za školovanje na europskim školama i sveučilištima; |
| --- | --- |

16.

naglašava da je potrebno zajamčiti da žene i mladi koje su napustili Afganistan mogu nastaviti obrazovanje u drugim zemljama; potiče razvoj inovativnih načina za daljnje jačanje položaja afganistanskih žena i mladih, posebno tako da im se osiguraju stipendije za školovanje na europskim školama i sveučilištima;

Duboka zabrinutost zbog talibanske de facto vlade

Duboka zabrinutost zbog talibanske de facto vlade

| 17. | izražava ozbiljnu zabrinutost u pogledu imenovanja privremene vlade, koja se sastoji od isključivo muškaraca, tj. 33 mula, od kojih su mnogi pod sankcijama SAD-a i UN-a i koji se traže zbog terorističkih aktivnosti; sa iznimnom zabrinutošću prima na znanje da je za ministra unutarnjih poslova imenovan Sirajuddin Haqqani, čije su veze s terorističkim aktivnostima uvelike dokumentirane, te da je u de facto talibanskoj vladi nekoliko pojedinaca pod sankcijama UN-a; |
| --- | --- |

17.

izražava ozbiljnu zabrinutost u pogledu imenovanja privremene vlade, koja se sastoji od isključivo muškaraca, tj. 33 mula, od kojih su mnogi pod sankcijama SAD-a i UN-a i koji se traže zbog terorističkih aktivnosti; sa iznimnom zabrinutošću prima na znanje da je za ministra unutarnjih poslova imenovan Sirajuddin Haqqani, čije su veze s terorističkim aktivnostima uvelike dokumentirane, te da je u de facto

| 18. | poziva na uspostavu reprezentativne i izabrane vlade u kojoj žene i manjinske skupine mogu smisleno sudjelovati; podsjeća da će dugoročni razvoj Afganistana ovisiti o odgovornosti, dobrom upravljanju, održivom jamčenju ljudske sigurnosti, uključujući smanjenje siromaštva i stvaranje prilika za zapošljavanje, pristup socijalnim i zdravstvenim uslugama, obrazovanje, te zaštiti temeljnih sloboda i ljudskih prava; |
| --- | --- |

18.

poziva na uspostavu reprezentativne i izabrane vlade u kojoj žene i manjinske skupine mogu smisleno sudjelovati; podsjeća da će dugoročni razvoj Afganistana ovisiti o odgovornosti, dobrom upravljanju, održivom jamčenju ljudske sigurnosti, uključujući smanjenje siromaštva i stvaranje prilika za zapošljavanje, pristup socijalnim i zdravstvenim uslugama, obrazovanje, te zaštiti temeljnih sloboda i ljudskih prava;

| 19. | ističe svoju dugoročnu potporu vjerodostojnim, slobodnim, pravednim i transparentnim izborima u skladu s međunarodnim standardima te izražava potporu misijama za promatranje izbora u toj zemlji; |
| --- | --- |

19.

ističe svoju dugoročnu potporu vjerodostojnim, slobodnim, pravednim i transparentnim izborima u skladu s međunarodnim standardima te izražava potporu misijama za promatranje izbora u toj zemlji;

Operativni angažman je potreban, ali bez službenog priznavanja de facto vlade

Operativni angažman je potreban, ali bez službenog priznavanja de facto vlade

| 20. | potvrđuje da je za logistička, operativna i humanitarna pitanja potrebna operativna suradnja s novom talibanskom de facto vladom kako bi se pružila humanitarna pomoć potrebitim civilima i siguran prolaz stranim državljanima i Afganistancima koji žele napustiti zemlju; ističe da bi ti kontakti trebali ostati strogo ograničeni na relevantne svrhe u ovoj fazi; naglašava da nisu ispunjeni uvjeti za političko priznanje talibanskih de facto vladara koji su preuzeli vlast vojnim sredstvima i koji trenutačno uništavaju postignuća ostvarena posljednjih 20 godina; |
| --- | --- |

20.

potvrđuje da je za logistička, operativna i humanitarna pitanja potrebna operativna suradnja s novom talibanskom de facto

de facto

| 21. | podsjeća da će za EU ključan ispit za bilo kakav odnos s talibanima biti da se očuvaju postignuća iz zadnjih 20 godina, posebno u području prava žena i obrazovanja djevojčica, te da se zajamči da se Afganistan neće pretvoriti u sigurno utočište za džihadističke i druge terorističke skupine koje pokreću ili osmišljavaju terorističke napade s njegova državnog područja; podsjeća da će međunarodna zajednica sud o talibanima donositi na temelju njihova djelovanja na terenu, a ne na temelju javnih izjava; |
| --- | --- |

21.

podsjeća da će za EU ključan ispit za bilo kakav odnos s talibanima biti da se očuvaju postignuća iz zadnjih 20 godina, posebno u području prava žena i obrazovanja djevojčica, te da se zajamči da se Afganistan neće pretvoriti u sigurno utočište za džihadističke i druge terorističke skupine koje pokreću ili osmišljavaju terorističke napade s njegova državnog područja; podsjeća da će međunarodna zajednica sud o talibanima donositi na temelju njihova djelovanja na terenu, a ne na temelju javnih izjava;

| 22. | apelira na Komisiju da brzo pokrene istragu u skladu s člankom 19. stavkom 1. točkom (a) Uredbe o OSP-u (2) u cilju suspenzije trgovinskih povlastica koje Afganistan ima u okviru sustava „Sve osim oružja”; |
| --- | --- |

22.

apelira na Komisiju da brzo pokrene istragu u skladu s člankom 19. stavkom 1. točkom (a) Uredbe o OSP-u (2

| 23. | konstatira da je važno da se nastavi prisutnost EU-a na terenu kada sigurnosni i politički uvjeti to budu dopustili; |
| --- | --- |

23.

konstatira da je važno da se nastavi prisutnost EU-a na terenu kada sigurnosni i politički uvjeti to budu dopustili;

| 24. | poziva na organizaciju misije institucija EU-a u Kabulu kad to okolnosti budu dopustile kako bi se njezini sudionici upoznali s humanitarnim, migracijskim, gospodarskim i sigurnosnim stanjem te stanjem u pogledu prava žena i manjina u Afganistanu; |
| --- | --- |

24.

poziva na organizaciju misije institucija EU-a u Kabulu kad to okolnosti budu dopustile kako bi se njezini sudionici upoznali s humanitarnim, migracijskim, gospodarskim i sigurnosnim stanjem te stanjem u pogledu prava žena i manjina u Afganistanu;

Potrebno je osigurati da Afganistan ne postane novo utočište terorističkih organizacija

Potrebno je osigurati da Afganistan ne postane novo utočište terorističkih organizacija

| 25. | najoštrije osuđuje smrtonosni teroristički napad koji je 26. kolovoza 2021. počinila skupina ISIS-K na ulazu Abbey Gate u međunarodnoj zračnoj luci u Kabulu i u hotelu Baron, u kojem je život izgubilo više od 170 osoba, uključujući 13 pripadnika američkog vojnog osoblja, a ozlijeđeno je više od 200 osoba; |
| --- | --- |

25.

najoštrije osuđuje smrtonosni teroristički napad koji je 26. kolovoza 2021. počinila skupina ISIS-K na ulazu Abbey Gate u međunarodnoj zračnoj luci u Kabulu i u hotelu Baron, u kojem je život izgubilo više od 170 osoba, uključujući 13 pripadnika američkog vojnog osoblja, a ozlijeđeno je više od 200 osoba;

| 26. | ustraje u tome da talibani i vlada Islamske Republike moraju ispuniti svoje obveze u pogledu borbe protiv terorizma, uključujući sprečavanje Al Qaide, Daiša i drugih terorističkih skupina i pojedinaca da se koriste afganistanskim tlom kako bi ugrozili ili povrijedili sigurnost bilo koje druge zemlje, da ne budu domaćini članovima tih skupina i da ih sprečavaju u regrutiranju i obuci članova te prikupljanju financijskih sredstava; upozorava da će neuspjeh u suzbijanju tih skupina dovesti do međunarodnih sankcija i izolacije talibana; |
| --- | --- |

26.

ustraje u tome da talibani i vlada Islamske Republike moraju ispuniti svoje obveze u pogledu borbe protiv terorizma, uključujući sprečavanje Al Qaide, Daiša i drugih terorističkih skupina i pojedinaca da se koriste afganistanskim tlom kako bi ugrozili ili povrijedili sigurnost bilo koje druge zemlje, da ne budu domaćini članovima tih skupina i da ih sprečavaju u regrutiranju i obuci članova te prikupljanju financijskih sredstava; upozorava da će neuspjeh u suzbijanju tih skupina dovesti do međunarodnih sankcija i izolacije talibana;

| 27. | apelira na države članice da čuvaju i dijele sve obavještajne podatke dobivene tijekom njihove vojne i policijske prisutnosti u Afganistanu, s posebnim naglaskom na biometrijske podatke, koji su ključni u pomaganju državama članicama i trećim zemljama pri identifikaciji stranih boraca povratnika; ističe činjenicu da je borba protiv financiranja terorizma ključna za izgradnju okruženja koje pridonosi sigurnosti u Afganistanu; apelira na sve relevantne partnere da pojačaju svoje napore u razbijanju svih mreža za financiranje terorizma; naglašava da se s neposrednom terorističkom prijetnjom u Afganistanu koja je posljedica preuzimanja vlasti od strane talibana potrebno jasno uhvatiti u koštac u „strateškom kompasu EU-a”, u kojem će biti opisane vojne prijetnje s kojima se EU suočava i ambicije EU-a za predstojeće godine; apelira na europske obavještajne službe da povećaju razmjenu redovito ažuriranih analiza prijetnji kako bi se poboljšala razmjena obavještajnih podataka i institucionalna suradnja; |
| --- | --- |

27.

apelira na države članice da čuvaju i dijele sve obavještajne podatke dobivene tijekom njihove vojne i policijske prisutnosti u Afganistanu, s posebnim naglaskom na biometrijske podatke, koji su ključni u pomaganju državama članicama i trećim zemljama pri identifikaciji stranih boraca povratnika; ističe činjenicu da je borba protiv financiranja terorizma ključna za izgradnju okruženja koje pridonosi sigurnosti u Afganistanu; apelira na sve relevantne partnere da pojačaju svoje napore u razbijanju svih mreža za financiranje terorizma; naglašava da se s neposrednom terorističkom prijetnjom u Afganistanu koja je posljedica preuzimanja vlasti od strane talibana potrebno jasno uhvatiti u koštac u „strateškom kompasu EU-a”, u kojem će biti opisane vojne prijetnje s kojima se EU suočava i ambicije EU-a za predstojeće godine; apelira na europske obavještajne službe da povećaju razmjenu redovito ažuriranih analiza prijetnji kako bi se poboljšala razmjena obavještajnih podataka i institucionalna suradnja;

| 28. | podsjeća da su proizvodnja opijuma i trgovina opijumom za talibane važan izvor prihoda, čiji utjecaj uvelike nadilazi afganistanske granice; izražava zabrinutost zbog neposredne opasnosti da će nestabilnost u zemlji povećati nezakonitu trgovinu drogama, kao i protok oružja, pranje novca i financiranje terorizma; |
| --- | --- |

28.

podsjeća da su proizvodnja opijuma i trgovina opijumom za talibane važan izvor prihoda, čiji utjecaj uvelike nadilazi afganistanske granice; izražava zabrinutost zbog neposredne opasnosti da će nestabilnost u zemlji povećati nezakonitu trgovinu drogama, kao i protok oružja, pranje novca i financiranje terorizma;

| 29. | poziva na temeljitu registraciju i sigurnosne provjere osoba evakuiranih iz te regije i na pojačanu razmjenu informacija između tijela kaznenog progona država članica, SAD-a i Europola kako bi se spriječile moguće sigurnosne prijetnje koje proizlaze iz terorizma i organiziranog kriminala; |
| --- | --- |

29.

poziva na temeljitu registraciju i sigurnosne provjere osoba evakuiranih iz te regije i na pojačanu razmjenu informacija između tijela kaznenog progona država članica, SAD-a i Europola kako bi se spriječile moguće sigurnosne prijetnje koje proizlaze iz terorizma i organiziranog kriminala;

| 30. | osuđuje nepopravljivu štetu nanesenu kulturnim lokalitetima koju su prouzročili talibani i s njima povezane osobe te i dalje upozorava da će nestabilnost dovesti do porasta međunarodnog krijumčarenja i krađe kulturne baštine, što bi se moglo iskoristiti za financiranje pojačanih aktivnosti terorističkih organizacija u regiji; apelira na to da se u Europi provede digitalizacija afganistanskih kulturnih artefakata kako bi se poduprlo otkrivanje krijumčarenih dobara te poziva na sveobuhvatnu privremenu zabranu uvoza kulturnih dobara iz Afganistana kako bi se talibanima i s njima povezanim osobama onemogućilo da ostvaruju korist od krijumčarenja kulturnih dobara; |
| --- | --- |

30.

osuđuje nepopravljivu štetu nanesenu kulturnim lokalitetima koju su prouzročili talibani i s njima povezane osobe te i dalje upozorava da će nestabilnost dovesti do porasta međunarodnog krijumčarenja i krađe kulturne baštine, što bi se moglo iskoristiti za financiranje pojačanih aktivnosti terorističkih organizacija u regiji; apelira na to da se u Europi provede digitalizacija afganistanskih kulturnih artefakata kako bi se poduprlo otkrivanje krijumčarenih dobara te poziva na sveobuhvatnu privremenu zabranu uvoza kulturnih dobara iz Afganistana kako bi se talibanima i s njima povezanim osobama onemogućilo da ostvaruju korist od krijumčarenja kulturnih dobara;

Daljnje povećanje humanitarne pomoći

Daljnje povećanje humanitarne pomoći

| 31. | pohvaljuje rad međunarodnih organizacija te lokalnih i međunarodnih nevladinih organizacija koje usprkos sigurnosnim rizicima pružaju usluge i pomoć afganistanskom stanovništvu; poziva talibane da zajamče sigurnost lokalnih i međunarodnih organizacija civilnog društva, nevladinih organizacija i humanitarnih organizacija, uključujući njihovo žensko osoblje, koje je ključno za pružanje ključnih usluga afganistanskim ženama i djevojčicama; naglašava da te humanitarne radnice moraju moći slobodno raditi bez straha od odmazde; |
| --- | --- |

31.

pohvaljuje rad međunarodnih organizacija te lokalnih i međunarodnih nevladinih organizacija koje usprkos sigurnosnim rizicima pružaju usluge i pomoć afganistanskom stanovništvu; poziva talibane da zajamče sigurnost lokalnih i međunarodnih organizacija civilnog društva, nevladinih organizacija i humanitarnih organizacija, uključujući njihovo žensko osoblje, koje je ključno za pružanje ključnih usluga afganistanskim ženama i djevojčicama; naglašava da te humanitarne radnice moraju moći slobodno raditi bez straha od odmazde;

| 32. | poziva na dodatno jačanje i koordinaciju humanitarne pomoći s agencijama UN-a i nevladinim organizacijama, uključujući stvaranje humanitarnih koridora za pružanje pomoći u hrani, vodi, sanitarnim potrepštinama i lijekovima; pozdravlja odluku Komisije da poveća humanitarnu pomoć za Afganistan s više od 50 milijuna EUR na više od 200 milijuna EUR; pozdravlja nedavno obećanje međunarodne zajednice o osiguravanju 1 milijarde EUR za stanovnike Afganistana te poziva Komisiju da predvodi napore kako bi se osiguralo da se potrebe za humanitarnom potporom u potpunosti zadovolje; |
| --- | --- |

32.

poziva na dodatno jačanje i koordinaciju humanitarne pomoći s agencijama UN-a i nevladinim organizacijama, uključujući stvaranje humanitarnih koridora za pružanje pomoći u hrani, vodi, sanitarnim potrepštinama i lijekovima; pozdravlja odluku Komisije da poveća humanitarnu pomoć za Afganistan s više od 50 milijuna EUR na više od 200 milijuna EUR; pozdravlja nedavno obećanje međunarodne zajednice o osiguravanju 1 milijarde EUR za stanovnike Afganistana te poziva Komisiju da predvodi napore kako bi se osiguralo da se potrebe za humanitarnom potporom u potpunosti zadovolje;

| 33. | ponavlja da u kontekstu humanitarne pomoći prednost treba dati neposrednim potrebama afganistanskih žena i djevojčica, posebno onih koje su raseljene; naglašava činjenicu da je ključno ublažiti izloženost rodno uvjetovanom nasilju i zajamčiti pristup zdravstvenoj skrbi i osnovnim higijenskim potrepštinama; |
| --- | --- |

33.

ponavlja da u kontekstu humanitarne pomoći prednost treba dati neposrednim potrebama afganistanskih žena i djevojčica, posebno onih koje su raseljene; naglašava činjenicu da je ključno ublažiti izloženost rodno uvjetovanom nasilju i zajamčiti pristup zdravstvenoj skrbi i osnovnim higijenskim potrepštinama;

| 34. | inzistira na kontinuiranoj izravnoj potpori EU-a afganistanskim političarima i aktivistima civilnog društva koji se zalažu za ljudska prava i temeljne vrijednosti, od kojih su mnogi trenutno u egzilu, kako bi mogli i dalje raditi na očuvanju postignuća ostvarenih tijekom posljednjih 20 godina i provođenju reformi u Afganistanu; |
| --- | --- |

34.

inzistira na kontinuiranoj izravnoj potpori EU-a afganistanskim političarima i aktivistima civilnog društva koji se zalažu za ljudska prava i temeljne vrijednosti, od kojih su mnogi trenutno u egzilu, kako bi mogli i dalje raditi na očuvanju postignuća ostvarenih tijekom posljednjih 20 godina i provođenju reformi u Afganistanu;

| 35. | naglašava da je europska financijska potpora koja se pruža preko nadležnih tijela uvjetovana očuvanjem i nadogradnjom postignuća ostvarenih u posljednjih 20 godina, posebno u pogledu prava žena i djevojčica; inzistira na tome da talibani moraju pokazati poštovanje i angažman u pogledu zaštite tih postignuća, što dosad nisu učinili; naglašava da bi EU trebao osigurati da se humanitarna pomoć afganistanskim civilima kojima je ona potrebna usmjerava preko relevantnih međunarodnih organizacija i nevladinih organizacija te da bi trebao ustrajati u tome da lokalnim i međunarodnim nevladinim organizacijama talibani moraju osigurati siguran i neometan pristup; naglašava da talibani ne smiju ometati isporuku i podjelu humanitarne pomoći svima kojima je ona potrebna; |
| --- | --- |

35.

naglašava da je europska financijska potpora koja se pruža preko nadležnih tijela uvjetovana očuvanjem i nadogradnjom postignuća ostvarenih u posljednjih 20 godina, posebno u pogledu prava žena i djevojčica; inzistira na tome da talibani moraju pokazati poštovanje i angažman u pogledu zaštite tih postignuća, što dosad nisu učinili; naglašava da bi EU trebao osigurati da se humanitarna pomoć afganistanskim civilima kojima je ona potrebna usmjerava preko relevantnih međunarodnih organizacija i nevladinih organizacija te da bi trebao ustrajati u tome da lokalnim i međunarodnim nevladinim organizacijama talibani moraju osigurati siguran i neometan pristup; naglašava da talibani ne smiju ometati isporuku i podjelu humanitarne pomoći svima kojima je ona potrebna;

| 36. | poziva Komisiju da analizira sve tekuće razvojne projekte u zemlji kako bi se pokušalo procijeniti koji se od njih mogu nastaviti s lokalnim partnerima ili nevladinim i međunarodnim organizacijama bez uplitanja talibanskog režima, uz sudjelovanje žena, sigurnosna jamstva za djelatnike u području razvojne pomoći i učinkovite zaštitne mjere protiv korupcije kao preduvjete; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisiju da analizira sve tekuće razvojne projekte u zemlji kako bi se pokušalo procijeniti koji se od njih mogu nastaviti s lokalnim partnerima ili nevladinim i međunarodnim organizacijama bez uplitanja talibanskog režima, uz sudjelovanje žena, sigurnosna jamstva za djelatnike u području razvojne pomoći i učinkovite zaštitne mjere protiv korupcije kao preduvjete;

EU mora razviti odgovor na potencijalnu migracijsku i izbjegličku krizu

EU mora razviti odgovor na potencijalnu migracijsku i izbjegličku krizu

| 37. | ističe temeljno pravo Afganistanaca na sigurnost; apelira na to da se poduzmu sve mjere kako bi se nastavile koordinirane evakuacije iz zemlje pod pokroviteljstvom visokog povjerenika UN-a za izbjeglice (UNHCR), posebno stvaranjem sigurnih koridora i trajnim ponovnim otvaranjem međunarodne zračne luke u Kabulu i kopnenih granica Afganistana; poziva na posebnu potporu ženama, djevojčicama i ugroženim osobama koje žele napustiti zemlju kako bi se zajamčile sigurne rute; |
| --- | --- |

37.

ističe temeljno pravo Afganistanaca na sigurnost; apelira na to da se poduzmu sve mjere kako bi se nastavile koordinirane evakuacije iz zemlje pod pokroviteljstvom visokog povjerenika UN-a za izbjeglice (UNHCR), posebno stvaranjem sigurnih koridora i trajnim ponovnim otvaranjem međunarodne zračne luke u Kabulu i kopnenih granica Afganistana; poziva na posebnu potporu ženama, djevojčicama i ugroženim osobama koje žele napustiti zemlju kako bi se zajamčile sigurne rute;

| 38. | naglašava da će najveći dio afganistanskih izbjeglica prvenstveno tražiti zaštitu u susjednim zemljama te da bi EU stoga trebao planirati dodatnu potporu za susjedne zemlje Afganistana koje su prihvatile izbjeglice, po mogućnosti preko UN-a i njegovih agencija te međunarodnih organizacija na terenu; |
| --- | --- |

38.

naglašava da će najveći dio afganistanskih izbjeglica prvenstveno tražiti zaštitu u susjednim zemljama te da bi EU stoga trebao planirati dodatnu potporu za susjedne zemlje Afganistana koje su prihvatile izbjeglice, po mogućnosti preko UN-a i njegovih agencija te međunarodnih organizacija na terenu;

| 39. | podsjeća da financijska i logistička potpora te potpora za izgradnju kapaciteta za prihvat afganistanskih izbjeglica i migranata u susjednim zemljama nije alternativa pravoj europskoj politici azila i migracija; smatra da EU mora hitno zaključiti i provesti svoj novi pakt o azilu i migracijama kako bi se mogao učinkovitije i humanije nositi s migracijskim tokovima; |
| --- | --- |

39.

podsjeća da financijska i logistička potpora te potpora za izgradnju kapaciteta za prihvat afganistanskih izbjeglica i migranata u susjednim zemljama nije alternativa pravoj europskoj politici azila i migracija; smatra da EU mora hitno zaključiti i provesti svoj novi pakt o azilu i migracijama kako bi se mogao učinkovitije i humanije nositi s migracijskim tokovima;

| 40. | poziva Komisiju i države članice da zajamče koordinirane europske napore za provođenje humane politike azila u kojoj EU preuzima svoju moralnu odgovornost u pogledu prihvata i integracije potpuno u skladu sa Ženevskom konvencijom iz 1951.; pozdravlja planirani rujanski forum na temu preseljenja; naglašava da bi politika EU-a kao prioritet trebala uključivati proširenje preseljenja za najugroženije i najranjivije osobe te daljnje komplementarne metode, kao što su humanitarne vize i poseban vizni program za afganistanske žene koje traže zaštitu od talibanskog režima; apelira na države članice da u svjetlu nedavnih događaja ponovno razmotre aktualne i nedavne zahtjeve za azil, uključujući odbijene zahtjeve; naglašava da ni pod kojim okolnostima ne smije doći do prisilnog vraćanja u Afganistan; |
| --- | --- |

40.

poziva Komisiju i države članice da zajamče koordinirane europske napore za provođenje humane politike azila u kojoj EU preuzima svoju moralnu odgovornost u pogledu prihvata i integracije potpuno u skladu sa Ženevskom konvencijom iz 1951.; pozdravlja planirani rujanski forum na temu preseljenja; naglašava da bi politika EU-a kao prioritet trebala uključivati proširenje preseljenja za najugroženije i najranjivije osobe te daljnje komplementarne metode, kao što su humanitarne vize i poseban vizni program za afganistanske žene koje traže zaštitu od talibanskog režima; apelira na države članice da u svjetlu nedavnih događaja ponovno razmotre aktualne i nedavne zahtjeve za azil, uključujući odbijene zahtjeve; naglašava da ni pod kojim okolnostima ne smije doći do prisilnog vraćanja u Afganistan;

| 41. | poziva Vijeće da iskoristi dostupne alate kao što su Direktiva o privremenoj zaštiti (3) i Mehanizam za civilnu zaštitu kako bi se maksimalno povećali napori diljem EU-a u cilju osiguravanja bolje koordinacije među državama članicama i neposrednog pristupa zaštiti; ponovno poziva Komisiju da objavi zakonodavni prijedlog za humanitarne vize te poziva na ravnopravnu podjelu odgovornosti među državama članicama; |
| --- | --- |

41.

poziva Vijeće da iskoristi dostupne alate kao što su Direktiva o privremenoj zaštiti (3

| 42. | poziva na pojačanu suradnju i potporu zemljama izvan EU-a kako bi im se pomoglo u borbi protiv kriminalnih mreža koje se bave krijumčarenjem migranata i trgovanjem ljudima; poziva Europol da izradi analizu rizika u pogledu kriminala i da osigura poboljšanu suradnju s trećim zemljama u širem kontekstu razvoja događaja u Afganistanu; |
| --- | --- |

42.

poziva na pojačanu suradnju i potporu zemljama izvan EU-a kako bi im se pomoglo u borbi protiv kriminalnih mreža koje se bave krijumčarenjem migranata i trgovanjem ljudima; poziva Europol da izradi analizu rizika u pogledu kriminala i da osigura poboljšanu suradnju s trećim zemljama u širem kontekstu razvoja događaja u Afganistanu;

| 43. | poziva Komisiju da odrazi zaključke ove Rezolucije u programiranju Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa i pripremi relevantnih višegodišnjih okvirnih programa; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisiju da odrazi zaključke ove Rezolucije u programiranju Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa i pripremi relevantnih višegodišnjih okvirnih programa;

Potrebna je veća suradnja sa zemljama u regiji oko Afganistana, uz istodobno poštovanje temeljnih ljudskih prava i vladavine prava

Potrebna je veća suradnja sa zemljama u regiji oko Afganistana, uz istodobno poštovanje temeljnih ljudskih prava i vladavine prava

| 44. | uviđa da trenutačno stanje u Afganistanu ne pridonosi regionalnoj stabilnosti; naglašava da je povlačenje Zapada iz Afganistana stvorilo prazninu koja dovodi do povećane nestabilnosti; ističe da za stanje u Afganistanu sada veću odgovornost snose susjedne i regionalne sile, koje trebaju spriječiti širenje nestabilnosti izvan granica Afganistana; ponovno ističe da je potrebno da EU u tom pogledu ojača suradnju sa zemljama srednje Azije, posebno Uzbekistanom, s kojim EU trenutačno pregovara o Sporazumu o pojačanom partnerstvu i suradnji, kao i Tadžikistanom; naglašava da se tom suradnjom ne bi smjela ugroziti obrana temeljnih vrijednosti i vladavine prava od strane EU-a; |
| --- | --- |

44.

uviđa da trenutačno stanje u Afganistanu ne pridonosi regionalnoj stabilnosti; naglašava da je povlačenje Zapada iz Afganistana stvorilo prazninu koja dovodi do povećane nestabilnosti; ističe da za stanje u Afganistanu sada veću odgovornost snose susjedne i regionalne sile, koje trebaju spriječiti širenje nestabilnosti izvan granica Afganistana; ponovno ističe da je potrebno da EU u tom pogledu ojača suradnju sa zemljama srednje Azije, posebno Uzbekistanom, s kojim EU trenutačno pregovara o Sporazumu o pojačanom partnerstvu i suradnji, kao i Tadžikistanom; naglašava da se tom suradnjom ne bi smjela ugroziti obrana temeljnih vrijednosti i vladavine prava od strane EU-a;

| 45. | izražava zabrinutost za sigurnost posebno ugroženih državljana Afganistana i onih koji preko kopnenih granica prelaze u susjedne zemlje, posebno u Pakistan; žali zbog nedostatka koordinacije međunarodne zajednice u tom pogledu i apelira na države članice da iskoriste sve moguće diplomatske poluge i alate kako bi se zajamčio pristup kopnenim granicama, siguran prolaz i pristup diplomatskim objektima; ističe ključnu koordinacijsku ulogu delegacija EU-a u susjednim zemljama u pružanju praktične potpore u tom pogledu; |
| --- | --- |

45.

izražava zabrinutost za sigurnost posebno ugroženih državljana Afganistana i onih koji preko kopnenih granica prelaze u susjedne zemlje, posebno u Pakistan; žali zbog nedostatka koordinacije međunarodne zajednice u tom pogledu i apelira na države članice da iskoriste sve moguće diplomatske poluge i alate kako bi se zajamčio pristup kopnenim granicama, siguran prolaz i pristup diplomatskim objektima; ističe ključnu koordinacijsku ulogu delegacija EU-a u susjednim zemljama u pružanju praktične potpore u tom pogledu;

| 46. | podsjeća da je Pakistan niz godina pružao utočište pripadnicima talibana i pomoć njihovim sigurnosnim snagama; nalaže ESVD-u da pakistanskom vodstvu prenese da snosi odgovornost za sigurnost i stabilnost u Afganistanu te da mora iskoristiti svoj utjecaj na talibane kako bi ostvario te ciljeve, te da razmotri postoji li s obzirom na aktualne događaje osnova za hitnu reviziju prihvatljivosti Pakistana za status OSP+ i za ostvarivanje koristi koje iz toga proizlaze; |
| --- | --- |

46.

podsjeća da je Pakistan niz godina pružao utočište pripadnicima talibana i pomoć njihovim sigurnosnim snagama; nalaže ESVD-u da pakistanskom vodstvu prenese da snosi odgovornost za sigurnost i stabilnost u Afganistanu te da mora iskoristiti svoj utjecaj na talibane kako bi ostvario te ciljeve, te da razmotri postoji li s obzirom na aktualne događaje osnova za hitnu reviziju prihvatljivosti Pakistana za status OSP+ i za ostvarivanje koristi koje iz toga proizlaze;

| 47. | poziva Komisiju i države članice da Afganistanu i susjednim zemljama pruže hitnu potporu za izgradnju kapaciteta za azil, uz pomoć Europske organizacije za potporu azilu, te humanitarnu pomoć najugroženijima kako bi se ta regija stabilizirala i spriječila još jedna migracijska kriza; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisiju i države članice da Afganistanu i susjednim zemljama pruže hitnu potporu za izgradnju kapaciteta za azil, uz pomoć Europske organizacije za potporu azilu, te humanitarnu pomoć najugroženijima kako bi se ta regija stabilizirala i spriječila još jedna migracijska kriza;

| 48. | poziva Komisiju i države članice da odmah povećaju potporu zemljama koje graniče s Afganistanom u kojima se nalazi velik broj migranata i izbjeglica kako bi se osiguralo da osobe kojima je potrebna zaštita dobiju siguran prihvat i održive životne uvjete; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisiju i države članice da odmah povećaju potporu zemljama koje graniče s Afganistanom u kojima se nalazi velik broj migranata i izbjeglica kako bi se osiguralo da osobe kojima je potrebna zaštita dobiju siguran prihvat i održive životne uvjete;

Poziv na uzbunu za Europsku uniju – potrebne reforme

Poziv na uzbunu za Europsku uniju – potrebne reforme

| 49. | svjestan je činjenice da je povlačenje SAD-a i međunarodnih snaga iz Afganistana izraz kolektivnog neuspjeha zapadne vanjske i sigurnosne politike i strategije, s mogućim dugoročnim štetnim posljedicama; smatra da će to kratkoročno naštetiti kredibilitetu Zapada i stvoriti krizu povjerenja te da iz tog iskustva treba izvući ozbiljne pouke za budućnost, posebno kada je riječ o odlučivanju o prirodi i mandatu vojnih intervencija; |
| --- | --- |

49.

svjestan je činjenice da je povlačenje SAD-a i međunarodnih snaga iz Afganistana izraz kolektivnog neuspjeha zapadne vanjske i sigurnosne politike i strategije, s mogućim dugoročnim štetnim posljedicama; smatra da će to kratkoročno naštetiti kredibilitetu Zapada i stvoriti krizu povjerenja te da iz tog iskustva treba izvući ozbiljne pouke za budućnost, posebno kada je riječ o odlučivanju o prirodi i mandatu vojnih intervencija;

| 50. | izražava duboku frustraciju i zabrinutost zbog neučinkovitosti SAD-a, NATO-a, ESVD-a i institucija Europske unije u cjelini, tijekom 20-godišnjeg razdoblja, u održavanju i financiranju Ghanijeve vlade, u stvarnosti korumpirane i strane ljudima, kao i oružanih snaga koje su se pokazale neučinkovitima; izražava zabrinutost zbog činjenice da naš kolektivni neuspjeh u Afganistanu predstavlja stratešku prednost za nezapadne sile i susjedne zemlje, osobito Pakistan, kao i Kinu, i u manjoj mjeri Rusiju, a da pritom nisu pružile znatnu potporu niti su bile uključene u razvoj Afganistana; podsjeća na to da su afganistanske vlasti bile upletene u političke sukobe i sustavnu korupciju te da nisu uspjele prevladati slabo upravljanje; |
| --- | --- |

50.

izražava duboku frustraciju i zabrinutost zbog neučinkovitosti SAD-a, NATO-a, ESVD-a i institucija Europske unije u cjelini, tijekom 20-godišnjeg razdoblja, u održavanju i financiranju Ghanijeve vlade, u stvarnosti korumpirane i strane ljudima, kao i oružanih snaga koje su se pokazale neučinkovitima; izražava zabrinutost zbog činjenice da naš kolektivni neuspjeh u Afganistanu predstavlja stratešku prednost za nezapadne sile i susjedne zemlje, osobito Pakistan, kao i Kinu, i u manjoj mjeri Rusiju, a da pritom nisu pružile znatnu potporu niti su bile uključene u razvoj Afganistana; podsjeća na to da su afganistanske vlasti bile upletene u političke sukobe i sustavnu korupciju te da nisu uspjele prevladati slabo upravljanje;

| 51. | ističe važnost dobrog upravljanja, vladavine prava i borbe protiv korupcije, u pogledu kojih u Afganistanu nije postignut dovoljan napredak u kontekstu rata protiv terorizma u toj zemlji; smatra da, kako bi se ostvario uspjeh u pogledu izgradnje države i međunarodnog programa EU-a za ljudska prava, EU treba zauzeti integrirani pristup koji uključuje vanjsku, humanitarnu i razvojnu politiku, politiku u području ljudskih prava, sigurnosti i rodne ravnopravnosti te trgovinsku politiku; apelira na Vijeće, ESVD i Komisiju da što prije pripreme i Parlamentu predstave sveobuhvatnu i na poukama utemeljenu strategiju koja se odnosi na Afganistan i zemlje u okolnoj regiji; |
| --- | --- |

51.

ističe važnost dobrog upravljanja, vladavine prava i borbe protiv korupcije, u pogledu kojih u Afganistanu nije postignut dovoljan napredak u kontekstu rata protiv terorizma u toj zemlji; smatra da, kako bi se ostvario uspjeh u pogledu izgradnje države i međunarodnog programa EU-a za ljudska prava, EU treba zauzeti integrirani pristup koji uključuje vanjsku, humanitarnu i razvojnu politiku, politiku u području ljudskih prava, sigurnosti i rodne ravnopravnosti te trgovinsku politiku; apelira na Vijeće, ESVD i Komisiju da što prije pripreme i Parlamentu predstave sveobuhvatnu i na poukama utemeljenu strategiju koja se odnosi na Afganistan i zemlje u okolnoj regiji;

| 52. | smatra da ova kriza pokazuje da EU treba znatno ojačati svoju sposobnost za samostalno djelovanje i tako ojačati suradnju EU-a u području obrane izgradnjom istinske europske obrambene unije koja bi trebala ići ruku pod ruku s jačanjem europskog stupa NATO-a; smatra da EU mora ulagati u vojnu osviještenost, nadzor i izviđanje, obavještajne podatke i strateško zrakoplovstvo; podsjeća da je nemogućnost europskih snaga da osiguraju međunarodnu zračnu luku kao što je Kabul bez potpore SAD-a dobar primjer količine ulaganja koja će biti potrebna; pozdravlja nedavna razmatranja visokog predstavnika u tom pogledu i ponovno ističe svoju potporu temeljnom i sveobuhvatnom dijalogu između institucija EU-a, država članica EU-a, nacionalnih parlamenata, europskih partnera i civilnog društva o daljnjim koracima; |
| --- | --- |

52.

smatra da ova kriza pokazuje da EU treba znatno ojačati svoju sposobnost za samostalno djelovanje i tako ojačati suradnju EU-a u području obrane izgradnjom istinske europske obrambene unije koja bi trebala ići ruku pod ruku s jačanjem europskog stupa NATO-a; smatra da EU mora ulagati u vojnu osviještenost, nadzor i izviđanje, obavještajne podatke i strateško zrakoplovstvo; podsjeća da je nemogućnost europskih snaga da osiguraju međunarodnu zračnu luku kao što je Kabul bez potpore SAD-a dobar primjer količine ulaganja koja će biti potrebna; pozdravlja nedavna razmatranja visokog predstavnika u tom pogledu i ponovno ističe svoju potporu temeljnom i sveobuhvatnom dijalogu između institucija EU-a, država članica EU-a, nacionalnih parlamenata, europskih partnera i civilnog društva o daljnjim koracima;

| 53. | smatra da bi se o pitanjima vanjskih poslova EU-a trebalo odlučivati proširenom primjenom kvalificirane većine u skladu s Ugovorima EU-a; |
| --- | --- |

53.

smatra da bi se o pitanjima vanjskih poslova EU-a trebalo odlučivati proširenom primjenom kvalificirane većine u skladu s Ugovorima EU-a;

| 54. | poziva ESVD da ojača diplomatsko predstavništvo EU-a u središnjoj Aziji, posebno u Tadžikistanu, kako bi mogao primati informacije iz prve ruke o razvoju događaja na terenu; ustraje u tome da se stanje u Afganistanu, posebno u pogledu žena i djevojčica, etničkih, vjerskih i drugih ranjivih skupina, nastavi analizirati i ocjenjivati u predstojećim tjednima i mjesecima; |
| --- | --- |

54.

poziva ESVD da ojača diplomatsko predstavništvo EU-a u središnjoj Aziji, posebno u Tadžikistanu, kako bi mogao primati informacije iz prve ruke o razvoju događaja na terenu; ustraje u tome da se stanje u Afganistanu, posebno u pogledu žena i djevojčica, etničkih, vjerskih i drugih ranjivih skupina, nastavi analizirati i ocjenjivati u predstojećim tjednima i mjesecima;

| 55. | prepoznaje važnost bliske suradnje s SAD-om, usmjerene na rješavanje brojnih izazova te pružanje humanitarne pomoći afganistanskom narodu, uzimajući pritom u obzir pouke iz Afganistana; cijeni potporu koju je vojska SAD-a pružila pri evakuaciji iz međunarodne zračne luke u Kabulu te izražava najdublju sućut obiteljima vojnika koji su poginuli tijekom tih operacija; |
| --- | --- |

55.

prepoznaje važnost bliske suradnje s SAD-om, usmjerene na rješavanje brojnih izazova te pružanje humanitarne pomoći afganistanskom narodu, uzimajući pritom u obzir pouke iz Afganistana; cijeni potporu koju je vojska SAD-a pružila pri evakuaciji iz međunarodne zračne luke u Kabulu te izražava najdublju sućut obiteljima vojnika koji su poginuli tijekom tih operacija;

| 56. | poziva EU i države članice da osiguraju učinkovitu zaštitu vanjskih granica EU-a, koja treba biti u potpunosti u skladu s pravom EU-a i temeljnim pravima, kako bi se bolje pripremili za migracijska kretanja iz te regije i neovlaštene ulaske u EU; |
| --- | --- |

56.

poziva EU i države članice da osiguraju učinkovitu zaštitu vanjskih granica EU-a, koja treba biti u potpunosti u skladu s pravom EU-a i temeljnim pravima, kako bi se bolje pripremili za migracijska kretanja iz te regije i neovlaštene ulaske u EU;

o

o o

| 57. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom izaslaniku EU-a za Afganistan, nacionalnim parlamentima država članica i Kongresu SAD-a. |
| --- | --- |

57.

nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije/Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom izaslaniku EU-a za Afganistan, nacionalnim parlamentima država članica i Kongresu SAD-a.

---

(1)  SL L 67, 14.3.2017., str. 3.

1

(2)  Uredba (EU) br. 978/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o primjeni sustava općih carinskih povlastica (SL L 303, 31.10.2012., str. 1.).

2

(3)  Direktiva Vijeća 2001/55/EZ od 20. srpnja 2001. o minimalnim standardima za dodjelu privremene zaštite u slučaju masovnog priljeva raseljenih osoba te o mjerama za promicanje uravnoteženih napora država članica pri prihvatu i snošenju posljedica prihvata tih osoba (SL L 212, 7.8.2001., str. 12.).

3

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/143 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/143

---

P9_TA(2021)0394

Stanje u Libanonu

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o stanju u Libanonu (2021/2878(RSP))

(2022/C 117/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Libanonu, posebno Rezoluciju od 22. svibnja 2008. o stanju u Libanonu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Libanonu, posebno Rezoluciju od 22. svibnja 2008. o stanju u Libanonu (1),

| — | uzimajući u obzir prethodne rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a, posebno 1559 (2004), 1701 (2006) te 2539 (2020) i 2591 (2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prethodne rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a, posebno 1559 (2004), 1701 (2006) te 2539 (2020) i 2591 (2021),

| — | uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Euro-mediteranski sporazum o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane (2),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/860/EZ od 10. prosinca 2007. o pružanju makrofinancijske pomoći Zajednice Libanonu (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2007/860/EZ od 10. prosinca 2007. o pružanju makrofinancijske pomoći Zajednice Libanonu (3),

| — | uzimajući u obzir završno izvješće izborne promatračke misije Europske unije u Libanonu 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir završno izvješće izborne promatračke misije Europske unije u Libanonu 2018.,

| — | uzimajući u obzir obveze preuzete u okviru prioriteta partnerstva između EU-a i Libanona u studenome 2016., u okviru konferencije CEDRE održane 6. travnja 2018., u sklopu Okvira za reformu, oporavak i obnovu Libanona (3RF) u prosincu 2020. i na sastancima Međunarodne skupine za potporu Libanonu od 11. prosinca 2019., 23. rujna 2020. i 19. svibnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obveze preuzete u okviru prioriteta partnerstva između EU-a i Libanona u studenome 2016., u okviru konferencije CEDRE održane 6. travnja 2018., u sklopu Okvira za reformu, oporavak i obnovu Libanona (3RF) u prosincu 2020. i na sastancima Međunarodne skupine za potporu Libanonu od 11. prosinca 2019., 23. rujna 2020. i 19. svibnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir izjavu povjerenika za upravljanje kriznim situacijama Janeza Lenarčiča od 5. kolovoza 2020. o eksploziji u Bejrutu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu povjerenika za upravljanje kriznim situacijama Janeza Lenarčiča od 5. kolovoza 2020. o eksploziji u Bejrutu,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konferenciju o pomoći i potpori za Bejrut i libanonski narod od 9. kolovoza 2020. i Konferenciju za potporu libanonskom narodu od 2. prosinca 2020., koje su organizirali Francuska i UN, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konferenciju o pomoći i potpori za Bejrut i libanonski narod od 9. kolovoza 2020. i Konferenciju za potporu libanonskom narodu od 2. prosinca 2020., koje su organizirali Francuska i UN,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Međunarodne skupine za potporu Libanonu od 23. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Međunarodne skupine za potporu Libanonu od 23. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir izjavu visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a od 28. rujna 2020. o ostavci libanonskog mandatara za sastav vlade, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku u ime EU-a od 28. rujna 2020. o ostavci libanonskog mandatara za sastav vlade,

| — | uzimajući u obzir izvješće o Okviru za reformu, oporavak i obnovu Libanona (3RF), koje su EU, UN i Svjetska banka usvojili u prosincu 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o Okviru za reformu, oporavak i obnovu Libanona (3RF), koje su EU, UN i Svjetska banka usvojili u prosincu 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2020. o Libanonu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 7. prosinca 2020. o Libanonu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetske banke o praćenju gospodarskog stanja u Libanonu (LEM – Lebanon Economic Monitor) od 1. lipnja 2021. te brzu procjenu štete i potreba u Bejrutu, koju je provela Grupa Svjetske banke u suradnji s Europskom unijom i Ujedinjenim narodima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetske banke o praćenju gospodarskog stanja u Libanonu (LEM – Lebanon Economic Monitor) od 1. lipnja 2021. te brzu procjenu štete i potreba u Bejrutu, koju je provela Grupa Svjetske banke u suradnji s Europskom unijom i Ujedinjenim narodima,

| — | uzimajući u obzir izjave i napomene potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella od 19. lipnja 2021. tijekom njegova posjeta toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave i napomene potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella od 19. lipnja 2021. tijekom njegova posjeta toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Borrella od 16. srpnja 2021. o odstupanju mandatara za sastav vlade Saada Haririja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Borrella od 16. srpnja 2021. o odstupanju mandatara za sastav vlade Saada Haririja,

| — | uzimajući u obzir poziv predsjednika Odbora za vanjske poslove Davida McAllistera i predsjednice Izaslanstva za odnose sa zemljama Mašreka Isabel Santos od 16. srpnja 2021. da libanonsko političko vodstvo pronađe izlaz iz stagnacije nakon što mandatar za sastav vlade odstupi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir poziv predsjednika Odbora za vanjske poslove Davida McAllistera i predsjednice Izaslanstva za odnose sa zemljama Mašreka Isabel Santos od 16. srpnja 2021. da libanonsko političko vodstvo pronađe izlaz iz stagnacije nakon što mandatar za sastav vlade odstupi,

| — | uzimajući u obzir UNICEF-ovo priopćenje za medije od 23. srpnja 2021. naslovljeno „Libanon: Javni vodoopskrbni sustav na rubu propasti, upozorava UNICEF”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UNICEF-ovo priopćenje za medije od 23. srpnja 2021. naslovljeno „Libanon: Javni vodoopskrbni sustav na rubu propasti, upozorava UNICEF”,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 26. srpnja 2021. o procesu sastavljanja vlade, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) od 26. srpnja 2021. o procesu sastavljanja vlade,

| — | uzimajući u obzir izjavu supredsjednika drugog sastanka savjetodavne skupine u sklopu 3RF-a od 28. srpnja 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu supredsjednika drugog sastanka savjetodavne skupine u sklopu 3RF-a od 28. srpnja 2021.,

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/1277 od 30. srpnja 2021. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libanonu (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (ZVSP) 2021/1277 od 30. srpnja 2021. o mjerama ograničavanja s obzirom na stanje u Libanonu (4),

| — | uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Borrella od 3. kolovoza 2021. o prvoj godišnjici eksplozije luke u Bejrutu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Borrella od 3. kolovoza 2021. o prvoj godišnjici eksplozije luke u Bejrutu,

| — | uzimajući u obzir Konferenciju za potporu stanovništvu Libanona, održanu 4. kolovoza 2021. putem videokonferencije, i izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Borrella tijekom te konferencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konferenciju za potporu stanovništvu Libanona, održanu 4. kolovoza 2021. putem videokonferencije, i izjavu potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika Borrella tijekom te konferencije,

| — | uzimajući u obzir pismo glavnog tajnika UN-a predsjedniku Vijeća sigurnosti UN-a od 4. kolovoza 2021. o produljenju mandata privremenih snaga UN-a u Libanonu (UNIFIL), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo glavnog tajnika UN-a predsjedniku Vijeća sigurnosti UN-a od 4. kolovoza 2021. o produljenju mandata privremenih snaga UN-a u Libanonu (UNIFIL),

| — | uzimajući u obzir izjavu predsjednika Europskog vijeća od 4. kolovoza 2021. na trećoj Međunarodnoj konferenciji za potporu libanonskom narodu, održanoj na zajednički poziv glavnog tajnika UN-a i predsjednika Francuske Republike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu predsjednika Europskog vijeća od 4. kolovoza 2021. na trećoj Međunarodnoj konferenciji za potporu libanonskom narodu, održanoj na zajednički poziv glavnog tajnika UN-a i predsjednika Francuske Republike,

| — | uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice ESVD-a od 7. kolovoza 2021. u kojoj se osuđuje ispaljivanje raketa iz južnog Libanona, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glasnogovornice ESVD-a od 7. kolovoza 2021. u kojoj se osuđuje ispaljivanje raketa iz južnog Libanona,

| — | uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a Antónija Guterresa od 26. kolovoza 2021. o pogoršanju socioekonomske situacije u Libanonu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu glavnog tajnika UN-a Antónija Guterresa od 26. kolovoza 2021. o pogoršanju socioekonomske situacije u Libanonu,

| — | uzimajući u obzir Odluku br. 1/2016 Vijeća za pridruživanje EU-a i Libanona od 11. studenoga 2016. o utvrđivanju prioriteta partnerstva između EU-a i Libanona te Prijedlog odluke Vijeća o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanog Euromediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, u pogledu produljenja Prioriteta partnerstva EU-Libanon dok EU i Libanon ne donesu nove ažurirane zajedničke dokumente (COM(2021)0406), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku br. 1/2016 Vijeća za pridruživanje EU-a i Libanona od 11. studenoga 2016. o utvrđivanju prioriteta partnerstva između EU-a i Libanona te Prijedlog odluke Vijeća o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u okviru Vijeća za pridruživanje osnovanog Euromediteranskim sporazumom o pridruživanju između Europske zajednice i njezinih država članica, s jedne strane, i Libanonske Republike, s druge strane, u pogledu produljenja Prioriteta partnerstva EU-Libanon dok EU i Libanon ne donesu nove ažurirane zajedničke dokumente (COM(2021)0406),

| — | uzimajući u obzir incidente iz kolovoza i rujna 2019., od 14. travnja 2020., 17. travnja 2020., 27. srpnja 2020., iz svibnja 2021., od 20. srpnja 2021. i od 4. do 6. kolovoza 2021. koji su se dogodili preko plave linije razgraničenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir incidente iz kolovoza i rujna 2019., od 14. travnja 2020., 17. travnja 2020., 27. srpnja 2020., iz svibnja 2021., od 20. srpnja 2021. i od 4. do 6. kolovoza 2021. koji su se dogodili preko plave linije razgraničenja,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju od 9. veljače 2021. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – novi program za Mediteran” (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju od 9. veljače 2021. naslovljenu „Obnovljeno partnerstvo s južnim susjedstvom – novi program za Mediteran” (JOIN(2021)0002),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima iz 1948.,

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavke 2. i 4. Poslovnika,

| A. | budući da je trenutačno stanje u Libanonu iznimno uznemiravajuće i duboko zabrinjavajuće zbog političke, gospodarske, socijalne, financijske i zdravstvene krize te zbog kolapsa institucija; budući da je Libanon blizak i važan partner Europske unije; budući da se to partnerstvo temelji na zajedničkim interesima, dugotrajnim povijesnim i kulturnim vezama, redovitom političkom i socijalnom dijalogu te opsežnim međuljudskim kontaktima; |
| --- | --- |

A.

budući da je trenutačno stanje u Libanonu iznimno uznemiravajuće i duboko zabrinjavajuće zbog političke, gospodarske, socijalne, financijske i zdravstvene krize te zbog kolapsa institucija; budući da je Libanon blizak i važan partner Europske unije; budući da se to partnerstvo temelji na zajedničkim interesima, dugotrajnim povijesnim i kulturnim vezama, redovitom političkom i socijalnom dijalogu te opsežnim međuljudskim kontaktima;

| B. | budući da Libanon ima dinamično civilno društvo i da se brojni aktivisti, vođe zajednice, akademici, umjetnici i skupine mladih mobiliziraju te pozivaju na hitne reforme; |
| --- | --- |

B.

budući da Libanon ima dinamično civilno društvo i da se brojni aktivisti, vođe zajednice, akademici, umjetnici i skupine mladih mobiliziraju te pozivaju na hitne reforme;

| C. | budući da je stanje u Libanonu bilo kritično i da je dovelo do financijske krize krajem 2019.; budući da su se već 17. listopada 2019. održali masovni prosvjedi, takozvana libanonska oktobarska revolucija, na kojima su se tražila socijalna i gospodarska prava, odgovornost, kraj korupcije i ostavka svih političkih predstavnika; budući da je 29. listopada 2019. bivši libanonski premijer Saad Hariri najavio ostavku vlade; |
| --- | --- |

C.

budući da je stanje u Libanonu bilo kritično i da je dovelo do financijske krize krajem 2019.; budući da su se već 17. listopada 2019. održali masovni prosvjedi, takozvana libanonska oktobarska revolucija, na kojima su se tražila socijalna i gospodarska prava, odgovornost, kraj korupcije i ostavka svih političkih predstavnika; budući da je 29. listopada 2019. bivši libanonski premijer Saad Hariri najavio ostavku vlade;

| D. | budući da je 4. kolovoza 2020. uslijed razorne eksplozije velike količine amonijevog nitrata u bejrutskoj luci smrtno stradalo više od 200 osoba, ranjeno njih više od 6 500 te je oštećeno više od 74 000 domova, što je imalo izravne posljedice na 300 000 ljudi; budući da je nakon toga bivši premijer Hassan Diab podnio ostavku; budući da godinu dana nakon eksplozije još uvijek nije završena istraga o uzrocima eksplozije, ponajprije zbog korupcije, a odgovorne osobe nisu identificirane niti privedene pravdi; budući da se u izvješću organizacije Human Rights Watch objavljenom 3. kolovoza 2021. iznose dokazi o upletenosti dužnosnika u eksploziju; budući da je 4. kolovoza 2021. u Bejrutu ponovno održan masovni ulični prosvjed na kojem se zahtijevalo preuzimanje odgovornosti za eksploziju u luci; budući da službeni dokumenti koji su procurili u javnost ukazuju na to da su libanonska carinska, vojna i sigurnosna tijela, kao i pravosuđe, upozoravali uzastopne vlade na opasnu zalihu eksplozivnih kemikalija u bejrutskoj luci, i to barem 10 puta tijekom šest godina, no ništa nije poduzeto; budući da su ključne političke ličnosti Libanona ometale lokalnu istragu o eksploziji koja je uslijedila, pri čemu su vlasti razriješile dužnosti prvog istražnog suca nakon što je pozvao političke ličnosti na ispitivanje te odbacile zahtjeve drugog istražnog suca za ukidanje imuniteta osumnjičenim zastupnicima u parlamentu i za ispitivanje viših pripadnika sigurnosnih snaga; |
| --- | --- |

D.

budući da je 4. kolovoza 2020. uslijed razorne eksplozije velike količine amonijevog nitrata u bejrutskoj luci smrtno stradalo više od 200 osoba, ranjeno njih više od 6 500 te je oštećeno više od 74 000 domova, što je imalo izravne posljedice na 300 000 ljudi; budući da je nakon toga bivši premijer Hassan Diab podnio ostavku; budući da godinu dana nakon eksplozije još uvijek nije završena istraga o uzrocima eksplozije, ponajprije zbog korupcije, a odgovorne osobe nisu identificirane niti privedene pravdi; budući da se u izvješću organizacije Human Rights Watch objavljenom 3. kolovoza 2021. iznose dokazi o upletenosti dužnosnika u eksploziju; budući da je 4. kolovoza 2021. u Bejrutu ponovno održan masovni ulični prosvjed na kojem se zahtijevalo preuzimanje odgovornosti za eksploziju u luci; budući da službeni dokumenti koji su procurili u javnost ukazuju na to da su libanonska carinska, vojna i sigurnosna tijela, kao i pravosuđe, upozoravali uzastopne vlade na opasnu zalihu eksplozivnih kemikalija u bejrutskoj luci, i to barem 10 puta tijekom šest godina, no ništa nije poduzeto; budući da su ključne političke ličnosti Libanona ometale lokalnu istragu o eksploziji koja je uslijedila, pri čemu su vlasti razriješile dužnosti prvog istražnog suca nakon što je pozvao političke ličnosti na ispitivanje te odbacile zahtjeve drugog istražnog suca za ukidanje imuniteta osumnjičenim zastupnicima u parlamentu i za ispitivanje viših pripadnika sigurnosnih snaga;

| E. | budući da je korupcija jedan od ključnih izazova koji koči razvoj i napredak Libanona te produbljuje otuđenost od političkog sustava i i nepovjerenje u njega; budući da je korupcija raširena i prožima sve razine društva, što se odražava u ukupnim i prosječnim rezultatima zemlje u većini područja upravljanja; budući da Nacionalna institucija za borbu protiv korupcije još nije operativna jer se čeka imenovanje njezinih povjerenika; |
| --- | --- |

E.

budući da je korupcija jedan od ključnih izazova koji koči razvoj i napredak Libanona te produbljuje otuđenost od političkog sustava i i nepovjerenje u njega; budući da je korupcija raširena i prožima sve razine društva, što se odražava u ukupnim i prosječnim rezultatima zemlje u većini područja upravljanja; budući da Nacionalna institucija za borbu protiv korupcije još nije operativna jer se čeka imenovanje njezinih povjerenika;

| F. | budući da je Libanon 10. rujna 2021. konačno formirao vladu nakon tri mandatara za sastavljanje vlade, Mustaphe Adiba, Saada Haririja i Najiba Mikatija; budući da će nova vlada hitno morati donijeti neophodan i sveobuhvatan paket politika za reforme kako bi se Libanon odupro korupciji i očuvao svoju stabilnost, jedinstvo, suverenost, političku neovisnost i teritorijalnu cjelovitost; |
| --- | --- |

F.

budući da je Libanon 10. rujna 2021. konačno formirao vladu nakon tri mandatara za sastavljanje vlade, Mustaphe Adiba, Saada Haririja i Najiba Mikatija; budući da će nova vlada hitno morati donijeti neophodan i sveobuhvatan paket politika za reforme kako bi se Libanon odupro korupciji i očuvao svoju stabilnost, jedinstvo, suverenost, političku neovisnost i teritorijalnu cjelovitost;

| G. | budući da su općinski, parlamentarni i predsjednički izbori u Libanonu zakazani za svibanj 2022. i listopad 2022.; budući da je ključno da svi politički čelnici poštuju izborni kalendar za 2022. te da zajamče održavanje uključivih, transparentnih i poštenih izbora s jednakim pristupom predizbornim kampanjama za sve i pristupom glasovanju za sve libanonske građane, uključujući one koji borave izvan zemlje, što im je i omogućeno zadnjim izbornim zakonom donesenim 2017. te kako je i predviđeno libanonskim ustavom; budući da Povjerenstvu za nadzor izbora nedostaju sredstva potrebna za izvršavanje njegova mandata, što izaziva zabrinutost u pogledu transparentnosti i pravednosti kampanje i izbora zakazanih za sljedeću godinu; |
| --- | --- |

G.

budući da su općinski, parlamentarni i predsjednički izbori u Libanonu zakazani za svibanj 2022. i listopad 2022.; budući da je ključno da svi politički čelnici poštuju izborni kalendar za 2022. te da zajamče održavanje uključivih, transparentnih i poštenih izbora s jednakim pristupom predizbornim kampanjama za sve i pristupom glasovanju za sve libanonske građane, uključujući one koji borave izvan zemlje, što im je i omogućeno zadnjim izbornim zakonom donesenim 2017. te kako je i predviđeno libanonskim ustavom; budući da Povjerenstvu za nadzor izbora nedostaju sredstva potrebna za izvršavanje njegova mandata, što izaziva zabrinutost u pogledu transparentnosti i pravednosti kampanje i izbora zakazanih za sljedeću godinu;

| H. | budući da je EU odmah nakon masovne eksplozije zajedno sa Svjetskom bankom i UN-om proveo brzu procjenu štete i potreba kako bi procijenio učinak na stanovništvo, materijalnu imovinu, infrastrukturu i pružanje usluga; budući da procjene uključuju od 3,8 do 4,6 milijardi USD štete za sektore stanovanja i kulture koji su najviše pogođeni, gubitke od 2,9 do 3,5 milijardi USD, pri čemu je najteže pogođen sektor stanovanja, a slijede promet i kultura, te prioritetne potrebe za oporavkom i obnovom od 1,8 do 2,0 milijarde USD, pri čemu su najveće potrebe u sektoru prijevoza, a slijede kultura i stanovanje; budući da je glavni rezultat procjene bio uspostava Okvira za reformu, oporavak i obnovu (3RF), kojim zajednički upravlja libanonska vlada; budući da nije ostvaren napredak u provođenju reformi u okviru 3RF-a zbog višemjesečnog zastoja u formiranju vlade; budući da je u svibnju 2021. glavni libanonski proizvođač električne energije Electricité du Liban objavio da više nema dovoljno novca za kupnju goriva; budući da se Libanon obratio nekolicini zemalja kako bi pokušao ispuniti svoje neposredne energetske potrebe; |
| --- | --- |

H.

budući da je EU odmah nakon masovne eksplozije zajedno sa Svjetskom bankom i UN-om proveo brzu procjenu štete i potreba kako bi procijenio učinak na stanovništvo, materijalnu imovinu, infrastrukturu i pružanje usluga; budući da procjene uključuju od 3,8 do 4,6 milijardi USD štete za sektore stanovanja i kulture koji su najviše pogođeni, gubitke od 2,9 do 3,5 milijardi USD, pri čemu je najteže pogođen sektor stanovanja, a slijede promet i kultura, te prioritetne potrebe za oporavkom i obnovom od 1,8 do 2,0 milijarde USD, pri čemu su najveće potrebe u sektoru prijevoza, a slijede kultura i stanovanje; budući da je glavni rezultat procjene bio uspostava Okvira za reformu, oporavak i obnovu (3RF), kojim zajednički upravlja libanonska vlada; budući da nije ostvaren napredak u provođenju reformi u okviru 3RF-a zbog višemjesečnog zastoja u formiranju vlade; budući da je u svibnju 2021. glavni libanonski proizvođač električne energije Electricité du Liban objavio da više nema dovoljno novca za kupnju goriva; budući da se Libanon obratio nekolicini zemalja kako bi pokušao ispuniti svoje neposredne energetske potrebe;

| I. | budući da, unatoč suspenziji zakona o bankarskoj tajni, nije ostvaren napredak u području forenzičke revizije Središnje banke; budući da je, nakon izvješća švicarske istrage u vezi s transakcijama u kojima su navodno sudjelovali guverner Središnje banke, Riad Salameh, i njegov brat, libanonski javni tužitelj pokrenuo istragu, a francuski tužitelji pokrenuli su preliminarnu istragu o optužbama za pranje novca koje se tiču Salameha; budući da guverner Središnje banke odbija sve optužbe; |
| --- | --- |

I.

budući da, unatoč suspenziji zakona o bankarskoj tajni, nije ostvaren napredak u području forenzičke revizije Središnje banke; budući da je, nakon izvješća švicarske istrage u vezi s transakcijama u kojima su navodno sudjelovali guverner Središnje banke, Riad Salameh, i njegov brat, libanonski javni tužitelj pokrenuo istragu, a francuski tužitelji pokrenuli su preliminarnu istragu o optužbama za pranje novca koje se tiču Salameha; budući da guverner Središnje banke odbija sve optužbe;

| J. | budući da je EU predano podržavao stabilnost i jedinstvo te zemlje pružanjem gospodarske pomoći; budući da je EU pružio znatnu pomoć u uklanjanju neposrednih posljedica i ispunjavanju potreba nakon eksplozije; budući da je mobilizirao 33 milijuna EUR za hitne potrebe i više od 250 spasilaca iz država članica EU-a; budući da je samo 2021. EU Libanonu pružio humanitarnu pomoć u iznosu od 55,5 milijuna EUR; budući da je tijekom ljeta 2021. oslobođeno dodatnih 5,5 milijuna EUR za potporu odgovora Libanona na bolest COVID-19; budući da su EU i njegove države članice od 2011. mobilizirali 24,0 milijardi EUR; |
| --- | --- |

J.

budući da je EU predano podržavao stabilnost i jedinstvo te zemlje pružanjem gospodarske pomoći; budući da je EU pružio znatnu pomoć u uklanjanju neposrednih posljedica i ispunjavanju potreba nakon eksplozije; budući da je mobilizirao 33 milijuna EUR za hitne potrebe i više od 250 spasilaca iz država članica EU-a; budući da je samo 2021. EU Libanonu pružio humanitarnu pomoć u iznosu od 55,5 milijuna EUR; budući da je tijekom ljeta 2021. oslobođeno dodatnih 5,5 milijuna EUR za potporu odgovora Libanona na bolest COVID-19; budući da su EU i njegove države članice od 2011. mobilizirali 24,0 milijardi EUR;

| K. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala već postojeću i raširenu krizu u Libanonu, pri čemu je na svim razinama društva raširena korupcija; budući da su pogođene i ugrožene i neugrožene skupine; budući da je od početka pandemije u Libanonu zabilježeno više od 610 000 slučajeva zaraze koronavirusom i 8 150 smrtnih slučajeva; budući da je materijalna šteta na stambenim objektima uzrokovana eksplozijom bila najveća u četvrtima Gemmayze Ashrafiedh, Mar Mikhael i Rmeil Medawar te da bi manjak alternativnog smještaja za osobe čiji su domovi uništeni mogao utjecati na povijesnu društvenu strukturu, ustroj i koheziju Libanona; |
| --- | --- |

K.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 pogoršala već postojeću i raširenu krizu u Libanonu, pri čemu je na svim razinama društva raširena korupcija; budući da su pogođene i ugrožene i neugrožene skupine; budući da je od početka pandemije u Libanonu zabilježeno više od 610 000 slučajeva zaraze koronavirusom i 8 150 smrtnih slučajeva; budući da je materijalna šteta na stambenim objektima uzrokovana eksplozijom bila najveća u četvrtima Gemmayze Ashrafiedh, Mar Mikhael i Rmeil Medawar te da bi manjak alternativnog smještaja za osobe čiji su domovi uništeni mogao utjecati na povijesnu društvenu strukturu, ustroj i koheziju Libanona;

| L. | budući da je Odlukom Vijeća od 30. srpnja 2021. uspostavljen okvir za ciljane sankcije protiv osoba i subjekata odgovornih za ugrožavanje demokracije ili vladavine prava u Libanonu; budući da te sankcije uključuju zabranu putovanja u EU i zamrzavanje imovine u slučaju trajnog ometanja formiranja vlade ili ozbiljnog ugrožavanja održavanja izbora, zbog ometanja ili ugrožavanja provedbe planova koje su odobrile libanonske vlasti i koje podupire EU kako bi se poboljšala odgovornost i dobro upravljanje, među ostalim u bankarskom i financijskom sektoru, ili u slučaju ozbiljnih financijskih povreda u vezi s javnim sredstvima, za djela obuhvaćena Konvencijom UN-a protiv korupcije ili za neovlašteni izvoz kapitala; |
| --- | --- |

L.

budući da je Odlukom Vijeća od 30. srpnja 2021. uspostavljen okvir za ciljane sankcije protiv osoba i subjekata odgovornih za ugrožavanje demokracije ili vladavine prava u Libanonu; budući da te sankcije uključuju zabranu putovanja u EU i zamrzavanje imovine u slučaju trajnog ometanja formiranja vlade ili ozbiljnog ugrožavanja održavanja izbora, zbog ometanja ili ugrožavanja provedbe planova koje su odobrile libanonske vlasti i koje podupire EU kako bi se poboljšala odgovornost i dobro upravljanje, među ostalim u bankarskom i financijskom sektoru, ili u slučaju ozbiljnih financijskih povreda u vezi s javnim sredstvima, za djela obuhvaćena Konvencijom UN-a protiv korupcije ili za neovlašteni izvoz kapitala;

| M. | budući da je Gospodarska i socijalna komisija UN-a za zapadnu Aziju utvrdila da je u razdoblju od 2019. do 2020. stupanj siromaštva već porastao s 28 % na 55 %; budući da se višedimenzionalna stopa siromaštva u Libanonu gotovo udvostručila, s 42 % u 2019. na 82 % u 2021., a ekstremno višedimenzionalno siromaštvo danas pogađa 34 % stanovništva; budući da je stopa nezaposlenosti porasla na više od 40 % radne snage i da sve veći udio kućanstava ima poteškoća u pristupu osnovnim uslugama kao što su hrana, voda i zdravstvena skrb; budući da je u svojem izvješću o praćenju gospodarskog stanja u Libanonu (Lebanon Economic Monitor) iz lipnja 2021. Svjetska banka izvijestila da se Libanon suočava s ozbiljnom i dugotrajnom gospodarskom depresijom, koja vjerojatno spada među najteža krizna razdoblja na svijetu od sredine devetnaestog stoljeća; |
| --- | --- |

M.

budući da je Gospodarska i socijalna komisija UN-a za zapadnu Aziju utvrdila da je u razdoblju od 2019. do 2020. stupanj siromaštva već porastao s 28 % na 55 %; budući da se višedimenzionalna stopa siromaštva u Libanonu gotovo udvostručila, s 42 % u 2019. na 82 % u 2021., a ekstremno višedimenzionalno siromaštvo danas pogađa 34 % stanovništva; budući da je stopa nezaposlenosti porasla na više od 40 % radne snage i da sve veći udio kućanstava ima poteškoća u pristupu osnovnim uslugama kao što su hrana, voda i zdravstvena skrb; budući da je u svojem izvješću o praćenju gospodarskog stanja u Libanonu (Lebanon Economic Monitor) iz lipnja 2021. Svjetska banka izvijestila da se Libanon suočava s ozbiljnom i dugotrajnom gospodarskom depresijom, koja vjerojatno spada među najteža krizna razdoblja na svijetu od sredine devetnaestog stoljeća;

| N. | budući da je rat u susjednoj Siriji nagnao mnoge da pobjegnu u Libanon, koji je prihvatio oko 1,5 milijuna sirijskih izbjeglica, uz otprilike 15 800 etiopskih, iračkih, sudanskih i drugih izbjeglica registriranih pri visokom povjereniku UN-a za izbjeglice (UNHCR) te oko 207 700 palestinskih izbjeglica; budući da prema Svjetskom programu za hranu, 2021. godine 22 % libanonskih državljana, 50 % izbjeglica iz Sirije i 33 % izbjeglica drugih nacionalnosti živi u uvjetima nesigurne opskrbe hranom; budući da je Libanon jedna od dvije zemlje na Bliskom istoku u kojoj se u okviru sustava kafale nalazi velik broj migranata zaposlenih u kućanstvu; budući da je od 2011. EU donirao 2,4 milijarde EUR za pomoć sirijskim i palestinskim izbjeglicama s pomoću raznih instrumenata kao što su Regionalni uzajamni fond EU-a za odgovor na krizu u Siriji i Europski instrument za susjedstvo (ENI); |
| --- | --- |

N.

budući da je rat u susjednoj Siriji nagnao mnoge da pobjegnu u Libanon, koji je prihvatio oko 1,5 milijuna sirijskih izbjeglica, uz otprilike 15 800 etiopskih, iračkih, sudanskih i drugih izbjeglica registriranih pri visokom povjereniku UN-a za izbjeglice (UNHCR) te oko 207 700 palestinskih izbjeglica; budući da prema Svjetskom programu za hranu, 2021. godine 22 % libanonskih državljana, 50 % izbjeglica iz Sirije i 33 % izbjeglica drugih nacionalnosti živi u uvjetima nesigurne opskrbe hranom; budući da je Libanon jedna od dvije zemlje na Bliskom istoku u kojoj se u okviru sustava kafale nalazi velik broj migranata zaposlenih u kućanstvu; budući da je od 2011. EU donirao 2,4 milijarde EUR za pomoć sirijskim i palestinskim izbjeglicama s pomoću raznih instrumenata kao što su Regionalni uzajamni fond EU-a za odgovor na krizu u Siriji i Europski instrument za susjedstvo (ENI);

| O. | budući da je libanonska vlada u travnju 2020. odobrila gospodarski plan i na temelju potrebnih reformi zatražila pomoć iz programa MMF-a; budući da su pregovori s MMF-om još u tijeku; budući da prema MMF-u Libanon hitno treba pokrenuti sveobuhvatne reforme kako bi se javne financije dovele u red, restrukturirao javni dug, obnovio bankarski sustav, proširila mreža socijalne sigurnosti, reformirala poduzeća u državnom vlasništvu i poboljšalo upravljanje; budući da je MMF dodijelio 860 milijuna USD posebnih prava vučenja kako bi se ojačale iscrpljene pričuve zemlje i pomoglo oko mnogih hitnih potreba; budući da je Financijski odbor libanonskog parlamenta odbacio vladin plan za sanaciju vlastitim sredstvima kojim bi se omogućilo očuvanje ušteđevine 98 % stanovništva jamčenjem imovine bankovnih računa s manje od 500 000 USD ušteđevine; budući da je Međunarodni monetarni fond (MMF) kao reakciju na kritiku zastupnika objavio tri izjave kojima se podupire plan koji je predložila vlada; budući da je parlamentarnim zastupnicima koji su odbacili plan oporavka posebno stalo do toga da očuvaju interese libanonskih banaka s obzirom na to da posjeduju dionice tih banaka ili su povezani s njihovim dioničarima; |
| --- | --- |

O.

budući da je libanonska vlada u travnju 2020. odobrila gospodarski plan i na temelju potrebnih reformi zatražila pomoć iz programa MMF-a; budući da su pregovori s MMF-om još u tijeku; budući da prema MMF-u Libanon hitno treba pokrenuti sveobuhvatne reforme kako bi se javne financije dovele u red, restrukturirao javni dug, obnovio bankarski sustav, proširila mreža socijalne sigurnosti, reformirala poduzeća u državnom vlasništvu i poboljšalo upravljanje; budući da je MMF dodijelio 860 milijuna USD posebnih prava vučenja kako bi se ojačale iscrpljene pričuve zemlje i pomoglo oko mnogih hitnih potreba; budući da je Financijski odbor libanonskog parlamenta odbacio vladin plan za sanaciju vlastitim sredstvima kojim bi se omogućilo očuvanje ušteđevine 98 % stanovništva jamčenjem imovine bankovnih računa s manje od 500 000 USD ušteđevine; budući da je Međunarodni monetarni fond (MMF) kao reakciju na kritiku zastupnika objavio tri izjave kojima se podupire plan koji je predložila vlada; budući da je parlamentarnim zastupnicima koji su odbacili plan oporavka posebno stalo do toga da očuvaju interese libanonskih banaka s obzirom na to da posjeduju dionice tih banaka ili su povezani s njihovim dioničarima;

| P. | budući da se članak 534. libanonskog Kaznenog zakona i dalje koristi za kazneni progon i uhićenje LGBTI osoba; budući da se u nekim dijelovima zemlje muškarci osumnjičeni za istospolne odnose redovito uhićuju i podvrgavaju ponižavajućem postupanju u policijskim postajama; |
| --- | --- |

P.

budući da se članak 534. libanonskog Kaznenog zakona i dalje koristi za kazneni progon i uhićenje LGBTI osoba; budući da se u nekim dijelovima zemlje muškarci osumnjičeni za istospolne odnose redovito uhićuju i podvrgavaju ponižavajućem postupanju u policijskim postajama;

| Q. | budući da je libanonski parlament 30. lipnja 2021. odobrio izniman zakon o kreditima u iznosu od 556 milijuna USD kako bi se financirao sustav kartičnih bonova kojim će se pružati novčana pomoć najugroženijim obiteljima, čime se zamijenio postojeći sustav subvencija; budući da bi se pri uvođenju kartičnih bonova trebalo poštovati načelo nediskriminacije; |
| --- | --- |

Q.

budući da je libanonski parlament 30. lipnja 2021. odobrio izniman zakon o kreditima u iznosu od 556 milijuna USD kako bi se financirao sustav kartičnih bonova kojim će se pružati novčana pomoć najugroženijim obiteljima, čime se zamijenio postojeći sustav subvencija; budući da bi se pri uvođenju kartičnih bonova trebalo poštovati načelo nediskriminacije;

| R. | budući da se Euro-mediteranski sporazum temelji na poštovanju demokratskih načela i temeljnih ljudskih prava, kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima, koja predstavlja ključni element tog sporazuma; |
| --- | --- |

R.

budući da se Euro-mediteranski sporazum temelji na poštovanju demokratskih načela i temeljnih ljudskih prava, kako je utvrđeno u Općoj deklaraciji o ljudskim pravima, koja predstavlja ključni element tog sporazuma;

| S. | budući da se najnovijom rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a o Libanonu, Rezolucijom 2591 (2021), jednoglasno donesenom 30. kolovoza 2021., mandat UNIFIL-a produljuje za još jednu godinu i podsjeća na potrebu za trajnim prekidom vatre u skladu s načelima i elementima navedenima u Rezoluciji 1701 (2006); |
| --- | --- |

S.

budući da se najnovijom rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a o Libanonu, Rezolucijom 2591 (2021), jednoglasno donesenom 30. kolovoza 2021., mandat UNIFIL-a produljuje za još jednu godinu i podsjeća na potrebu za trajnim prekidom vatre u skladu s načelima i elementima navedenima u Rezoluciji 1701 (2006);

| T. | budući da je neutralnost Libanona ključna za njegovu buduću stabilnost; budući da je stabilan, potpuno suveren, ujedinjen i demokratski Libanon od ključne važnosti za stabilnost, sigurnost i miran razvoj cijelog Bliskog istoka; budući da nedavno formirana vlada i njezini ministri moraju postići političku neovisnost i odupirati se svakom vanjskom uplitanju zemalja iz susjedstva Libanona ili šire; budući da su vanjska uplitanja štetna za razvoj i stabilnost Libanona; budući da Hezbolah i dalje kontrolira ključna ministarstva u libanonskoj vladi; budući da je Hezbolah uvršten na popis terorističkih organizacija u nekoliko država članica EU-a; budući da je Hezbolah iznova pokazao svoju snažnu ideološku privrženost Iranu, čime se destabilizira libanonsku vladu i potkopava njezinu prijeko potrebnu koheziju; |
| --- | --- |

T.

budući da je neutralnost Libanona ključna za njegovu buduću stabilnost; budući da je stabilan, potpuno suveren, ujedinjen i demokratski Libanon od ključne važnosti za stabilnost, sigurnost i miran razvoj cijelog Bliskog istoka; budući da nedavno formirana vlada i njezini ministri moraju postići političku neovisnost i odupirati se svakom vanjskom uplitanju zemalja iz susjedstva Libanona ili šire; budući da su vanjska uplitanja štetna za razvoj i stabilnost Libanona; budući da Hezbolah i dalje kontrolira ključna ministarstva u libanonskoj vladi; budući da je Hezbolah uvršten na popis terorističkih organizacija u nekoliko država članica EU-a; budući da je Hezbolah iznova pokazao svoju snažnu ideološku privrženost Iranu, čime se destabilizira libanonsku vladu i potkopava njezinu prijeko potrebnu koheziju;

| 1. | smatra da je trenutačno stanje u Libanonu katastrofa izazvana ljudskim djelovanjem za koju je odgovorna nekolicina muškaraca iz redova vladajuće političke klase; prima na znanje nedavno formiranje vlade nakon 13 mjeseci političkog zastoja; žali zbog činjenice da se u sastavu nove vlade nalazi samo jedna žena; snažno potiče libanonske čelnike da održe svoja obećanja i da djeluju kao funkcionalna vlada vođena misijom, koja je vjerodostojna i odgovorna te koja ostavlja parlamentarne podjele na stranu i koja je slobodna od stranog utjecaja; smatra da provedba odgovornosti, održavanje slobodnih i poštenih izbora te pružanje osnovnih javnih usluga moraju biti važniji od osobnih interesa libanonske političke elite; podsjeća da se izbori u svibnju 2022. ni u kojem slučaju ne smiju odgađati, s obzirom na politički zastoj i sve veću disfunkciju državnih institucija, te da se njima moraju poštovati međunarodni demokratski standardi slobode, pravednosti i transparentnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva libanonske vlasti da zatraže od potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika da nekoliko mjeseci prije izbora pošalje misiju za promatranje izbora ili, alternativno, misiju izbornih stručnjaka ako se to smatra potrebnim; poziva novu libanonsku vladu da u potpunosti provede preporuke koje proizlaze iz misije EU-a za promatranje izbora 2018.; potiče Komisiju i države članice da pruže svu tehničku i financijsku pomoć kako bi se izbori mogli održati u najboljim mogućim uvjetima i kako bi se zajamčila pravednost i transparentnost cijelog postupka; potiče novu libanonsku vladu da Povjerenstvu za nadzor izbora osigura sva potrebna sredstva, osoblje i opremu kako bi u potpunosti izvršilo svoj mandat; poziva na uspostavu međunarodne radne skupine za humanitarnu pomoć pod pokroviteljstvom UN-a za podršku provedbi humanitarne pomoći i nadzor upotrebe sredstava; podsjeća da su Ujedinjeni narodi razvili okvir za potporu ženama kao kandidatkinjama i glasačima, čime se promiče veće sudjelovanje žena u političkom procesu te poziva na potpuno uključivanje tog okvira u planove izborne reforme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva EU da Libanonu ponudi pokretanje sveobuhvatne savjetodavne misije EU-a za administraciju kako bi se riješio hitan problem u pogledu suzbijanja ubrzanog kolapsa javne uprave i osnovnih usluga; potiče novu vladu da brzo provede ključne upravne i gospodarske reforme kojima će se osigurati politički i gospodarski oporavak, uključujući vjerodostojnu regulaciju ključnih gospodarskih sektora, kao što je sektor električne energije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | podsjeća da je transparentna, neovisna, neutralna i učinkovita istraga o eksploziji u bejrutskoj luci prioritet i da se mora zajamčiti; potiče libanonske vlasti da poštuju sudske postupke i neovisnost pravosuđa te da doprinesu svim nastojanjima da se odgovorne osobe za odluke koje su dovele do eksplozije u luci u Bejrutu na odgovarajući način istraži i privede pravdi; poziva na neovisnu međunarodnu misiju za utvrđivanje činjenica u Libanonu kako bi se u okviru UN-a istražila eksplozija u Bejrutu; ustraje u tome da osobe koje se smatraju izravno ili neizravno odgovornima moraju odgovarati za izgubljene živote i štetu nanesenu libanonskom narodu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva Komisiju i države članice, s obzirom na teške uvjete na terenu, da pruže dodatnu humanitarnu pomoć, posebno pomoć u hrani te bolnički i farmaceutski materijal, te da osiguraju alternativne izvore energije, uključujući solarne ploče, za sve škole i bolnice, što bi se trebalo obaviti preko subjekata koji nisu javna tijela, kao što su poznate nevladine organizacije, organizacije civilnog društva i vjerske organizacije u Libanonu koje mogu provesti reforme; ustraje u tome da je potrebno uključiti lokalne organizacije civilnog društva u osmišljavanje, planiranje, koordinaciju, provedbu i evaluaciju programa za pomoć Libanonu; poziva Komisiju da utvrdi mehanizme za stratešku i fleksibilnu primjenu kriterija kojima će se organizacijama omogućiti brz pristup sredstvima kako bi se ispunile hitne potrebe, uz istodobno poštovanje Europskog konsenzusa o humanitarnoj pomoći i međunarodnog humanitarnog prava; naglašava potrebu za strogim nadzorom pomoći EU-a kako bi se zajamčilo da se ona pruža izravno onima kojima je potrebna; duboko žali zbog iznimno visoke razine lošeg upravljanja i nedostatka financijskog nadzora nad sredstvima koja su se dodjeljivala u prošlosti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva Komisiju i države članice EU-a da s novom libanonskom vladom konstruktivno surađuju u provedbi strukturnih i sektorskih reformi potrebnih za oslobađanje znatne makrofinancijske pomoći EU-a i za jačanje naših trgovinskih odnosa, pod uvjetom da se ostvari konkretan napredak u pogledu provedbe potrebnih reformi uključenih u Okvir za reformu, oporavak i obnovu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poziva libanonske vlasti da što prije nastave razgovore s MMF-om kako bi osobe u teškom položaju u Libanonu mogle osjetiti pozitivne posljedice reformi; apelira na libanonske vlasti da provedu prethodne obveze preuzete u kontekstu Gospodarske konferencije za razvoj kroz reforme s privatnim sektorom (CEDRE) iz travnja 2018., uz potporu Međunarodne skupine za potporu Libanonu i kako su se dogovorili svi libanonski politički vođe, što podrazumijeva smislene i temeljite gospodarske i upravljačke reforme, uključujući ponovnu uspostavu gospodarske stabilnosti i vjerodostojnosti financijskog sektora, jamčenje neovisnosti pravosuđa, jamčenje poštovanja ljudskih prava i vladavine prava te borbu protiv korupcije; poziva libanonske vlasti da pruže potporu najugroženijim zajednicama u Libanonu, među ostalim putem mreža socijalne sigurnosti; poziva libanonske vlasti da odobre proračun za 2021. i pripreme proračun za 2022., uključujući snažan program za socijalnu zaštitu, provodeći pritom program Mreže za hitnu socijalnu pomoć i Nacionalni program za suzbijanje siromaštva; potiče libanonske vlasti da osiguraju dostatnu proračunsku liniju za izbore 2022.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | naglašava da je Libanon zbog sveopće represije Asadova režima nad sirijskim narodnim ustankom 2011. primio najveći udio sirijskih izbjeglica na svijetu; ističe posebnu odgovornost sirijskog režima za nastavak te dramatične humanitarne situacije; podsjeća da su dostatno dugoročno financiranje i programiranje ključni za pružanje potpore interno raseljenim osobama i izbjeglicama izvan ciklusa humanitarnog programa kako bi se pronašla trajna rješenja za raseljene osobe; podsjeća na osjetljivost sirijskih i palestinskih izbjeglica u Libanonu i naglašava potrebu da se pruže odgovarajuća, predvidljiva i višeslojna sredstva za Agenciju UN-a za pomoć palestinskim izbjeglicama na Bliskom istoku (UNRWA) i druge aktere koji rade s izbjeglicama kako bi se osiguralo potpuno pružanje osnovnih usluga izbjegličkim zajednicama u zemlji; ističe potrebu za poboljšanjem suradnje i dijaloga s nevladinim organizacijama i drugim pružateljima usluga koji pomažu izbjeglicama u zemlji; |
| --- | --- |

8.

| 9. | potiče novu libanonsku vladu i predsjednika da poduzmu sve potrebne mjere za sprječavanje koruptivnih praksi, uključujući prijenos javnog kapitala i utaju poreza, da se pobrinu za potpunu neovisnost budućih članova Nacionalne institucije za borbu protiv korupcije, te da zatraže tehničku potporu međunarodne zajednice u okviru mehanizama UN-a i Konvencije UN-a protiv korupcije kako bi se zajamčila transparentnost i puna odgovornost prema libanonskom narodu; podsjeća da su EU, Svjetska banka i UN zatražili uspostavu neovisnog i transparentnog pravosuđa, donošenje modernog zakona o javnoj nabavi i strategije za borbu protiv korupcije te osuđuje izostanak djelovanja uzastopnih libanonskih vlada tijekom proteklih godina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava posebnu odgovornost Hezbolaha i drugih skupina u suzbijanju narodnog pokreta Libanona 2019. te u političkoj i gospodarskoj krizi Libanona; poziva sve vanjske sile da se suzdrže od miješanja u unutarnja libanonska pitanja i poziva na poštovanje njegove suverenosti i političke neovisnosti; potiče sve političke frakcije u vladi da stanu na kraj sektaštvu i provedu ključne reforme namijenjene svima koji žive u Libanonu, bez vjerske ili etničke diskriminacije; |
| --- | --- |

10.

| 11. | izražava duboku zabrinutost zbog stalnog nedostatka napretka prema trajnom prekidu vatre i drugih ključnih odredbi Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1701 (2006) s obzirom na najnovije trajne napetosti duž južne granice Libanona; ponovno potvrđuje svoju snažnu potporu teritorijalnoj cjelovitosti, suverenosti i političkoj neovisnosti Libanona, u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 2591 (2021); podsjeća na stajalište EU-a da se relevantne rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a 1559 (2005) i 1701 (2006) moraju u potpunosti poštovati; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva međunarodnu zajednicu da pruži potrebnu financijsku potporu kako bi se libanonskim oružanim snagama i snagama unutarnje sigurnosti omogućilo da ispune svoju ključnu ulogu u sprečavanju daljnjeg raspada državnih institucija, osiguravanju humanitarne pomoći i jamčenju sigurnosti i stabilnosti, poštujući pritom pravo na prosvjed i slobodu izražavanja; ponavlja da je odgovornost javnih službenika od ključne važnosti i osuđuje svako nasilje nad prosvjednicima; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva ESVD da u suradnji s državama članicama predloži popis odgovornih tijela u Libanonu; poziva na primjenu ciljanih sankcija unutar okvira koji je Vijeće usvojilo 30. srpnja 2021. za sve osobe ili subjekte koji ispunjavaju kriterije tog okvira; naglašava da je uvođenje ciljanih sankcija za ometanje ili ugrožavanje demokratskog političkog procesa i dalje opcija koja bi se mogla aktivirati ako odgovorni akteri u Libanonu nastave ometati reformu i borbu protiv korupcije; poziva sve države članice EU-a da bez iznimke i u potpunosti surađuju kad je riječ o novim ciljanim sankcijama EU-a protiv korumpiranih čelnika i osoba odgovornih za ugrožavanje demokracije i vladavine prava te s njima povezanih subjekata u Libanonu te da jačaju te sankcije; apelira na ESVD i Vijeće da hitno dodijele dostatna sredstva za učinkovit razvoj novog mehanizma; poziva države članice EU-a i njihove partnere, kao što su Ujedinjena Kraljevina i Švicarska, da surađuju u borbi protiv navodne zloupotrebe javnog novca od strane određenog broja libanonskih dužnosnika; predlaže da države članice u svojim nacionalnim jurisdikcijama pokrenu sudske postupke protiv vlasnika nezakonito stečenog kapitala koji se nalazi na njihovu državnom području te da promiču napore za povrat nezakonitih sredstava libanonskom stanovništvu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | podsjeća da Sporazum o pridruživanju između EU-a i Libanonske Republike predviđa politički dijalog između Parlamenta i novog libanonskog parlamenta na temelju uspostave političke suradnje između tih dviju institucija, koja može poslužiti kao dodatni okvir, ako to zatraže libanonske vlasti, kako bi se pružila potpora nedavno formiranoj vladi i prevladao problem institucionalne stagnacije; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na svoju snažnu potporu svim borcima za ljudska prava u Libanonu i njihovu radu; potiče civilno društvo te socijalne i gospodarske partnere da odigraju svoje uloge u nacionalnom dijalogu izražavanjem svojih težnji i iznošenjem prijedloga za mir, razvoj i budućnost zemlje, te pohvaljuje inicijative lokalnih zajednica i civilnog društva; iznimno je zabrinut zbog sve većeg iseljavanja libanonskog stanovništva i posljedičnog odljeva mozgova, što utječe na ljudske resurse nužne za obnovu i oporavak Libanona i njegov demokratski život; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva Libanon da osigura potrebnu zaštitu od prisilnog rada, kao što je utvrđeno nacionalnim radnim pravom i međunarodnim standardima ljudskih prava, uključujući temeljna načela i prava na radu, te Konvencijom Međunarodne organizacije rada (ILO) o radnicima u kućanstvu (br. 189 iz 2011.) kako bi se riješio problem iskorištavanja sustavom kafale; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ponovno ističe da u potpunosti podržava odlučnost EU-a da pomogne Libanonu u njegovu gospodarskom restrukturiranju i obnovi infrastrukture; poziva Komisiju da reformira dugoročne fondove i preoblikuje strategiju i plan oporavka Libanona u okviru prioriteta partnerstva EU-a i Libanona pod novim Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju Globalna Europa te da razmotri financiranje dodatnih potencijalnih partnera, unutar civilnog društva, posebno kako bi se pronašla hitna rješenja za oskudicu energije putem obnovljivih izvora energije, uključujući solarne ploče; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva na stavljanje izvan snage članka 534. libanonskog Kaznenog zakona i na ukidanje svih oblika pravnog i institucionalnog nasilja i progona LGBTI osoba; poziva na ukidanje drugih diskriminirajućih zakona, kao što su oni kojima se palestinskim izbjeglicama zabranjuje da uživaju ista prava kao i drugi strani rezidenti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju i države članice da povećaju svoju potporu libanonskoj kampanji cijepljenja, kojoj je potrebna međunarodna potpora, te da ublaže zdravstvenu krizu u Libanonu; poziva na pružanje potpore za plaće bolničkih djelatnika i kupnju paramedicinskih proizvoda; |
| --- | --- |

19.

| 20. | potvrđuje svoje snažno partnerstvo s Libanonom i njegovim narodom, utemeljeno na zajedničkim vrijednostima demokracije, pluralizma, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava; ponavlja svoju potporu odlučnosti EU-a da pomogne Libanonu u njegovu gospodarskom restrukturiranju; odaje poštovanje žrtvama eksplozije u bejrutskoj luci; ponovno potvrđuje svoju solidarnost i potporu libanonskom civilnom društvu, posebno novinarima i zviždačima; poziva Vijeće i Komisiju da nastave ulagati napore u podupiranje obnove i gospodarskog oporavka Libanona te da uspostave bližu suradnju s organizacijama civilnog društva u toj zemlji i osiguraju njihovo bolje financiranje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, glavnom tajniku UN-a, glavnom tajniku Arapske lige, predsjedniku Europsko-mediteranske parlamentarne skupštine, vladi i parlamentu Libanona. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  SL C 279 E, 19.11.2009., str. 69.

(2)  SL L 143, 30.5.2006., str. 2.

(3)  SL L 337, 21.12.2007., str. 111.

(4)  SL L 277 I, 2.8.2021., str. 16.

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/151 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/151

---

P9_TA(2021)0395

Sloboda medija i daljnje pogoršanje stanja vladavine prava u Poljskoj

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o slobodi medija i daljnjem pogoršanju stanja vladavine prava u Poljskoj (2021/2880(RSP))

(2022/C 117/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”),

| — | uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članak 49. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 49. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju o ljudskim pravima i relevantnu sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije („Sud”) i Europskog suda za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije („Sud”) i Europskog suda za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Obrazloženi prijedlog odluke Vijeća od 20. prosinca 2017. o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava, koji je izdan u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Obrazloženi prijedlog odluke Vijeća od 20. prosinca 2017. o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava, koji je izdan u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a (COM(2017)0835),

| — | uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga („Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama”) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu (EU) 2018/1808 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o izmjeni Direktive 2010/13/EU o koordinaciji određenih odredaba utvrđenih zakonima i drugim propisima u državama članicama o pružanju audiovizualnih medijskih usluga („Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama”) u pogledu promjenjivog stanja na tržištu (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (2) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (2) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o proglašenju EU-a prostorom slobode za osobe LGBTIQ (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o proglašenju EU-a prostorom slobode za osobe LGBTIQ (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o saslušanjima u tijeku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o saslušanjima u tijeku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 24. lipnja 2021. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o izradi smjernica za primjenu općeg režima uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. srpnja 2021. o izradi smjernica za primjenu općeg režima uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (10),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2021. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2021. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 20. srpnja 2021. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2021. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2021)0700),

| — | uzimajući u obzir pismo od 8. ožujka 2021. povjerenice Vijeća Europe za ljudska prava poljskom premijeru u pogledu dvaju prijedloga zakona o medijskom sektoru u Poljskoj (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pismo od 8. ožujka 2021. povjerenice Vijeća Europe za ljudska prava poljskom premijeru u pogledu dvaju prijedloga zakona o medijskom sektoru u Poljskoj (11),

| — | uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| A. | budući da se prema članku 2. UEU-a Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina; |
| --- | --- |

A.

budući da se prema članku 2. UEU-a Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina;

| B. | budući da, u skladu s člankom 47. Povelje, temeljno pravo na učinkovit pravni lijek zahtijeva pristup „neovisnom” sudu; budući da politički utjecaj ili kontrola pravosuđa i slične prepreke neovisnosti sudaca često rezultiraju nemogućnošću pravosuđa da ispuni svoju ulogu neovisne provjere proizvoljnog korištenja ovlasti od strane izvršne i zakonodavne vlasti; |
| --- | --- |

B.

budući da, u skladu s člankom 47. Povelje, temeljno pravo na učinkovit pravni lijek zahtijeva pristup „neovisnom” sudu; budući da politički utjecaj ili kontrola pravosuđa i slične prepreke neovisnosti sudaca često rezultiraju nemogućnošću pravosuđa da ispuni svoju ulogu neovisne provjere proizvoljnog korištenja ovlasti od strane izvršne i zakonodavne vlasti;

| C. | budući da je sloboda medija jedan od temelja i jamstava funkcionirajuće demokracije i vladavine prava; budući da su sloboda, pluralizam i neovisnost medija te sigurnost novinara ključne sastavnice prava na slobodu izražavanja i informacije te su presudni za demokratsko funkcioniranje EU-a i njegovih država članica; budući da bi javna tijela trebala usvojiti pravni i regulatorni okvir kojim se potiče razvoj slobodnih, neovisnih i pluralističkih medija; |
| --- | --- |

C.

budući da je sloboda medija jedan od temelja i jamstava funkcionirajuće demokracije i vladavine prava; budući da su sloboda, pluralizam i neovisnost medija te sigurnost novinara ključne sastavnice prava na slobodu izražavanja i informacije te su presudni za demokratsko funkcioniranje EU-a i njegovih država članica; budući da bi javna tijela trebala usvojiti pravni i regulatorni okvir kojim se potiče razvoj slobodnih, neovisnih i pluralističkih medija;

| D. | budući da Poljska, kao ni neke druge države članice, još uvijek nije provela sve zahtjeve iz Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (Direktiva (EU) 2018/1808), a posebno one koji se odnose na neovisnost nacionalnog regulatora medijskog tržišta; |
| --- | --- |

D.

budući da Poljska, kao ni neke druge države članice, još uvijek nije provela sve zahtjeve iz Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (Direktiva (EU) 2018/1808), a posebno one koji se odnose na neovisnost nacionalnog regulatora medijskog tržišta;

| E. | budući da je Europski audiovizualni opservatorij Vijeća Europe 2019. zaključio da pitanje neovisnosti poljskih regulatornih tijela za medije daje razloga za zabrinutost u pogledu provedbe postupaka imenovanja u Nacionalno vijeće za radio i televiziju (KRRiT) i njegove odgovornosti; budući da je taj opservatorij također zaključio da Nacionalno vijeće za medije „nema odgovarajuće zaštitne mjere za funkcionalnu neovisnost od političkih stranaka i vlade” (12); |
| --- | --- |

E.

budući da je Europski audiovizualni opservatorij Vijeća Europe 2019. zaključio da pitanje neovisnosti poljskih regulatornih tijela za medije daje razloga za zabrinutost u pogledu provedbe postupaka imenovanja u Nacionalno vijeće za radio i televiziju (KRRiT) i njegove odgovornosti; budući da je taj opservatorij također zaključio da Nacionalno vijeće za medije „nema odgovarajuće zaštitne mjere za funkcionalnu neovisnost od političkih stranaka i vlade” (12);

| F. | budući da je u veljači 2021. predložen projekt uvođenja poreza na oglašavanje koji je zatim povučen zbog snažne kritike njegova negativnog učinka na slobodu i pluralizam medija; budući da je 10. veljače 2021. oko 45 privatnih medijskih kuća u Poljskoj prekinulo rad na 24 sata, tijekom kojih su u znak prosvjeda protiv predloženog poreza na oglašavanje u medijima na crnim naslovnim stranicama prikazivani samo slogani, te da je oko 40 radiotelevizijskih kuća uputilo otvoreno pismo poljskim vlastima u kojem se navodi da bi novi porez oslabio medijske kuće koje posluju u Poljskoj, a neke prisilio i na prestanak rada, čime bi se njihovim gledateljima i slušateljima smanjila mogućnost izbora; |
| --- | --- |

F.

budući da je u veljači 2021. predložen projekt uvođenja poreza na oglašavanje koji je zatim povučen zbog snažne kritike njegova negativnog učinka na slobodu i pluralizam medija; budući da je 10. veljače 2021. oko 45 privatnih medijskih kuća u Poljskoj prekinulo rad na 24 sata, tijekom kojih su u znak prosvjeda protiv predloženog poreza na oglašavanje u medijima na crnim naslovnim stranicama prikazivani samo slogani, te da je oko 40 radiotelevizijskih kuća uputilo otvoreno pismo poljskim vlastima u kojem se navodi da bi novi porez oslabio medijske kuće koje posluju u Poljskoj, a neke prisilio i na prestanak rada, čime bi se njihovim gledateljima i slušateljima smanjila mogućnost izbora;

| G. | budući da je 11. kolovoza 2021. poljski Sejm glasovao za nacrt zakona kojim se predlaže da samo poduzeća koja su u većinskom vlasništvu subjekata iz Europskoga gospodarskog prostora mogu dobiti dozvolu za emitiranje; budući da je poljski Senat 9. rujna 2021. odbacio taj nacrt zakona, no da to ne znači kraj zakonodavnog postupka s obzirom na to da Sejm može poništiti odluku Senata; |
| --- | --- |

G.

budući da je 11. kolovoza 2021. poljski Sejm glasovao za nacrt zakona kojim se predlaže da samo poduzeća koja su u većinskom vlasništvu subjekata iz Europskoga gospodarskog prostora mogu dobiti dozvolu za emitiranje; budući da je poljski Senat 9. rujna 2021. odbacio taj nacrt zakona, no da to ne znači kraj zakonodavnog postupka s obzirom na to da Sejm može poništiti odluku Senata;

| H. | budući da bi se ovaj nacrt zakona izravno odnosio na televizijsku mrežu TVN24, koja je u vlasništvu grupacije Discovery sa sjedištem u SAD-u; budući da u Poljskoj još uvijek nije donesena odluka o produljenju dozvole za emitiranje TVN24, iako je ta medijska kuća produljenje zatražila u veljači 2020.; budući da bi poljsko Nacionalno vijeće za radio i televiziju (KRRiT) svoju odluku o novoj dozvoli za emitiranje trebalo donijeti prije isteka važeće dozvole, odnosno do 26. rujna 2021.; |
| --- | --- |

H.

budući da bi se ovaj nacrt zakona izravno odnosio na televizijsku mrežu TVN24, koja je u vlasništvu grupacije Discovery sa sjedištem u SAD-u; budući da u Poljskoj još uvijek nije donesena odluka o produljenju dozvole za emitiranje TVN24, iako je ta medijska kuća produljenje zatražila u veljači 2020.; budući da bi poljsko Nacionalno vijeće za radio i televiziju (KRRiT) svoju odluku o novoj dozvoli za emitiranje trebalo donijeti prije isteka važeće dozvole, odnosno do 26. rujna 2021.;

| I. | budući da je grupacija Discovery, s obzir na nedjelovanje KRRiT-a, dozvolu za emitiranje svojeg televizijskog kanala TVN24 zatražila i dobila od nizozemskog nadležnog tijela; |
| --- | --- |

I.

budući da je grupacija Discovery, s obzir na nedjelovanje KRRiT-a, dozvolu za emitiranje svojeg televizijskog kanala TVN24 zatražila i dobila od nizozemskog nadležnog tijela;

| J. | budući da je u Svjetskom indeksu slobode medija Reportera bez granica Poljska 2021. zauzela 64. mjesto, što je njezin najlošiji rezultat ikada i pad s 18. mjesta 2015.; |
| --- | --- |

J.

budući da je u Svjetskom indeksu slobode medija Reportera bez granica Poljska 2021. zauzela 64. mjesto, što je njezin najlošiji rezultat ikada i pad s 18. mjesta 2015.;

| K. | budući da je Europski sud za ljudska prava 7. svibnja 2021. presudio da činjenica da su vlasti imenovale jednog od sudaca koji je bio član sudskog vijeća Ustavnog suda u predmetu društva koje je podnijelo tužbu znači da sudsko vijeće koje je vodilo predmet nije bilo „zakonom ustanovljen sud” te da je time prekršeno „pravo na pošteno suđenje” podnositelja tužbe (13); |
| --- | --- |

K.

budući da je Europski sud za ljudska prava 7. svibnja 2021. presudio da činjenica da su vlasti imenovale jednog od sudaca koji je bio član sudskog vijeća Ustavnog suda u predmetu društva koje je podnijelo tužbu znači da sudsko vijeće koje je vodilo predmet nije bilo „zakonom ustanovljen sud” te da je time prekršeno „pravo na pošteno suđenje” podnositelja tužbe (13);

| L. | budući da je Sud Europske unije 2. ožujka 2021. presudio da uzastopne izmjene Zakona o Državnom sudbenom vijeću, kojima je ukinut djelotvoran sudski nadzor odluka tog vijeća o podnošenju prijedloga za imenovanje kandidata za suce Vrhovnog predsjedniku države, mogu povrijediti pravo EU-a (14); |
| --- | --- |

L.

budući da je Sud Europske unije 2. ožujka 2021. presudio da uzastopne izmjene Zakona o Državnom sudbenom vijeću, kojima je ukinut djelotvoran sudski nadzor odluka tog vijeća o podnošenju prijedloga za imenovanje kandidata za suce Vrhovnog predsjedniku države, mogu povrijediti pravo EU-a (14);

| M. | budući da je 29. ožujka 2021. poljski premijer pred široko osporavanim i nelegitimnim „Ustavnim sudom” podnio zahtjev da se razmotri jesu li odredbe UEU-a koje se odnose na nadređenost prava EU-a i djelotvornu sudsku zaštitu u skladu s poljskim Ustavom (15); |
| --- | --- |

M.

budući da je 29. ožujka 2021. poljski premijer pred široko osporavanim i nelegitimnim „Ustavnim sudom” podnio zahtjev da se razmotri jesu li odredbe UEU-a koje se odnose na nadređenost prava EU-a i djelotvornu sudsku zaštitu u skladu s poljskim Ustavom (15);

| N. | budući da je rješenjem od 14. srpnja 2021. Sud Europske unije odobrio privremene mjere koje je Komisija zatražila u skladu s člankom 279. UFEU-a, a koje se odnose na funkcioniranje Stegovnog vijeća poljskog Vrhovnog suda i suspenziju daljnjih odredbi poljskog prava koje utječu na neovisnost pravosuđa (16); |
| --- | --- |

N.

budući da je rješenjem od 14. srpnja 2021. Sud Europske unije odobrio privremene mjere koje je Komisija zatražila u skladu s člankom 279. UFEU-a, a koje se odnose na funkcioniranje Stegovnog vijeća poljskog Vrhovnog suda i suspenziju daljnjih odredbi poljskog prava koje utječu na neovisnost pravosuđa (16);

| O. | budući da je nelegitimni poljski „Ustavni sud”14. srpnja 2021. presudio da privremena rješenja Suda Europske unije o strukturi sudova u Poljskoj nisu u skladu s poljskim Ustavom (17); |
| --- | --- |

O.

budući da je nelegitimni poljski „Ustavni sud”14. srpnja 2021. presudio da privremena rješenja Suda Europske unije o strukturi sudova u Poljskoj nisu u skladu s poljskim Ustavom (17);

| P. | budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi u predmetu C-791/19 (18)15. srpnja 2021. presudio da stegovni postupci protiv sudaca u Poljskoj nisu u skladu s pravom EU-a; |
| --- | --- |

P.

budući da je Sud Europske unije u svojoj presudi u predmetu C-791/19 (18)15. srpnja 2021. presudio da stegovni postupci protiv sudaca u Poljskoj nisu u skladu s pravom EU-a;

| Q. | budući da je 20. srpnja 2021. Komisija Poljskoj poslala pismo o svim mjerama koje su poduzete ili se trebaju poduzeti kako bi se u potpunosti uskladila s rješenjem Suda i o svim mjerama potrebnima za potpuno izvršenje presude; budući da su poljske vlasti Komisiji odgovorile 16. kolovoza 2021.; |
| --- | --- |

Q.

budući da je 20. srpnja 2021. Komisija Poljskoj poslala pismo o svim mjerama koje su poduzete ili se trebaju poduzeti kako bi se u potpunosti uskladila s rješenjem Suda i o svim mjerama potrebnima za potpuno izvršenje presude; budući da su poljske vlasti Komisiji odgovorile 16. kolovoza 2021.;

| R. | budući da je Europski sud za ljudska prava 22. srpnja 2021. presudio da Stegovno vijeće Vrhovnog suda nije „neovisni i nepristrani zakonom ustanovljen sud” i da ne ispunjava standarde u pogledu „prava na zakonom ustanovljen sud” zajamčen člankom 6. stavkom 1. Europske konvencije o ljudskim pravima (19); |
| --- | --- |

R.

budući da je Europski sud za ljudska prava 22. srpnja 2021. presudio da Stegovno vijeće Vrhovnog suda nije „neovisni i nepristrani zakonom ustanovljen sud” i da ne ispunjava standarde u pogledu „prava na zakonom ustanovljen sud” zajamčen člankom 6. stavkom 1. Europske konvencije o ljudskim pravima (19);

| S. | budući da je Komisija 7. rujna 2021. odlučila Poljskoj uputiti službenu opomenu u skladu s člankom 260. stavkom 2. UFEU-a jer nije poduzela potrebne mjere kako bi u potpunosti postupila u skladu s presudom Suda Europske unije od 15. srpnja 2021. kojom se utvrđuje da poljski zakon o stegovnim postupcima protiv sudaca nije u skladu s pravom EU-a; |
| --- | --- |

S.

budući da je Komisija 7. rujna 2021. odlučila Poljskoj uputiti službenu opomenu u skladu s člankom 260. stavkom 2. UFEU-a jer nije poduzela potrebne mjere kako bi u potpunosti postupila u skladu s presudom Suda Europske unije od 15. srpnja 2021. kojom se utvrđuje da poljski zakon o stegovnim postupcima protiv sudaca nije u skladu s pravom EU-a;

| T. | budući da je Komisija 7. rujna 2021. zatražila od Suda Europske unije da Poljskoj izrekne financijske kazne kako bi se osiguralo poštovanje rješenja od 14. srpnja 2021. o privremenim mjerama koje se odnose na funkcioniranje Stegovnog vijeća poljskog Vrhovnog suda i suspenziju daljnjih odredbi poljskog prava koje utječu na neovisnost pravosuđa; |
| --- | --- |

T.

budući da je Komisija 7. rujna 2021. zatražila od Suda Europske unije da Poljskoj izrekne financijske kazne kako bi se osiguralo poštovanje rješenja od 14. srpnja 2021. o privremenim mjerama koje se odnose na funkcioniranje Stegovnog vijeća poljskog Vrhovnog suda i suspenziju daljnjih odredbi poljskog prava koje utječu na neovisnost pravosuđa;

| U. | budući da je u lipnju 2021. zamjenik poljskog ministra pravosuđa objavio da vladajuća koalicija trenutačno radi na prijedlogu zakona čiji je cilj zabrana „LGBT propagande”; |
| --- | --- |

U.

budući da je u lipnju 2021. zamjenik poljskog ministra pravosuđa objavio da vladajuća koalicija trenutačno radi na prijedlogu zakona čiji je cilj zabrana „LGBT propagande”;

| V. | budući da je Komisija 14. srpnja 2021. odlučila protiv Mađarske i Poljske pokrenuti postupke zbog povrede prava u vezi s jednakošću i zaštitom temeljnih prava, posebno kao odgovor na proglašavanje „zona bez LGBTI ideologije”; budući da su u dopisu (20) iz rujna 2021. službe Komisije navele da nije zajamčeno načelo nediskriminacije u provedbi europskih strukturnih i investicijskih fondova te su stoga odlučile staviti na čekanje izmjene programa REACT-EU u pogledu regionalnih operativnih programa pet lokalnih poljskih vlasti; |
| --- | --- |

V.

budući da je Komisija 14. srpnja 2021. odlučila protiv Mađarske i Poljske pokrenuti postupke zbog povrede prava u vezi s jednakošću i zaštitom temeljnih prava, posebno kao odgovor na proglašavanje „zona bez LGBTI ideologije”; budući da su u dopisu (20) iz rujna 2021. službe Komisije navele da nije zajamčeno načelo nediskriminacije u provedbi europskih strukturnih i investicijskih fondova te su stoga odlučile staviti na čekanje izmjene programa REACT-EU u pogledu regionalnih operativnih programa pet lokalnih poljskih vlasti;

| W. | budući da se prema istraživanju javnog mijenja Flash Eurobarometra iz kolovoza 2021. velika većina ispitanika složila da bi EU državama članicama trebao pružiti sredstva samo pod uvjetom da njihove vlade provode vladavinu prava i demokratska načela; budući da i u Poljskoj visok postotak ispitanika (72 %) dijeli to mišljenje (21); |
| --- | --- |

W.

budući da se prema istraživanju javnog mijenja Flash Eurobarometra iz kolovoza 2021. velika većina ispitanika složila da bi EU državama članicama trebao pružiti sredstva samo pod uvjetom da njihove vlade provode vladavinu prava i demokratska načela; budući da i u Poljskoj visok postotak ispitanika (72 %) dijeli to mišljenje (21);

Sloboda medija

| 1. | podsjeća da je Europski parlament u svojim prethodnim rezolucijama izrazio zabrinutost zbog prethodno usvojenih i novopredloženih izmjena poljskog Zakona o medijima te preoblikovanja javne radiotelevizije u provladinu radioteleviziju; podsjeća da se člankom 54. poljskog Ustava jamči sloboda izražavanja i zabranjuje cenzura; |
| --- | --- |

1.

| 2. | najoštrije kritizira takozvani „Lex TVN”, nacrt zakona koji je Sejm usvojio; smatra da to predstavlja pokušaj ušutkavanja iznošenja kritičkih sadržaja i izravan napad na medijski pluralizam te da se njime krše i temeljna prava iz Povelje i Ugovora, zakonodavstvo EU-a o unutarnjem tržištu te međunarodno pravo o ljudskim pravima i trgovačko pravo, primjerice Direktiva o audiovizualnim medijskim uslugama; snažno potiče Sejm da uzme u obzir činjenicu da je Senat nakon rasprave odbio taj nacrt zakona; |
| --- | --- |

2.

| 3. | duboko je zabrinut zbog dodatnog pogoršanja slobode medija u Poljskoj i različitih reformi koje je vladajuća koalicija provela kako bi se smanjila raznolikost i kritički stavovi u medijima; duboko je zabrinut što je preuzimanje grupacije Polska Press od strane državne naftne kompanije PKN Orlen potvrđeno i prije konačnog ishoda žalbe poljskog ombudsmana protiv Agencije za tržišno natjecanje; duboka je zabrinut zbog uredničkih izmjena koje je PKN Orlen proveo unutar grupacije Polska Press, unatoč žalbenom postupku koji je u tijeku i kojim se privremeno ograničava pravo PKN Orlena da ostvari svoja vlasnička prava; oštro osuđuje izjave dužnosnika PKN Orlena koji su sudsku odluku opisali kao nevažnu (22); |
| --- | --- |

3.

| 4. | duboko je zabrinut zbog pogoršanja stanja u poljskim javnim medijima i njihova propusta da ispune svoje javne zadaće, u smislu pluralizma, nepristranosti, ravnoteže i neovisnosti, što je njihova zakonski utvrđena obveza u skladu s člankom 21. stavkom 1. Zakona o radioteleviziji iz 1992. godine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | oštro osuđuje kontinuirane kampanje ocrnjivanja u javnim medijima usmjerene protiv sudaca, novinara i političara kritički nastrojenih prema trenutačnoj vladi, koje uključuju strateške tužbe protiv javnog sudjelovanja koje podnose vladine agencije, dužnosnici vlade, kompanije u državnom vlasništvu ili pojedinci blisko povezani s vladajućom koalicijom; poziva poljske vlasti da, u suradnji s udruženjima novinara, prate napade na novinare i izvještavaju o njima, kao i o tužbama čiji je cilj ušutkavanje ili zastrašivanje neovisnih medija, te da zajamče pristup odgovarajućim pravnim lijekovima; |
| --- | --- |

5.

| 6. | smatra da su u EU-u prijeko potrebna obvezujuća pravila EU-a kojima se neovisnim medijima i novinarima pruža snažna i dosljedna zaštita od zlonamjernih tužbi kojima je namjera ušutkati ili zastrašiti ih, kako bi se okončala takva praksa zastrašivanja, te ističe da Europski parlament trenutačno radi na izvješću o vlastitoj inicijativi na temu strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pozdravlja nedavnu inicijativu Komisije da se izda preporuka o jamčenju sigurnosti novinara u Europskoj uniji; poziva Komisiju da bez odgađanja ispuni najave o Aktu o slobodi medija (23); |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva Komisiju da zajamči pravilnu provedbu Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama, posebno u pogledu neovisnosti regulatornih tijela za medije, transparentnosti vlasništva nad medijima i medijske pismenosti; Poziva Komisiju da učinkovito koristi postupke zbog povrede prava u situacijama u kojima države članice te odredbe provode nepravilno ili nepotpuno; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ponovno poziva poljske vlasti da u potpunosti provedu Preporuku Vijeća Europe od 13. travnja 2016. o zaštiti novinarstva i sigurnosti novinara i ostalih medijskih aktera (24); |
| --- | --- |

9.

| 10. | izražava svoju punu potporu mirnim prosvjedima protiv reformi koje predvodi poljska vlada, a kojima se dodatno podriva sloboda medija u Poljskoj; |
| --- | --- |

10.

Nadređenost prava EU-a i neovisnost pravosuđa i drugih institucija

| 11. | pozdravlja nedavne inicijative Komisije u pogledu neovisnosti pravosuđa; smatra, međutim, da se bržim djelovanjem, na što je opetovano pozivao Europski parlament, moglo doprinijeti sprečavanju kontinuirane erozije neovisnosti pravosuđa u Poljskoj; ponovno upućuje poziv Komisiji da pokrene postupak zbog povrede prava u vezi sa zakonodavstvom o nelegitimnom „Ustavnom sudu” i njegovom nezakonitom sastavu, Izvanrednim vijećem Vrhovnog suda i Državnim sudbenim vijećem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | duboko je zabrinut zbog činjenice da su poljske vlasti nedavno namjerno i sustavno kršile presude i rješenja Suda Europske unije u vezi s vladavinom prava; poziva poljske vlasti da poštuju različite presude Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava u vezi sa sastavom i organizacijom nelegitimnog „Ustavnog suda” i Stegovnog vijeća Vrhovnog suda kako bi se poštovali standardi neovisnosti pravosuđa na koje se Poljska obvezala; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ponovno izražava osudu prakse progona i uznemiravanja sudaca koji se kritički izražavaju o poljskoj vladi; poziva Stegovno vijeće, u njegovu trenutačnom sastavu, da obustavi sve svoje aktivnosti i predmete, uključujući pravne postupke, te da vrati na posao sve suce koje je to vijeće razriješilo s položaja, uključujući suce koji su i dalje spriječeni vršiti sudačke dužnosti unatoč pozitivnom ishodu njihovih žalbi pred sudom na odluke o suspenziji koje je donijelo to vijeće, s obzirom na to da predsjednici sudova na kojima su oni zaposleni kontinuirano ne provode pravomoćne presude donesene povodom tih žalbi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva da se uredi glavnog državnog odvjetnika i ministra pravosuđa razdvoje, u skladu s preporukama Venecijanske komisije (25); skreće pozornost na mišljenje nezavisnog odvjetnika Suda Europske unije u predmetu koji je u tijeku i traži od Komisije da bude proaktivnija u pokretanju postupka zbog povrede prava u pogledu neovisnosti državnog odvjetništva; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ponovno ističe temeljnu prirodu nadređenosti prava EU-a, kao temeljnog načela prava EU-a u skladu s ustaljenom sudskom praksom Suda Europske unije; podsjeća na to da su se sve države članice složile da će Ugovoru iz Lisabona priložiti i izjavu o nadređenosti; podsjeća da su učinci tog načela obvezujući za sva tijela država članica, pri čemu odredbe nacionalnog prava, uključujući ustavne odredbe, to ne mogu spriječiti; osuđuje svaki pokušaj da se naruši to načelo; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poziva poljskog premijera da ne dovodi u pitanje nadređenost prava EU-a u odnosu na nacionalno zakonodavstvo te da povuče postupak o ustavnosti određenih dijelova Ugovora EU-a koji je u tijeku pred nelegitimnim „Ustavnim sudom”; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poziva glavnog državnog odvjetnika da pred nelegitimnim „Ustavnim sudom” prekine postupak u pogledu utvrđivanja ustavnosti članka 6. Europske konvencije o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva Komisiju da nastavi pratiti sve već utvrđene probleme i traži da se pri svakom upućivanju predmeta u području pravosuđa Sudu Europske unije donose privremene mjere te da se zatraže novčane kazne u slučajevima nepoštovanja presuda Suda Europske unije; |
| --- | --- |

18.

Daljnja ocjena stanja vladavine prava u Poljskoj

| 19. | izražava žaljenje zbog nedostatka napretka i pogoršanja stanja vladavine prava u Poljskoj od svoje rezolucije od 17. rujna 2020. te zbog toga što poljska vlada nije uzela u obzir preporuke iznesene u toj rezoluciji; ponovno iznosi te preporuke; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prima na znanje najavu da će Poljska i druge države članice koje graniče s Bjelarusom proglasiti izvanredno stanje; sa zabrinutošću primjećuje humanitarnu situaciju na granici i osuđuje pokušaj bjeloruskih vlasti da instrumentaliziraju migrante, uključujući podnositelje zahtjeva za azil, kao politički instrument i hibridnu prijetnju Poljskoj i drugim državama članicama zbog njihove potpore demokratskoj oporbi u Bjelarusu; poziva na ujedinjen odgovor EU-a kako bi se pronašla rješenja za nastalo stanje; poziva poljske vlasti i vlasti ostalih time zahvaćenih država članica da zajamče potpuno poštovanje prava EU-a o azilu i vraćanju te međunarodnog prava o ljudskim pravima i tijekom ove krizne situacije, što se odnosi i na pristup azilu i pristup medija i organizacija civilnog društva pograničnom području, te da uzmu u obzir smjernice Agencije UN-a za izbjeglice (UNHCR) i tijela Vijeća Europe; poziva Komisiju da kao čuvarica Ugovora osigura da se poštuje mjerodavno pravo EU-a; poziva ostale države članice da pokažu solidarnost i pruže pomoć dotičnim državama članicama, što uključujući i premještanje podnositelja zahtjeva za azil; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno ističe duboku zabrinutost koju je izrazio u svojim rezolucijama u pogledu pokušaja da se kriminalizira spolni odgoj u Poljskoj i naglašava da je sveobuhvatan spolni odgoj primjeren dobi i temeljen na dokazima ključan kako bi mladi mogli stvoriti zdrave, ravnopravne, brižne i sigurne odnose bez diskriminacije, prisile i nasilja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | izrazito je zabrinut zbog predloženih nacrta izmjena Zakona o obrazovanju i određenih drugih akata, kao i zbog usvojenih izmjena Uredbe o pedagoškom nadzoru od 1. rujna 2021. (26) kojima bi se ograničila autonomija obrazovanja prebacivanjem ovlasti s lokalnih na središnju vlast, provođenjem kontrole nad ravnateljima škola i strožim nadzorom nevladinih organizacija koje doprinose školskom obrazovanju; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ponovno izražava svoju duboku zabrinutost zbog napada na prava žena u Poljskoj, posebno zbog nazadovanja u pogledu spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava nakon presude nelegitimnog „Ustavnog suda” koja je objavljena u Službenom listu (Dziennik Ustaw) 27. siječnja 2021.; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pozdravlja činjenicu da je u srpnju 2021. imenovan novi poljski povjerenik za ljudska prava, nakon što je mandat njegova prethodnika istekao u rujnu 2020.; |
| --- | --- |

24.

| 25. | zabrinut je zbog činjenice da je Vijeće od prosinca 2018. održalo samo jedno saslušanje u skladu s člankom 7. stavkom 1. o vladavini prava u Poljskoj; poziva Vijeće da Poljskoj uputi konkretne preporuke, kako se navodi u članku 7. stavku 1. UEU-a, te da odredi rokove za provedbu tih preporuka; poziva trenutačno predsjedništvo Vijeća, kao i ona koja će slijediti, da saslušanja o Poljskoj zadrže na dnevnom redu Vijeća; izražava zabrinutost zbog stava više uzastopnih predsjedništava Vijeća da više ne izvješćuju odgovarajući odbor Europskog parlamenta o postupcima iz članka 7. stavka 1. i poziva Vijeće da to učini što je prije moguće; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ponovno poziva Vijeće i Komisiju da se proširi područje primjene saslušanja iz članka 7. stavka 1. UEU-a kako bi se obuhvatila i pitanja povezana s temeljnim pravima i demokracijom te uključila nova kretanja i procjenjivala opasnost od kršenja neovisnosti pravosuđa, slobode izražavanja, uključujući slobodu medija, slobodu umjetničkog i znanstvenog djelovanja, slobodu udruživanja i pravo na jednako postupanje, kao što je to zatražio Europski parlament; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja korake koje je Komisija poduzela u vezi s proglašavanjem određenih „zona bez LGBTI ideologije” od strane nekih lokalnih i regionalnih vlasti u Poljskoj i njihove nekompatibilnosti s vrijednostima EU-a te ističe važnost nediskriminacije pri provedbi europskih strukturnih i investicijskih fondova; poziva Komisiju da se u postupcima zbog povrede prava koristi svim pravnim osnovama; poziva državne, lokalne i regionalne vlasti država članica da obustave svaku vrstu suradnje s poljskim vlastima koje proglašavaju „zone bez LGBTI ideologije”; poziva Komisiju da nastavi odbijati zahtjeve za financiranje sredstvima EU-a koje podnose vlasti koje su usvojile takve rezolucije te da razmotri na koji način zaštiti krajnje korisnike i kontinuitet njihova rada, među ostalim razmatranjem alternativa regionalnim upravljačkim tijelima kao što je izravno dodjeljivanje sredstava organizacijama civilnog društva koje u svom radu ovise o sredstvima EU-a; |
| --- | --- |

27.

| 28. | oštro osuđuje činjenicu da se strateške tužbe protiv javnog sudjelovanja koriste i protiv aktivista koji djeluju protiv rezolucija o tzv. LGBTI ideologiji i „regionalnih povelja o obiteljskim pravima” te informiraju javnost o njima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ponavlja svoje stajalište o Uredbi o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, koja je stupila na snagu 1. siječnja 2021. i koja se u cijelosti izravno primjenjuje u Europskoj uniji i svim njezinim državama članicama za sva sredstva iz proračuna EU-a, uključujući sredstva koja su otada dodijeljena preko Instrumenta EU-a za oporavak; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća da Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava pruža jasnu definiciju vladavine prava koja se mora tumačiti u odnosu na druge vrijednosti Unije, uključujući temeljna prava i nediskriminaciju; izražava razočaranje zbog odgovora Komisije Europskom parlamentu u pismu od 23. kolovoza 2021.; poziva Komisiju da odmah pokrene postupak iz članka 6. stavka 1. Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava za Poljsku; |
| --- | --- |

30.

| 31. | izražava ozbiljnu zabrinutost u pogledu usklađenosti nacrta poljskog plana za oporavak i otpornost s Uredbom (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (27) te s Poveljom; poziva Komisiju i Vijeće da pažljivo analiziraju sve mjere navedene u nacrtu poljskog plana za oporavak i otpornost te da taj plan odobre samo ako se utvrdi da su poljske vlasti provele sve presude Suda Europske unije, posebno u pogledu neovisnosti pravosuđa, te da se njime neće dovesti do toga da proračun EU-a aktivno doprinosi kršenju temeljnih prava u Poljskoj; |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi vladama i parlamentima država članica, Vijeću, Komisiji, Europskom odboru regija i Vijeću Europe. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  SL L 303, 28.11.2018., str. 69.

(2)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

(3)  SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

(4)  SL C 255, 29.6.2021., str. 7.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0089.

(6)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0014.

(7)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0251.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0225.

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0313.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0348.

(11)  Ref. dok.: CommHR/DM/sf 007-2021.

(12)  Cappello M. (ur.), The independence of media regulatory authorities in Europe (Neovisnost regulatornih tijela za medije u Europi), IRIS Special, Europski audiovizualni opservatorij, Strasbourg, 2019.

(13)  Presuda od 7. svibnja 2021., Xero Flor w Polsce sp. z o.o. protiv Poljske.

(14)  Presuda Suda od 2. ožujka 2021., A.B. i drugi, C-824/18, ECLI:EU:C:2021:153.

(15)  tužba u predmetu koji je u tijeku K 3/21; presuda nelegitimnog „Ustavnog suda” očekuje se 22. rujna 2021.

(16)  Rješenje Suda Europske unije od 14. srpnja 2021., Komisija protiv Poljske, C-204/21 R, ECLI:EU:C:2021:593.

(17)  Presuda Ustavnog suda od 14. srpnja 2021., predmet P 7/20.

(18)  Presuda Suda (Veliko vijeće) od 15. srpnja 2021., Europska komisija protiv Republike Poljske, C-791/19, EU:C:2021:596.

(19)  Presuda Europskog suda za ljudska prava od 22. srpnja 2021., Reczkowicz protiv Poljske, (tužba br. 43447/19).

(20)  Ares(2021)5444303 – 03/09/2021.

(21)  Flash Eurobarometar – Stanje Europske unije, IPSOS, kolovoz 2021.

(22)  Poljska: Purge of editors begins despite court ruling suspending purchase of Polska Press (Otpočela čistka urednika unatoč sudskoj odluci kojom se ukida kupnja Polska Pressa), International Press Institute, 30. travnja 2021.

(23)  Za „Europski akt o slobodi medija”, govor održan pred Odborom Europskog parlamenta za kulturu i obrazovanje, 19. travnja 2021.

(24)  Preporuka CM/Rec(2016)4 Odbora ministara državama članicama o zaštiti novinarstva i sigurnosti novinara i ostalih medijskih aktera.

(25)  Mišljenje br. 892/2017 od 11. prosinca 2017.

(26)  Dz.U. 2021 poz. 1618.

(27)  SL L 57, 18.2.2021., str. 17.

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/159

---

P9_TA(2021)0396

Jačanje transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja

Rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o jačanju transparentnosti i integriteta u institucijama EU-a uspostavljanjem neovisnog tijela EU-a za etička pitanja (2020/2133(INI))

(2022/C 117/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju 2019. 2024., predstavljene 10. rujna 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političke smjernice za sljedeću Europsku komisiju 2019. 2024., predstavljene 10. rujna 2019.,

| — | uzimajući u obzir mandatno pismo koje je 1. prosinca 2019. predsjednica Komisije uputila Věri Jourovoj, kandidatkinji za potpredsjednicu za vrijednosti i transparentnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mandatno pismo koje je 1. prosinca 2019. predsjednica Komisije uputila Věri Jourovoj, kandidatkinji za potpredsjednicu za vrijednosti i transparentnost,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o transparentnosti, odgovornosti i integritetu u institucijama EU-a (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. rujna 2017. o transparentnosti, odgovornosti i integritetu u institucijama EU-a (1),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o analizi europskih izbora (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o analizi europskih izbora (2),

| — | uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 9.,10., 13., 14., 15., 16. i 17., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o Europskoj uniji (UEU), a posebno njegove članke 9.,10., 13., 14., 15., 16. i 17.,

| — | uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 223. stavak 2. te članke 245. i 295., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno njegov članak 223. stavak 2. te članke 245. i 295.,

| — | uzimajući u obzir Akt o izboru zastupnika u Europskom parlamentu neposrednim općim izborima („Izborni akt”), priložen izmijenjenoj Odluci Vijeća od 20. rujna 1976., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akt o izboru zastupnika u Europskom parlamentu neposrednim općim izborima („Izborni akt”), priložen izmijenjenoj Odluci Vijeća od 20. rujna 1976.,

| — | uzimajući u obzir nacrt međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o obveznom registru transparentnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt međuinstitucijskog sporazuma Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o obveznom registru transparentnosti,

| — | uzimajući u obzir Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 13/2019 o etičkim okvirima institucija EU-a nad kojima je provedena revizija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Tematsko izvješće Europskog revizorskog suda br. 13/2019 o etičkim okvirima institucija EU-a nad kojima je provedena revizija,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o tematskom izvješću Europskog revizorskog suda br. 13/2019, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o tematskom izvješću Europskog revizorskog suda br. 13/2019,

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 28. rujna 2005. o usvajanju Statuta zastupnika u Europskom parlamentu (2005/684/EZ, Euratom) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 28. rujna 2005. o usvajanju Statuta zastupnika u Europskom parlamentu (2005/684/EZ, Euratom) (3),

| — | uzimajući u obzir Poslovnik Europskog parlamenta, a posebno njegove članke 2., 10. i 11., članak 176. stavak 1., Prilog I. članke 1., 2. i 3., članak 4. stavak 6., članke 5. i 6. te Prilog II., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Poslovnik Europskog parlamenta, a posebno njegove članke 2., 10. i 11., članak 176. stavak 1., Prilog I. članke 1., 2. i 3., članak 4. stavak 6., članke 5. i 6. te Prilog II.,

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća Savjetodavnog odbora o ponašanju zastupnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća Savjetodavnog odbora o ponašanju zastupnika,

| — | uzimajući u obzir godišnja izvješća o primjeni Kodeksa ponašanja članova Europske komisije, uključujući mišljenja neovisnog etičkog povjerenstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnja izvješća o primjeni Kodeksa ponašanja članova Europske komisije, uključujući mišljenja neovisnog etičkog povjerenstva,

| — | uzimajući u obzir preporuke Europskog ombudsmana iz zajedničke istrage o žalbama 194/2017/EA, 334/2017/EA i 543/2017/EA o načinu na koji Europska komisija rješava zapošljavanje bivših povjerenika po isteku mandata, ulozi bivšeg predsjednika Komisije i ulozi njezina Etičkog povjerenstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Europskog ombudsmana iz zajedničke istrage o žalbama 194/2017/EA, 334/2017/EA i 543/2017/EA o načinu na koji Europska komisija rješava zapošljavanje bivših povjerenika po isteku mandata, ulozi bivšeg predsjednika Komisije i ulozi njezina Etičkog povjerenstva,

| — | uzimajući u obzir preporuke Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), Skupine država protiv korupcije pri Vijeću Europe (GRECO) i raznih nevladinih organizacija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke Organizacije za gospodarsku suradnju i razvoj (OECD), Skupine država protiv korupcije pri Vijeću Europe (GRECO) i raznih nevladinih organizacija,

| — | uzimajući u obzir Pravilnik o osoblju za dužnosnike i Uvjete zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica, osobito njegove članke 11., 11.(a), 12., 12.(a), 12.(b), 13., 15., 16., 17., 19., 21.(a), 22.(a), 22.(c), 24., 27. i 40., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pravilnik o osoblju za dužnosnike i Uvjete zaposlenja ostalih službenika Europskih zajednica, osobito njegove članke 11., 11.(a), 12., 12.(a), 12.(b), 13., 15., 16., 17., 19., 21.(a), 22.(a), 22.(c), 24., 27. i 40.,

| — | uzimajući u obzir ovlasti i odgovornosti Odbora za pravna pitanja Europskog parlamenta, navedene u Prilogu VI. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ovlasti i odgovornosti Odbora za pravna pitanja Europskog parlamenta, navedene u Prilogu VI. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za pravna pitanja, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za pravna pitanja, Odbora za proračunski nadzor, Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku i Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0260/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0260/2021),

| A. | budući da je u UEU-u utvrđeno da „Unija poštuje načelo jednakosti svojih građana kojima njezine institucije, tijela i agencije posvećuju jednaku pozornost.”; budući da to podrazumijeva da se javne odluke donose u interesu općeg dobra; |
| --- | --- |

A.

budući da je u UEU-u utvrđeno da „Unija poštuje načelo jednakosti svojih građana kojima njezine institucije, tijela i agencije posvećuju jednaku pozornost.”; budući da to podrazumijeva da se javne odluke donose u interesu općeg dobra;

| B. | budući da je Ugovorima uspostavljen sustav podjele ovlasti među institucijama Unije kojim se svakoj instituciji dodjeljuje njezina uloga u institucionalnom ustrojstvu Unije i u obavljanju zadaća koje su joj povjerene; |
| --- | --- |

B.

budući da je Ugovorima uspostavljen sustav podjele ovlasti među institucijama Unije kojim se svakoj instituciji dodjeljuje njezina uloga u institucionalnom ustrojstvu Unije i u obavljanju zadaća koje su joj povjerene;

| C. | budući da, iako svaka institucija EU-a ima pravo na organizacijski suverenitet, sve institucije EU-a moraju zadovoljiti najviše standarde neovisnosti i nepristranosti; |
| --- | --- |

C.

budući da, iako svaka institucija EU-a ima pravo na organizacijski suverenitet, sve institucije EU-a moraju zadovoljiti najviše standarde neovisnosti i nepristranosti;

| D. | budući da se UEU-om i UFEU-om utvrđuje okvir upravljanja EU-om temeljen na podjeli vlasti, utvrđivanjem zasebnih prava i obveza za svaku instituciju; |
| --- | --- |

D.

budući da se UEU-om i UFEU-om utvrđuje okvir upravljanja EU-om temeljen na podjeli vlasti, utvrđivanjem zasebnih prava i obveza za svaku instituciju;

| E. | budući da su neovisnost, transparentnost i odgovornost javnih institucija i njihovih izabranih predstavnika, povjerenika i dužnosnika od iznimne važnosti za promicanje povjerenja građana, koje je neophodno za legitimno funkcioniranje demokratskih institucija; |
| --- | --- |

E.

budući da su neovisnost, transparentnost i odgovornost javnih institucija i njihovih izabranih predstavnika, povjerenika i dužnosnika od iznimne važnosti za promicanje povjerenja građana, koje je neophodno za legitimno funkcioniranje demokratskih institucija;

| F. | budući da su etički standardi koji se primjenjuju na institucije EU-a u mnogim aspektima ispred onih koji se primjenjuju na ekvivalentne nacionalne institucije, no ne provode se na zadovoljavajući način; |
| --- | --- |

F.

budući da su etički standardi koji se primjenjuju na institucije EU-a u mnogim aspektima ispred onih koji se primjenjuju na ekvivalentne nacionalne institucije, no ne provode se na zadovoljavajući način;

| G. | budući da bi se provedba etičkog okvira mogla unaprijediti; |
| --- | --- |

G.

budući da bi se provedba etičkog okvira mogla unaprijediti;

| H. | budući da je povjerenje građana u javne institucije i postupke donošenja odluka temelj svake demokratske vlasti, a postiže se vođenjem primjerom, integritetom, transparentnošću, odgovornošću i održavanjem najviših standarda etičkog ponašanja; |
| --- | --- |

H.

budući da je povjerenje građana u javne institucije i postupke donošenja odluka temelj svake demokratske vlasti, a postiže se vođenjem primjerom, integritetom, transparentnošću, odgovornošću i održavanjem najviših standarda etičkog ponašanja;

| I. | budući da je nepostojanje neopravdanog utjecaja interesnih skupina, uključujući osiguravanjem plaćenih aktivnosti za zastupnike u Europskom parlamentu, darova ili poziva na putovanja, stvaranja očekivanja za buduće zaposlenje po isteku mandata zastupnika ili završetku obnašanja dužnosti službenika i neopravdane uporabe informacija ili kontakata, ključno za osiguravanje da na demokratske procese ne utječu privatni interesi i da se u potpunosti poštuju prava građana; |
| --- | --- |

I.

budući da je nepostojanje neopravdanog utjecaja interesnih skupina, uključujući osiguravanjem plaćenih aktivnosti za zastupnike u Europskom parlamentu, darova ili poziva na putovanja, stvaranja očekivanja za buduće zaposlenje po isteku mandata zastupnika ili završetku obnašanja dužnosti službenika i neopravdane uporabe informacija ili kontakata, ključno za osiguravanje da na demokratske procese ne utječu privatni interesi i da se u potpunosti poštuju prava građana;

| J. | budući da manjkavosti sadašnjeg etičkog okvira EU-a uglavnom proizlaze iz činjenice da se oslanja na samoregulatorni pristup, nepostojanja kaznenog prava EU-a te nedovoljnih ljudskih i financijskih resursa i nadležnosti za provjeru informacija; budući da daljnji razvoj etičkog okvira EU-a mora imati jasnu pravnu osnovu uz istodobno poštovanje podjele vlasti utvrđene u Ugovorima; budući da bi osnivanje neovisnog etičkog tijela moglo doprinijeti jačanju povjerenja u institucije EU-a, kao i njihovog demokratskog legitimiteta; |
| --- | --- |

J.

budući da manjkavosti sadašnjeg etičkog okvira EU-a uglavnom proizlaze iz činjenice da se oslanja na samoregulatorni pristup, nepostojanja kaznenog prava EU-a te nedovoljnih ljudskih i financijskih resursa i nadležnosti za provjeru informacija; budući da daljnji razvoj etičkog okvira EU-a mora imati jasnu pravnu osnovu uz istodobno poštovanje podjele vlasti utvrđene u Ugovorima; budući da bi osnivanje neovisnog etičkog tijela moglo doprinijeti jačanju povjerenja u institucije EU-a, kao i njihovog demokratskog legitimiteta;

| K. | budući da su se posljedično pojavili slučajevi problematičnog ponašanja; budući da svaki slučaj neetičnog ponašanja i neodgovarajuće reakcije institucija EU-a ugrožava povjerenje europskih građana u institucije EU-a i ozbiljno doprinosi šteti ugledu Europske unije; |
| --- | --- |

K.

budući da su se posljedično pojavili slučajevi problematičnog ponašanja; budući da svaki slučaj neetičnog ponašanja i neodgovarajuće reakcije institucija EU-a ugrožava povjerenje europskih građana u institucije EU-a i ozbiljno doprinosi šteti ugledu Europske unije;

| L. | budući da je fenomen tzv. „rotirajućih vrata” osobito u porastu; budući da su velik broj povjerenika i trećinu onih koji su bili zastupnici u Europskom parlamentu od 2014. do 2019. zaposlile organizacije koje se navode u Registru transparentnosti EU-a; budući da to predstavlja rizik od sukoba interesa s legitimnim područjima nadležnosti država članica i institucijama EU-a, rizik od otkrivanja ili zlouporabe povjerljivih informacija i rizik od toga da se bivši članovi osoblja koriste osobnim kontaktima i prijateljstvima s bivšim kolegama u svrhu lobiranja; |
| --- | --- |

L.

budući da je fenomen tzv. „rotirajućih vrata” osobito u porastu; budući da su velik broj povjerenika i trećinu onih koji su bili zastupnici u Europskom parlamentu od 2014. do 2019. zaposlile organizacije koje se navode u Registru transparentnosti EU-a; budući da to predstavlja rizik od sukoba interesa s legitimnim područjima nadležnosti država članica i institucijama EU-a, rizik od otkrivanja ili zlouporabe povjerljivih informacija i rizik od toga da se bivši članovi osoblja koriste osobnim kontaktima i prijateljstvima s bivšim kolegama u svrhu lobiranja;

| M. | budući da su postojeći okviri etičkih standarda prilagođeni posebnostima svake institucije EU-a, što dovodi do različitih postupaka i razina provedbe čak i istog Pravilnika o osoblju EU-a u različitim institucijama, agencijama i tijelima EU-a, čime se stvara složen sustav zbog kojega pravila teško shvaćaju građani EU-a, a i oni koji ta pravila moraju poštovati; |
| --- | --- |

M.

budući da su postojeći okviri etičkih standarda prilagođeni posebnostima svake institucije EU-a, što dovodi do različitih postupaka i razina provedbe čak i istog Pravilnika o osoblju EU-a u različitim institucijama, agencijama i tijelima EU-a, čime se stvara složen sustav zbog kojega pravila teško shvaćaju građani EU-a, a i oni koji ta pravila moraju poštovati;

| N. | budući da Europski revizorski sud u tematskom izvješću br. 13/2019 navodi da u mnogim područjima postoje dobri razlozi za usklađivanje pristupa rješavanju etičkih pitanja unutar institucija EU-a; budući da su Europski ombudsman i Europski revizorski sud opetovano ukazivali na velike propuste u politikama institucija EU-a koje se odnose na sprečavanje sukoba interesa; budući da su i Europski ombudsman i Europski revizorski sud izrazili posebnu zabrinutost zbog nedostatka zajedničkog etičkog okvira EU-a s jasno utvrđenim postupcima i kanalima za prijavljivanje; budući da je taj problem osobito vezan uz rad predstavnikâ država članica u Vijeću, koje treba rješavati sukobe interesa na visokoj razini te pitanja rotirajućih vrata i pravila transparentnosti; budući da etička pravila EU-a nisu usklađena sa Smjernicama OECD-a za sprečavanje sukoba interesa u javnim službama; |
| --- | --- |

N.

budući da Europski revizorski sud u tematskom izvješću br. 13/2019 navodi da u mnogim područjima postoje dobri razlozi za usklađivanje pristupa rješavanju etičkih pitanja unutar institucija EU-a; budući da su Europski ombudsman i Europski revizorski sud opetovano ukazivali na velike propuste u politikama institucija EU-a koje se odnose na sprečavanje sukoba interesa; budući da su i Europski ombudsman i Europski revizorski sud izrazili posebnu zabrinutost zbog nedostatka zajedničkog etičkog okvira EU-a s jasno utvrđenim postupcima i kanalima za prijavljivanje; budući da je taj problem osobito vezan uz rad predstavnikâ država članica u Vijeću, koje treba rješavati sukobe interesa na visokoj razini te pitanja rotirajućih vrata i pravila transparentnosti; budući da etička pravila EU-a nisu usklađena sa Smjernicama OECD-a za sprečavanje sukoba interesa u javnim službama;

| O. | budući da je primjer „Haute Autorité pour la Transparence de la Vie Publique” u Francuskoj pokazao da je jedinstveno i neovisno tijelo odgovorno za praćenje i provedbu etičkih pravila te za sankcioniranje povreda spomenutih pravila primjenjivih na javna tijela moćan instrument kojim se može postići dugoročno smanjenje neetičnog ponašanja; |
| --- | --- |

O.

budući da je primjer „Haute Autorité pour la Transparence de la Vie Publique” u Francuskoj pokazao da je jedinstveno i neovisno tijelo odgovorno za praćenje i provedbu etičkih pravila te za sankcioniranje povreda spomenutih pravila primjenjivih na javna tijela moćan instrument kojim se može postići dugoročno smanjenje neetičnog ponašanja;

| P. | budući da je ravnoteža ovlasti dodijeljenih institucijama temeljno jamstvo građanima EU-a utvrđeno Ugovorima; |
| --- | --- |

P.

budući da je ravnoteža ovlasti dodijeljenih institucijama temeljno jamstvo građanima EU-a utvrđeno Ugovorima;

| Q. | budući da je u skladu s doktrinom Meroni, koju je utvrdio Sud Europske unije, nadležnosti institucija EU-a moguće delegirati vanjskim tijelima, uključujući i kad se te nadležnosti još ne izvršavaju; budući da, prema Sudu EU-a, svako delegiranje ovlasti mora biti ograničeno i može se odnositi isključivo na jasno određene ovlasti, čija uporaba mora u biti u potpunosti podložna nadzoru delegirajućih institucija i ne može se odnositi na diskrecijske ovlasti koje uključuju bilo kakve političke prosudbe, kako se ravnoteža ovlasti među institucijama ne bi dovela u pitanje; |
| --- | --- |

Q.

budući da je u skladu s doktrinom Meroni, koju je utvrdio Sud Europske unije, nadležnosti institucija EU-a moguće delegirati vanjskim tijelima, uključujući i kad se te nadležnosti još ne izvršavaju; budući da, prema Sudu EU-a, svako delegiranje ovlasti mora biti ograničeno i može se odnositi isključivo na jasno određene ovlasti, čija uporaba mora u biti u potpunosti podložna nadzoru delegirajućih institucija i ne može se odnositi na diskrecijske ovlasti koje uključuju bilo kakve političke prosudbe, kako se ravnoteža ovlasti među institucijama ne bi dovela u pitanje;

| R. | budući da, u skladu s načelom dodjele, institucije ne mogu na temelju međuinstitucijskog sporazuma delegirati ovlasti koje same ne posjeduju, primjerice u slučajevima kad su te ovlasti Ugovorima dodijeljene Europskom revizorskom sudu ili su i dalje u nadležnosti država članica; |
| --- | --- |

R.

budući da, u skladu s načelom dodjele, institucije ne mogu na temelju međuinstitucijskog sporazuma delegirati ovlasti koje same ne posjeduju, primjerice u slučajevima kad su te ovlasti Ugovorima dodijeljene Europskom revizorskom sudu ili su i dalje u nadležnosti država članica;

| S. | budući da su tijekom ispitivanja mogućih sukoba interesa kandidatâ za povjerenike 2019. članovi Odbora za pravna pitanja istaknuli ozbiljne nedostatke postojećeg postupka; budući da ta ograničenja uključuju pristup samo ograničenom rasponu informacija, nedostatak vremena za ispitivanje, nepostojanje istražnih ovlasti i nedostatak potpore stručnjaka; budući da se člankom 17. stavkom 3. UEU-a predviđa da se povjerenici Europske komisije moraju birati „među osobama čija je neovisnost neupitna”; |
| --- | --- |

S.

budući da su tijekom ispitivanja mogućih sukoba interesa kandidatâ za povjerenike 2019. članovi Odbora za pravna pitanja istaknuli ozbiljne nedostatke postojećeg postupka; budući da ta ograničenja uključuju pristup samo ograničenom rasponu informacija, nedostatak vremena za ispitivanje, nepostojanje istražnih ovlasti i nedostatak potpore stručnjaka; budući da se člankom 17. stavkom 3. UEU-a predviđa da se povjerenici Europske komisije moraju birati „među osobama čija je neovisnost neupitna”;

| T. | budući da je potreban daljnji razvoj postojećeg strogog etičkog okvira za povjerenike kako bi se popunile postojeće rupe u zakonodavstvu poput nepostojanja statuta povjerenika; naglašava da je taj proces usko povezan s parlamentarnim temeljitim ispitivanjem i nadzorom te smatra da je statut povjerenika potrebno izraditi u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i poziva Komisiju da predstavi prijedlog; |
| --- | --- |

T.

budući da je potreban daljnji razvoj postojećeg strogog etičkog okvira za povjerenike kako bi se popunile postojeće rupe u zakonodavstvu poput nepostojanja statuta povjerenika; naglašava da je taj proces usko povezan s parlamentarnim temeljitim ispitivanjem i nadzorom te smatra da je statut povjerenika potrebno izraditi u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom i poziva Komisiju da predstavi prijedlog;

| U. | budući da su svi vodeći kandidati na europskim izborima 2019. podržali osnivanje neovisnog etičkog tijela zajedničkog svim institucijama EU-a; budući da je predsjednica Komisije u svojim političkim smjernicama podržala njegovo osnivanje; |
| --- | --- |

U.

budući da su svi vodeći kandidati na europskim izborima 2019. podržali osnivanje neovisnog etičkog tijela zajedničkog svim institucijama EU-a; budući da je predsjednica Komisije u svojim političkim smjernicama podržala njegovo osnivanje;

| V. | budući da je sloboda mandata zastupnika u Europskom parlamentu u interesu građana koje zastupaju; |
| --- | --- |

V.

budući da je sloboda mandata zastupnika u Europskom parlamentu u interesu građana koje zastupaju;

| W. | budući da je jedna od primarnih funkcija Parlamenta, kao što je utvrđeno UEU-om, vršenje političkog nadzora; |
| --- | --- |

W.

budući da je jedna od primarnih funkcija Parlamenta, kao što je utvrđeno UEU-om, vršenje političkog nadzora;

| X. | budući da se na osoblje u institucijama EU-a primjenjuje Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeti zaposlenja koji se primjenjuju na ostale službenike Europske unije; |
| --- | --- |

X.

budući da se na osoblje u institucijama EU-a primjenjuje Pravilnik o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjeti zaposlenja koji se primjenjuju na ostale službenike Europske unije;

1.

smatra da bi jedinstveno neovisno etičko tijelo EU-a moglo bolje osigurati dosljednu i cjelovitu provedbu etičkih standarda u svim institucijama EU-a kako bi se osiguralo da se javne odluke donose u cilju općeg dobra i očuvanja povjerenja građana u institucije EU-a; predlaže sklapanje međuinstitucijskog sporazuma temeljenog na članku 295. UFEU-a kako bi se osnovalo neovisno tijelo EU-a za etička pitanja Parlamenta i Komisije i omogućilo sudjelovanje svim institucijama, agencijama i tijelima EU-a, kao i da to tijelo omogućuje osposobljavanje i aktivno usmjeravanje za uključene institucije, agencije i tijela;

Načela

Načela

| 2. | smatra da odredbe iz tog međuinstitucijskog sporazuma moraju poštovati sljedeće odredbe ii načela:






  (a) | načelo dobrog financijskog upravljanja, osiguravanje učinkovitog i djelotvornog upravljanja resursima Unije, |
| --- | --- | --- |

2.

smatra da odredbe iz tog međuinstitucijskog sporazuma moraju poštovati sljedeće odredbe ii načela:

(a)

načelo dobrog financijskog upravljanja, osiguravanje učinkovitog i djelotvornog upravljanja resursima Unije,

| (b) | načela dodjeljivanja i podjele vlasti, |
| --- | --- |

(b)

načela dodjeljivanja i podjele vlasti,

| (c) | slobodu izbora zanimanja i pravo na rad, kao što je utvrđeno u članku 15. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, |
| --- | --- |

(c)

slobodu izbora zanimanja i pravo na rad, kao što je utvrđeno u članku 15. Povelje Europske unije o temeljnim pravima,

| (d) | vladavinu prava i temeljna načela EU-a poput pretpostavke nedužnosti, prava na saslušanje i načela zakonitosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

(d)

vladavinu prava i temeljna načela EU-a poput pretpostavke nedužnosti, prava na saslušanje i načela zakonitosti i proporcionalnosti,

| (e) | Statut zastupnika i posebno slobodu mandata sadržanu u njegovom članku 2., |
| --- | --- |

(e)

Statut zastupnika i posebno slobodu mandata sadržanu u njegovom članku 2.,

| (f) | izbjegavanje udvostručavanja ili ugrožavanja rada Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO), Europskog ombudsmana, Europskog revizorskog suda i Suda EU-a, |
| --- | --- |

(f)

izbjegavanje udvostručavanja ili ugrožavanja rada Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF), Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO), Europskog ombudsmana, Europskog revizorskog suda i Suda EU-a,

| (g) | pravo Europskog parlamenta na istragu, koje je utvrđeno u članku 226. UFEU-a; |
| --- | --- |

(g)

pravo Europskog parlamenta na istragu, koje je utvrđeno u članku 226. UFEU-a;

| 3. | smatra da bi se u pogledu obuhvata dužnosti, uključujući dužnosti nadzora i istrage, tijelo trebalo oslanjati na postojeće ovlasti institucija da od svojih članova traže informacije ili na pristanak nacionalnih tijela da podjele informacije; naglašava da će predsjednik Parlamenta, kolegija Komisije ili odgovarajuće tijelo uključene institucije zadržati ovlast donošenja konačne odluke do moguće revizije pravilâ; |
| --- | --- |

3.

smatra da bi se u pogledu obuhvata dužnosti, uključujući dužnosti nadzora i istrage, tijelo trebalo oslanjati na postojeće ovlasti institucija da od svojih članova traže informacije ili na pristanak nacionalnih tijela da podjele informacije; naglašava da će predsjednik Parlamenta, kolegija Komisije ili odgovarajuće tijelo uključene institucije zadržati ovlast donošenja konačne odluke do moguće revizije pravilâ;

| 4. | smatra da bi se postupkom koji slijedi neovisno etičko tijelo EU-a trebala osigurati odgovarajuća razina transparentnosti, istovremeno štiteći postupovna jamstva, kao što je to utvrđeno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, i da bi u međuinstitucijski sporazum trebalo uključiti postupovna pravila i odgovarajući protokol za zaštitu podataka, koji se odnosi na postojeću pravnu stečevinu načela postojećih etičkih tijela EU-a, kao i na zajedničke vrijednosti EU-a (članak 2. UEU-a), prava određenog pojedinca na saslušanje i na žalbu, obvezu surađivanja i zahtjeva u pogledu objavljivanja; |
| --- | --- |

4.

smatra da bi se postupkom koji slijedi neovisno etičko tijelo EU-a trebala osigurati odgovarajuća razina transparentnosti, istovremeno štiteći postupovna jamstva, kao što je to utvrđeno u Povelji Europske unije o temeljnim pravima, i da bi u međuinstitucijski sporazum trebalo uključiti postupovna pravila i odgovarajući protokol za zaštitu podataka, koji se odnosi na postojeću pravnu stečevinu načela postojećih etičkih tijela EU-a, kao i na zajedničke vrijednosti EU-a (članak 2. UEU-a), prava određenog pojedinca na saslušanje i na žalbu, obvezu surađivanja i zahtjeva u pogledu objavljivanja;

Područje primjene i mandat

Područje primjene i mandat

| 5. | smatra da bi novom etičkom tijelu EU-a trebalo delegirati niz dogovorenih zadataka predlaganja i savjetovanja o etičkim pravilima za povjerenike, zastupnike u Europskom parlamentu i osoblje uključenih institucija prije, tijekom i, u nekim slučajevima nakon isteka mandata ili završetka službe, u skladu s primjenjivim pravilima, uključujući:






  (a) | Statut članova Europskog parlamenta (članci 2. i 3.), |
| --- | --- | --- |

5.

smatra da bi novom etičkom tijelu EU-a trebalo delegirati niz dogovorenih zadataka predlaganja i savjetovanja o etičkim pravilima za povjerenike, zastupnike u Europskom parlamentu i osoblje uključenih institucija prije, tijekom i, u nekim slučajevima nakon isteka mandata ili završetka službe, u skladu s primjenjivim pravilima, uključujući:

(a)

Statut članova Europskog parlamenta (članci 2. i 3.),

| (b) | Poslovnik Europskog parlamenta (članci 2., 10. (stavci 5., 6. i 7.), članak 11., članak 176. stavak 1., Prilog I. (članci 1. – 8.) te Prilog II., |
| --- | --- |

(b)

Poslovnik Europskog parlamenta (članci 2., 10. (stavci 5., 6. i 7.), članak 11., članak 176. stavak 1., Prilog I. (članci 1. – 8.) te Prilog II.,

| (c) | Poslovnik Komisije (članak 9.), njezin Kodeks ponašanja (članci 2. – 13. i Prilog II.) i Odluka od 25. studenoga 2014. o objavi informacija o sastancima održanima između članova Komisije i organizacija ili samozaposlenih osoba, te ista odluka koja se odnosi na njihove glavne direktore, |
| --- | --- |

(c)

Poslovnik Komisije (članak 9.), njezin Kodeks ponašanja (članci 2. – 13. i Prilog II.) i Odluka od 25. studenoga 2014. o objavi informacija o sastancima održanima između članova Komisije i organizacija ili samozaposlenih osoba, te ista odluka koja se odnosi na njihove glavne direktore,

| (d) | Pravilnik o osoblju, članci 11., 11.(a), 12., 12.(a), 12.(b), 13., 15., 16., 17., 19., 21.(a), 22., 22.(a), 22.(c), 24., 26., 27. i 40., 43., 86., 90., 91.a i Prilog IX., koji se mutatis mutandis primjenjuje na sve osoblje zaposleno u agencijama koje su potpisnice međuinstitucijskog sporazuma, |
| --- | --- |

(d)

Pravilnik o osoblju, članci 11., 11.(a), 12., 12.(a), 12.(b), 13., 15., 16., 17., 19., 21.(a), 22., 22.(a), 22.(c), 24., 26., 27. i 40., 43., 86., 90., 91.a i Prilog IX., koji se mutatis mutandis primjenjuje na sve osoblje zaposleno u agencijama koje su potpisnice međuinstitucijskog sporazuma,

mutatis mutandis

| (e) | međuinstitucijski sporazum o obveznom registru transparentnosti; |
| --- | --- |

(e)

međuinstitucijski sporazum o obveznom registru transparentnosti;

| 6. | smatra da bi, u skladu s mjerodavnim propisima, taj sporazum trebao biti obvezujući za zastupnike i članove osoblja uključenih institucija prije, tijekom i nakon isteka mandata ili završetka službe; smatra da bi se to trebalo primjenjivati na zastupnike u Europskom parlamentu, povjerenike i sve članove osoblja EU-a na koje se odnosi Pravilnik o osoblju; |
| --- | --- |

6.

smatra da bi, u skladu s mjerodavnim propisima, taj sporazum trebao biti obvezujući za zastupnike i članove osoblja uključenih institucija prije, tijekom i nakon isteka mandata ili završetka službe; smatra da bi se to trebalo primjenjivati na zastupnike u Europskom parlamentu, povjerenike i sve članove osoblja EU-a na koje se odnosi Pravilnik o osoblju;

| 7. | podsjeća da bi se, u pogledu pojedinaca na koje se primjenjuje Pravilnik o osoblju, nadležnost mogla delegirati neovisnom etičkom tijelu EU-a putem odredbi iz članka 2. stavka 2. ili članka 9. stavka 1. ili oba članka koje to omogućuju, a odnosilo bi se na praćenje i provedbu etičkih obveza, dok bi ostale profesionalne obveze i dalje provodila tijela za imenovanje; |
| --- | --- |

7.

podsjeća da bi se, u pogledu pojedinaca na koje se primjenjuje Pravilnik o osoblju, nadležnost mogla delegirati neovisnom etičkom tijelu EU-a putem odredbi iz članka 2. stavka 2. ili članka 9. stavka 1. ili oba članka koje to omogućuju, a odnosilo bi se na praćenje i provedbu etičkih obveza, dok bi ostale profesionalne obveze i dalje provodila tijela za imenovanje;

| 8. | ustraje u tome da bi međuinstitucijski sporazum trebao biti otvoren za sudjelovanje svim institucijama i tijelima EU-a; ukazuje na to da bi suzakonodavci mogli odlučiti obvezati agencije putem njihovih osnivačkih uredba; smatra da bi međuinstitucijski sporazum trebao etičkom tijelu omogućiti razmjenu informacija s nacionalnim tijelima kad je to nužno za obavljanje njegovih zadaća, s time da je tim informacijama dužno upravljati s jednakom razinom povjerljivosti kao i tijelo iz kojeg su one potekle, primjerice poreznim podacima, zemljišnim knjigama i podacima u posjedu nacionalnih etičkih tijela, i istražiti najbolje prakse i istorazinske ocjene; smatra da bi, u slučaju kad je to relevantno za obavljanje njegovih zadaća, i ako se ne dovode u pitanje opća načela navedena u stavku 2., neovisno etičko tijelo trebalo moći surađivati i razmjenjivati informacije s relevantnim tijelima EU-a poput OLAF-a i EPPO-a, Ombudsmana i Europskog revizorskog suda, u okviru njihovih mandata; |
| --- | --- |

8.

ustraje u tome da bi međuinstitucijski sporazum trebao biti otvoren za sudjelovanje svim institucijama i tijelima EU-a; ukazuje na to da bi suzakonodavci mogli odlučiti obvezati agencije putem njihovih osnivačkih uredba; smatra da bi međuinstitucijski sporazum trebao etičkom tijelu omogućiti razmjenu informacija s nacionalnim tijelima kad je to nužno za obavljanje njegovih zadaća, s time da je tim informacijama dužno upravljati s jednakom razinom povjerljivosti kao i tijelo iz kojeg su one potekle, primjerice poreznim podacima, zemljišnim knjigama i podacima u posjedu nacionalnih etičkih tijela, i istražiti najbolje prakse i istorazinske ocjene; smatra da bi, u slučaju kad je to relevantno za obavljanje njegovih zadaća, i ako se ne dovode u pitanje opća načela navedena u stavku 2., neovisno etičko tijelo trebalo moći surađivati i razmjenjivati informacije s relevantnim tijelima EU-a poput OLAF-a i EPPO-a, Ombudsmana i Europskog revizorskog suda, u okviru njihovih mandata;

Nadležnosti i ovlasti

Nadležnosti i ovlasti

| 9. | smatra da bi, ne dovodeći u pitanje ravnotežu među institucijama utvrđenu u Ugovorima, sve uključene institucije trebale, u okviru svoje postupovne autonomije, etičkom tijelu EU-a povjeriti, s jedne strane, prevencijsku ulogu u pogledu širenja svijesti i pružanja smjernica o etičkim pitanjima, a s druge strane, ulogu osiguravanja usklađenosti i provedbe uz mogućnost davanja preporuka o etičkim pitanjima, uključujući sukobe interesa; smatra da bi ovlasti donošenja odluka trebale ostati u domeni pripadajuće institucije sve dok se etičkom tijelu EU-a ne povjere ovlasti donošenja odluka na odgovarajućoj pravnoj osnovi; podsjeća da bi zadaće etičkog tijela EU-a bile ograničene na usuglašeni niz zadataka koje su mu delegirale uključene institucije i time ne se bi dovodile u pitanje te bi potpuno poštovale nadležnosti OLAF-a, EPPO-a i nacionalnih jurisdikcija povezanih sa svakim kršenjem zakona u njihovoj nadležnosti; naglašava da bi u svrhu nadzora integriteta Parlament trebao redovito naručivati izradu studija kojima se utvrđuje integritet s nizom dobro utvrđenih ciljeva i pokazatelja uspješnosti, kao i izvješćem o postignutom napretku; |
| --- | --- |

9.

smatra da bi, ne dovodeći u pitanje ravnotežu među institucijama utvrđenu u Ugovorima, sve uključene institucije trebale, u okviru svoje postupovne autonomije, etičkom tijelu EU-a povjeriti, s jedne strane, prevencijsku ulogu u pogledu širenja svijesti i pružanja smjernica o etičkim pitanjima, a s druge strane, ulogu osiguravanja usklađenosti i provedbe uz mogućnost davanja preporuka o etičkim pitanjima, uključujući sukobe interesa; smatra da bi ovlasti donošenja odluka trebale ostati u domeni pripadajuće institucije sve dok se etičkom tijelu EU-a ne povjere ovlasti donošenja odluka na odgovarajućoj pravnoj osnovi; podsjeća da bi zadaće etičkog tijela EU-a bile ograničene na usuglašeni niz zadataka koje su mu delegirale uključene institucije i time ne se bi dovodile u pitanje te bi potpuno poštovale nadležnosti OLAF-a, EPPO-a i nacionalnih jurisdikcija povezanih sa svakim kršenjem zakona u njihovoj nadležnosti; naglašava da bi u svrhu nadzora integriteta Parlament trebao redovito naručivati izradu studija kojima se utvrđuje integritet s nizom dobro utvrđenih ciljeva i pokazatelja uspješnosti, kao i izvješćem o postignutom napretku;

| 10. | smatra da bi taj nadzorni kapacitet trebao uključivati, među ostalim, mogućnost provjere vjerodostojnosti izjave o financijskim interesima, koju bi fizičke osobe trebale predavati izravno etičkom tijelu EU-a, pored Parlamenta u slučaju kandidata za povjerenike, s ciljem osiguranja najbržeg mogućeg dolaska do osoba odgovornih za demokratski i/ili javni nadzor, kao što je to propisano primjenjivim pravilima, postupanje u slučaju sukoba interesa, pravila vezana uz aktivnosti lobiranja, praćenje obveza u pogledu transparentnosti, uključujući u zakonodavnom postupku, i nadzor poštovanja obveza transparentnosti i pravila „rotirajućih vrata” te općenitije, nadzor poštovanja svih odredbi kodeksa ponašanja i primjenjivih pravila o transparentnosti, etici i integritetu; |
| --- | --- |

10.

smatra da bi taj nadzorni kapacitet trebao uključivati, među ostalim, mogućnost provjere vjerodostojnosti izjave o financijskim interesima, koju bi fizičke osobe trebale predavati izravno etičkom tijelu EU-a, pored Parlamenta u slučaju kandidata za povjerenike, s ciljem osiguranja najbržeg mogućeg dolaska do osoba odgovornih za demokratski i/ili javni nadzor, kao što je to propisano primjenjivim pravilima, postupanje u slučaju sukoba interesa, pravila vezana uz aktivnosti lobiranja, praćenje obveza u pogledu transparentnosti, uključujući u zakonodavnom postupku, i nadzor poštovanja obveza transparentnosti i pravila „rotirajućih vrata” te općenitije, nadzor poštovanja svih odredbi kodeksa ponašanja i primjenjivih pravila o transparentnosti, etici i integritetu;

| 11. | konstatira da pojedini zakonodavni i drugi propisi tijela i institucija EU-a sadržavaju različite definicije pojma „sukob interesa”; primjećuje da se definicija mijenja ovisno o kontekstu i da potpuna transparentnost nužno ne jamči nepostojanje bilo kakvog sukoba interesa niti je garancija da će se povjerenje javnosti dobiti ili povećati; napominje da su provedba etičkih pravila i javna odgovornost za sukobe interesa preduvjet za povjerenje građana u javne institucije; |
| --- | --- |

11.

konstatira da pojedini zakonodavni i drugi propisi tijela i institucija EU-a sadržavaju različite definicije pojma „sukob interesa”; primjećuje da se definicija mijenja ovisno o kontekstu i da potpuna transparentnost nužno ne jamči nepostojanje bilo kakvog sukoba interesa niti je garancija da će se povjerenje javnosti dobiti ili povećati; napominje da su provedba etičkih pravila i javna odgovornost za sukobe interesa preduvjet za povjerenje građana u javne institucije;

| 12. | podsjeća na važnost razlikovanja sukoba interesa koji se javlja tijekom izvršavanja funkcije i onog koji se javlja kasnije i između radnji koje su odobrene ako ih se prijavi i radnji koje uopće nisu odobrene; |
| --- | --- |

12.

podsjeća na važnost razlikovanja sukoba interesa koji se javlja tijekom izvršavanja funkcije i onog koji se javlja kasnije i između radnji koje su odobrene ako ih se prijavi i radnji koje uopće nisu odobrene;

| 13. | naglašava da je Europski parlament uspostavio Savjetodavni odbor o ponašanju zastupnika kao nadležno tijelo za savjetovanje zastupnika o tumačenju i provedbi Kodeksa ponašanja; nadalje primjećuje da Savjetodavni odbor preispituje i navodna kršenja Kodeksa ponašanja te savjetuje predsjednika o eventualnim mjerama koje treba poduzeti; smatra da bi Europski parlament trebao služiti kao primjer u pogledu etičkih pravila i njihove provedbe; |
| --- | --- |

13.

naglašava da je Europski parlament uspostavio Savjetodavni odbor o ponašanju zastupnika kao nadležno tijelo za savjetovanje zastupnika o tumačenju i provedbi Kodeksa ponašanja; nadalje primjećuje da Savjetodavni odbor preispituje i navodna kršenja Kodeksa ponašanja te savjetuje predsjednika o eventualnim mjerama koje treba poduzeti; smatra da bi Europski parlament trebao služiti kao primjer u pogledu etičkih pravila i njihove provedbe;

| 14. | smatra da bi se etičkom tijelu EU-a mogle prenijeti i ovlasti nad obvezama koje donosi registar transparentnosti te da je potrebno planirati bolju zaštitu zviždača i bolje upravljanje sukobima interesa u slučajevima korupcije i prevare; |
| --- | --- |

14.

smatra da bi se etičkom tijelu EU-a mogle prenijeti i ovlasti nad obvezama koje donosi registar transparentnosti te da je potrebno planirati bolju zaštitu zviždača i bolje upravljanje sukobima interesa u slučajevima korupcije i prevare;

| 15. | smatra da bi etičko tijelo EU-a trebalo dobiti zadaću izrade javnog portala EU-a s relevantnim informacijama o etičkim pravilima, izvješćima o najboljim praksama, istraživanjima i statistikama te bazom podataka koja sadrži izjave o financijskim interesima svih uključenih institucija; |
| --- | --- |

15.

smatra da bi etičko tijelo EU-a trebalo dobiti zadaću izrade javnog portala EU-a s relevantnim informacijama o etičkim pravilima, izvješćima o najboljim praksama, istraživanjima i statistikama te bazom podataka koja sadrži izjave o financijskim interesima svih uključenih institucija;

| 16. | naglašava da neovisna etička tijela EU-a trebaju imati pravo započeti istragu na vlastitu inicijativu i na licu mjesta provesti istrage temeljene na zapisima i na prikupljenim informacijama ili informacijama primljenim od trećih strana poput novinara, medija, nevladinih organizacija, zviždača, civilnog društva ili Europskog ombudsmana; ustraje u tome da se svaka treća strana koja u dobroj vjeri uputi pitanje neovisnom etičkom tijelu mora zaštititi, a njezin identitet ostati anoniman; smatra da, kad pokrene istragu na vlastitu inicijativu, tijelo mora povjerljivom porukom obavijestiti dotičnu osobu i tijelo odgovorno za primjenu sankcija u odgovarajućim institucijama; smatra da u tom slučaju odgovarajuće tijelo te institucije, agencije ili tijela može zahtijevati da tijelo pruži objašnjenje; |
| --- | --- |

16.

naglašava da neovisna etička tijela EU-a trebaju imati pravo započeti istragu na vlastitu inicijativu i na licu mjesta provesti istrage temeljene na zapisima i na prikupljenim informacijama ili informacijama primljenim od trećih strana poput novinara, medija, nevladinih organizacija, zviždača, civilnog društva ili Europskog ombudsmana; ustraje u tome da se svaka treća strana koja u dobroj vjeri uputi pitanje neovisnom etičkom tijelu mora zaštititi, a njezin identitet ostati anoniman; smatra da, kad pokrene istragu na vlastitu inicijativu, tijelo mora povjerljivom porukom obavijestiti dotičnu osobu i tijelo odgovorno za primjenu sankcija u odgovarajućim institucijama; smatra da u tom slučaju odgovarajuće tijelo te institucije, agencije ili tijela može zahtijevati da tijelo pruži objašnjenje;

| 17. | naglašava da su traženje poreznih dokumenata i bankovnih evidencija intervencije u privatnom pravu za koje moraju postojati ozbiljne optužbe u nadležnosti OLAF-a; |
| --- | --- |

17.

naglašava da su traženje poreznih dokumenata i bankovnih evidencija intervencije u privatnom pravu za koje moraju postojati ozbiljne optužbe u nadležnosti OLAF-a;

| 18. | naglašava potrebu tijela da zaštiti zviždače, osobito europske javne dužnosnike, kako bi mogli izraziti svoju zabrinutost zbog mogućih kršenja pravila bez straha od odmazde; predlaže, u tom pogledu, da bi tijelo trebalo nadzirati unutarnje i povjerljive mehanizme žalbi prema Pravilniku o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika; naglašava da će samo sigurno i zaštitno radno okruženje javnim dužnosnicima omogućiti da izraze svoju zabrinutost i time pomognu da rad neovisnog etičkog tijela bude djelotvoran; |
| --- | --- |

18.

naglašava potrebu tijela da zaštiti zviždače, osobito europske javne dužnosnike, kako bi mogli izraziti svoju zabrinutost zbog mogućih kršenja pravila bez straha od odmazde; predlaže, u tom pogledu, da bi tijelo trebalo nadzirati unutarnje i povjerljive mehanizme žalbi prema Pravilniku o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika; naglašava da će samo sigurno i zaštitno radno okruženje javnim dužnosnicima omogućiti da izraze svoju zabrinutost i time pomognu da rad neovisnog etičkog tijela bude djelotvoran;

| 19. | vjeruje da bi tijelo, kako bi bilo potpuno djelotvorno, trebalo objediniti funkcije postojećih organa odgovornih za etiku; smatra da bi tijelo trebalo savjetovati zastupnike u Europskom parlamentu ili povjerenike kad traže smjernice o etičkim pitanjima; smatra da bi tijelo trebalo izdavati preporuke za sankcije tijelu za imenovanje u pogledu etičkih obveza za osoblje, te da bi, u pogledu zastupnika u Europskom parlamentu i povjerenikâ, tijelo trebalo izdavati preporuke odgovornim tijelima uključenih institucija; predlaže da etičko tijelo izdaje preporuke koje mogu služiti kao presedani za jednake ili slične slučajeve; smatra da će se na taj način osigurati učinkovitost, dosljednost i predvidljivost te značajno smanjiti radno opterećenje, posebno u pogledu pitanja osoblja u brojnim sličnim slučajevima; |
| --- | --- |

19.

vjeruje da bi tijelo, kako bi bilo potpuno djelotvorno, trebalo objediniti funkcije postojećih organa odgovornih za etiku; smatra da bi tijelo trebalo savjetovati zastupnike u Europskom parlamentu ili povjerenike kad traže smjernice o etičkim pitanjima; smatra da bi tijelo trebalo izdavati preporuke za sankcije tijelu za imenovanje u pogledu etičkih obveza za osoblje, te da bi, u pogledu zastupnika u Europskom parlamentu i povjerenikâ, tijelo trebalo izdavati preporuke odgovornim tijelima uključenih institucija; predlaže da etičko tijelo izdaje preporuke koje mogu služiti kao presedani za jednake ili slične slučajeve; smatra da će se na taj način osigurati učinkovitost, dosljednost i predvidljivost te značajno smanjiti radno opterećenje, posebno u pogledu pitanja osoblja u brojnim sličnim slučajevima;

| 20. | smatra da bi etičko tijelo EU-a trebalo promicati integritet i da bi mu se trebale povjeriti savjetodavne zadaće u cilju pružanja pouzdanih i provjerenih savjeta svim pojedincima i/ili institucijama u njegovoj nadležnosti koji zatraže tumačenje etičkog standarda vezanog uz primjereno ponašanje u određenom slučaju; smatra da bi, u cilju osiguranja dosljedne primjene etičkih standarda i predvidljivosti, savjeti trebali biti obvezujući za neovisno etičko tijelo EU-a u pogledu njegovog stajališta o istoj temi; |
| --- | --- |

20.

smatra da bi etičko tijelo EU-a trebalo promicati integritet i da bi mu se trebale povjeriti savjetodavne zadaće u cilju pružanja pouzdanih i provjerenih savjeta svim pojedincima i/ili institucijama u njegovoj nadležnosti koji zatraže tumačenje etičkog standarda vezanog uz primjereno ponašanje u određenom slučaju; smatra da bi, u cilju osiguranja dosljedne primjene etičkih standarda i predvidljivosti, savjeti trebali biti obvezujući za neovisno etičko tijelo EU-a u pogledu njegovog stajališta o istoj temi;

| 21. | podsjeća da je potvrda Odbora za pravna pitanja o nepostojanju sukoba interesa ključan preduvjet za imenovanje kandidatâ za povjerenike te da Odbor za pravna pitanja ima jasne ovlasti odbiti kandidate za povjerenike ako je utvrđen sukob interesa; |
| --- | --- |

21.

podsjeća da je potvrda Odbora za pravna pitanja o nepostojanju sukoba interesa ključan preduvjet za imenovanje kandidatâ za povjerenike te da Odbor za pravna pitanja ima jasne ovlasti odbiti kandidate za povjerenike ako je utvrđen sukob interesa;

| 22. | podsjeća da Parlament može povući povjerenje pojedinom povjereniku Komisije, nakon čega predsjednik Komisije traži ostavku tog povjerenika ili Parlamentu na sljedećoj sjednici daje razloge svog odbijanja podnošenja ostavke, u skladu s točkom 5. Međuinstitucijskog sporazuma od 20. studenoga 2010.; |
| --- | --- |

22.

podsjeća da Parlament može povući povjerenje pojedinom povjereniku Komisije, nakon čega predsjednik Komisije traži ostavku tog povjerenika ili Parlamentu na sljedećoj sjednici daje razloge svog odbijanja podnošenja ostavke, u skladu s točkom 5. Međuinstitucijskog sporazuma od 20. studenoga 2010.;

| 23. | smatra da je pregled izjava kandidatâ za povjerenike s ciljem da se dođe do zaključka o postojanju sukoba interesa od fundamentalne institucionalne i demokratske važnosti te bi mu trebalo pristupiti s krajnjom pažnjom, predanošću i osjećajem odgovornosti, uz pomoć potpuno objektivnog, demokratskog i neovisnog tumačenja; smatra da bi se pravila o ispitivanju mogućih sukoba interesa trebala primjenjivati i na izjavu izabranog predsjednika Europske komisije; |
| --- | --- |

23.

smatra da je pregled izjava kandidatâ za povjerenike s ciljem da se dođe do zaključka o postojanju sukoba interesa od fundamentalne institucionalne i demokratske važnosti te bi mu trebalo pristupiti s krajnjom pažnjom, predanošću i osjećajem odgovornosti, uz pomoć potpuno objektivnog, demokratskog i neovisnog tumačenja; smatra da bi se pravila o ispitivanju mogućih sukoba interesa trebala primjenjivati i na izjavu izabranog predsjednika Europske komisije;

| 24. | naglašava da odluka o sukobima interesa kandidatâ za povjerenika prije saslušanja ostaje demokratska i institucionalna nadležnost Odbora Parlamenta za pravna pitanja; u tom pogledu naglašava da bi buduće neovisno etičko tijelo EU-a trebalo dobiti odgovarajuće istražne ovlasti, kao i ovlasti da zahtijeva pristup administrativnim ispravama kako bi mu se omogućilo provođenje dobro obrazloženih i dobro dokumentiranih procjena; naglašava potrebu da se pri provjeri slučajeva sukoba interesa u potpunosti poštuju pravila o povjerljivosti, privatnosti i zaštiti osobnih podataka; smatra da bi Odboru za pravna pitanja trebalo dati više vremena te da bi, uz puno zadržavanje njegove nadležnosti u tom području, o postojanju sukoba interesa kandidatâ za povjerenike trebao donositi odluke nakon što dobije neobvezujuće, precizne i obrazložene preporuke takvog neovisnog etičkog tijela EU-a, koje bi ga na taj način ojačalo u njegovu djelovanju; smatra da bi Odbor za pravna pitanja u konačnici trebao održati raspravu o preporukama neovisnog etičkog tijela EU-a; smatra da bi te preporuke trebale biti objavljene zajedno s izjavama o financijskim interesima kandidatâ za povjerenike; smatra da bi se, osim što Odbor za pravna pitanja provjerava izjave kandidatâ za povjerenike, ispitivanje sukoba interesa općenito trebalo provoditi prije, tijekom i nakon javne službe ili zaposlenja za sve institucije, tijela, urede i agencije Unije; smatra nadalje da ga treba opremiti s dovoljno sredstava, alata i vještina da pronađe i unakrsno provjeri potrebne informacije te, prema potrebi, zatraži dodatne informacije; |
| --- | --- |

24.

naglašava da odluka o sukobima interesa kandidatâ za povjerenika prije saslušanja ostaje demokratska i institucionalna nadležnost Odbora Parlamenta za pravna pitanja; u tom pogledu naglašava da bi buduće neovisno etičko tijelo EU-a trebalo dobiti odgovarajuće istražne ovlasti, kao i ovlasti da zahtijeva pristup administrativnim ispravama kako bi mu se omogućilo provođenje dobro obrazloženih i dobro dokumentiranih procjena; naglašava potrebu da se pri provjeri slučajeva sukoba interesa u potpunosti poštuju pravila o povjerljivosti, privatnosti i zaštiti osobnih podataka; smatra da bi Odboru za pravna pitanja trebalo dati više vremena te da bi, uz puno zadržavanje njegove nadležnosti u tom području, o postojanju sukoba interesa kandidatâ za povjerenike trebao donositi odluke nakon što dobije neobvezujuće, precizne i obrazložene preporuke takvog neovisnog etičkog tijela EU-a, koje bi ga na taj način ojačalo u njegovu djelovanju; smatra da bi Odbor za pravna pitanja u konačnici trebao održati raspravu o preporukama neovisnog etičkog tijela EU-a; smatra da bi te preporuke trebale biti objavljene zajedno s izjavama o financijskim interesima kandidatâ za povjerenike; smatra da bi se, osim što Odbor za pravna pitanja provjerava izjave kandidatâ za povjerenike, ispitivanje sukoba interesa općenito trebalo provoditi prije, tijekom i nakon javne službe ili zaposlenja za sve institucije, tijela, urede i agencije Unije; smatra nadalje da ga treba opremiti s dovoljno sredstava, alata i vještina da pronađe i unakrsno provjeri potrebne informacije te, prema potrebi, zatraži dodatne informacije;

Sastav

Sastav

| 25. | smatra da bi se etičko tijelo trebalo sastojati od devet članova, i to tri po izboru Komisije, tri po izboru Parlamenta, dok bi preostala tri člana bila imenovana de jure iz redova bivših sudaca Suda Europske unije, Revizorskog suda i bivših ombudsmana EU-a; smatra da bi se, kad je riječ o pitanjima osoblja, trebali uključiti predstavnici osoblja iz institucije dotične osobe; naglašava da se Prilog II. Pravilnika o osoblju treba na odgovarajući način izmijeniti; |
| --- | --- |

25.

smatra da bi se etičko tijelo trebalo sastojati od devet članova, i to tri po izboru Komisije, tri po izboru Parlamenta, dok bi preostala tri člana bila imenovana de jure

| 26. | smatra da njegovi članovi moraju biti neovisni i odabrani na temelju svojih kompetencija, iskustva i profesionalnih kvaliteta, ali i osobnog integriteta, pri čemu moraju dokazati besprijekorno etičko ponašanje i dostaviti izjavu o nepostojanju sukoba interesa; smatra da bi sastav tog tijela trebao biti rodno uravnotežen; naglašava da svi članovi moraju biti neovisni u obavljanju svojih dužnosti; smatra da bi se članovi trebali birati na razdoblje od šest godina, a trećina obnavljati svake dvije godine; |
| --- | --- |

26.

smatra da njegovi članovi moraju biti neovisni i odabrani na temelju svojih kompetencija, iskustva i profesionalnih kvaliteta, ali i osobnog integriteta, pri čemu moraju dokazati besprijekorno etičko ponašanje i dostaviti izjavu o nepostojanju sukoba interesa; smatra da bi sastav tog tijela trebao biti rodno uravnotežen; naglašava da svi članovi moraju biti neovisni u obavljanju svojih dužnosti; smatra da bi se članovi trebali birati na razdoblje od šest godina, a trećina obnavljati svake dvije godine;

| 27. | zahtijeva da službenik za etička pitanja preuzme provjeru izjava kandidatâ; smatra da bi članovi trebali djelovati u duhu suradnje i dosljednosti u svojim analizama i preporukama; poziva na jamstvo rodne ravnoteže u sastavu tijela; |
| --- | --- |

27.

zahtijeva da službenik za etička pitanja preuzme provjeru izjava kandidatâ; smatra da bi članovi trebali djelovati u duhu suradnje i dosljednosti u svojim analizama i preporukama; poziva na jamstvo rodne ravnoteže u sastavu tijela;

| 28. | smatra da bi sastav etičkog tijela trebao biti popraćen okvirom za izvršavanje mandata, kao i postupkom za okončanje mandata; |
| --- | --- |

28.

smatra da bi sastav etičkog tijela trebao biti popraćen okvirom za izvršavanje mandata, kao i postupkom za okončanje mandata;

| 29. | predlaže, u cilju osiguranja široke potpore, da Parlament bira članove tijela uz potporu velike većine, što je vjerojatno slično postupku za članove Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade ili odlukama u vezi s Nagradom „Saharov”; |
| --- | --- |

29.

predlaže, u cilju osiguranja široke potpore, da Parlament bira članove tijela uz potporu velike većine, što je vjerojatno slično postupku za članove Tijela za europske političke stranke i europske političke zaklade ili odlukama u vezi s Nagradom „Saharov”;

| 30. | predlaže da svaka institucija pri odabiru članova posebno uzme u obzir bivše suce Suda Europske unije, bivše predsjednike OLAF-a i Revizorskog suda, bivše ili sadašnje članove najviših sudskih tijela država članica, bivše zastupnike u Europskom parlamentu, bivše članove osoblja institucija i tijela koji imaju predstavnike u tom tijelu, bivše ombudsmane EU-a te članove etičkih tijela u državama članicama; predlaže, nadalje, da spomenuto tijelo iz redova svojih članova odabere predsjednika i dva potpredsjednika; naglašava da to ne dovodi u pitanje pravo osoblja da samostalno organizira svoje predstavnike vezano uz pitanja osoblja; |
| --- | --- |

30.

predlaže da svaka institucija pri odabiru članova posebno uzme u obzir bivše suce Suda Europske unije, bivše predsjednike OLAF-a i Revizorskog suda, bivše ili sadašnje članove najviših sudskih tijela država članica, bivše zastupnike u Europskom parlamentu, bivše članove osoblja institucija i tijela koji imaju predstavnike u tom tijelu, bivše ombudsmane EU-a te članove etičkih tijela u državama članicama; predlaže, nadalje, da spomenuto tijelo iz redova svojih članova odabere predsjednika i dva potpredsjednika; naglašava da to ne dovodi u pitanje pravo osoblja da samostalno organizira svoje predstavnike vezano uz pitanja osoblja;

| 31. | naglašava potrebu za osiguravanjem raznolikosti u pogledu pozadine članova i neovisnog stručnog znanja; predlaže ograničavanje sudjelovanja bivših zastupnika u Europskom parlamentu i povjerenika na trećinu sastava tijela; |
| --- | --- |

31.

naglašava potrebu za osiguravanjem raznolikosti u pogledu pozadine članova i neovisnog stručnog znanja; predlaže ograničavanje sudjelovanja bivših zastupnika u Europskom parlamentu i povjerenika na trećinu sastava tijela;

| 32. | ustraje u tome da članovi tog tijela imaju na raspolaganju tajništvo, uz ljudske, materijalne i financijske resurse koji odgovaraju njegovom mandatu i zadaćama, uključujući službenika za etiku, odgovornog za etičku izobrazbu i pružanje savjeta unutar neovisnog etičkog tijela EU-a; smatra da bi se objedinjavanjem proračuna i osoblja trenutno dodijeljenih različitim etičkim tijelima EU-a poboljšala učinkovitost u korištenju resursa te bi se mogli smanjiti troškovi; |
| --- | --- |

32.

ustraje u tome da članovi tog tijela imaju na raspolaganju tajništvo, uz ljudske, materijalne i financijske resurse koji odgovaraju njegovom mandatu i zadaćama, uključujući službenika za etiku, odgovornog za etičku izobrazbu i pružanje savjeta unutar neovisnog etičkog tijela EU-a; smatra da bi se objedinjavanjem proračuna i osoblja trenutno dodijeljenih različitim etičkim tijelima EU-a poboljšala učinkovitost u korištenju resursa te bi se mogli smanjiti troškovi;

Postupci

Postupci

| 33. | vjeruje da bi uspostava etičkog tijela EU-a trebala doprinijeti stvaranju institucionalne kulture temeljene na prevenciji, potpori i transparentnosti; predlaže, u tu svrhu, pristup koji bi se sastojao od dva koraka, pri čemu bi etičko tijelo EU-a, u slučaju da sazna za povredu ili moguću povredu etičkih pravila, do određenog roka prvo preporučilo mjere kojima bi se stalo na kraj toj povredi; smatra da bi se u tom prvom preventivnom koraku trebali zajamčiti povjerljivost i tajnost te pravo osobe da bude saslušana i da odbije optužbe; predlaže da u slučaju da dotični pojedinac odbije poduzeti prikladne radnje i povreda se nastavi, etičko tijelo EU-a treba dati obrazloženu preporuku za mjera sankcija i proslijediti sve relevantne informacije o slučaju nadležnom tijelu koje će odlučiti kako postupiti vezano uz preporuku u roku od 20 radnih dana; |
| --- | --- |

33.

vjeruje da bi uspostava etičkog tijela EU-a trebala doprinijeti stvaranju institucionalne kulture temeljene na prevenciji, potpori i transparentnosti; predlaže, u tu svrhu, pristup koji bi se sastojao od dva koraka, pri čemu bi etičko tijelo EU-a, u slučaju da sazna za povredu ili moguću povredu etičkih pravila, do određenog roka prvo preporučilo mjere kojima bi se stalo na kraj toj povredi; smatra da bi se u tom prvom preventivnom koraku trebali zajamčiti povjerljivost i tajnost te pravo osobe da bude saslušana i da odbije optužbe; predlaže da u slučaju da dotični pojedinac odbije poduzeti prikladne radnje i povreda se nastavi, etičko tijelo EU-a treba dati obrazloženu preporuku za mjera sankcija i proslijediti sve relevantne informacije o slučaju nadležnom tijelu koje će odlučiti kako postupiti vezano uz preporuku u roku od 20 radnih dana;

| 34. | smatra da bi na kraju tog razdoblja trebala biti objavljena obrazložena preporuka neovisnog etičkog tijela ne dovodeći u pitanje Opću uredbu o zaštiti podataka i osobna prava, zajedno s odlukom nadležnog tijela, koje bi trebalo dati objašnjenje ako se preporuke ne slijede u potpunosti; smatra da bi, kao prva mjera, objava ili prosljeđivanje preporuka i odluka mogli sami po sebi predstavljati sankciju; ističe da takvo tijelo ne može zamijeniti Sud Europske unije; predlaže da, u iznimnim slučajevima, kad nadležno tijelo valjano opravda da mu je potrebno više vremena za istraživanje slučaja, može tražiti od etičkog tijela da produži svoj rok za donošenje odluke za najviše 20 radnih dana; smatra da bi se taj pristup u dva koraka trebao primjenjivati kad pojedinac ima opravdane razloge vjerovati da su informacije bile istinite u trenutku otkrivanja te preporučuje da se svako namjerno kršenje propisa, krajnja nepažnja, prikrivanje dokaza, nepoštovanje ili nesuradnja smatraju otežavajućim čimbenicima u odnosu na preporuke za sankcije, čak i nakon prestanka same povrede; |
| --- | --- |

34.

smatra da bi na kraju tog razdoblja trebala biti objavljena obrazložena preporuka neovisnog etičkog tijela ne dovodeći u pitanje Opću uredbu o zaštiti podataka i osobna prava, zajedno s odlukom nadležnog tijela, koje bi trebalo dati objašnjenje ako se preporuke ne slijede u potpunosti; smatra da bi, kao prva mjera, objava ili prosljeđivanje preporuka i odluka mogli sami po sebi predstavljati sankciju; ističe da takvo tijelo ne može zamijeniti Sud Europske unije; predlaže da, u iznimnim slučajevima, kad nadležno tijelo valjano opravda da mu je potrebno više vremena za istraživanje slučaja, može tražiti od etičkog tijela da produži svoj rok za donošenje odluke za najviše 20 radnih dana; smatra da bi se taj pristup u dva koraka trebao primjenjivati kad pojedinac ima opravdane razloge vjerovati da su informacije bile istinite u trenutku otkrivanja te preporučuje da se svako namjerno kršenje propisa, krajnja nepažnja, prikrivanje dokaza, nepoštovanje ili nesuradnja smatraju otežavajućim čimbenicima u odnosu na preporuke za sankcije, čak i nakon prestanka same povrede;

| 35. | poziva na donošenje jasnih odredbi kojima se dotičnoj osobi daje pravo na žalbu na svaku takvu odluku predsjednika uz potpuno poštovanje temeljnih načela vladavine prava; |
| --- | --- |

35.

poziva na donošenje jasnih odredbi kojima se dotičnoj osobi daje pravo na žalbu na svaku takvu odluku predsjednika uz potpuno poštovanje temeljnih načela vladavine prava;

| 36. | vjeruje da bi u pravilu etičko tijelo EU-a trebalo odlučivati običnom većinom svojih članova; |
| --- | --- |

36.

vjeruje da bi u pravilu etičko tijelo EU-a trebalo odlučivati običnom većinom svojih članova;

| 37. | ustraje u obvezi primjene postupaka utvrđenih ugovorima, kao što je prijenos istraga Europskog revizorskog suda OLAF-u i Sudu Europske unije; |
| --- | --- |

37.

ustraje u obvezi primjene postupaka utvrđenih ugovorima, kao što je prijenos istraga Europskog revizorskog suda OLAF-u i Sudu Europske unije;

Opće odredbe

Opće odredbe

| 38. | smatra da bi etičko tijelo EU-a trebalo provesti istraživanja i sastaviti godišnje statističke podatke o izjavama o financijskim interesima, slučajevima rotirajućih vrata i drugim relevantnim podacima te objaviti godišnje izvješće s podacima o ispunjenju svojih zadataka i, prema potrebi, preporukama za poboljšanje etičkih standarda, koje se podnosi Parlamentu; preporučuje da se u godišnje izvješće uključi broj istraženih slučajeva, institucije iz kojih su pojedinci dolazili, vrsta povreda, vrijeme trajanja postupaka, vremenski okvir u kojem je povreda prekinuta, razmjer izrečenih sankcija i preporuke; |
| --- | --- |

38.

smatra da bi etičko tijelo EU-a trebalo provesti istraživanja i sastaviti godišnje statističke podatke o izjavama o financijskim interesima, slučajevima rotirajućih vrata i drugim relevantnim podacima te objaviti godišnje izvješće s podacima o ispunjenju svojih zadataka i, prema potrebi, preporukama za poboljšanje etičkih standarda, koje se podnosi Parlamentu; preporučuje da se u godišnje izvješće uključi broj istraženih slučajeva, institucije iz kojih su pojedinci dolazili, vrsta povreda, vrijeme trajanja postupaka, vremenski okvir u kojem je povreda prekinuta, razmjer izrečenih sankcija i preporuke;

| 39. | smatra da bi međuinstitucijski sporazum trebao sadržavati odredbu o preispitivanju kako bi se osiguralo da najkasnije dvije godine nakon njegova osnivanja institucije sudionice mogu usvojiti procjenu njegovih aktivnosti, uključujući analizu funkcioniranja pravila i postupaka te stečeno iskustvo u njihovoj primjeni; naglašava, posebno, da bi se ta odredba o preispitivanju trebala usredotočiti na procjenu djelotvornosti provedbe mandata etičkog tijela EU-a te da bi procjena Parlamenta trebala u obzir uzeti informacije primljene od samog etičkog tijela; |
| --- | --- |

39.

smatra da bi međuinstitucijski sporazum trebao sadržavati odredbu o preispitivanju kako bi se osiguralo da najkasnije dvije godine nakon njegova osnivanja institucije sudionice mogu usvojiti procjenu njegovih aktivnosti, uključujući analizu funkcioniranja pravila i postupaka te stečeno iskustvo u njihovoj primjeni; naglašava, posebno, da bi se ta odredba o preispitivanju trebala usredotočiti na procjenu djelotvornosti provedbe mandata etičkog tijela EU-a te da bi procjena Parlamenta trebala u obzir uzeti informacije primljene od samog etičkog tijela;

| 40. | smatra da bi novo etičko tijelo EU-a trebalo imati nadležnost da svojim prijedlozima doprinese razvoju i periodičkom ažuriranju zajedničkog etičkog okvira za institucije EU-a, uključujući zajednička pravila i zajednički model izjava o financijskim interesima u strojno čitljivom formatu te prijedlog za izmjenu svojih nadležnosti i njegovo podnošenje Europskom parlamentu; smatra da bi se etički standardi svih institucija, agencija i tijela trebali uskladiti što je prije moguće; smatra da bi statut povjerenikâ trebalo sastaviti u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom; |
| --- | --- |

40.

smatra da bi novo etičko tijelo EU-a trebalo imati nadležnost da svojim prijedlozima doprinese razvoju i periodičkom ažuriranju zajedničkog etičkog okvira za institucije EU-a, uključujući zajednička pravila i zajednički model izjava o financijskim interesima u strojno čitljivom formatu te prijedlog za izmjenu svojih nadležnosti i njegovo podnošenje Europskom parlamentu; smatra da bi se etički standardi svih institucija, agencija i tijela trebali uskladiti što je prije moguće; smatra da bi statut povjerenikâ trebalo sastaviti u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom;

| 41. | predlaže da neovisno etičko tijelo radi na uspostavi zajedničke definicije sukoba interesa za institucije EU-a na temelju najviših standarda; naglašava da mnoge države članice imaju zahtjevna pravila; napominje definiciju sukoba interesa OECD-a: situacija u kojoj „pojedinac ili poduzeće (bilo privatno ili državno) ima mogućnost iskoristiti svoj profesionalni ili službeni položaj na neki način za osobnu korist ili korist poduzeća”; |
| --- | --- |

41.

predlaže da neovisno etičko tijelo radi na uspostavi zajedničke definicije sukoba interesa za institucije EU-a na temelju najviših standarda; naglašava da mnoge države članice imaju zahtjevna pravila; napominje definiciju sukoba interesa OECD-a: situacija u kojoj „pojedinac ili poduzeće (bilo privatno ili državno) ima mogućnost iskoristiti svoj profesionalni ili službeni položaj na neki način za osobnu korist ili korist poduzeća”;

| 42. | poziva na potpunu transparentnost u pogledu svih sastanaka koje organizira i u koje je uključeno etičko tijelo s privatnim subjektima i njihovim predstavnicima, uključujući i profitne i neprofitne organizacije; |
| --- | --- |

42.

poziva na potpunu transparentnost u pogledu svih sastanaka koje organizira i u koje je uključeno etičko tijelo s privatnim subjektima i njihovim predstavnicima, uključujući i profitne i neprofitne organizacije;

| 43. | ustraje na tome da, ne dovodeći u pitanje nadležnosti Parlamenta iz stavka 24., preporuke etičkog tijela EU-a trebaju biti valjano opravdane, dobro dokumentirane i dostupne članu ili članu osoblja i instituciji na koje se odnose; smatra da bi se uključene institucije trebale obvezati da će u potpunosti surađivati u svim postupcima iz područja primjene usuglašenog međuinstitucijskog sporazuma, a posebno da će neovisnom etičkom tijelu EU-a dostavljati sve informacije i dokumente potrebne za odgovarajući nadzor etičkih pravila; ističe da bi aktivnosti etičkog tijela bile podložne mogućim pritužbama Europskom ombudsmanu te da bi odluke uključenih institucija na temelju preporuka i dalje bile podložne preispitivanju pred Sudom EU-a; |
| --- | --- |

43.

ustraje na tome da, ne dovodeći u pitanje nadležnosti Parlamenta iz stavka 24., preporuke etičkog tijela EU-a trebaju biti valjano opravdane, dobro dokumentirane i dostupne članu ili članu osoblja i instituciji na koje se odnose; smatra da bi se uključene institucije trebale obvezati da će u potpunosti surađivati u svim postupcima iz područja primjene usuglašenog međuinstitucijskog sporazuma, a posebno da će neovisnom etičkom tijelu EU-a dostavljati sve informacije i dokumente potrebne za odgovarajući nadzor etičkih pravila; ističe da bi aktivnosti etičkog tijela bile podložne mogućim pritužbama Europskom ombudsmanu te da bi odluke uključenih institucija na temelju preporuka i dalje bile podložne preispitivanju pred Sudom EU-a;

| 44. | smatra da bi poboljšanje integriteta, transparentnosti i odgovornosti, kao i najviših standarda etičkog ponašanja u institucijama EU-a i u postupcima donošenja odluka EU-a, trebalo biti među temama rasprave u okviru Konferencije o budućnosti Europe; ističe da je ovo prilika za građane EU-a da raspravljaju o reviziji Ugovora te da bi to osiguralo jasnu pravnu osnovu za uvođenje takvog neovisnog etičkog tijela EU-a za sve institucije redovnim zakonodavnim postupkom; |
| --- | --- |

44.

smatra da bi poboljšanje integriteta, transparentnosti i odgovornosti, kao i najviših standarda etičkog ponašanja u institucijama EU-a i u postupcima donošenja odluka EU-a, trebalo biti među temama rasprave u okviru Konferencije o budućnosti Europe; ističe da je ovo prilika za građane EU-a da raspravljaju o reviziji Ugovora te da bi to osiguralo jasnu pravnu osnovu za uvođenje takvog neovisnog etičkog tijela EU-a za sve institucije redovnim zakonodavnim postupkom;

| 45. | poziva da neovisno etičko tijelo bude primjer transparentnosti objavljivanjem svih preporuka, godišnjih izvješća, odluka i izvješća o potrošnji u strojno čitljivom otvorenom formatu dostupnom svim građanima i u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka; snažno preporučuje da svi softveri razvijeni za potrebe poštovanja etičkih standarda u javnoj upravi EU-a budu dostupni uz besplatnu licenciju za softver otvorenog koda te da se dijele sa svim institucijama u Europi koje ih žele koristiti; poziva na blisku suradnju s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u tom pogledu; |
| --- | --- |

45.

poziva da neovisno etičko tijelo bude primjer transparentnosti objavljivanjem svih preporuka, godišnjih izvješća, odluka i izvješća o potrošnji u strojno čitljivom otvorenom formatu dostupnom svim građanima i u skladu s primjenjivim pravilima o zaštiti podataka; snažno preporučuje da svi softveri razvijeni za potrebe poštovanja etičkih standarda u javnoj upravi EU-a budu dostupni uz besplatnu licenciju za softver otvorenog koda te da se dijele sa svim institucijama u Europi koje ih žele koristiti; poziva na blisku suradnju s Europskim nadzornikom za zaštitu podataka u tom pogledu;

| 46. | poziva države članice da osiguraju da se kazneni predmeti povezani s povredom etičkih prava rješavaju na učinkovit način i bez nepotrebne odgode, osobito oni koji uključuju zastupnike u Europskom parlamentu i nacionalne političare koji imaju ulogu u donošenju politika EU-a; |
| --- | --- |

46.

poziva države članice da osiguraju da se kazneni predmeti povezani s povredom etičkih prava rješavaju na učinkovit način i bez nepotrebne odgode, osobito oni koji uključuju zastupnike u Europskom parlamentu i nacionalne političare koji imaju ulogu u donošenju politika EU-a;

| 47. | izražava žaljenje i zabrinutost zbog izostanka razmatranja i mjera za sprečavanje i provedbu u cilju sprečavanja nastanka sukoba interesa u Komisijinim postupcima javne nabave; |
| --- | --- |

47.

izražava žaljenje i zabrinutost zbog izostanka razmatranja i mjera za sprečavanje i provedbu u cilju sprečavanja nastanka sukoba interesa u Komisijinim postupcima javne nabave;

| 48. | napominje da u primjeni postojećih pravila na povjerenike, zastupnike u Europskom parlamentu i dužnosnike EU-a ima previše nedostataka; podsjeća da je prema izvješću organizacije Transparency International EU, početkom 2017. više od 50 % bivših povjerenika i 30 % bivših zastupnika u Europskom parlamentu, koji su se prestali baviti politikom, radilo za organizacije registrirane u Registru transparentnosti EU-a; naglašava potrebu za transparentnošću i odgovornošću u pogledu osobnih i financijskih obveza, posebno za izabrane zastupnike; naglašava da su pitanja transparentnosti i integriteta na razini EU-a i na nacionalnoj razini čvrsto povezana; stoga podupire rad Skupine država protiv korupcije Vijeća Europe (GRECO) i poziva države članice da provedu njezine preporuke, posebno one koje se odnose na izradu strogog kodeksa ponašanja za nacionalne političare i uvođenje pravila za zapošljavanje nakon odlaska iz javne službe; |
| --- | --- |

48.

napominje da u primjeni postojećih pravila na povjerenike, zastupnike u Europskom parlamentu i dužnosnike EU-a ima previše nedostataka; podsjeća da je prema izvješću organizacije Transparency International EU, početkom 2017. više od 50 % bivših povjerenika i 30 % bivših zastupnika u Europskom parlamentu, koji su se prestali baviti politikom, radilo za organizacije registrirane u Registru transparentnosti EU-a; naglašava potrebu za transparentnošću i odgovornošću u pogledu osobnih i financijskih obveza, posebno za izabrane zastupnike; naglašava da su pitanja transparentnosti i integriteta na razini EU-a i na nacionalnoj razini čvrsto povezana; stoga podupire rad Skupine država protiv korupcije Vijeća Europe (GRECO) i poziva države članice da provedu njezine preporuke, posebno one koje se odnose na izradu strogog kodeksa ponašanja za nacionalne političare i uvođenje pravila za zapošljavanje nakon odlaska iz javne službe;

| 49. | poziva na jačanje postojećeg regulatornog i provedbenog okvira i za sukob interesa prije ulaska u javnu službu i za onaj nakon odlaska iz javne službe kako bi se utvrdile odgovarajuće, jasne, obvezujuće i proporcionalne granice između javnog sektora te privatnog i neprofitnog sektora i kako bi se na taj način u očima javnosti povećao kredibilitet procesa donošenja odluka na razini EU-a; |
| --- | --- |

49.

poziva na jačanje postojećeg regulatornog i provedbenog okvira i za sukob interesa prije ulaska u javnu službu i za onaj nakon odlaska iz javne službe kako bi se utvrdile odgovarajuće, jasne, obvezujuće i proporcionalne granice između javnog sektora te privatnog i neprofitnog sektora i kako bi se na taj način u očima javnosti povećao kredibilitet procesa donošenja odluka na razini EU-a;

| 50. | naglašava da situacije sukoba interesa koje uključuju odlazak pojedinca iz javnog sektora i fenomen tzv. rotirajućih vrata predstavljaju stalni razlog za sustavnu zabrinutost i problem koji je zajednički institucijama, tijelima, uredima i agencijama diljem EU-a; preporučuje usvajanje usklađenih i primjerenih razdoblja mirovanja u svim institucijama EU-a i jačanje njihove provedbe; smatra da situacije sukoba interesa mogu ugroziti integritet institucija i agencija EU-a i tako narušiti povjerenje građana u njih; ističe da je potrebno uskladiti i provesti relevantno zakonodavstvo EU-a i kodekse ponašanja, među ostalim u cilju zahtijevanja potpune transparentnosti u pogledu zapošljavanja ili projekata u kojima sudjeluju visoki dužnosnici EU-a nakon odlaska iz javne službe i u pogledu svih sporednih aktivnosti zastupnika u Europskom parlamentu; smatra da bi se pravila o sprečavanju sukoba interesa nakon obnašanja javne dužnosti ili zaposlenja trebala primjenjivati u razumnom roku uz poštovanje pravila o odgovarajućoj naknadi; naglašava da je potrebno učiti iz najboljih praksi država članica koje već imaju nacionalna etička tijela s relevantnim stručnim znanjem; ističe da postoje različite nacionalne prakse u pogledu provedbe etičkih standarda; napominje da se u nekim državama članicama od izabranih zastupnika zahtijeva da se suzdrže od glasanja o pitanjima u kojima imaju osobni interes te stoga traži od zastupnika Europskog parlamenta da se suzdrže od toga da budu izvjestitelji u sličnim slučajevima; u tom kontekstu podsjeća na odredbe iz članaka 2. i 3. Kodeksa ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu u pogledu financijskih interesa i sukoba interesa; |
| --- | --- |

50.

naglašava da situacije sukoba interesa koje uključuju odlazak pojedinca iz javnog sektora i fenomen tzv. rotirajućih vrata predstavljaju stalni razlog za sustavnu zabrinutost i problem koji je zajednički institucijama, tijelima, uredima i agencijama diljem EU-a; preporučuje usvajanje usklađenih i primjerenih razdoblja mirovanja u svim institucijama EU-a i jačanje njihove provedbe; smatra da situacije sukoba interesa mogu ugroziti integritet institucija i agencija EU-a i tako narušiti povjerenje građana u njih; ističe da je potrebno uskladiti i provesti relevantno zakonodavstvo EU-a i kodekse ponašanja, među ostalim u cilju zahtijevanja potpune transparentnosti u pogledu zapošljavanja ili projekata u kojima sudjeluju visoki dužnosnici EU-a nakon odlaska iz javne službe i u pogledu svih sporednih aktivnosti zastupnika u Europskom parlamentu; smatra da bi se pravila o sprečavanju sukoba interesa nakon obnašanja javne dužnosti ili zaposlenja trebala primjenjivati u razumnom roku uz poštovanje pravila o odgovarajućoj naknadi; naglašava da je potrebno učiti iz najboljih praksi država članica koje već imaju nacionalna etička tijela s relevantnim stručnim znanjem; ističe da postoje različite nacionalne prakse u pogledu provedbe etičkih standarda; napominje da se u nekim državama članicama od izabranih zastupnika zahtijeva da se suzdrže od glasanja o pitanjima u kojima imaju osobni interes te stoga traži od zastupnika Europskog parlamenta da se suzdrže od toga da budu izvjestitelji u sličnim slučajevima; u tom kontekstu podsjeća na odredbe iz članaka 2. i 3. Kodeksa ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu u pogledu financijskih interesa i sukoba interesa;

| 51. | ističe da Europski ombudsman rješava pritužbe u vezi sa sukobima interesa bez mehanizma posvećenog toj zadaći povrh svojih drugih misija i bez odgovarajućih sredstava i ovlasti za provedbu svojih odluka; |
| --- | --- |

51.

ističe da Europski ombudsman rješava pritužbe u vezi sa sukobima interesa bez mehanizma posvećenog toj zadaći povrh svojih drugih misija i bez odgovarajućih sredstava i ovlasti za provedbu svojih odluka;

| 52. | ističe da neovisno tijelo EU-a za etička pitanja samo neće biti dostatno za učinkovito rješavanje situacija sukoba interesa unutar institucija i agencija EU-a; smatra da bi preispitivanje EU-ovih etičkih pravila i pravila o integritetu moglo uključivati mjere kao što su produljenje razdoblja za obavješćivanje i razdoblja mirovanja viših dužnosnika, proporcionalno i za svaki slučaj pojedinačno, istodobno osiguravajući jednako postupanje u skladu s člankom 15. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, jačanje Direktive 2014/24/EU (4) o javnoj nabavi, obvezna prodaja udjela visokih dužnosnika u poduzećima koja podliježu ovlastima institucije u koju je dužnosnik novoimenovan ili koja posluju s tom institucijom, obvezno razrješenje u slučaju pitanja koja se odnose na bivšeg poslodavca iz privatnog sektora ili zabrana za povjerenike i visoke dužnosnike institucija i agencija EU-a da tijekom obavljanja dužnosti posjeduju dionice; ponavlja svoj poziv Komisiji da razmotri mogućnost predlaganja revizije relevantnog pravnog okvira; |
| --- | --- |

52.

ističe da neovisno tijelo EU-a za etička pitanja samo neće biti dostatno za učinkovito rješavanje situacija sukoba interesa unutar institucija i agencija EU-a; smatra da bi preispitivanje EU-ovih etičkih pravila i pravila o integritetu moglo uključivati mjere kao što su produljenje razdoblja za obavješćivanje i razdoblja mirovanja viših dužnosnika, proporcionalno i za svaki slučaj pojedinačno, istodobno osiguravajući jednako postupanje u skladu s člankom 15. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, jačanje Direktive 2014/24/EU (4

| 53. | smatra da su dulja razdoblja mirovanja za visoke dužnosnike koji odlaze iz agencije ili institucije, ako se temelje na objektivnom postupku s jasnim kriterijima, opravdane pravne mjere za zaštitu javnog interesa i integriteta javnih tijela; |
| --- | --- |

53.

smatra da su dulja razdoblja mirovanja za visoke dužnosnike koji odlaze iz agencije ili institucije, ako se temelje na objektivnom postupku s jasnim kriterijima, opravdane pravne mjere za zaštitu javnog interesa i integriteta javnih tijela;

| 54. | izražava svoju zabrinutost zbog postupaka imenovanja viših dužnosnika EU-a, načina rješavanja sukoba interesa povjerenikâ i povreda Kodeksa ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu te nadzora poštovanja obveza transparentnosti i provjere usklađenosti s pravilima rotirajućih vrata; |
| --- | --- |

54.

izražava svoju zabrinutost zbog postupaka imenovanja viših dužnosnika EU-a, načina rješavanja sukoba interesa povjerenikâ i povreda Kodeksa ponašanja zastupnika u Europskom parlamentu te nadzora poštovanja obveza transparentnosti i provjere usklađenosti s pravilima rotirajućih vrata;

| 55. | smatra da institucije EU-a trebaju primjenjivati najviše etičke standarde kako bi se spriječili svi slučajevi rotirajućih vrata ili sukoba interesa, među ostalim u pogledu imenovanja na više položaje u institucijama i agencijama EU-a; |
| --- | --- |

55.

smatra da institucije EU-a trebaju primjenjivati najviše etičke standarde kako bi se spriječili svi slučajevi rotirajućih vrata ili sukoba interesa, među ostalim u pogledu imenovanja na više položaje u institucijama i agencijama EU-a;

| 56. | smatra da bi se postupci odabira kandidata za rukovodeće položaje trebali provoditi na temelju potpuno objektivnih kriterija i da bi trebali biti potpuno transparentni za širu javnost; naglašava da bi trebao postojati okvir za pitanja i prigovore, zajedno s otvorenim postupcima praćenja i ovlastima za poništavanje odluka za koje se pokaže da su donesene u postupku s nedovoljno transparentnosti i integriteta; ističe da bi postupke trebalo redovito ocjenjivati kako bi se pratila njihova učinkovitost i po potrebi primijenila poboljšanja; |
| --- | --- |

56.

smatra da bi se postupci odabira kandidata za rukovodeće položaje trebali provoditi na temelju potpuno objektivnih kriterija i da bi trebali biti potpuno transparentni za širu javnost; naglašava da bi trebao postojati okvir za pitanja i prigovore, zajedno s otvorenim postupcima praćenja i ovlastima za poništavanje odluka za koje se pokaže da su donesene u postupku s nedovoljno transparentnosti i integriteta; ističe da bi postupke trebalo redovito ocjenjivati kako bi se pratila njihova učinkovitost i po potrebi primijenila poboljšanja;

| 57. | naglašava da Parlament mora imati ključnu ulogu u postupku poboljšanja postojećeg sustava nadzora etičnosti u EU-u koji se primjenjuje u svim institucijama, agencijama i tijelima EU-a kako bi se povećalo povjerenje javnosti u postupke donošenja odluka EU-a; |
| --- | --- |

57.

naglašava da Parlament mora imati ključnu ulogu u postupku poboljšanja postojećeg sustava nadzora etičnosti u EU-u koji se primjenjuje u svim institucijama, agencijama i tijelima EU-a kako bi se povećalo povjerenje javnosti u postupke donošenja odluka EU-a;

o

o o

| 58. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

58.

nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji.

---

(1)  SL C 337, 20.9.2018., str. 120.

1

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0327.

2

(3)  SL L 262, 7.10.2005., str. 1.

3

(4)  Direktiva 2014/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 26. veljače 2014. o javnoj nabavi i o stavljanju izvan snage Direktive 2004/18/EZ (SL L 94, 28.3.2014., str. 65.).

4

---

PREPORUKE

Europski parlament

četvrtak, 16. rujna 2021.

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/170 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/170

---

P9_TA(2021)0383

Smjer političkih odnosa između EU-a i Rusije

Preporuka Europskog parlamenta Vijeću od 16. rujna 2021. o preporuci Europskog parlamenta Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o smjeru političkih odnosa između EU-a i Rusije (2021/2042(INI))

(2022/C 117/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji, osobito Rezoluciju od 18. rujna 2014. o stanju u Ukrajini i trenutačnom stanju odnosa između EU-a i Rusije (1), Rezoluciju od 11. lipnja 2015. o strateškoj vojnoj situaciji u crnomorskom bazenu nakon nezakonitog ruskog pripojenja Krima (2), Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o ukrajinskim zatvorenicima u Rusiji i stanju na Krimu (3), Rezoluciju od 14. lipnja 2018. o okupiranim teritorijima u Gruziji deset godina nakon ruske invazije (4), Rezoluciju od 23. studenoga 2016. o strateškoj komunikaciji Europske unije za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane (5), Rezoluciju od 12. ožujka 2019. o stanju političkih odnosa EU-a i Rusije (6), Rezoluciju od 19. rujna 2019. o važnosti europskog sjećanja za budućnost Europe (7), Rezoluciju od 19. prosinca 2019. o ruskom zakonu o „stranim agentima” (8), Rezoluciju od 17. rujna 2020. o stanju u Rusiji: trovanje Alekseja Navaljnog (9), Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o uhićenju Alekseja Navaljnog (10), Rezoluciju od 29. travnja 2021. o Rusiji, slučaju Alekseja Navaljnog, povećanoj vojnoj prisutnosti na granici s Ukrajinom i ruskom napadu u Češkoj Republici (11), Rezoluciju od 10. lipnja 2021. o ruskom uvrštenju njemačkih nevladinih organizacija na popis „nepoželjnih organizacija” i pritvaranju Andreja Pivovarova (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o Rusiji, osobito Rezoluciju od 18. rujna 2014. o stanju u Ukrajini i trenutačnom stanju odnosa između EU-a i Rusije (1), Rezoluciju od 11. lipnja 2015. o strateškoj vojnoj situaciji u crnomorskom bazenu nakon nezakonitog ruskog pripojenja Krima (2), Rezoluciju od 16. ožujka 2017. o ukrajinskim zatvorenicima u Rusiji i stanju na Krimu (3), Rezoluciju od 14. lipnja 2018. o okupiranim teritorijima u Gruziji deset godina nakon ruske invazije (4), Rezoluciju od 23. studenoga 2016. o strateškoj komunikaciji Europske unije za borbu protiv propagande koju protiv nje provode treće strane (5), Rezoluciju od 12. ožujka 2019. o stanju političkih odnosa EU-a i Rusije (6), Rezoluciju od 19. rujna 2019. o važnosti europskog sjećanja za budućnost Europe (7), Rezoluciju od 19. prosinca 2019. o ruskom zakonu o „stranim agentima” (8), Rezoluciju od 17. rujna 2020. o stanju u Rusiji: trovanje Alekseja Navaljnog (9), Rezoluciju od 21. siječnja 2021. o uhićenju Alekseja Navaljnog (10), Rezoluciju od 29. travnja 2021. o Rusiji, slučaju Alekseja Navaljnog, povećanoj vojnoj prisutnosti na granici s Ukrajinom i ruskom napadu u Češkoj Republici (11), Rezoluciju od 10. lipnja 2021. o ruskom uvrštenju njemačkih nevladinih organizacija na popis „nepoželjnih organizacija” i pritvaranju Andreja Pivovarova (12),

| — | uzimajući u obzir Povelju UN-a, Konvenciju UN-a o pravu mora, Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju UN-a, Konvenciju UN-a o pravu mora, Opću deklaraciju o ljudskim pravima, Međunarodni pakt o građanskim i političkim pravima i Konvenciju Vijeća Europe za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda,

| — | uzimajući u obzir članstvo Ruske Federacije u Vijeću Europe i Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (OESS) te njezine posljedične dužnosti i obveze, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članstvo Ruske Federacije u Vijeću Europe i Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju (OESS) te njezine posljedične dužnosti i obveze,

| — | uzimajući u obzir restriktivne mjere EU-a kao odgovor na krizu u Ukrajini koje su na snazi od 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir restriktivne mjere EU-a kao odgovor na krizu u Ukrajini koje su na snazi od 2014.,

| — | uzimajući u obzir paket mjera za provedbu sporazumâ iz Minska, usvojen i potpisan u Minsku 12. veljače 2015. i u cijelosti podržan rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 2202 (2015) od 17. veljače 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket mjera za provedbu sporazumâ iz Minska, usvojen i potpisan u Minsku 12. veljače 2015. i u cijelosti podržan rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a br. 2202 (2015) od 17. veljače 2015.,

| — | uzimajući u obzir ishod sastanka Vijeća za vanjske poslove od 14. ožujka 2016., posebice dogovor o pet načela na kojima se temelji politika EU-a prema Rusiji, te zaključke Europskog vijeća od 24. i 25. svibnja 2021. o Rusiji te od 24. lipnja 2021. o vanjskim odnosima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ishod sastanka Vijeća za vanjske poslove od 14. ožujka 2016., posebice dogovor o pet načela na kojima se temelji politika EU-a prema Rusiji, te zaključke Europskog vijeća od 24. i 25. svibnja 2021. o Rusiji te od 24. lipnja 2021. o vanjskim odnosima,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. lipnja 2021. naslovljenu „Odnosi EU-a i Rusije – suprotstavljanje, suzbijanje i suradnja” (JOIN(2021)0020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 16. lipnja 2021. naslovljenu „Odnosi EU-a i Rusije – suprotstavljanje, suzbijanje i suradnja” (JOIN(2021)0020),

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. lipnja 2020. naslovljenu „Borba protiv dezinformacija o bolesti COVID-19 – Prepoznavanje činjenica” (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 10. lipnja 2020. naslovljenu „Borba protiv dezinformacija o bolesti COVID-19 – Prepoznavanje činjenica” (JOIN(2020)0008),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu međunarodne platforme za Krim od 23. kolovoza 2021., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu međunarodne platforme za Krim od 23. kolovoza 2021.,

| — | uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 118. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0259/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0259/2021),

| A. | budući da je Rusija sastavni dio europskog kontinenta i najveći susjed EU-a i budući da između Rusije i država članica EU-a postoje snažne povijesne međuovisnosti, kao i kulturne i ljudske poveznice; budući da razvoj događaja u Rusiji, u smislu njezine politike i naravi njezinih vlasti, izravno utječe na EU i njegovo neposredno susjedstvo; budući da je EU najveći trgovinski partner Rusije, dok je Rusija peti najveći trgovinski partner EU-a, usprkos preprekama nametnutima 2014.; budući da je EU najveći ulagač u Rusiji; |
| --- | --- |

A.

budući da je Rusija sastavni dio europskog kontinenta i najveći susjed EU-a i budući da između Rusije i država članica EU-a postoje snažne povijesne međuovisnosti, kao i kulturne i ljudske poveznice; budući da razvoj događaja u Rusiji, u smislu njezine politike i naravi njezinih vlasti, izravno utječe na EU i njegovo neposredno susjedstvo; budući da je EU najveći trgovinski partner Rusije, dok je Rusija peti najveći trgovinski partner EU-a, usprkos preprekama nametnutima 2014.; budući da je EU najveći ulagač u Rusiji;

| B. | budući da Parlament razlikuje ruski narod od režima predsjednika Putina, koji je stagnirajuća autoritarna kleptokracija koju vodi doživotni predsjednik okružen oligarsima; budući da su stoga ključne mjere koje se predlažu u ovom izvješću usmjerene na Putinov režim i njegova kaznena djela i antidemokratske politike, pri čemu se naglašava da je nužno što prije približiti se ruskim građanima i pokazati im da je Europska unija spremna baviti se njihovim problemima; |
| --- | --- |

B.

budući da Parlament razlikuje ruski narod od režima predsjednika Putina, koji je stagnirajuća autoritarna kleptokracija koju vodi doživotni predsjednik okružen oligarsima; budući da su stoga ključne mjere koje se predlažu u ovom izvješću usmjerene na Putinov režim i njegova kaznena djela i antidemokratske politike, pri čemu se naglašava da je nužno što prije približiti se ruskim građanima i pokazati im da je Europska unija spremna baviti se njihovim problemima;

| C. | budući da je glavni interes EU-a održavanje slobode, stabilnosti i mira na području europskog kontinenta i izvan njega, koje ugrožavaju agresivne vanjske politike ruskih vlasti, koje predstavljaju jedan od najvećih izazova za strateški i vanjskopolitički program EU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da je glavni interes EU-a održavanje slobode, stabilnosti i mira na području europskog kontinenta i izvan njega, koje ugrožavaju agresivne vanjske politike ruskih vlasti, koje predstavljaju jedan od najvećih izazova za strateški i vanjskopolitički program EU-a;

| D. | budući da Rusija može imati demokratsku budućnost; budući da ruski građani, kao svi ljudi, teže univerzalnim vrijednostima slobode i demokracije; budući da bi EU ruskom narodu trebao predstaviti konkretne prijedloge za uzajamno korisnu suradnju; |
| --- | --- |

D.

budući da Rusija može imati demokratsku budućnost; budući da ruski građani, kao svi ljudi, teže univerzalnim vrijednostima slobode i demokracije; budući da bi EU ruskom narodu trebao predstaviti konkretne prijedloge za uzajamno korisnu suradnju;

| E. | budući da je u okviru strategije EU-a prema Rusiji potrebno spojiti dva glavna cilja: prvi je da se zaustavi vanjska agresija i domaća represija Kremlja, a drugi da se EU poveže s građanima Rusije i pomogne im u izgradnji drugačije budućnosti, od koje bi, osim ruskog naroda, koristi imali svi narodi europskog kontinenta; |
| --- | --- |

E.

budući da je u okviru strategije EU-a prema Rusiji potrebno spojiti dva glavna cilja: prvi je da se zaustavi vanjska agresija i domaća represija Kremlja, a drugi da se EU poveže s građanima Rusije i pomogne im u izgradnji drugačije budućnosti, od koje bi, osim ruskog naroda, koristi imali svi narodi europskog kontinenta;

| F. | budući da se odnosi između EU-a i Ruske Federacije temelje na načelima međunarodnog prava, temeljnim načelima OESS-a, načelima demokracije, mirnog rješavanja sukoba i dobrosusjedskih odnosa; budući da se trenutačna vlada u Rusiji prema tim načelima odnosi s prezirom, iako se obvezala na njihovo poštovanje; budući da Rusija zloupotrebljava međunarodne institucije, ponajprije UN i OESS, kako bi spriječila provođenje pravde i rješavanje sukoba u svijetu; |
| --- | --- |

F.

budući da se odnosi između EU-a i Ruske Federacije temelje na načelima međunarodnog prava, temeljnim načelima OESS-a, načelima demokracije, mirnog rješavanja sukoba i dobrosusjedskih odnosa; budući da se trenutačna vlada u Rusiji prema tim načelima odnosi s prezirom, iako se obvezala na njihovo poštovanje; budući da Rusija zloupotrebljava međunarodne institucije, ponajprije UN i OESS, kako bi spriječila provođenje pravde i rješavanje sukoba u svijetu;

| G. | budući da se Rusija 2019. ponovno pridružila Vijeću Europe, no nastavlja uvelike kršiti ljudska prava te i dalje odbija poštovati odluke Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

G.

budući da se Rusija 2019. ponovno pridružila Vijeću Europe, no nastavlja uvelike kršiti ljudska prava te i dalje odbija poštovati odluke Europskog suda za ljudska prava;

| H. | budući da je vanjska politika predsjednika Putina očito agresivna i revizionistička jer želi da ga se smatra braniteljem ruskih interesa i pokušava steći kontrolu nad teritorijima za koje smatra da su izgubljeni nakon pada Sovjetskog Saveza i šire; budući da ciljevi režima predsjednika Putina obuhvaćaju i sljedeće elemente: nametanje svojeg autoriteta kao velike sile; usklađivanje aktivnosti uplitanja režima u postsovjetske države i šire; davanje prednosti suverenitetu moćnih država pred pravom na suverenitet ostalih država; opravdavanje hibridnog rata i dezinformiranja idejom zaštite etničkih Rusa u inozemstvu; korištenje zamrznutih sukoba kao strateškog elementa kojim se upliće u zahvaćene zemlje i sprečava da se te zemlje približe EU-u i NATO-u; upotrebu energetskih resursa i nezakonitih praksi pranja novca kao sredstava manipulacije i ucjene; podrivanje modela liberalne demokracije i prikazivanje Rusije kao moralno superiorne, a Zapada kao moralno inferiornog; suzbijanje demokracije, demokratske opozicije i prava naroda na izražavanje slobodne volje u Rusiji; budući da režim predsjednika Putina osobito odbacuje multilateralizam i međunarodni poredak temeljen na vladavini prava, ne poštuje međunarodno pravo, uključujući načela utvrđena u Povelji UN-a, Helsinškom završnom aktu iz 1975. te Pariškoj povelji OESS-a iz 1990., što, među ostalim, dokazuju izmjene ustava iz 2020., čiji je postupak donošenja Europska komisija za demokraciju putem prava („Venecijanska komisija”) ocijenila „očito neprimjerenim” i kojima su prekršeni rusko pravo i obveze u okviru OESS-a; budući da Rusija nije provela više od tisuću presuda Europskog suda za ljudska prava; |
| --- | --- |

H.

budući da je vanjska politika predsjednika Putina očito agresivna i revizionistička jer želi da ga se smatra braniteljem ruskih interesa i pokušava steći kontrolu nad teritorijima za koje smatra da su izgubljeni nakon pada Sovjetskog Saveza i šire; budući da ciljevi režima predsjednika Putina obuhvaćaju i sljedeće elemente: nametanje svojeg autoriteta kao velike sile; usklađivanje aktivnosti uplitanja režima u postsovjetske države i šire; davanje prednosti suverenitetu moćnih država pred pravom na suverenitet ostalih država; opravdavanje hibridnog rata i dezinformiranja idejom zaštite etničkih Rusa u inozemstvu; korištenje zamrznutih sukoba kao strateškog elementa kojim se upliće u zahvaćene zemlje i sprečava da se te zemlje približe EU-u i NATO-u; upotrebu energetskih resursa i nezakonitih praksi pranja novca kao sredstava manipulacije i ucjene; podrivanje modela liberalne demokracije i prikazivanje Rusije kao moralno superiorne, a Zapada kao moralno inferiornog; suzbijanje demokracije, demokratske opozicije i prava naroda na izražavanje slobodne volje u Rusiji; budući da režim predsjednika Putina osobito odbacuje multilateralizam i međunarodni poredak temeljen na vladavini prava, ne poštuje međunarodno pravo, uključujući načela utvrđena u Povelji UN-a, Helsinškom završnom aktu iz 1975. te Pariškoj povelji OESS-a iz 1990., što, među ostalim, dokazuju izmjene ustava iz 2020., čiji je postupak donošenja Europska komisija za demokraciju putem prava („Venecijanska komisija”) ocijenila „očito neprimjerenim” i kojima su prekršeni rusko pravo i obveze u okviru OESS-a; budući da Rusija nije provela više od tisuću presuda Europskog suda za ljudska prava;

| I. | budući da aktualni ruski režim ugrožava mir i sigurnost u Europi time što nastavlja sustavno kršiti ljudska prava svojeg naroda i agresivno provoditi svoju inozemnu politiku, među ostalim na sljedeće načine: vojnim vježbama velikog opsega i jačanjem vojne prisutnosti; nezakonitim i nasilnim zauzimanjem i pripojenjem Krima; povredom teritorijalne cjelovitosti i destabilizacijom Ukrajine, Gruzije i Republike Moldove; pružanjem potpore zamrznutim sukobima i nepoštovanjem sporazumâ o prekidu vatre u Gruziji i Ukrajini; navodnim terorističkim djelima na području država članica EU-a, primjerice Češke; kibernetičkim napadima i napadima na osjetljivu infrastrukturu u državama članicama EU-a; kršenjima međunarodnog prava; uplitanjem u izbore; povredama morskog i zračnog prostora zemalja regije Baltičkog mora i Crnog mora; budući da je nepružanje prikladnog odgovora EU-a na različite ruske agresije koje su se dogodile nakon one u Gruziji 2008. potaknuo Rusiju da nastavi s agresivnim vojnim i političkim kampanjama u svojem susjedstvu i šire, čime je oslabila i ugrozila međunarodni poredak temeljen na pravilima te stabilnost u Europi i svijetu; |
| --- | --- |

I.

budući da aktualni ruski režim ugrožava mir i sigurnost u Europi time što nastavlja sustavno kršiti ljudska prava svojeg naroda i agresivno provoditi svoju inozemnu politiku, među ostalim na sljedeće načine: vojnim vježbama velikog opsega i jačanjem vojne prisutnosti; nezakonitim i nasilnim zauzimanjem i pripojenjem Krima; povredom teritorijalne cjelovitosti i destabilizacijom Ukrajine, Gruzije i Republike Moldove; pružanjem potpore zamrznutim sukobima i nepoštovanjem sporazumâ o prekidu vatre u Gruziji i Ukrajini; navodnim terorističkim djelima na području država članica EU-a, primjerice Češke; kibernetičkim napadima i napadima na osjetljivu infrastrukturu u državama članicama EU-a; kršenjima međunarodnog prava; uplitanjem u izbore; povredama morskog i zračnog prostora zemalja regije Baltičkog mora i Crnog mora; budući da je nepružanje prikladnog odgovora EU-a na različite ruske agresije koje su se dogodile nakon one u Gruziji 2008. potaknuo Rusiju da nastavi s agresivnim vojnim i političkim kampanjama u svojem susjedstvu i šire, čime je oslabila i ugrozila međunarodni poredak temeljen na pravilima te stabilnost u Europi i svijetu;

| J. | budući da ruska vlada nastavlja s gomilanjem ofenzivnog oružja i razmještanjem snaga u blizini granica EU-a u enklavi Kalinjingrad; |
| --- | --- |

J.

budući da ruska vlada nastavlja s gomilanjem ofenzivnog oružja i razmještanjem snaga u blizini granica EU-a u enklavi Kalinjingrad;

| K. | budući da, sve dok je vodi postojeći režim, Rusija predstavlja dugoročnu prijetnju europskoj sigurnosti u skladu s nedavnom procjenom Skupine za razmatranje NATO-a; budući da je Rusija uspostavila nove vojne baze i osuvremenila stare vojne baze na sjeveru zemlje; budući da je Rusija unaprijedila svoju Sjevernu flotu u vojni okrug, ojačala različite grane svojih oružanih snaga i ponovno uvela koncept obrane priobalnih područja u cilju zaštite svojih strateških sposobnosti; budući da je ojačana prednja prisutnost NATO-a na istočnom krilu imala ključnu ulogu u odvraćanju ruskog djelovanja u svrhu destabilizacije, među ostalim povećanja vojne prisutnosti u zapadnom vojnom okrugu; budući da neuspjeh u pogledu nadzora oružja u Rusiji (primjerice, njezino povlačenje iz Sporazuma o nuklearnim snagama srednjeg dometa i Sporazuma o otvorenom nebu) i nedovoljan napredak u području nuklearnog razoružanja na temelju Ugovora o neširenju oružja, kao i rusko odbijanje novog Ugovora o zabrani nuklearnog oružja, predstavljaju ozbiljan uzrok za zabrinutost u pogledu sigurnosti europskih građana; budući da je taj razvoj događaja popraćen opasnom modernizacijom ruskih zaliha nuklearnog i konvencionalnog oružja i sredstava njihova ispaljivanja te uvođenjem destabilizirajućih tehnologija (hipersonični nuklearni projektili, torpeda itd.); |
| --- | --- |

K.

budući da, sve dok je vodi postojeći režim, Rusija predstavlja dugoročnu prijetnju europskoj sigurnosti u skladu s nedavnom procjenom Skupine za razmatranje NATO-a; budući da je Rusija uspostavila nove vojne baze i osuvremenila stare vojne baze na sjeveru zemlje; budući da je Rusija unaprijedila svoju Sjevernu flotu u vojni okrug, ojačala različite grane svojih oružanih snaga i ponovno uvela koncept obrane priobalnih područja u cilju zaštite svojih strateških sposobnosti; budući da je ojačana prednja prisutnost NATO-a na istočnom krilu imala ključnu ulogu u odvraćanju ruskog djelovanja u svrhu destabilizacije, među ostalim povećanja vojne prisutnosti u zapadnom vojnom okrugu; budući da neuspjeh u pogledu nadzora oružja u Rusiji (primjerice, njezino povlačenje iz Sporazuma o nuklearnim snagama srednjeg dometa i Sporazuma o otvorenom nebu) i nedovoljan napredak u području nuklearnog razoružanja na temelju Ugovora o neširenju oružja, kao i rusko odbijanje novog Ugovora o zabrani nuklearnog oružja, predstavljaju ozbiljan uzrok za zabrinutost u pogledu sigurnosti europskih građana; budući da je taj razvoj događaja popraćen opasnom modernizacijom ruskih zaliha nuklearnog i konvencionalnog oružja i sredstava njihova ispaljivanja te uvođenjem destabilizirajućih tehnologija (hipersonični nuklearni projektili, torpeda itd.);

| L. | budući da je kremaljski režim osobito u ožujku i travnju 2021. znatno povećao prisutnost svoje vojske na istočnoj i sjevernoj ukrajinskoj granici s Rusijom, gdje se od 2014. nalazi najveća količina ruskih vojnih snaga; budući da je kremaljski režim obustavio pravo prolaska dijelom Crnog mora u smjeru Kerčkih vrata za ratne brodove i trgovačka plovila drugih zemalja, što predstavlja kršenje prava plovidbe zajamčenih na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora, čija je potpisnica i Rusija; |
| --- | --- |

L.

budući da je kremaljski režim osobito u ožujku i travnju 2021. znatno povećao prisutnost svoje vojske na istočnoj i sjevernoj ukrajinskoj granici s Rusijom, gdje se od 2014. nalazi najveća količina ruskih vojnih snaga; budući da je kremaljski režim obustavio pravo prolaska dijelom Crnog mora u smjeru Kerčkih vrata za ratne brodove i trgovačka plovila drugih zemalja, što predstavlja kršenje prava plovidbe zajamčenih na temelju Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora, čija je potpisnica i Rusija;

| M. | budući da Rusija pruža stalnu političku i gospodarsku potporu nezakonitom i neprihvatljivom režimu Aleksandra Lukašenka u Bjelarusu; budući da je političko i gospodarsko ulaganje predsjednika Putina u opstanak nezakonitog režima g. Lukašenka jedini razlog zašto Lukašenko i dalje može nemilosrdno proganjati bjelaruski narod, koji zahtijeva poštovanje ljudskih prava, slobodne i transparentne izbore, vladavinu prava i pravdu; budući da nedavna politička događanja u Bjelarusu i Rusiji imaju brojne sličnosti, a procesi u objema zemljama imaju značajni međusobni utjecaj; budući da prosvjedi protiv autokratskog režima i zahtjevi za promjene u Bjelarusu potiču ljude u Rusiji na iznošenje sličnih zahtjeva; budući da vlast u Kremlju povećava represiju nad političkom oporbom uoči nadolazećih izbora za Dumu, koji će se održati u rujnu 2021., ograničavajući i uskraćujući mogućnost sudjelovanja i sprečavajući kandidiranje na izborima nekih oporbenih političara, čime uništava političko natjecanje jer oduzima mogućnost za poštene izbore, što je u kolovozu 2020. učinila diktatura u Bjelarusu; |
| --- | --- |

M.

budući da Rusija pruža stalnu političku i gospodarsku potporu nezakonitom i neprihvatljivom režimu Aleksandra Lukašenka u Bjelarusu; budući da je političko i gospodarsko ulaganje predsjednika Putina u opstanak nezakonitog režima g. Lukašenka jedini razlog zašto Lukašenko i dalje može nemilosrdno proganjati bjelaruski narod, koji zahtijeva poštovanje ljudskih prava, slobodne i transparentne izbore, vladavinu prava i pravdu; budući da nedavna politička događanja u Bjelarusu i Rusiji imaju brojne sličnosti, a procesi u objema zemljama imaju značajni međusobni utjecaj; budući da prosvjedi protiv autokratskog režima i zahtjevi za promjene u Bjelarusu potiču ljude u Rusiji na iznošenje sličnih zahtjeva; budući da vlast u Kremlju povećava represiju nad političkom oporbom uoči nadolazećih izbora za Dumu, koji će se održati u rujnu 2021., ograničavajući i uskraćujući mogućnost sudjelovanja i sprečavajući kandidiranje na izborima nekih oporbenih političara, čime uništava političko natjecanje jer oduzima mogućnost za poštene izbore, što je u kolovozu 2020. učinila diktatura u Bjelarusu;

| N. | budući da Putinova Rusija nastavlja s pokušajima destabilizacije zemalja kandidatkinja za pristup EU-u i pridruženih zemalja Istočnog partnerstva u cilju stvaranja prepreka njihovoj euroatlantskoj integraciji ili njezina sprečavanja; budući da Rusija koristi politiku nametanja putovnica za napuhavanje broja ruskih sunarodnjaka i de facto širenje ovlasti Rusije nad područjima koje je zauzela, kao i nad odcijepljenim područjima, osobito nad Pridnjestrovljem, Južnom Osetijom, Abhazijom, Donbasom i Krimskim poluotokom; budući da ti postupci predstavljaju kršenje međunarodnih zakona; |
| --- | --- |

N.

budući da Putinova Rusija nastavlja s pokušajima destabilizacije zemalja kandidatkinja za pristup EU-u i pridruženih zemalja Istočnog partnerstva u cilju stvaranja prepreka njihovoj euroatlantskoj integraciji ili njezina sprečavanja; budući da Rusija koristi politiku nametanja putovnica za napuhavanje broja ruskih sunarodnjaka i de facto širenje ovlasti Rusije nad područjima koje je zauzela, kao i nad odcijepljenim područjima, osobito nad Pridnjestrovljem, Južnom Osetijom, Abhazijom, Donbasom i Krimskim poluotokom; budući da ti postupci predstavljaju kršenje međunarodnih zakona;

| O. | budući da je u okviru ruskih ustavnih reformi iz 2020. revidirana povijest Drugog svjetskog rata, pri čemu je sovjetska povijest pročišćena i Rusija je imenovana nasljednikom Sovjetskog Saveza te je uvedeno pravo međunarodne intervencije u svrhu obrane ruskih sunarodnjaka i zabranjene su rasprave o vraćanju posjeda koje je Rusija prisvojila stranim zemljama; |
| --- | --- |

O.

budući da je u okviru ruskih ustavnih reformi iz 2020. revidirana povijest Drugog svjetskog rata, pri čemu je sovjetska povijest pročišćena i Rusija je imenovana nasljednikom Sovjetskog Saveza te je uvedeno pravo međunarodne intervencije u svrhu obrane ruskih sunarodnjaka i zabranjene su rasprave o vraćanju posjeda koje je Rusija prisvojila stranim zemljama;

| P. | EU bi trebao pomno pratiti položaj i sudjelovanje Rusije u Afganistanu s obzirom na to da Rusija nastoji iskoristiti povlačenje Zapada u svoju korist i nametnuti se u nastalom bezvlađu; |
| --- | --- |

P.

EU bi trebao pomno pratiti položaj i sudjelovanje Rusije u Afganistanu s obzirom na to da Rusija nastoji iskoristiti povlačenje Zapada u svoju korist i nametnuti se u nastalom bezvlađu;

| Q. | budući da su države članice EU-a koje dopuštaju dvojno državljanstvo izložene ruskoj politici nametanja putovnica; budući da države članice EU-a koje su uvele sustave takozvanih „zlatnih putovnica” omogućuju lojalistima Kremlja da uživaju u europskoj razini kvalitete života s pomoću novca koji su ukrali ruskom narodu i da šire korupciju unutar EU-a; |
| --- | --- |

Q.

budući da su države članice EU-a koje dopuštaju dvojno državljanstvo izložene ruskoj politici nametanja putovnica; budući da države članice EU-a koje su uvele sustave takozvanih „zlatnih putovnica” omogućuju lojalistima Kremlja da uživaju u europskoj razini kvalitete života s pomoću novca koji su ukrali ruskom narodu i da šire korupciju unutar EU-a;

| R. | budući da Rusija provodi neprijateljski koncept „ruskog svijeta”, kojim priprema teren za uplitanje u strane zemlje u svrhu obrane ruskih sunarodnjaka; budući da mediji u vlasništvu države, kao što su Russia Today i Sputnik, promiču ideju „ruskog svijeta” na materinskim jezicima država članica EU-a; budući da se propagandni stroj Kremlja služi pandemijom bolesti COVID-19 kako bi produbio razdor među državama članicama EU-a, prikazao EU nesposobnom za kontroliranje pandemije, potaknuo sumnju u cjepiva koja je odobrila Europska agencija za lijekove, odgovorio građane EU-a od cijepljenja te uljepšao sliku Rusije u očima stanovništva EU-a, posebice promicanjem cjepiva Sputnik V; |
| --- | --- |

R.

budući da Rusija provodi neprijateljski koncept „ruskog svijeta”, kojim priprema teren za uplitanje u strane zemlje u svrhu obrane ruskih sunarodnjaka; budući da mediji u vlasništvu države, kao što su Russia Today i Sputnik, promiču ideju „ruskog svijeta” na materinskim jezicima država članica EU-a; budući da se propagandni stroj Kremlja služi pandemijom bolesti COVID-19 kako bi produbio razdor među državama članicama EU-a, prikazao EU nesposobnom za kontroliranje pandemije, potaknuo sumnju u cjepiva koja je odobrila Europska agencija za lijekove, odgovorio građane EU-a od cijepljenja te uljepšao sliku Rusije u očima stanovništva EU-a, posebice promicanjem cjepiva Sputnik V;

| S. | budući da brojne lokalne nevladine organizacije i radikalne skupine, uključujući političke pokrete, primaju financijska sredstva iz Rusije; |
| --- | --- |

S.

budući da brojne lokalne nevladine organizacije i radikalne skupine, uključujući političke pokrete, primaju financijska sredstva iz Rusije;

| T. | budući da je Rusija i dalje aktivna u nekoliko područja u svijetu, uključujući zapadni Balkan, središnju Aziju, Bliski istok, sjevernu Afriku, supsaharsku Afriku, Latinsku Ameriku i Arktik; budući da ruska vlada posredstvom svoje paravojne organizacije („skupina Wagner”) podržava diktatorske režime diljem svijeta i podriva djelovanje EU-a i međunarodne zajednice u vezi sa smirivanjem sukoba, uspostavljanjem mira i osiguranjem stabilnosti; budući da je Rusija znatno prisutna u regiji zapadnog Balkana, koja obuhvaća potencijalne nove države članice EU-a, posebice u slučaju Srbije; budući da je ruska vojna obavještajna služba (GRU) 2016. u Crnoj Gori sudjelovala u pokušajima svrgavanja nacionalnog parlamenta, ubojstva premijera i postavljanja proruske vlade koja je negativno nastrojena prema NATO-u, te sprečavanja pridruživanja Crne Gore NATO-u; |
| --- | --- |

T.

budući da je Rusija i dalje aktivna u nekoliko područja u svijetu, uključujući zapadni Balkan, središnju Aziju, Bliski istok, sjevernu Afriku, supsaharsku Afriku, Latinsku Ameriku i Arktik; budući da ruska vlada posredstvom svoje paravojne organizacije („skupina Wagner”) podržava diktatorske režime diljem svijeta i podriva djelovanje EU-a i međunarodne zajednice u vezi sa smirivanjem sukoba, uspostavljanjem mira i osiguranjem stabilnosti; budući da je Rusija znatno prisutna u regiji zapadnog Balkana, koja obuhvaća potencijalne nove države članice EU-a, posebice u slučaju Srbije; budući da je ruska vojna obavještajna služba (GRU) 2016. u Crnoj Gori sudjelovala u pokušajima svrgavanja nacionalnog parlamenta, ubojstva premijera i postavljanja proruske vlade koja je negativno nastrojena prema NATO-u, te sprečavanja pridruživanja Crne Gore NATO-u;

| U. | budući da je, prema mišljenju EU-a, kremaljski režim navodno angažirao ruske obavještajce u aktivnoj službi u slučaju dviju eksplozija skladišta streljiva 2014., u kojima je poginulo dvoje čeških državljana i koje su uzrokovale znatnu materijalnu štetu; budući da su isti agenti GRU-a odgovorni i za pokušaj ubojstva Sergeja i Julije Skripal vojnim nervnim agensom novičokom 2018. u Ujedinjenoj Kraljevini; budući da su agenti GRU-a optuženi i za pokušaj ubojstva vlasnika tvornice oružja Emilijana Gebreva te još dviju osoba u Bugarskoj 2015., kao i Zelimkana Kangošvilija, kojega su u Berlinu 2019. ubili ruski operativci; budući da nezakoniti postupci kremaljskog režima na državnom području Češke, Bugarske i mnogih drugih država članica EU-a, Ujedinjene Kraljevine i zemalja Istočnog partnerstva predstavljaju kritično kršenje suvereniteta tih zemalja; budući da kremaljski režim ne sudjeluje u istragama tih zločina i štiti ključne osumnjičenike; |
| --- | --- |

U.

budući da je, prema mišljenju EU-a, kremaljski režim navodno angažirao ruske obavještajce u aktivnoj službi u slučaju dviju eksplozija skladišta streljiva 2014., u kojima je poginulo dvoje čeških državljana i koje su uzrokovale znatnu materijalnu štetu; budući da su isti agenti GRU-a odgovorni i za pokušaj ubojstva Sergeja i Julije Skripal vojnim nervnim agensom novičokom 2018. u Ujedinjenoj Kraljevini; budući da su agenti GRU-a optuženi i za pokušaj ubojstva vlasnika tvornice oružja Emilijana Gebreva te još dviju osoba u Bugarskoj 2015., kao i Zelimkana Kangošvilija, kojega su u Berlinu 2019. ubili ruski operativci; budući da nezakoniti postupci kremaljskog režima na državnom području Češke, Bugarske i mnogih drugih država članica EU-a, Ujedinjene Kraljevine i zemalja Istočnog partnerstva predstavljaju kritično kršenje suvereniteta tih zemalja; budući da kremaljski režim ne sudjeluje u istragama tih zločina i štiti ključne osumnjičenike;

| V. | budući da smatra vrijednom osude činjenicu da ruske vlasti dobrovoljno ili nehotice vode svoju zemlju u smjeru njezine ovisnosti o Kini, što može oslabiti Rusku Federaciju i cjelokupni europski kontinent te ponajprije omogućiti vlastima u Pekingu da prošire svoju prisutnost i utjecaj u središnjoj Aziji i Sibiru; |
| --- | --- |

V.

budući da smatra vrijednom osude činjenicu da ruske vlasti dobrovoljno ili nehotice vode svoju zemlju u smjeru njezine ovisnosti o Kini, što može oslabiti Rusku Federaciju i cjelokupni europski kontinent te ponajprije omogućiti vlastima u Pekingu da prošire svoju prisutnost i utjecaj u središnjoj Aziji i Sibiru;

| W. | budući da Kremlj nastavlja s aktivnostima širenja dezinformacija, propagande i hibridnog uplitanja u unutarnju politiku i demokratske procese EU-a, što predstavlja prijetnju temeljnim vrijednostima EU-a, tj. poštovanju demokracije, ravnopravnosti, vladavine prava i ljudskih prava, te koje mogu potkopavati politike nacionalnih vlada, širiti neistine i stvarati sliku Zapada kao neprijatelja, promicati mržnju, nesnošljivost i nostalgiju za Sovjetskim Savezom, prekrajati povijest sovjetskih zločina te u konačnici produbiti razdor između Rusije i Europe, osobito sa zemljama koje su prethodno bile dio komunističkog bloka; budući da su EU i institucije država članica, kao i strateški važni objekti i demokratski procesi, primjerice izbori, meta stalnih ruskih kibernetičkih napada; budući da vrh Ruske pravoslavne crkve podržava Putinov režim; budući da ruski zakoni omogućuju represiju vjerskih skupina koje su proglašene ekstremističkima; budući da je zbog nedavnih saznanja o bliskim i redovitim kontaktima između ruskih dužnosnika, uključujući članove sigurnosne službe, i predstavnika skupine katalonskih secesionista u Španjolskoj, potrebna temeljita istraga; budući da bi to mogao biti još jedan primjer ruskog uplitanja u državama članicama i neprekidnih pokušaja Rusije da iskoristi koju god temu može da bi poticala unutarnju destabilizaciju u EU-u; |
| --- | --- |

W.

budući da Kremlj nastavlja s aktivnostima širenja dezinformacija, propagande i hibridnog uplitanja u unutarnju politiku i demokratske procese EU-a, što predstavlja prijetnju temeljnim vrijednostima EU-a, tj. poštovanju demokracije, ravnopravnosti, vladavine prava i ljudskih prava, te koje mogu potkopavati politike nacionalnih vlada, širiti neistine i stvarati sliku Zapada kao neprijatelja, promicati mržnju, nesnošljivost i nostalgiju za Sovjetskim Savezom, prekrajati povijest sovjetskih zločina te u konačnici produbiti razdor između Rusije i Europe, osobito sa zemljama koje su prethodno bile dio komunističkog bloka; budući da su EU i institucije država članica, kao i strateški važni objekti i demokratski procesi, primjerice izbori, meta stalnih ruskih kibernetičkih napada; budući da vrh Ruske pravoslavne crkve podržava Putinov režim; budući da ruski zakoni omogućuju represiju vjerskih skupina koje su proglašene ekstremističkima; budući da je zbog nedavnih saznanja o bliskim i redovitim kontaktima između ruskih dužnosnika, uključujući članove sigurnosne službe, i predstavnika skupine katalonskih secesionista u Španjolskoj, potrebna temeljita istraga; budući da bi to mogao biti još jedan primjer ruskog uplitanja u državama članicama i neprekidnih pokušaja Rusije da iskoristi koju god temu može da bi poticala unutarnju destabilizaciju u EU-u;

| X. | budući da je kombinacija zapadnjačkih sankcija nametnutih Rusiji, smanjenja prihoda od izvoza fosilnih goriva, nekonkurentnog gospodarstva, visokih vojnih izdataka i socijalnih transfera unutar zemlje stvorila nepovoljnu financijsku situaciju u Rusiji; budući da Rusija zauzima 129. mjesto među 180 zemalja u indeksu percepcije korupcije za 2020. jer sveobuhvatna korupcija na državnoj razini utječe na kvalitetu javnih usluga za rusko stanovništvo; te se usluge, uključujući javno zdravstvo, i dalje nedovoljno financiraju, što je posebno važno tijekom pandemije; budući da gotovo 19 milijuna Rusa živi ispod granice siromaštva; |
| --- | --- |

X.

budući da je kombinacija zapadnjačkih sankcija nametnutih Rusiji, smanjenja prihoda od izvoza fosilnih goriva, nekonkurentnog gospodarstva, visokih vojnih izdataka i socijalnih transfera unutar zemlje stvorila nepovoljnu financijsku situaciju u Rusiji; budući da Rusija zauzima 129. mjesto među 180 zemalja u indeksu percepcije korupcije za 2020. jer sveobuhvatna korupcija na državnoj razini utječe na kvalitetu javnih usluga za rusko stanovništvo; te se usluge, uključujući javno zdravstvo, i dalje nedovoljno financiraju, što je posebno važno tijekom pandemije; budući da gotovo 19 milijuna Rusa živi ispod granice siromaštva;

| Y. | budući da je Ruska Federacija nametnula sankcije, među ostalima predsjedniku Europskog parlamenta Davidu Sassoliju, potpredsjednici Europske komisije Věri Jourovoj i šestero drugih dužnosnika država članica EU-a i budući da su te sankcije neprihvatljive i neutemeljene jer za njih ne postoji pravno opravdanje; budući da je ruska vlada ujedno odobrila popis „neprijateljskih zemalja”, koji uključuje Češku i Sjedinjene Američke Države; |
| --- | --- |

Y.

budući da je Ruska Federacija nametnula sankcije, među ostalima predsjedniku Europskog parlamenta Davidu Sassoliju, potpredsjednici Europske komisije Věri Jourovoj i šestero drugih dužnosnika država članica EU-a i budući da su te sankcije neprihvatljive i neutemeljene jer za njih ne postoji pravno opravdanje; budući da je ruska vlada ujedno odobrila popis „neprijateljskih zemalja”, koji uključuje Češku i Sjedinjene Američke Države;

| Z. | budući da su 2019. više od 60 % uvoza EU-a iz Rusije činili energenti; budući da EU treba smanjiti ovisnost svojeg gospodarstva, posebice energetskog sektora, o opskrbi tržištâ EU-a ruskim plinom, koja trenutačno iznosi 48 %, a vjerojatno će se dodatno povećati; budući da je europski zeleni plan jedno od glavnih sredstava za postizanje geopolitičke sigurnosti EU-a te budući da se, prema predviđanjima Europske komisije, ako se provede zeleni plan, očekuje da će se uvoz nafte i prirodnog plina u EU do 2030. značajno smanjiti, pri čemu bi uvoz nafte pao za 78 % – 79 %, a prirodnog plina za 58 % – 67 % u odnosu na brojke iz 2015.; |
| --- | --- |

Z.

budući da su 2019. više od 60 % uvoza EU-a iz Rusije činili energenti; budući da EU treba smanjiti ovisnost svojeg gospodarstva, posebice energetskog sektora, o opskrbi tržištâ EU-a ruskim plinom, koja trenutačno iznosi 48 %, a vjerojatno će se dodatno povećati; budući da je europski zeleni plan jedno od glavnih sredstava za postizanje geopolitičke sigurnosti EU-a te budući da se, prema predviđanjima Europske komisije, ako se provede zeleni plan, očekuje da će se uvoz nafte i prirodnog plina u EU do 2030. značajno smanjiti, pri čemu bi uvoz nafte pao za 78 % – 79 %, a prirodnog plina za 58 % – 67 % u odnosu na brojke iz 2015.;

| AA. | budući da je potrošnja plina u Europi dosegla vrhunac i da se kapacitet plinovoda Sjeverni tok trenutačno ne upotrebljava u cijelosti; budući da odluka nekih država članica o izgradnji Sjevernog toka 2, koja dovodi do podjela, nije u skladu s vrijednostima solidarnosti i povjerenja energetske unije; budući da Sjeverni tok 2 nije u skladu s ciljevima europskog zelenog plana o smanjenju emisija stakleničkih plinova u EU-u za barem 55 % do 2030. i uklanjanju neto emisija stakleničkih plinova do 2050.; |
| --- | --- |

AA.

budući da je potrošnja plina u Europi dosegla vrhunac i da se kapacitet plinovoda Sjeverni tok trenutačno ne upotrebljava u cijelosti; budući da odluka nekih država članica o izgradnji Sjevernog toka 2, koja dovodi do podjela, nije u skladu s vrijednostima solidarnosti i povjerenja energetske unije; budući da Sjeverni tok 2 nije u skladu s ciljevima europskog zelenog plana o smanjenju emisija stakleničkih plinova u EU-u za barem 55 % do 2030. i uklanjanju neto emisija stakleničkih plinova do 2050.;

| AB. | EU bi trebao pozvati Rusiju da zajamči slobodan i neometan pristup takozvanim trofejnim arhivima, koji su 1944. i 1945. preneseni u Moskvu s teritorija koje je okupirao Sovjetski Savez, kao i povijesnim arhivima i artefaktima koje je Rusko Carstvo izuzelo iz europskih zemalja i koji se trenutačno čuvaju u Rusiji; |
| --- | --- |

AB.

EU bi trebao pozvati Rusiju da zajamči slobodan i neometan pristup takozvanim trofejnim arhivima, koji su 1944. i 1945. preneseni u Moskvu s teritorija koje je okupirao Sovjetski Savez, kao i povijesnim arhivima i artefaktima koje je Rusko Carstvo izuzelo iz europskih zemalja i koji se trenutačno čuvaju u Rusiji;

| AC. | budući da su vladavina prava, neovisno pravosuđe i sloboda medija srž otpornih demokratskih društava; |
| --- | --- |

AC.

budući da su vladavina prava, neovisno pravosuđe i sloboda medija srž otpornih demokratskih društava;

| AD. | budući da Ruska Federacija, osim što predstavlja vanjsku prijetnju europskoj sigurnosti, vrši represiju nad vlastitim narodom; budući da se stanje u Rusiji znatno pogoršava zbog toga što predsjednik Putin provodi sve veću represiju nad demokratskim snagama kako bi ušutkao svoje kritičare u Rusiji, političku opoziciju i aktiviste u borbi protiv korupcije, ograničio njihovu slobodu okupljanja te ometao njihovo djelovanje i djelovanje ruskog civilnog društva, što pokazuje činjenica da su ruske vlasti samo dva tjedna nakon uhićenja Alekseja Navaljnog pritvorile više od 11 000 mirnih prosvjednika, čime je ukupan broj Rusa pritvorenih od siječnja 2021. porastao na više od 15 000; budući da Rusija i dalje nezakonito pritvara svoje građane i ciljano napada vođe opozicije, neovisne novinare, prosvjednike i aktiviste za ljudska prava; budući da su zatvorski uvjeti u Rusiji i dalje zastrašujući i budući da su osobe u zatvorima izložene mučenju, zlostavljanju i fizičkim napadima; |
| --- | --- |

AD.

budući da Ruska Federacija, osim što predstavlja vanjsku prijetnju europskoj sigurnosti, vrši represiju nad vlastitim narodom; budući da se stanje u Rusiji znatno pogoršava zbog toga što predsjednik Putin provodi sve veću represiju nad demokratskim snagama kako bi ušutkao svoje kritičare u Rusiji, političku opoziciju i aktiviste u borbi protiv korupcije, ograničio njihovu slobodu okupljanja te ometao njihovo djelovanje i djelovanje ruskog civilnog društva, što pokazuje činjenica da su ruske vlasti samo dva tjedna nakon uhićenja Alekseja Navaljnog pritvorile više od 11 000 mirnih prosvjednika, čime je ukupan broj Rusa pritvorenih od siječnja 2021. porastao na više od 15 000; budući da Rusija i dalje nezakonito pritvara svoje građane i ciljano napada vođe opozicije, neovisne novinare, prosvjednike i aktiviste za ljudska prava; budući da su zatvorski uvjeti u Rusiji i dalje zastrašujući i budući da su osobe u zatvorima izložene mučenju, zlostavljanju i fizičkim napadima;

| AE. | budući da je kremaljski režim donošenjem zakona o „stranim agentima” i „nepoželjnim organizacijama” omogućio stigmatizaciju pojedinaca, udruga i medija, čime krši njihova ljudska prava i slobodu izražavanja i udruživanja, ograničava pravo građana da se posvete i pridonose civilnom društvu Rusije te ugrožava njihovu osobnu sigurnost; budući da je kremaljski režim te zakone ojačao proširivanjem ograničenja na osobe ili subjekte koji podržavaju „strane agente” i „nepoželjne strane organizacije”, čime je aktivnim članovima civilnog društva, nevladinih organizacija za ljudska prava i opozicije sustavno zabranio sudjelovanje u ruskim parlamentarnim izborima 2021.; budući da su posebice novim zakonodavnim aktima donesenima u prosincu 2020. i siječnju 2021. prošireni opseg pojedinaca i skupina koje se može proglasiti „stranim agentima”, i područje primjene definicije „stranih sredstava” te zahtjevi u vezi s označivanjem materijala; budući da je svrha nacrta zakona predloženih u svibnju 2021. bila proširenje utjecaja zakona o „nepoželjnim” organizacijama i nametanje retroaktivnih zabrana za potencijalne kandidate za ruski Parlament; budući da ruske vlasti nastavljaju kazneno goniti pojedince zbog navodne povezanosti sa skupinama klasificiranima kao ekstremističkima prema preopćenitom ruskom zakonu o suzbijanju ekstremizma; budući da je odluka ruskih vlasti da Zakladu za borbu protiv korupcije koju vodi Aleksej Navaljni proglase ekstremističkom organizacijom neutemeljena, diskriminirajuća i da je donesena samo s jednim ciljem, a to je onemogućivanje da opozicija zaista sudjeluje u predizbornim kampanjama; |
| --- | --- |

AE.

budući da je kremaljski režim donošenjem zakona o „stranim agentima” i „nepoželjnim organizacijama” omogućio stigmatizaciju pojedinaca, udruga i medija, čime krši njihova ljudska prava i slobodu izražavanja i udruživanja, ograničava pravo građana da se posvete i pridonose civilnom društvu Rusije te ugrožava njihovu osobnu sigurnost; budući da je kremaljski režim te zakone ojačao proširivanjem ograničenja na osobe ili subjekte koji podržavaju „strane agente” i „nepoželjne strane organizacije”, čime je aktivnim članovima civilnog društva, nevladinih organizacija za ljudska prava i opozicije sustavno zabranio sudjelovanje u ruskim parlamentarnim izborima 2021.; budući da su posebice novim zakonodavnim aktima donesenima u prosincu 2020. i siječnju 2021. prošireni opseg pojedinaca i skupina koje se može proglasiti „stranim agentima”, i područje primjene definicije „stranih sredstava” te zahtjevi u vezi s označivanjem materijala; budući da je svrha nacrta zakona predloženih u svibnju 2021. bila proširenje utjecaja zakona o „nepoželjnim” organizacijama i nametanje retroaktivnih zabrana za potencijalne kandidate za ruski Parlament; budući da ruske vlasti nastavljaju kazneno goniti pojedince zbog navodne povezanosti sa skupinama klasificiranima kao ekstremističkima prema preopćenitom ruskom zakonu o suzbijanju ekstremizma; budući da je odluka ruskih vlasti da Zakladu za borbu protiv korupcije koju vodi Aleksej Navaljni proglase ekstremističkom organizacijom neutemeljena, diskriminirajuća i da je donesena samo s jednim ciljem, a to je onemogućivanje da opozicija zaista sudjeluje u predizbornim kampanjama;

| AF. | budući da, sukladno s podatcima Centra za ljudska prava „Memorial”, ruske vlasti trenutačno u zatvorima drže gotovo 400 političkih zatvorenika, što predstavlja kršenje obveza Ruske Federacije na temelju članka 5. Europske konvencije o ljudskim pravima, članka 9. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima i članka 23. Zaključnog dokumenta sastanka u okviru Konferencije o europskoj sigurnosti i suradnji održanog 5. siječnja 1989. u Beču; |
| --- | --- |

AF.

budući da, sukladno s podatcima Centra za ljudska prava „Memorial”, ruske vlasti trenutačno u zatvorima drže gotovo 400 političkih zatvorenika, što predstavlja kršenje obveza Ruske Federacije na temelju članka 5. Europske konvencije o ljudskim pravima, članka 9. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima i članka 23. Zaključnog dokumenta sastanka u okviru Konferencije o europskoj sigurnosti i suradnji održanog 5. siječnja 1989. u Beču;

| AG. | budući da su u posljednjih 20 godina izvršeni brojni pokušaji ubojstva ili su doista izvršena ubojstva protivnika režima i neovisnih novinara na području Rusije ili u inozemstvu, među ostalima Ane Politkovskaje, Borisa Nemcova, Aleksandra Litvinenka, Sergeja Skripala, Julije Skripal, Sergeja Protazanova, Pjotra Verzilova, Vladimira Kara-Murze, Alekseja Navaljnog, Zelimkana Kangošvilija i ostalih; budući da organizatori tih zločina i dalje nisu poznati ni optuženi jer je postojeća represija nad onima koji izražavaju društveno neslaganje dodatno ojačana nekažnjavanjem policijskih i sigurnosnih snaga i nespremnošću pravosuđa da kazneno goni stvarne počinitelje tih zločina; budući da su predstavnici oporbe sustavno izloženi verbalnim napadima, ad hominem kampanjama i dehumanizaciji koje provodi vlada ili provladini mediji; budući da je u izvješću Parlamentarne skupštine OESS-a o ubojstvu Borisa Nemcova zaključeno da „glavna prepreka kažnjavanju nisu kapaciteti ruskih tijela kaznenog progona, već politička volja”; budući da je u izvješću Parlamentarne skupštine OESS-a također navedeno da bi potpuna istraga tog ubojstva „bila prvi korak u rješavanju problema ozračja nekažnjavanja” u Rusiji; |
| --- | --- |

AG.

budući da su u posljednjih 20 godina izvršeni brojni pokušaji ubojstva ili su doista izvršena ubojstva protivnika režima i neovisnih novinara na području Rusije ili u inozemstvu, među ostalima Ane Politkovskaje, Borisa Nemcova, Aleksandra Litvinenka, Sergeja Skripala, Julije Skripal, Sergeja Protazanova, Pjotra Verzilova, Vladimira Kara-Murze, Alekseja Navaljnog, Zelimkana Kangošvilija i ostalih; budući da organizatori tih zločina i dalje nisu poznati ni optuženi jer je postojeća represija nad onima koji izražavaju društveno neslaganje dodatno ojačana nekažnjavanjem policijskih i sigurnosnih snaga i nespremnošću pravosuđa da kazneno goni stvarne počinitelje tih zločina; budući da su predstavnici oporbe sustavno izloženi verbalnim napadima, ad hominem kampanjama i dehumanizaciji koje provodi vlada ili provladini mediji; budući da je u izvješću Parlamentarne skupštine OESS-a o ubojstvu Borisa Nemcova zaključeno da „glavna prepreka kažnjavanju nisu kapaciteti ruskih tijela kaznenog progona, već politička volja”; budući da je u izvješću Parlamentarne skupštine OESS-a također navedeno da bi potpuna istraga tog ubojstva „bila prvi korak u rješavanju problema ozračja nekažnjavanja” u Rusiji;

| AH. | budući da je nezakonitim izmjenama ustava, osim što je predsjedniku Putinu pruženo izuzeće od ograničenja trajanja predsjedničkog mandata do 2024., dodatno narušeno pravo na pošteno suđenje u Rusiji, uključujući pružanjem ovlasti predsjedniku da predlaže suce Ustavnog suda i Vrhovnog suda te da pokrene imenovanje svih federalnih sudaca i razrješenje viših federalnih sudaca; |
| --- | --- |

AH.

budući da je nezakonitim izmjenama ustava, osim što je predsjedniku Putinu pruženo izuzeće od ograničenja trajanja predsjedničkog mandata do 2024., dodatno narušeno pravo na pošteno suđenje u Rusiji, uključujući pružanjem ovlasti predsjedniku da predlaže suce Ustavnog suda i Vrhovnog suda te da pokrene imenovanje svih federalnih sudaca i razrješenje viših federalnih sudaca;

| AI. | budući da se sloboda medija u Rusiji brzo pogoršava jer je ruska vlada ubrzala svoju dugogodišnju kampanju iskorjenjivanja civilnog društva i neovisnog novinarstva tako da organizacijama kao što su Meduza, Radio Free Europe / Radio Liberty, VTimes, For Human Rights, Europska zaklada za demokraciju i Open Russia prijeti zahtjevnim zakonodavnim, regulatornim i birokratskim opterećenjima, sprečava im pristup svim izvorima financiranja koji su izvan kontrole vlade i njezinih saveznika, etiketira ih kao „strane agente” ili „nepoželjne”, čime nastoji diskreditirati njih i visoka novinarska načela te načela ljudskih prava koja zastupaju, bez kojih Rusija ne može biti demokratska, uspješna i slobodna; budući da je medijski prostor u Rusiji pod kontrolom i u vlasništvu države, da ne postoji javna televizijska kuća, da se mali broj preostalih neovisnih medijskih izvora nosi s financijskim poteškoćama i suočava s progonima, među ostalim s fizičkim napadima i kaznom zatvora za medijske djelatnike; budući da je od 1992. u Rusiji ubijeno 58 novinara; budući da zakon o „suverenom internetu” omogućuje vladi da blokira bilo kakav neželjen internetski sadržaj; budući da je slobodan i neovisan rad organizacija civilnog društva i medija temelj demokratskog društva koje se zasniva na vladavini prava; |
| --- | --- |

AI.

budući da se sloboda medija u Rusiji brzo pogoršava jer je ruska vlada ubrzala svoju dugogodišnju kampanju iskorjenjivanja civilnog društva i neovisnog novinarstva tako da organizacijama kao što su Meduza, Radio Free Europe / Radio Liberty, VTimes, For Human Rights, Europska zaklada za demokraciju i Open Russia prijeti zahtjevnim zakonodavnim, regulatornim i birokratskim opterećenjima, sprečava im pristup svim izvorima financiranja koji su izvan kontrole vlade i njezinih saveznika, etiketira ih kao „strane agente” ili „nepoželjne”, čime nastoji diskreditirati njih i visoka novinarska načela te načela ljudskih prava koja zastupaju, bez kojih Rusija ne može biti demokratska, uspješna i slobodna; budući da je medijski prostor u Rusiji pod kontrolom i u vlasništvu države, da ne postoji javna televizijska kuća, da se mali broj preostalih neovisnih medijskih izvora nosi s financijskim poteškoćama i suočava s progonima, među ostalim s fizičkim napadima i kaznom zatvora za medijske djelatnike; budući da je od 1992. u Rusiji ubijeno 58 novinara; budući da zakon o „suverenom internetu” omogućuje vladi da blokira bilo kakav neželjen internetski sadržaj; budući da je slobodan i neovisan rad organizacija civilnog društva i medija temelj demokratskog društva koje se zasniva na vladavini prava;

| AJ. | budući da je tijekom prošlog desetljeća bilo sve manje mogućnosti za nepristrano promatranje izbora u Rusiji s obzirom na činjenicu da nepostojanje odredbi o izravnoj akreditaciji građana promatrača izbora prisiljava te građane da djeluju u ime kandidata ili medija, što je proturječno ideji neovisnog nadzora civilnog društva nad izborima te nije sukladno s međunarodnim standardima; budući da je u izvješću „Sloboda u svijetu 2021.” Rusija svrstana u kategoriju „neslobodnih” zemalja; budući da su u Rusiji ograničene temeljne slobode građana i da se izborno okruženje kontrolira te da ruski narod od sudjelovanja u javnim prosvjedima odvraćaju opterećujući birokratski postupci kojima građani ishode dopuštenje te policijsko nasilje tijekom mirnih prosvjeda; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je tijekom prošlog desetljeća bilo sve manje mogućnosti za nepristrano promatranje izbora u Rusiji s obzirom na činjenicu da nepostojanje odredbi o izravnoj akreditaciji građana promatrača izbora prisiljava te građane da djeluju u ime kandidata ili medija, što je proturječno ideji neovisnog nadzora civilnog društva nad izborima te nije sukladno s međunarodnim standardima; budući da je u izvješću „Sloboda u svijetu 2021.” Rusija svrstana u kategoriju „neslobodnih” zemalja; budući da su u Rusiji ograničene temeljne slobode građana i da se izborno okruženje kontrolira te da ruski narod od sudjelovanja u javnim prosvjedima odvraćaju opterećujući birokratski postupci kojima građani ishode dopuštenje te policijsko nasilje tijekom mirnih prosvjeda;

| AK. | budući da ti događaji u ruskoj unutarnjoj politici nagovještavaju moguće daljnje pogoršanje situacije uoči parlamentarnih izbora u Rusiji, koji će se održati u rujnu 2021., i mogli bi dovesti do daljnje represije političke opozicije u Rusiji, uključujući teška kršenja ljudskih prava; budući da ruske vlasti drže ključne opozicijske aktere kampanje za parlamentarne izbore u zatvoru ili u kućnom pritvoru; budući da će stalna represija koju ruske vlasti provode nad kandidatima opozicije zloupotrebljavajući postupke registracije i selektivno napadajući političke protivnike i organizacije civilnog društva na ulici i sudovima u okviru lažiranih slučajeva sasvim onemogućiti poštene parlamentarne izbore u rujnu 2021. jer režim u Rusiji na taj način uništava političko natjecanje i pluralističku demokraciju; |
| --- | --- |

AK.

budući da ti događaji u ruskoj unutarnjoj politici nagovještavaju moguće daljnje pogoršanje situacije uoči parlamentarnih izbora u Rusiji, koji će se održati u rujnu 2021., i mogli bi dovesti do daljnje represije političke opozicije u Rusiji, uključujući teška kršenja ljudskih prava; budući da ruske vlasti drže ključne opozicijske aktere kampanje za parlamentarne izbore u zatvoru ili u kućnom pritvoru; budući da će stalna represija koju ruske vlasti provode nad kandidatima opozicije zloupotrebljavajući postupke registracije i selektivno napadajući političke protivnike i organizacije civilnog društva na ulici i sudovima u okviru lažiranih slučajeva sasvim onemogućiti poštene parlamentarne izbore u rujnu 2021. jer režim u Rusiji na taj način uništava političko natjecanje i pluralističku demokraciju;

| AL. | budući da zbog toga postoje opravdane sumnje u to da će nadolazeći parlamentarni izbori biti slobodni i pošteni; |
| --- | --- |

AL.

budući da zbog toga postoje opravdane sumnje u to da će nadolazeći parlamentarni izbori biti slobodni i pošteni;

| AM. | budući da je Parlament u više navrata izrazio zabrinutost zbog stanja demokracije, sustavnog nepoštovanja vladavine prava i temeljnih prava i načela, sužavanja prostora za neovisne aktere i protivnike službene politike te napada na slobodu medija u Rusiji; budući da sve veće sustavno ugnjetavanje opozicije u Rusiji koje provodi Kremlj pokazuje pravo stanje cjelokupnoj međunarodnoj zajednici i budući da EU mora biti spreman nositi se s tim i razviti dosljednu strategiju odgovora na to stanje; budući da osobito EU treba stvarati sve veći pritisak na kremaljski režim ususret parlamentarnim izborima 2021. i nakon njih kako bi obranio pravo ruskog naroda na slobodne izbore, u kojima bi sve političke stranke trebale imati jednak pristup i jednake izglede; |
| --- | --- |

AM.

budući da je Parlament u više navrata izrazio zabrinutost zbog stanja demokracije, sustavnog nepoštovanja vladavine prava i temeljnih prava i načela, sužavanja prostora za neovisne aktere i protivnike službene politike te napada na slobodu medija u Rusiji; budući da sve veće sustavno ugnjetavanje opozicije u Rusiji koje provodi Kremlj pokazuje pravo stanje cjelokupnoj međunarodnoj zajednici i budući da EU mora biti spreman nositi se s tim i razviti dosljednu strategiju odgovora na to stanje; budući da osobito EU treba stvarati sve veći pritisak na kremaljski režim ususret parlamentarnim izborima 2021. i nakon njih kako bi obranio pravo ruskog naroda na slobodne izbore, u kojima bi sve političke stranke trebale imati jednak pristup i jednake izglede;

| AN. | budući da se LGBTI+ zajednica u Rusiji suočava s diskriminacijom, što uključuje zlostavljanja, mučenja, zatvorske kazne i ubojstva, te budući da je stanje posebno opasno u Čečeniji, gdje je 2017. započet progon LGBTI+ osoba, pri čemu je nekoliko desetaka osoba pritvoreno i mučeno, a dvije su ubijene, te su mnogi sigurnost potražili u inozemstvu; budući da su postojećim zakonima zabranjene sve javne rasprave o „netradicionalnim seksualnim vezama”; budući da je nakon nezakonitih promjena ustava doneseno zakonodavstvo koje negativno utječe na prava pripadnika LGBTI+ zajednice, uključujući prava na brak i odgoj djece; |
| --- | --- |

AN.

budući da se LGBTI+ zajednica u Rusiji suočava s diskriminacijom, što uključuje zlostavljanja, mučenja, zatvorske kazne i ubojstva, te budući da je stanje posebno opasno u Čečeniji, gdje je 2017. započet progon LGBTI+ osoba, pri čemu je nekoliko desetaka osoba pritvoreno i mučeno, a dvije su ubijene, te su mnogi sigurnost potražili u inozemstvu; budući da su postojećim zakonima zabranjene sve javne rasprave o „netradicionalnim seksualnim vezama”; budući da je nakon nezakonitih promjena ustava doneseno zakonodavstvo koje negativno utječe na prava pripadnika LGBTI+ zajednice, uključujući prava na brak i odgoj djece;

| AO. | budući da je službeni odgovor na sveprisutno rodno uvjetovano i obiteljsko nasilje i dalje iznimno nedostatan u Rusiji, uključujući u vezi s pružanjem dovoljne zaštite i pomoći žrtvama nasilja; budući da nacrt zakona o obiteljskom nasilju koji je predstavljen u studenome 2019. ne sadržava sveobuhvatnu definiciju obiteljskog nasilja; budući da je početkom 2020. Parlament smanjio razinu hitnosti pregleda nacrta zakona, koji i dalje nije proveden; budući da je ruska pravobraniteljica istaknula da je obiteljsko nasilje tijekom pandemije bolesti COVID-19 naglo poraslo te da je za vrijeme ograničenja kretanja tijekom proljeća udvostručen broj prijavljenih slučajeva; budući da bi strategija EU-a za Rusiju stoga trebala biti usmjerena na sve veću diskriminaciju i rodnu neravnopravnost, kao i na prava žena, LGBTI+ zajednice i ostalih manjina u Rusiji; |
| --- | --- |

AO.

budući da je službeni odgovor na sveprisutno rodno uvjetovano i obiteljsko nasilje i dalje iznimno nedostatan u Rusiji, uključujući u vezi s pružanjem dovoljne zaštite i pomoći žrtvama nasilja; budući da nacrt zakona o obiteljskom nasilju koji je predstavljen u studenome 2019. ne sadržava sveobuhvatnu definiciju obiteljskog nasilja; budući da je početkom 2020. Parlament smanjio razinu hitnosti pregleda nacrta zakona, koji i dalje nije proveden; budući da je ruska pravobraniteljica istaknula da je obiteljsko nasilje tijekom pandemije bolesti COVID-19 naglo poraslo te da je za vrijeme ograničenja kretanja tijekom proljeća udvostručen broj prijavljenih slučajeva; budući da bi strategija EU-a za Rusiju stoga trebala biti usmjerena na sve veću diskriminaciju i rodnu neravnopravnost, kao i na prava žena, LGBTI+ zajednice i ostalih manjina u Rusiji;

| AP. | budući da je demokratska preobrazba Rusije važan geopolitički sigurnosni interes EU-a i da Rusija pod predsjednikom Putinom i dalje predstavlja najveći izazov za europsku sigurnost; |
| --- | --- |

AP.

budući da je demokratska preobrazba Rusije važan geopolitički sigurnosni interes EU-a i da Rusija pod predsjednikom Putinom i dalje predstavlja najveći izazov za europsku sigurnost;

| AQ. | budući da je Parlament u svojim rezolucijama od 17. rujna 2020., 21. siječnja 2021. i 29. travnja 2021. pozvao potpredsjednika Europske Komisije / Visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella da se preispita politika EU-a prema Rusiji, uključujući pet vodećih načela dogovorenih 2016., pri čemu je naglasio da će budući odnosi EU-a s Rusijom ovisiti o brzini njezine demokratske preobrazbe (ili njezinu izostanku); budući da je ujedno pozvao institucije EU-a da osmisle novi sveobuhvatni strateški pristup zasnovan na pretpostavci da se svaki dijalog s Rusijom mora temeljiti na poštovanju međunarodnog prava i ljudskih prava; |
| --- | --- |

AQ.

budući da je Parlament u svojim rezolucijama od 17. rujna 2020., 21. siječnja 2021. i 29. travnja 2021. pozvao potpredsjednika Europske Komisije / Visokog predstavnika Europske unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku Josepa Borrella da se preispita politika EU-a prema Rusiji, uključujući pet vodećih načela dogovorenih 2016., pri čemu je naglasio da će budući odnosi EU-a s Rusijom ovisiti o brzini njezine demokratske preobrazbe (ili njezinu izostanku); budući da je ujedno pozvao institucije EU-a da osmisle novi sveobuhvatni strateški pristup zasnovan na pretpostavci da se svaki dijalog s Rusijom mora temeljiti na poštovanju međunarodnog prava i ljudskih prava;

| AR. | budući da bi se u okviru nove strategije EU-a trebali uzeti u obzir različiti scenariji, mogući razvoji događaja i jasni odgovori na ruska kršenja međunarodnog prava i ljudskih prava, uključujući učinkovite instrumente protiv ruskih aktivnosti uplitanja i dezinformiranja, kao i instrumente za selektivan angažman, gdje je to moguće; budući da je Parlament ujedno pozvao Vijeće da hitno pripremi i donese strategiju EU-a za buduće odnose s demokratskom Rusijom, uključujući niz poticajnih mjera i uvjeta za jačanje unutarnjih snaga slobode i demokracije; |
| --- | --- |

AR.

budući da bi se u okviru nove strategije EU-a trebali uzeti u obzir različiti scenariji, mogući razvoji događaja i jasni odgovori na ruska kršenja međunarodnog prava i ljudskih prava, uključujući učinkovite instrumente protiv ruskih aktivnosti uplitanja i dezinformiranja, kao i instrumente za selektivan angažman, gdje je to moguće; budući da je Parlament ujedno pozvao Vijeće da hitno pripremi i donese strategiju EU-a za buduće odnose s demokratskom Rusijom, uključujući niz poticajnih mjera i uvjeta za jačanje unutarnjih snaga slobode i demokracije;

| AS. | budući da je pet vodećih načela EU-a za odnose s Rusijom odvratilo kremaljski režim od daljnje agresije protiv Ukrajine, ali se njima nije uspjelo spriječiti predsjednika Putina da provodi represiju nad ruskim narodom; budući da je pet vodećih načela EU-a za odnose s Rusijom i dalje valjano kao funkcionalni okvir, no potrebno ih je nadopuniti konkretnom strategijom za postizanje ciljeva EU-a u području odnosa s Rusijom, među ostalim, suprotstavljanjem trenutačnim neprijateljskim politikama Kremlja te odvraćanjem od daljnje agresije prema susjedima i uvođenjem ozbiljnijih posljedica djelovanja u trećim zemljama, uključujući djelovanje zamjenskih snaga i plaćenika; budući da, s obzirom na činjenicu da ne postoje izgledi za značajne pozitivne promjene pod trenutačnim ruskim vodstvom, pet vodećih načela potrebno je nadopuniti kako bi se zaustavila represija koju predsjednik Putin provodi nad ruskim narodom i spriječilo šire djelovanje Kremlja u svrhu destabilizacije; |
| --- | --- |

AS.

budući da je pet vodećih načela EU-a za odnose s Rusijom odvratilo kremaljski režim od daljnje agresije protiv Ukrajine, ali se njima nije uspjelo spriječiti predsjednika Putina da provodi represiju nad ruskim narodom; budući da je pet vodećih načela EU-a za odnose s Rusijom i dalje valjano kao funkcionalni okvir, no potrebno ih je nadopuniti konkretnom strategijom za postizanje ciljeva EU-a u području odnosa s Rusijom, među ostalim, suprotstavljanjem trenutačnim neprijateljskim politikama Kremlja te odvraćanjem od daljnje agresije prema susjedima i uvođenjem ozbiljnijih posljedica djelovanja u trećim zemljama, uključujući djelovanje zamjenskih snaga i plaćenika; budući da, s obzirom na činjenicu da ne postoje izgledi za značajne pozitivne promjene pod trenutačnim ruskim vodstvom, pet vodećih načela potrebno je nadopuniti kako bi se zaustavila represija koju predsjednik Putin provodi nad ruskim narodom i spriječilo šire djelovanje Kremlja u svrhu destabilizacije;

| AT. | budući da bi se nova strategija EU-a trebala temeljiti na načelima „aktivnog odgovora, ograničavanja i angažmana”, kojima se želi ojačati sposobnost EU-a da se suprotstavi prijetnjama Kremlja, posebno u regiji Istočnog partnerstva, što uključuje i Bjelarus, ali i u samoj Rusiji, na način da se brane ljudska prava i podupre preobrazba Rusije u demokratsku zemlju, u skladu s načelom „demokracija na prvom mjestu”; budući da bi sveobuhvatni ključni cilj EU-a trebao biti izgradnja odnosa s Ruskom Federacijom tako da se održe mir, stabilnost, sigurnost, prosperitet, suverenitet i teritorijalna cjelovitost svih zemalja u EU-u i njegovu susjedstvu, da se poštuje međunarodno pravo te da ljudska prava i vladavina prava ostanu vodeća načela; budući da su nedavni događaji u Rusiji ukazali na činjenicu da strategija EU-a za Rusiju treba biti znatno proaktivnija i da je potrebno jasno definirati cilj „angažmana”, koji bi, osim na tradicionalni, takozvani selektivan angažman u odnosu na Kremlj, trebao biti usmjeren i na „strateški” angažman u odnosu na rusko civilno društvo kako bi se pružila potpora preobrazbi Rusije u smjeru demokracije; |
| --- | --- |

AT.

budući da bi se nova strategija EU-a trebala temeljiti na načelima „aktivnog odgovora, ograničavanja i angažmana”, kojima se želi ojačati sposobnost EU-a da se suprotstavi prijetnjama Kremlja, posebno u regiji Istočnog partnerstva, što uključuje i Bjelarus, ali i u samoj Rusiji, na način da se brane ljudska prava i podupre preobrazba Rusije u demokratsku zemlju, u skladu s načelom „demokracija na prvom mjestu”; budući da bi sveobuhvatni ključni cilj EU-a trebao biti izgradnja odnosa s Ruskom Federacijom tako da se održe mir, stabilnost, sigurnost, prosperitet, suverenitet i teritorijalna cjelovitost svih zemalja u EU-u i njegovu susjedstvu, da se poštuje međunarodno pravo te da ljudska prava i vladavina prava ostanu vodeća načela; budući da su nedavni događaji u Rusiji ukazali na činjenicu da strategija EU-a za Rusiju treba biti znatno proaktivnija i da je potrebno jasno definirati cilj „angažmana”, koji bi, osim na tradicionalni, takozvani selektivan angažman u odnosu na Kremlj, trebao biti usmjeren i na „strateški” angažman u odnosu na rusko civilno društvo kako bi se pružila potpora preobrazbi Rusije u smjeru demokracije;

| AU. | budući da bi okosnica strategije EU-a za Rusiju trebala biti potpora slobodi i demokraciji; budući da bi takva strategija trebala djelovati u interesu EU-a u pogledu sigurnosti, a Rusiji ponuditi konstruktivan dijalog; budući da bi konstruktivan odnos i dalje bio u interesu EU-a i Rusije i njihovih naroda; budući da i dalje postoji mogućnost suradnje u svrhu dijeljenja zajedničkih interesa, rješavanja problema i strateških izazova, kao što su klimatska politika ili borba protiv terorizma, uz istodobno promicanje vrijednosti ljudskih prava, vladavine prava i demokracije, te kako bi se zajamčilo da će daljnje jačanje bilateralnih odnosa ovisiti o ispunjenju obveza Ruske Federacije u pogledu ljudskih prava i demokracije u skladu s njezinim ustavom i međunarodnim obvezama; |
| --- | --- |

AU.

budući da bi okosnica strategije EU-a za Rusiju trebala biti potpora slobodi i demokraciji; budući da bi takva strategija trebala djelovati u interesu EU-a u pogledu sigurnosti, a Rusiji ponuditi konstruktivan dijalog; budući da bi konstruktivan odnos i dalje bio u interesu EU-a i Rusije i njihovih naroda; budući da i dalje postoji mogućnost suradnje u svrhu dijeljenja zajedničkih interesa, rješavanja problema i strateških izazova, kao što su klimatska politika ili borba protiv terorizma, uz istodobno promicanje vrijednosti ljudskih prava, vladavine prava i demokracije, te kako bi se zajamčilo da će daljnje jačanje bilateralnih odnosa ovisiti o ispunjenju obveza Ruske Federacije u pogledu ljudskih prava i demokracije u skladu s njezinim ustavom i međunarodnim obvezama;

| AV. | budući da se EU istodobno mora posvetiti unutarnjem očuvanju svoje vjerodostojnosti u vezi s ponašanjem utemeljenim na vrijednostima tako da znatno izravnije i iskrenije podržava vladavinu prava i temeljna prava s obzirom na činjenicu da policijsko nasilje, zastarjeli kazneni zakoni i otpornost rodnoj ravnopravnosti i raznolikosti u nekim državama članicama štete njegovu međunarodnom ugledu i vjerodostojnosti; budući da EU takva očekivanja mora prenijeti i svim svojim partnerima na način da osuđuje kršenja međunarodnog prava, dosljedno poduzima stroge naknadne mjere i izbjegava primjenjivati dvostruke standarde pri ocjenjivanju takvih kršenja; |
| --- | --- |

AV.

budući da se EU istodobno mora posvetiti unutarnjem očuvanju svoje vjerodostojnosti u vezi s ponašanjem utemeljenim na vrijednostima tako da znatno izravnije i iskrenije podržava vladavinu prava i temeljna prava s obzirom na činjenicu da policijsko nasilje, zastarjeli kazneni zakoni i otpornost rodnoj ravnopravnosti i raznolikosti u nekim državama članicama štete njegovu međunarodnom ugledu i vjerodostojnosti; budući da EU takva očekivanja mora prenijeti i svim svojim partnerima na način da osuđuje kršenja međunarodnog prava, dosljedno poduzima stroge naknadne mjere i izbjegava primjenjivati dvostruke standarde pri ocjenjivanju takvih kršenja;

| AW. | budući da je jedinstvo među državama članicama EU-a najbolja politika kojom će se spriječiti rusko provođenje destabilizirajućih i subverzivnih aktivnosti u Europi; budući da, kada odlučuje o tome kako koordinirati svoju ažuriranu strategiju, osobito u strateškim područjima kao što su europska obrambena unija, europska energetska unija, kiberobrana, kiberterorizam i alati za stratešku komunikaciju, EU treba zauzeti ujednačeni stav s obzirom na činjenicu da je politiku Rusije prema EU-u dugo obilježavala volja da se europske institucije zaobiđu u korist bilateralnih odnosa s državama članicama, u svrhu otkrivanja i jačanja podjela unutar EU-a; budući da bi za uspostavu konstruktivnog dijaloga s ruskim vlastima bila potrebna veća koordinacija, suradnja i jedinstvo među državama članicama, kao i snažniji i sigurniji odgovor na bilo kakvo provociranje ili agresiju Moskve kako bi se postigla ravnoteža između odlučnosti i otvorenosti prema dijalogu u vezi s pitanjima od zajedničkog interesa; |
| --- | --- |

AW.

budući da je jedinstvo među državama članicama EU-a najbolja politika kojom će se spriječiti rusko provođenje destabilizirajućih i subverzivnih aktivnosti u Europi; budući da, kada odlučuje o tome kako koordinirati svoju ažuriranu strategiju, osobito u strateškim područjima kao što su europska obrambena unija, europska energetska unija, kiberobrana, kiberterorizam i alati za stratešku komunikaciju, EU treba zauzeti ujednačeni stav s obzirom na činjenicu da je politiku Rusije prema EU-u dugo obilježavala volja da se europske institucije zaobiđu u korist bilateralnih odnosa s državama članicama, u svrhu otkrivanja i jačanja podjela unutar EU-a; budući da bi za uspostavu konstruktivnog dijaloga s ruskim vlastima bila potrebna veća koordinacija, suradnja i jedinstvo među državama članicama, kao i snažniji i sigurniji odgovor na bilo kakvo provociranje ili agresiju Moskve kako bi se postigla ravnoteža između odlučnosti i otvorenosti prema dijalogu u vezi s pitanjima od zajedničkog interesa;

| AX. | budući da je u okviru strategije EU-a za Rusiju potrebno pružiti potporu Rusiji u nastojanjima da postane demokratska zemlja tako da i. aktivno odgovori na ciljane sankcije i uvede ih u slučajevima pojedinaca unutar Kremlja ili pojedinaca bliskih Kremlju koji su spremni krađom ili potkupljivanjem utjecati na izbore ili počiniti druge značajne zločine protiv ljudskih prava i demokratskih vrijednosti unutar Rusije i u neposrednom susjedstvu EU-a; ii. pruži pomoć zemljama Istočnog partnerstva predlažući ambicioznu politiku integracije EU-a i razvoja strateških kapaciteta EU-a u području odgovornosti i geopolitičkog vodstva koji su potrebni za provedbu tih politika; i iii. uspostavi strategiju angažmana u odnosu na prodemokratsko društvo Rusije i odredi plan za buduće odnose s demokratskom Rusijom; |
| --- | --- |

AX.

budući da je u okviru strategije EU-a za Rusiju potrebno pružiti potporu Rusiji u nastojanjima da postane demokratska zemlja tako da i. aktivno odgovori na ciljane sankcije i uvede ih u slučajevima pojedinaca unutar Kremlja ili pojedinaca bliskih Kremlju koji su spremni krađom ili potkupljivanjem utjecati na izbore ili počiniti druge značajne zločine protiv ljudskih prava i demokratskih vrijednosti unutar Rusije i u neposrednom susjedstvu EU-a; ii. pruži pomoć zemljama Istočnog partnerstva predlažući ambicioznu politiku integracije EU-a i razvoja strateških kapaciteta EU-a u području odgovornosti i geopolitičkog vodstva koji su potrebni za provedbu tih politika; i iii. uspostavi strategiju angažmana u odnosu na prodemokratsko društvo Rusije i odredi plan za buduće odnose s demokratskom Rusijom;

| AY. | budući da Kremlj smatra da su uspješne, prosperitetne i demokratske zemlje istočnog susjedstva EU-a prijetnja stabilnosti režima predsjednika Putina jer mogu poslužiti kao primjer „meke sile” građanima Rusije; budući da je stoga demokratizacija zemalja istočnog susjedstva EU-a u interesu tih zemalja i EU-a te je ključna za buduću demokratizaciju Rusije; budući da je stvarni cilj Kremlja u pogledu sukoba u toj regiji delegitimizacija demokratske promjene kao sredstva prijenosa moći, sprečavanje uspješnog razvoja tih država, obezvređivanje liberalne demokracije i izvoz ruskog sustava moći; |
| --- | --- |

AY.

budući da Kremlj smatra da su uspješne, prosperitetne i demokratske zemlje istočnog susjedstva EU-a prijetnja stabilnosti režima predsjednika Putina jer mogu poslužiti kao primjer „meke sile” građanima Rusije; budući da je stoga demokratizacija zemalja istočnog susjedstva EU-a u interesu tih zemalja i EU-a te je ključna za buduću demokratizaciju Rusije; budući da je stvarni cilj Kremlja u pogledu sukoba u toj regiji delegitimizacija demokratske promjene kao sredstva prijenosa moći, sprečavanje uspješnog razvoja tih država, obezvređivanje liberalne demokracije i izvoz ruskog sustava moći;

| AZ. | budući da bi EU trebao težiti uspostavljanju dugoročne strategije za Rusiju koja se temelji na pretpostavci da ruski narod, poput naroda Ukrajine i Bjelarusa, može nastojati pretvoriti svoju zemlju u demokraciju; budući da će ponovna preobrazba Rusije u demokraciju ovisiti o volji ruskog naroda; budući da EU mora biti spreman pomoći Rusima u ostvarenju želje za demokratskom zemljom; |
| --- | --- |

AZ.

budući da bi EU trebao težiti uspostavljanju dugoročne strategije za Rusiju koja se temelji na pretpostavci da ruski narod, poput naroda Ukrajine i Bjelarusa, može nastojati pretvoriti svoju zemlju u demokraciju; budući da će ponovna preobrazba Rusije u demokraciju ovisiti o volji ruskog naroda; budući da EU mora biti spreman pomoći Rusima u ostvarenju želje za demokratskom zemljom;

| BA. | budući da je potrebno ojačati ulogu EU-a kao globalnog aktera, kao i sposobnosti institucija EU-a u području vanjske politike; |
| --- | --- |

BA.

budući da je potrebno ojačati ulogu EU-a kao globalnog aktera, kao i sposobnosti institucija EU-a u području vanjske politike;

1.

preporučuje da Vijeće, Komisija i potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku zajedno s državama članicama preispitaju politiku EU-a prema Rusiji, uključujući pet vodećih načela, i razviju sveobuhvatnu strategiju EU-a za Rusiju na temelju sljedećih načela i djelovanja:

Odvraćanje ruske prijetnje – aktivni odgovor na sigurnosne prijetnje

Odvraćanje ruske prijetnje – aktivni odgovor na sigurnosne prijetnje

| (a) | EU mora iz temelja provesti reformu svoje vanjske politike kako bi uvjerljivo pokazao svoju ambiciju kao utjecajnog globalnog aktera i sposobnost pravodobnog donošenja odluka te odlučnog djelovanja u području vanjske politike, među ostalim proširenjem ovlasti Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika koji djeluje u ime EU-a, ukidanjem jednoglasnog odlučivanja u pitanjima vanjske politike te povećanjem svojih kapaciteta za strateško predviđanje i djelovanje; nadalje, EU treba ojačati svoju ulogu globalnog aktera, kao i kapacitete institucija EU-a, kako Rusija ne bi mogla nastaviti takozvanu bilateralizaciju odnosa s EU-om, jer bi Bruxelles trebao biti jedini glavni grad u kojem se donose ključne odluke o odnosima između EU-a i Rusije; |
| --- | --- |

(a)

EU mora iz temelja provesti reformu svoje vanjske politike kako bi uvjerljivo pokazao svoju ambiciju kao utjecajnog globalnog aktera i sposobnost pravodobnog donošenja odluka te odlučnog djelovanja u području vanjske politike, među ostalim proširenjem ovlasti Europske službe za vanjsko djelovanje (ESVD) i potpredsjednika Komisije / Visokog predstavnika koji djeluje u ime EU-a, ukidanjem jednoglasnog odlučivanja u pitanjima vanjske politike te povećanjem svojih kapaciteta za strateško predviđanje i djelovanje; nadalje, EU treba ojačati svoju ulogu globalnog aktera, kao i kapacitete institucija EU-a, kako Rusija ne bi mogla nastaviti takozvanu bilateralizaciju odnosa s EU-om, jer bi Bruxelles trebao biti jedini glavni grad u kojem se donose ključne odluke o odnosima između EU-a i Rusije;

| (b) | EU bi, zajedno s NATO-om i međunarodnim partnerima, trebao odvraćati Rusiju kako bi sačuvao mir i stabilnost u Europi i šire, među ostalim jačanjem svojih obrambenih sposobnosti i izvršavanjem pritiska na ruske vlasti da se ne upliću u istočno i južno susjedstvo EU-a; EU bi osobito trebao zahtijevati, uključujući pred EU-om i međunarodnim organizacijama kao što su OESS ili UN, da se Rusija obveže na rješavanje postojećih sukoba i na sprečavanje budućih sukoba, počevši s vraćanjem okupiranih i nezakonito pripojenih područja u regiji Istočnog partnerstva, u skladu s međunarodno priznatim granicama i odlukama tih zemalja u pogledu Europe, euroatlantske integracije i demokracije; |
| --- | --- |

(b)

EU bi, zajedno s NATO-om i međunarodnim partnerima, trebao odvraćati Rusiju kako bi sačuvao mir i stabilnost u Europi i šire, među ostalim jačanjem svojih obrambenih sposobnosti i izvršavanjem pritiska na ruske vlasti da se ne upliću u istočno i južno susjedstvo EU-a; EU bi osobito trebao zahtijevati, uključujući pred EU-om i međunarodnim organizacijama kao što su OESS ili UN, da se Rusija obveže na rješavanje postojećih sukoba i na sprečavanje budućih sukoba, počevši s vraćanjem okupiranih i nezakonito pripojenih područja u regiji Istočnog partnerstva, u skladu s međunarodno priznatim granicama i odlukama tih zemalja u pogledu Europe, euroatlantske integracije i demokracije;

| (c) | EU, a osobito njegove države članice, trebaju ispuniti svoje obveze u pogledu zajedničke obrane koje su preuzele kao članice NATO-a; podsjeća da EU i NATO dijele zajedničke sigurnosne izazove, obrambene interese i isto sigurnosno okruženje koje je sve više obilježeno izazovima te da je stoga neophodno snažno transatlantsko sigurnosno i obrambeno partnerstvo u okviru NATO-a, pri čemu EU istodobno nastoji postići stratešku autonomiju; EU mora uložiti dodatne napore u uspostavljanje stvarne europske obrane u okviru ojačanog NATO-a kako bi mogao pridonijeti upotrebom učinkovitijih, raspoloživih, interoperabilnih i održivih vojnih sposobnosti i snaga te se zaštititi kao snažan i pouzdan međunarodni akter sposoban za očuvanje mira; |
| --- | --- |

(c)

EU, a osobito njegove države članice, trebaju ispuniti svoje obveze u pogledu zajedničke obrane koje su preuzele kao članice NATO-a; podsjeća da EU i NATO dijele zajedničke sigurnosne izazove, obrambene interese i isto sigurnosno okruženje koje je sve više obilježeno izazovima te da je stoga neophodno snažno transatlantsko sigurnosno i obrambeno partnerstvo u okviru NATO-a, pri čemu EU istodobno nastoji postići stratešku autonomiju; EU mora uložiti dodatne napore u uspostavljanje stvarne europske obrane u okviru ojačanog NATO-a kako bi mogao pridonijeti upotrebom učinkovitijih, raspoloživih, interoperabilnih i održivih vojnih sposobnosti i snaga te se zaštititi kao snažan i pouzdan međunarodni akter sposoban za očuvanje mira;

| (d) | EU bi se trebao pozabaviti najnovijom nacionalnom sigurnosnom strategijom Ruske Federacije, kojom se službeno priznaje antizapadno usmjerenje ruske vanjske politike te naglašava temeljna i sistemska nekompatibilnost sociopolitičkih sustava Rusije i Zapada; |
| --- | --- |

(d)

EU bi se trebao pozabaviti najnovijom nacionalnom sigurnosnom strategijom Ruske Federacije, kojom se službeno priznaje antizapadno usmjerenje ruske vanjske politike te naglašava temeljna i sistemska nekompatibilnost sociopolitičkih sustava Rusije i Zapada;

| (e) | EU mora ojačati suradnju obavještajnih službi svojih država članica kako bi se sustavno razotkrivali, atribuirali i diskreditirali ruski neprijateljski potezi, naročito kako bi učinkovitije spriječile djelovanje ruskih posebnih službi na području EU-te mora nastaviti surađivati sa svojim strateškim partnerima u izradi novih mjera suzbijanja terorizma pod pokroviteljstvom Kremlja; nadalje, EU bi trebao ulagati u projekte kojima će se ojačati njegova sigurnost i zajednički kapaciteti u području vojske, kibernetičkih pitanja i energetike, kao i koordinacija mjera protiv špijunaže u državama članicama; |
| --- | --- |

(e)

EU mora ojačati suradnju obavještajnih službi svojih država članica kako bi se sustavno razotkrivali, atribuirali i diskreditirali ruski neprijateljski potezi, naročito kako bi učinkovitije spriječile djelovanje ruskih posebnih službi na području EU-te mora nastaviti surađivati sa svojim strateškim partnerima u izradi novih mjera suzbijanja terorizma pod pokroviteljstvom Kremlja; nadalje, EU bi trebao ulagati u projekte kojima će se ojačati njegova sigurnost i zajednički kapaciteti u području vojske, kibernetičkih pitanja i energetike, kao i koordinacija mjera protiv špijunaže u državama članicama;

| (f) | EU bi trebao biti spreman iskoristiti svoj utjecaj i pozvati na isključenje Rusije iz sustava plaćanja SWIFT kako bi se ruske vlasti spriječilo da nastave s agresivnim ponašanjem i trebao bi biti spreman postupno prestati s uvozom nafte i plina iz Rusije ako ruske vlasti nastave s prijetnjama protiv država članica i s vojnim djelovanjem protiv susjednih zemalja Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

(f)

EU bi trebao biti spreman iskoristiti svoj utjecaj i pozvati na isključenje Rusije iz sustava plaćanja SWIFT kako bi se ruske vlasti spriječilo da nastave s agresivnim ponašanjem i trebao bi biti spreman postupno prestati s uvozom nafte i plina iz Rusije ako ruske vlasti nastave s prijetnjama protiv država članica i s vojnim djelovanjem protiv susjednih zemalja Istočnog partnerstva;

| (g) | EU ujedno mora provesti potpunu sinkronizaciju elektroenergetskih mreža svih država članica sa sinkronom mrežom kontinentalne Europe, što predstavlja najbolji dugoročni odgovor na problem strateške energetske ovisnosti Europe o Rusiji, te bi se također trebao usprotiviti daljnjem širenju ruskog sektora nuklearne energije u smjeru EU-a i donijeti mjere kojima se sprečava prodaja električne energije proizvedene u nuklearnoj elektrani Astravets poduzeća Rosatom na tržištu EU-a, kao i drugi budući projekti, kao što je baltička nuklearna elektrana (nuklearna elektrana Baltiyskaya); |
| --- | --- |

(g)

EU ujedno mora provesti potpunu sinkronizaciju elektroenergetskih mreža svih država članica sa sinkronom mrežom kontinentalne Europe, što predstavlja najbolji dugoročni odgovor na problem strateške energetske ovisnosti Europe o Rusiji, te bi se također trebao usprotiviti daljnjem širenju ruskog sektora nuklearne energije u smjeru EU-a i donijeti mjere kojima se sprečava prodaja električne energije proizvedene u nuklearnoj elektrani Astravets poduzeća Rosatom na tržištu EU-a, kao i drugi budući projekti, kao što je baltička nuklearna elektrana (nuklearna elektrana Baltiyskaya);

| (h) | u skladu s energetskom politikom i interesima EU-a, EU mora izraditi i provesti jasnu strategiju za smanjenje ovisnosti o ruskom plinu, nafti i drugim sirovinama (posebice željezu/čeliku, aluminiju, niklu) te povećati vlastitu energetsku samodostatnost, barem za vrijeme dok je predsjednik Putin na vlasti; u tom pogledu EU bi trebao podržati ambiciozan i postojan zeleni plan, a jedan od njegovih glavnih geopolitičkih prioriteta trebala bi biti brza provedba paketa europskog zelenog plana, koji obuhvaća mjere kao što su porez na istjecanje ugljika u EU-u i inicijative dekarbonizacije uz razvoj zelenih industrija vodika; EU također treba smjesta provesti nove fizičke mjere, kao što su kapaciteti reverzibilnog toka i dodatna prekogranična infrastruktura između država članica; nadalje, EU treba provesti diversifikaciju svoje opskrbe energijom, među ostalim razvojem novih kapaciteta za uvoz ukapljenog prirodnog plina te inicijativama energetske tranzicije i dekarbonizacije, koje su sve prisutnije i koje bi mogle smanjiti potražnju za fosilnim gorivima, čime bi se okončala nadmoć Rusije na europskom kontinentu u području energetike; s obzirom na navedeno, trebalo bi odmah zaustaviti izgradnju spornog plinovoda Sjeverni tok 2, koji je protivan načelima europske solidarnosti i dovodi do opasnosti od povećanja nadmoći Rusije i ovisnosti EU-a o ruskom plinu te se Ukrajinu izlaže ruskim zlonamjernim radnjama, te ga se u trenutačnim okolnostima ne bi trebalo pustiti u uporabu čak i ako izgradnja bude dovršena; |
| --- | --- |

(h)

u skladu s energetskom politikom i interesima EU-a, EU mora izraditi i provesti jasnu strategiju za smanjenje ovisnosti o ruskom plinu, nafti i drugim sirovinama (posebice željezu/čeliku, aluminiju, niklu) te povećati vlastitu energetsku samodostatnost, barem za vrijeme dok je predsjednik Putin na vlasti; u tom pogledu EU bi trebao podržati ambiciozan i postojan zeleni plan, a jedan od njegovih glavnih geopolitičkih prioriteta trebala bi biti brza provedba paketa europskog zelenog plana, koji obuhvaća mjere kao što su porez na istjecanje ugljika u EU-u i inicijative dekarbonizacije uz razvoj zelenih industrija vodika; EU također treba smjesta provesti nove fizičke mjere, kao što su kapaciteti reverzibilnog toka i dodatna prekogranična infrastruktura između država članica; nadalje, EU treba provesti diversifikaciju svoje opskrbe energijom, među ostalim razvojem novih kapaciteta za uvoz ukapljenog prirodnog plina te inicijativama energetske tranzicije i dekarbonizacije, koje su sve prisutnije i koje bi mogle smanjiti potražnju za fosilnim gorivima, čime bi se okončala nadmoć Rusije na europskom kontinentu u području energetike; s obzirom na navedeno, trebalo bi odmah zaustaviti izgradnju spornog plinovoda Sjeverni tok 2, koji je protivan načelima europske solidarnosti i dovodi do opasnosti od povećanja nadmoći Rusije i ovisnosti EU-a o ruskom plinu te se Ukrajinu izlaže ruskim zlonamjernim radnjama, te ga se u trenutačnim okolnostima ne bi trebalo pustiti u uporabu čak i ako izgradnja bude dovršena;

| (i) | EU i njegove države članice moraju ubrzati provedbu europskog zelenog plana s obzirom na to da je najnovijom ruskom energetskom strategijom za 2035. predviđeno povećanje kapaciteta izvoza plina plinovodima u smjeru zapada; |
| --- | --- |

(i)

EU i njegove države članice moraju ubrzati provedbu europskog zelenog plana s obzirom na to da je najnovijom ruskom energetskom strategijom za 2035. predviđeno povećanje kapaciteta izvoza plina plinovodima u smjeru zapada;

Ograničavanje trenutačne ruske prijetnje – borba protiv ruskog uplitanja u EU i zemlje istočnog susjedstva

Ograničavanje trenutačne ruske prijetnje – borba protiv ruskog uplitanja u EU i zemlje istočnog susjedstva

| (j) | EU mora nastaviti podržavati neovisnost, suverenitet i teritorijalnu cjelovitost zemalja Istočnog partnerstva unutar njihovih međunarodno priznatih granica te osuditi izravno i neizravno sudjelovanje Rusije u oružanim sukobima te jačanje vojne prisutnosti unutar granica ili na granicama s regijom Istočnog partnerstva, nezakonitu okupaciju i pripojenje Krima i de facto okupaciju određenih dijelova Donjecke i Luganske oblasti te kršenja ljudskih prava koja se provode na područjima koje je Rusija okupirala ili pripojila, o čemu svjedoče nedavna pritvaranja prvog zamjenika predsjednika Medžlisa krimskih Tatara, Narimana Dželala, te četvero drugih vođa krimskih Tatara: Aziza i Asana Ahtemova, Ševketa Useinova i Eldara Odamanova; EU bi trebao jasno utvrditi da se povratak uobičajenim aktivnostima ne može predvidjeti sve dok Rusija ne zaustavi agresivnu politiku i hibridno ratovanje protiv EU-a, njegovih država članica i zemalja Istočnog partnerstva te dok se ponovno ne uspostavi teritorijalna cjelovitost Gruzije, Moldove i Ukrajine unutar njihovih međunarodno priznatih granica; stoga bi EU trebao osigurati da sankcije ostanu na snazi sve dok Rusija ne ispuni uvjete za njihovo ukidanje te bi također trebao razmotriti njihovo produljenje za razdoblje od jedne godine umjesto šest mjeseci kao što je trenutačno slučaj; |
| --- | --- |

(j)

EU mora nastaviti podržavati neovisnost, suverenitet i teritorijalnu cjelovitost zemalja Istočnog partnerstva unutar njihovih međunarodno priznatih granica te osuditi izravno i neizravno sudjelovanje Rusije u oružanim sukobima te jačanje vojne prisutnosti unutar granica ili na granicama s regijom Istočnog partnerstva, nezakonitu okupaciju i pripojenje Krima i de facto okupaciju određenih dijelova Donjecke i Luganske oblasti te kršenja ljudskih prava koja se provode na područjima koje je Rusija okupirala ili pripojila, o čemu svjedoče nedavna pritvaranja prvog zamjenika predsjednika Medžlisa krimskih Tatara, Narimana Dželala, te četvero drugih vođa krimskih Tatara: Aziza i Asana Ahtemova, Ševketa Useinova i Eldara Odamanova; EU bi trebao jasno utvrditi da se povratak uobičajenim aktivnostima ne može predvidjeti sve dok Rusija ne zaustavi agresivnu politiku i hibridno ratovanje protiv EU-a, njegovih država članica i zemalja Istočnog partnerstva te dok se ponovno ne uspostavi teritorijalna cjelovitost Gruzije, Moldove i Ukrajine unutar njihovih međunarodno priznatih granica; stoga bi EU trebao osigurati da sankcije ostanu na snazi sve dok Rusija ne ispuni uvjete za njihovo ukidanje te bi također trebao razmotriti njihovo produljenje za razdoblje od jedne godine umjesto šest mjeseci kao što je trenutačno slučaj;

de facto

| (k) | EU bi trebao dodatno doprinijeti razvoju savjetodavnog i koordinacijskog formata međunarodne platforme za Krim s ciljem mirnog okončanja privremene ruske okupacije Autonomne Republike Krima i grada Sevastopolja te ponovne uspostave ukrajinske kontrole nad državnim područjem, uz puno poštovanje međunarodnog prava; |
| --- | --- |

(k)

EU bi trebao dodatno doprinijeti razvoju savjetodavnog i koordinacijskog formata međunarodne platforme za Krim s ciljem mirnog okončanja privremene ruske okupacije Autonomne Republike Krima i grada Sevastopolja te ponovne uspostave ukrajinske kontrole nad državnim područjem, uz puno poštovanje međunarodnog prava;

| (l) | EU mora uzeti u obzir europske težnje svojih susjednih zemalja i odbaciti rusku politiku sfera utjecaja; osim toga, EU bi trebao priznati da snosi stratešku odgovornost za stabilnost i razvoj svojeg susjedstva, osobito regije Istočnog partnerstva, te bi trebao nastaviti zahtijevati od Rusije da se na konstruktivan način angažira u normandijskom formatu i da provodi svoje međunarodne obveze, osobito u skladu sa sporazumima iz Minska i Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora; EU bi trebao nastaviti svoje djelovanje, među ostalim posredstvom relevantnih država članica koje sudjeluju u normandijskom formatu, u pogledu potpune provedbe sporazumâ iz Minska te istražiti mogućnosti transatlantske suradnje u vezi s tim pitanjem; EU bi također trebao proširiti opseg svojih sankcija kako bi obuhvaćale politiku nametanja putovnica i organiziranje nezakonitih izbora na Krimu te kako bi Rusija snosila veće posljedice za sprečavanje provedbe sporazumâ iz Minska i pregovora u normandijskom formatu; EU bi trebao te mjere uskladiti s SAD-om, Ujedinjenom Kraljevinom, Kanadom, Japanom i drugim partnerima kako bi se proširio njihov opseg i kako bi bile učinkovitije; |
| --- | --- |

(l)

EU mora uzeti u obzir europske težnje svojih susjednih zemalja i odbaciti rusku politiku sfera utjecaja; osim toga, EU bi trebao priznati da snosi stratešku odgovornost za stabilnost i razvoj svojeg susjedstva, osobito regije Istočnog partnerstva, te bi trebao nastaviti zahtijevati od Rusije da se na konstruktivan način angažira u normandijskom formatu i da provodi svoje međunarodne obveze, osobito u skladu sa sporazumima iz Minska i Konvencijom Ujedinjenih naroda o pravu mora; EU bi trebao nastaviti svoje djelovanje, među ostalim posredstvom relevantnih država članica koje sudjeluju u normandijskom formatu, u pogledu potpune provedbe sporazumâ iz Minska te istražiti mogućnosti transatlantske suradnje u vezi s tim pitanjem; EU bi također trebao proširiti opseg svojih sankcija kako bi obuhvaćale politiku nametanja putovnica i organiziranje nezakonitih izbora na Krimu te kako bi Rusija snosila veće posljedice za sprečavanje provedbe sporazumâ iz Minska i pregovora u normandijskom formatu; EU bi trebao te mjere uskladiti s SAD-om, Ujedinjenom Kraljevinom, Kanadom, Japanom i drugim partnerima kako bi se proširio njihov opseg i kako bi bile učinkovitije;

| (m) | osim toga, EU bi trebao poduzeti odlučne mjere kako bi odvratio Rusiju od zaobilaženja postojećih sankcija EU-a; EU bi u tu svrhu trebao revidirati i ažurirati svoje važeće propise kako bi popravio brojne nedostatke u cilju povećanja učinkovitosti sankcija i značajnog pooštrenja posljedica za Rusiju u pogledu njezina hibridnog agresivnog djelovanja; |
| --- | --- |

(m)

osim toga, EU bi trebao poduzeti odlučne mjere kako bi odvratio Rusiju od zaobilaženja postojećih sankcija EU-a; EU bi u tu svrhu trebao revidirati i ažurirati svoje važeće propise kako bi popravio brojne nedostatke u cilju povećanja učinkovitosti sankcija i značajnog pooštrenja posljedica za Rusiju u pogledu njezina hibridnog agresivnog djelovanja;

| (n) | EU mora izvršiti pritisak na Rusku Federaciju da bezuvjetno ispuni sve odredbe sporazuma o prekidu vatre od 12. kolovoza 2008. u kojem je EU posredovao, a posebno obvezu povlačenja svih svojih vojnih snaga s okupiranih teritorija Gruzije; |
| --- | --- |

(n)

EU mora izvršiti pritisak na Rusku Federaciju da bezuvjetno ispuni sve odredbe sporazuma o prekidu vatre od 12. kolovoza 2008. u kojem je EU posredovao, a posebno obvezu povlačenja svih svojih vojnih snaga s okupiranih teritorija Gruzije;

| (o) | kako bi se obuzdalo revizionističko ponašanje predsjednika Putina prema njegovim susjedima, u cilju jačanja otpornosti institucija, gospodarstava i društava zemalja Istočnog partnerstva te produbljivanja njihova političkog udruživanja i gospodarske integracije i kako bi ulagao veće napore u približavanje tih zemalja EU-u, EU bi trebao predložiti novu jasnu strategiju za dugoročnu suradnju sa zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

(o)

kako bi se obuzdalo revizionističko ponašanje predsjednika Putina prema njegovim susjedima, u cilju jačanja otpornosti institucija, gospodarstava i društava zemalja Istočnog partnerstva te produbljivanja njihova političkog udruživanja i gospodarske integracije i kako bi ulagao veće napore u približavanje tih zemalja EU-u, EU bi trebao predložiti novu jasnu strategiju za dugoročnu suradnju sa zemljama Istočnog partnerstva;

| (p) | solidarnost EU-a sa zemljama Istočnog partnerstva trebala bi biti usmjerena na izgradnju povjerenja u EU kao pouzdanog partnera u sigurnosnim pitanjima, primjerice većim sudjelovanjem u mirnom rješavanju sukoba; EU bi trebao osigurati da se sigurnosna dimenzija zemalja Istočnog partnerstva također na odgovarajući način odražava u Strateškom kompasu EU-a te bi ujedno trebao razmotriti sklapanje nekoliko paktova koji bi predstavljali okvire za povećanje ulaganja i podrške u pogledu suradnje u područjima sigurnosti, vojske, obavještajnih aktivnosti i kibernetičkih pitanja s odabranim zemljama u susjedstvu EU-a, kao što su Ukrajina, Moldova i Gruzija, u svrhu jačanja njihove otpornosti; EU ne bi trebao promatrati sigurnosnu koordinaciju s tim zemljama samo iz perspektive proširenja NATO-a, nego bi trebao biti ambiciozan pri procjenjivanju sigurnosnih izazova na terenu te bi, u suradnji s međunarodnim partnerima, trebao razmotriti pružanje obrambene opreme prijateljskim zemljama Istočnog partnerstva, u skladu s člankom 51. Povelje UN-a; EU bi također trebao ojačati suradnju s prijateljskim zemljama Istočnog partnerstva putem Europske obrambene agencije i u područjima kao što su informacijska otpornost i kiberotpornost i razmjena obavještajnih podataka te bi trebao intenzivirati zajedničke vojne vježbe; |
| --- | --- |

(p)

solidarnost EU-a sa zemljama Istočnog partnerstva trebala bi biti usmjerena na izgradnju povjerenja u EU kao pouzdanog partnera u sigurnosnim pitanjima, primjerice većim sudjelovanjem u mirnom rješavanju sukoba; EU bi trebao osigurati da se sigurnosna dimenzija zemalja Istočnog partnerstva također na odgovarajući način odražava u Strateškom kompasu EU-a te bi ujedno trebao razmotriti sklapanje nekoliko paktova koji bi predstavljali okvire za povećanje ulaganja i podrške u pogledu suradnje u područjima sigurnosti, vojske, obavještajnih aktivnosti i kibernetičkih pitanja s odabranim zemljama u susjedstvu EU-a, kao što su Ukrajina, Moldova i Gruzija, u svrhu jačanja njihove otpornosti; EU ne bi trebao promatrati sigurnosnu koordinaciju s tim zemljama samo iz perspektive proširenja NATO-a, nego bi trebao biti ambiciozan pri procjenjivanju sigurnosnih izazova na terenu te bi, u suradnji s međunarodnim partnerima, trebao razmotriti pružanje obrambene opreme prijateljskim zemljama Istočnog partnerstva, u skladu s člankom 51. Povelje UN-a; EU bi također trebao ojačati suradnju s prijateljskim zemljama Istočnog partnerstva putem Europske obrambene agencije i u područjima kao što su informacijska otpornost i kiberotpornost i razmjena obavještajnih podataka te bi trebao intenzivirati zajedničke vojne vježbe;

| (q) | EU bi trebao surađivati s NATO-om i skoristiti i proširi trenutačne angažmane u crnomorskoj regiji te osobito dodatno surađivati sa zemljama Istočnog partnerstva primjenom pristupa koji uključuje cijelo društvo kako bi se zajamčile sigurnost i stabilnost u crnomorskoj regiji; |
| --- | --- |

(q)

EU bi trebao surađivati s NATO-om i skoristiti i proširi trenutačne angažmane u crnomorskoj regiji te osobito dodatno surađivati sa zemljama Istočnog partnerstva primjenom pristupa koji uključuje cijelo društvo kako bi se zajamčile sigurnost i stabilnost u crnomorskoj regiji;

| (r) | EU bi također trebao biti zabrinut zbog uloge Kremlja na zapadnom Balkanu, koja podrazumijeva dezinformiranje koje provodi država i izgradnju političkih i vojnih veza s regionalnim političkim elitama; EU bi trebao biti svjestan da uplitanje Kremlja u izbore i podupiranje antidemokratskih sila u regiji zapadnog Balkana i dalje predstavlja problem, posebno u zemljama koje su ujedno i članice NATO-a; |
| --- | --- |

(r)

EU bi također trebao biti zabrinut zbog uloge Kremlja na zapadnom Balkanu, koja podrazumijeva dezinformiranje koje provodi država i izgradnju političkih i vojnih veza s regionalnim političkim elitama; EU bi trebao biti svjestan da uplitanje Kremlja u izbore i podupiranje antidemokratskih sila u regiji zapadnog Balkana i dalje predstavlja problem, posebno u zemljama koje su ujedno i članice NATO-a;

| (s) | EU također treba odgovoriti na činjenicu da predsjednik Putin otvoreno podupire režim g. Lukašenka i njegovu brutalnu represiju nad ljudima u Bjelarusu te da surađuje s g. Lukašenkom u hibridnim napadima na demokratske snage Bjelarusa; EU stoga mora priznati da Kremlj na taj način predstavlja izravnu prijetnju suverenitetu Bjelarusa i njegovim nastojanjima da postane demokratska zemlja te mora jasno dati na znanje da će, ako Rusija nastavi s aktualnom politikom u pogledu Bjelarusa, EU morati uvesti dodatne stroge mjere ograničavanja i odvraćanja jer obranom demokracije u Bjelarusu EU podupire i demokraciju u Rusiji; EU bi trebao razotkriti sudjelovanje Rusije u hibridnim mjerama Lukašenkova režima protiv EU-a, uključujući korištenje migranata kao sredstva za destabilizaciju Zapada, te pozvati Kremlj na odgovornost za takva neprijateljska i barbarska djelovanja; |
| --- | --- |

(s)

EU također treba odgovoriti na činjenicu da predsjednik Putin otvoreno podupire režim g. Lukašenka i njegovu brutalnu represiju nad ljudima u Bjelarusu te da surađuje s g. Lukašenkom u hibridnim napadima na demokratske snage Bjelarusa; EU stoga mora priznati da Kremlj na taj način predstavlja izravnu prijetnju suverenitetu Bjelarusa i njegovim nastojanjima da postane demokratska zemlja te mora jasno dati na znanje da će, ako Rusija nastavi s aktualnom politikom u pogledu Bjelarusa, EU morati uvesti dodatne stroge mjere ograničavanja i odvraćanja jer obranom demokracije u Bjelarusu EU podupire i demokraciju u Rusiji; EU bi trebao razotkriti sudjelovanje Rusije u hibridnim mjerama Lukašenkova režima protiv EU-a, uključujući korištenje migranata kao sredstva za destabilizaciju Zapada, te pozvati Kremlj na odgovornost za takva neprijateljska i barbarska djelovanja;

| (t) | ako želi učinkovito pomagati ruskom narodu na putu prema demokraciji, EU mora očistiti vlastiti dom od hibridnih uplitanja Kremlja i njegovih praksi pranja novca koje utječu na političke i poslovne elite EU-a; |
| --- | --- |

(t)

ako želi učinkovito pomagati ruskom narodu na putu prema demokraciji, EU mora očistiti vlastiti dom od hibridnih uplitanja Kremlja i njegovih praksi pranja novca koje utječu na političke i poslovne elite EU-a;

| (u) | EU i njegove države članice trebali bi jasno istaknuti da neće prihvatiti pokušaje integracije Bjelarusa u Rusiju jer bi takvi pokušaji bili protiv volje bjelaruskog naroda, a o njima bi pregovarao nelegitimni vođa; |
| --- | --- |

(u)

EU i njegove države članice trebali bi jasno istaknuti da neće prihvatiti pokušaje integracije Bjelarusa u Rusiju jer bi takvi pokušaji bili protiv volje bjelaruskog naroda, a o njima bi pregovarao nelegitimni vođa;

| (v) | napominje da sve veći broj međunarodnih aktera, među kojima je i Rusija, uvodi strategije hibridnog ratovanja, među ostalim, protiv EU-a i njegovih država članica; naglašava da su te radnje posebno destabilizirajuće i opasne jer zamagljuju granice između rata i mira, destabiliziraju demokraciju i siju sumnju u umovima ciljnog stanovništva; stoga, u suradnji s NATO-om i svojim partnerima, uključujući zemlje Istočnog partnerstva, koje u tom pogledu posjeduju jedinstveno iskustvo i znanje, EU i njegove države članice trebaju pojačati praćenje i analizu aktivnosti hibridnog ratovanja Rusije (uključujući manipulativne kampanje dezinformiranja, kibernapade, špijuniranje i uplitanje u izbore); osobito trebaju hitno osigurati raspoređivanje dostatnih sredstava, osoblja i instrumenata koji omogućuju identifikaciju, analizu, sprečavanje, suzbijanje i uklanjanje ruskih hibridnih prijetnji i uplitanja; prethodno navedeno osobito je važno u pogledu pokušaja podrivanja europskog projekta, polarizacije i podjele demokratskih društava dezinformiranjem te potporom i financiranjem antidemokratskih, populističkih, ekstremističkih i uglavnom desničarskih stranaka ili radikalnih ljevičarskih stranaka, pokreta i nevladinih organizacija ili političkih separatističkih snaga diljem Europe, uključujući u kiberprostoru i putem društvenih mreža i medija kao što su Russia Today i Sputnik; političke stranke u EU-u koje dobrovoljno koriste financijska sredstva koja Ruska Federacija pruža u zamjenu za političku i druge vrste potpore ruskim politikama i ciljevima štetnima za interese i vrijednosti EU-a u Parlamentu i drugim organizacijama imaju moralnu i političku odgovornost; |
| --- | --- |

(v)

napominje da sve veći broj međunarodnih aktera, među kojima je i Rusija, uvodi strategije hibridnog ratovanja, među ostalim, protiv EU-a i njegovih država članica; naglašava da su te radnje posebno destabilizirajuće i opasne jer zamagljuju granice između rata i mira, destabiliziraju demokraciju i siju sumnju u umovima ciljnog stanovništva; stoga, u suradnji s NATO-om i svojim partnerima, uključujući zemlje Istočnog partnerstva, koje u tom pogledu posjeduju jedinstveno iskustvo i znanje, EU i njegove države članice trebaju pojačati praćenje i analizu aktivnosti hibridnog ratovanja Rusije (uključujući manipulativne kampanje dezinformiranja, kibernapade, špijuniranje i uplitanje u izbore); osobito trebaju hitno osigurati raspoređivanje dostatnih sredstava, osoblja i instrumenata koji omogućuju identifikaciju, analizu, sprečavanje, suzbijanje i uklanjanje ruskih hibridnih prijetnji i uplitanja; prethodno navedeno osobito je važno u pogledu pokušaja podrivanja europskog projekta, polarizacije i podjele demokratskih društava dezinformiranjem te potporom i financiranjem antidemokratskih, populističkih, ekstremističkih i uglavnom desničarskih stranaka ili radikalnih ljevičarskih stranaka, pokreta i nevladinih organizacija ili političkih separatističkih snaga diljem Europe, uključujući u kiberprostoru i putem društvenih mreža i medija kao što su Russia Today i Sputnik; političke stranke u EU-u koje dobrovoljno koriste financijska sredstva koja Ruska Federacija pruža u zamjenu za političku i druge vrste potpore ruskim politikama i ciljevima štetnima za interese i vrijednosti EU-a u Parlamentu i drugim organizacijama imaju moralnu i političku odgovornost;

| (w) | u tom pogledu EU mora izraditi koordiniranu i sveobuhvatnu strategiju za suzbijanje prijetnji, uključujući mjere za zaštitu vlastitog medijskog okruženja i sustavno praćenje sadržaja koji nude ruski mediji te mediji i pružatelji internetskih usluga povezani s Rusijom (na ruskom ili na bilo kojem drugom jeziku), bez ograničavanja slobode tiska; EU bi u okviru svoje strategije trebao prozvati Rusiju svaki put kad provede kibernapad protiv EU-a i država članica, povećati otpornost na kibernapade i proširiti sposobnosti radne skupine East StratCom jer ujedno postoji potreba za suzbijanjem dezinformacija u prostoru EU-a; kako bi suzbili takve napade, EU i njegove države članice trebali bi provoditi odlučnije, koordiniranije i razmjerne odgovore, na primjer protjerivanjem ruskih diplomata na razini EU-a kao odgovor na to kada ruske vlasti protjeraju diplomate pojedinih država članica; |
| --- | --- |

(w)

u tom pogledu EU mora izraditi koordiniranu i sveobuhvatnu strategiju za suzbijanje prijetnji, uključujući mjere za zaštitu vlastitog medijskog okruženja i sustavno praćenje sadržaja koji nude ruski mediji te mediji i pružatelji internetskih usluga povezani s Rusijom (na ruskom ili na bilo kojem drugom jeziku), bez ograničavanja slobode tiska; EU bi u okviru svoje strategije trebao prozvati Rusiju svaki put kad provede kibernapad protiv EU-a i država članica, povećati otpornost na kibernapade i proširiti sposobnosti radne skupine East StratCom jer ujedno postoji potreba za suzbijanjem dezinformacija u prostoru EU-a; kako bi suzbili takve napade, EU i njegove države članice trebali bi provoditi odlučnije, koordiniranije i razmjerne odgovore, na primjer protjerivanjem ruskih diplomata na razini EU-a kao odgovor na to kada ruske vlasti protjeraju diplomate pojedinih država članica;

| (x) | naposljetku, EU bi trebao osigurati brzu provedbu novih prijedloga Posebnog odbora Europskog parlamenta za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje; |
| --- | --- |

(x)

naposljetku, EU bi trebao osigurati brzu provedbu novih prijedloga Posebnog odbora Europskog parlamenta za vanjsko upletanje u sve demokratske procese u Europskoj uniji, uključujući dezinformiranje;

Suradnja i selektivan dijalog s Kremljom u pripremi za rusku tranziciju, uključujući sektorsku suradnju

Suradnja i selektivan dijalog s Kremljom u pripremi za rusku tranziciju, uključujući sektorsku suradnju

| (y) | EU bi u okviru svoje suradnje s Rusijom trebao raditi na dvama aspektima: s jedne strane, na uvjetnom selektivnom dijalogu s vlastima Kremlja i regionalnim vlastima te, s druge strane, na strateškoj suradnji s ruskim civilnim društvom, koje teži demokraciji u Rusiji, kao i na neovisnoj suradnji s regionalnim i lokalnim akterima; strategija EU-a za Rusiju ne bi trebala biti prepreka suradnji s vlastima ako je to u interesu EU-a i njome se ne smiju ugroziti obveze EU-a u pogledu ljudskih prava i demokracije jer je i dalje važno da EU pronađe načine za smirivanje trenutačnih napetosti utvrđivanjem mjera za povećanje transparentnosti i smanjenje rizika od nesporazuma i pogrešnih procjena; |
| --- | --- |

(y)

EU bi u okviru svoje suradnje s Rusijom trebao raditi na dvama aspektima: s jedne strane, na uvjetnom selektivnom dijalogu s vlastima Kremlja i regionalnim vlastima te, s druge strane, na strateškoj suradnji s ruskim civilnim društvom, koje teži demokraciji u Rusiji, kao i na neovisnoj suradnji s regionalnim i lokalnim akterima; strategija EU-a za Rusiju ne bi trebala biti prepreka suradnji s vlastima ako je to u interesu EU-a i njome se ne smiju ugroziti obveze EU-a u pogledu ljudskih prava i demokracije jer je i dalje važno da EU pronađe načine za smirivanje trenutačnih napetosti utvrđivanjem mjera za povećanje transparentnosti i smanjenje rizika od nesporazuma i pogrešnih procjena;

| (z) | EU bi osobito trebao nastaviti institucionalnu suradnju s Rusijom u okviru međunarodnih organizacija i multilateralnih ugovora, kao što su UN, OESS, Arktičko vijeće ili Vijeće Europe, kako bi se rješavala hitna regionalna i globalna pitanja, pokrenulo pitanje sprečavanja i rješavanja sukoba te promicali komplementarni ili zajednički interesi, kao što su pitanja povezana s okolišem i zelena preobrazba Rusije i EU-a, Sporazum o otvorenom nebu, nuklearno razoružanje, smanjenje i nadzor oružja, pitanja povezana s Arktikom, provedba Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana (nuklearni sporazum s Iranom) i stanje na Bliskom istoku, u Libiji i Afganistanu; EU bi trebao iskoristiti svoju selektivnu suradnju s Rusijom u pogledu regionalnih i globalnih pitanja kako bi učvrstio položaj Rusije u multilateralnoj suradnji i u međunarodnom poretku utemeljenom na pravilima, čime bi je odvratio od ugrožavanja sigurnosti i blagostanja, među ostalim, u EU-u i u europskom susjedstvu; konkretno, EU bi trebao iskoristiti europski zeleni plan i njegove klimatske ciljeve za suradnju s Rusijom na njezinoj zelenoj tranziciji, osobito kako bi se ubrzala dekarbonizacija, smanjile ruske emisije CO2 (koje i dalje rastu unatoč ratifikaciji Pariškog sporazuma), povećala energetska učinkovitost i proširila upotreba obnovljivih izvora energije, za koje u Rusiji postoji golem potencijal; EU također može pomoći u podizanju razine osviještenosti o klimatskim promjenama, koja se u Rusiji vrlo polako širi; |
| --- | --- |

(z)

EU bi osobito trebao nastaviti institucionalnu suradnju s Rusijom u okviru međunarodnih organizacija i multilateralnih ugovora, kao što su UN, OESS, Arktičko vijeće ili Vijeće Europe, kako bi se rješavala hitna regionalna i globalna pitanja, pokrenulo pitanje sprečavanja i rješavanja sukoba te promicali komplementarni ili zajednički interesi, kao što su pitanja povezana s okolišem i zelena preobrazba Rusije i EU-a, Sporazum o otvorenom nebu, nuklearno razoružanje, smanjenje i nadzor oružja, pitanja povezana s Arktikom, provedba Zajedničkog sveobuhvatnog akcijskog plana (nuklearni sporazum s Iranom) i stanje na Bliskom istoku, u Libiji i Afganistanu; EU bi trebao iskoristiti svoju selektivnu suradnju s Rusijom u pogledu regionalnih i globalnih pitanja kako bi učvrstio položaj Rusije u multilateralnoj suradnji i u međunarodnom poretku utemeljenom na pravilima, čime bi je odvratio od ugrožavanja sigurnosti i blagostanja, među ostalim, u EU-u i u europskom susjedstvu; konkretno, EU bi trebao iskoristiti europski zeleni plan i njegove klimatske ciljeve za suradnju s Rusijom na njezinoj zelenoj tranziciji, osobito kako bi se ubrzala dekarbonizacija, smanjile ruske emisije CO2 (koje i dalje rastu unatoč ratifikaciji Pariškog sporazuma), povećala energetska učinkovitost i proširila upotreba obnovljivih izvora energije, za koje u Rusiji postoji golem potencijal; EU također može pomoći u podizanju razine osviještenosti o klimatskim promjenama, koja se u Rusiji vrlo polako širi;

2

| (aa) | EU, njegove države članice i Rusija trebaju zadržati dobru povijest suradnje na Arktiku u kontekstu politike Sjeverne dimenzije jer je iznimno važno da nastave konstruktivno surađivati na suzbijanju posljedica klimatske krize na Arktiku i izbjegavanju toga da ta regija postane još jedan predmet vojnih napetosti; |
| --- | --- |

(aa)

EU, njegove države članice i Rusija trebaju zadržati dobru povijest suradnje na Arktiku u kontekstu politike Sjeverne dimenzije jer je iznimno važno da nastave konstruktivno surađivati na suzbijanju posljedica klimatske krize na Arktiku i izbjegavanju toga da ta regija postane još jedan predmet vojnih napetosti;

| (ab) | međutim, suradnja u određenim posebnim područjima ne bi trebala dovesti do ustupaka u pogledu vrijednosti te EU nikada ne bi smio zanemariti geostrateške implikacije i interese svojih partnera; EU mora osigurati da svaki daljnji angažman s Kremljom ovisi o njegovu obećanju da će okončati nacionalnu agresiju protiv vlastitog naroda, prestati sa sustavnom represijom oporbe, zastrašivanjem i mučenjem političkih zatvorenika, staviti izvan snage ili izmijeniti sve zakone koji nisu u skladu s međunarodnim standardima, kao što su zakoni o „stranim agentima” i takozvanim ekstremističkim ili nepoželjnim organizacijama, prestati s represijom organizacija civilnog društva, posebno onih koje se bore protiv korupcije i brane ljudska prava u Rusiji, te okončati vanjsku agresiju susjednih zemalja; u sklopu navedenoga EU također mora podsjetiti Rusiju da oduzimanje slobode političkim protivnicima nije u skladu s njezinim međunarodnim obvezama te ustrajati u depolitizaciji pravosuđa i jamčenju prava na pošteno suđenje i pristupa pravnom zastupanju; drugim riječima, u svojim pokušajima suradnje s Kremljom EU mora jasno definirati stroge granice, uključujući potpuno poštovanje suverenosti i teritorijalne cjelovitosti partnerskih zemalja, i ne smije težiti suradnji s Rusijom samo u svrhu održavanja mogućnosti dijaloga; EU se ne bi trebao previše cjenkati s Kremljom ako Kremlj želi odriješene ruke na svojem državnom području i u svojoj zoni povlaštenih interesa (Ukrajina, Bjelarus itd.); EU mora jasno dati na znanje da neće žrtvovati interese drugih zemalja radi boljih odnosa s Moskvom; |
| --- | --- |

(ab)

međutim, suradnja u određenim posebnim područjima ne bi trebala dovesti do ustupaka u pogledu vrijednosti te EU nikada ne bi smio zanemariti geostrateške implikacije i interese svojih partnera; EU mora osigurati da svaki daljnji angažman s Kremljom ovisi o njegovu obećanju da će okončati nacionalnu agresiju protiv vlastitog naroda, prestati sa sustavnom represijom oporbe, zastrašivanjem i mučenjem političkih zatvorenika, staviti izvan snage ili izmijeniti sve zakone koji nisu u skladu s međunarodnim standardima, kao što su zakoni o „stranim agentima” i takozvanim ekstremističkim ili nepoželjnim organizacijama, prestati s represijom organizacija civilnog društva, posebno onih koje se bore protiv korupcije i brane ljudska prava u Rusiji, te okončati vanjsku agresiju susjednih zemalja; u sklopu navedenoga EU također mora podsjetiti Rusiju da oduzimanje slobode političkim protivnicima nije u skladu s njezinim međunarodnim obvezama te ustrajati u depolitizaciji pravosuđa i jamčenju prava na pošteno suđenje i pristupa pravnom zastupanju; drugim riječima, u svojim pokušajima suradnje s Kremljom EU mora jasno definirati stroge granice, uključujući potpuno poštovanje suverenosti i teritorijalne cjelovitosti partnerskih zemalja, i ne smije težiti suradnji s Rusijom samo u svrhu održavanja mogućnosti dijaloga; EU se ne bi trebao previše cjenkati s Kremljom ako Kremlj želi odriješene ruke na svojem državnom području i u svojoj zoni povlaštenih interesa (Ukrajina, Bjelarus itd.); EU mora jasno dati na znanje da neće žrtvovati interese drugih zemalja radi boljih odnosa s Moskvom;

| (ac) | nadalje, EU bi trebao apelirati na Rusku Federaciju da odgovori na goruća pitanja koja je postavila međunarodna zajednica te da Organizaciji za zabranu kemijskog oružja smjesta i u cijelosti pruži podatke o svojem programu Novičok; EU bi također trebao osuditi ulogu Rusije u rušenju zrakoplova na letu MH17 u 2014. i trebao bi apelirati na Rusku Federaciju da u cijelosti surađuje u istragama velikih međunarodnih zločina, incidenata i tragedija, kao što je rušenje zrakoplova Malaysia Airlinesa na letu MH17, te drugih nedavnih incidenata u kojima su sudjelovale ruske obavještajne službe na državnom području država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, uključujući Bjelarus; |
| --- | --- |

(ac)

nadalje, EU bi trebao apelirati na Rusku Federaciju da odgovori na goruća pitanja koja je postavila međunarodna zajednica te da Organizaciji za zabranu kemijskog oružja smjesta i u cijelosti pruži podatke o svojem programu Novičok; EU bi također trebao osuditi ulogu Rusije u rušenju zrakoplova na letu MH17 u 2014. i trebao bi apelirati na Rusku Federaciju da u cijelosti surađuje u istragama velikih međunarodnih zločina, incidenata i tragedija, kao što je rušenje zrakoplova Malaysia Airlinesa na letu MH17, te drugih nedavnih incidenata u kojima su sudjelovale ruske obavještajne službe na državnom području država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva, uključujući Bjelarus;

| (ad) | EU bi trebao ponoviti poziv ruskim vlastima, koji je uputio više puta, da Poljskoj vrate olupine i crne kutije zrakoplova poljske vlade Tu-154 koji se u travnju 2010. srušio u blizini Smolenska; |
| --- | --- |

(ad)

EU bi trebao ponoviti poziv ruskim vlastima, koji je uputio više puta, da Poljskoj vrate olupine i crne kutije zrakoplova poljske vlade Tu-154 koji se u travnju 2010. srušio u blizini Smolenska;

Angažman za potporu demokraciji – aktivni odgovor sankcijama, financijskim kontrolama i međunarodnim istragama

Angažman za potporu demokraciji – aktivni odgovor sankcijama, financijskim kontrolama i međunarodnim istragama

| (ae) | EU mora ojačati suradnju s SAD-om i drugim partnerima istomišljenicima i uspostaviti savez za globalnu obranu demokracije te predložiti skup alata za obranu demokracije, koji bi trebao sadržavati zajedničke mjere u pogledu sankcija, politike za suzbijanje nezakonitih financijskih tokova, pravila o uvjetovanju gospodarske i financijske pomoći, međunarodne istrage i ambiciozan plan za potporu slobodi i demokraciji, aktivistima za ljudska prava i braniteljima ljudskih prava; nadalje, plan EU-a trebao bi predstavljati protutežu naporima Rusije i Kine da oslabe demokraciju diljem svijeta i da destabiliziraju europski poredak; |
| --- | --- |

(ae)

EU mora ojačati suradnju s SAD-om i drugim partnerima istomišljenicima i uspostaviti savez za globalnu obranu demokracije te predložiti skup alata za obranu demokracije, koji bi trebao sadržavati zajedničke mjere u pogledu sankcija, politike za suzbijanje nezakonitih financijskih tokova, pravila o uvjetovanju gospodarske i financijske pomoći, međunarodne istrage i ambiciozan plan za potporu slobodi i demokraciji, aktivistima za ljudska prava i braniteljima ljudskih prava; nadalje, plan EU-a trebao bi predstavljati protutežu naporima Rusije i Kine da oslabe demokraciju diljem svijeta i da destabiliziraju europski poredak;

| (af) | EU bi trebao uspostaviti centralizirani okvir za suzbijanje nezakonitih financijskih tokova, dodatno ojačati svoj okvir za borbu protiv pranja novca i zajamčiti njegovu dosljednu provedbu, olakšati pojačanu suradnju među nadležnim tijelima i uspostaviti tijelo EU-a za financijske kontrole kako bi se poboljšala zaštita EU-a i njegovih država članica od nezakonitih financijskih praksi i utjecaja iz Rusije te drugih autoritarnih režima, koji se koriste u subverzivne političke svrhe i stoga predstavljaju prijetnju sigurnosti i stabilnosti Europe; |
| --- | --- |

(af)

EU bi trebao uspostaviti centralizirani okvir za suzbijanje nezakonitih financijskih tokova, dodatno ojačati svoj okvir za borbu protiv pranja novca i zajamčiti njegovu dosljednu provedbu, olakšati pojačanu suradnju među nadležnim tijelima i uspostaviti tijelo EU-a za financijske kontrole kako bi se poboljšala zaštita EU-a i njegovih država članica od nezakonitih financijskih praksi i utjecaja iz Rusije te drugih autoritarnih režima, koji se koriste u subverzivne političke svrhe i stoga predstavljaju prijetnju sigurnosti i stabilnosti Europe;

| (ag) | EU osobito mora razmotriti uvođenje Rusije na popis trećih zemalja u kojima postoji velik rizik od pranja novca, što bi trebalo biti ključno za snažniju kontrolu EU-a nad svim sumnjivim financijskim tokovima koji potječu od ruskog režima i njegovih posrednika; nadalje, EU bi također trebao ojačati svoj bankarski sustav i uspostaviti regulatorni okvir za borbu protiv ruskog financijskog uplitanja u demokratske procese EU-a i država članica, uključujući strategiju pristranosti lokalnih elita (engl. elite capture) te tehniku kooptiranja javnih službenika na najvišim pozicijama i bivših europskih političara; takvim bi se okvirom trebala povećati transparentnost financijskih sredstava ruske elite koja se polažu ili troše u EU-u te bi se trebalo pridonijeti pružanju odgovora na to da ruski akteri financiraju političke stranke, političke pokrete i političke kampanje, i sprečavanju takvih aktivnosti, kao i ulaganja u stratešku infrastrukturu i tijela, uključujući sveučilišta i političke skupine za strateško promišljanje, kojima bi se mogla stvoriti ili ojačati ovisnost određenih gospodarskih sektora o Rusiji i koji bi mogli služiti kao ulazne točke za ruske špijune i sigurnosne prijetnje; u tom bi pogledu EU također trebao kažnjavati izravnu i neizravnu upotrebu ruske imovine za uplitanje u demokratske procese EU-a, njegovih država članica i zemalja Istočnog partnerstva; sve nacionalne vlade i međunarodne organizacije istodobno bi trebale provesti istrage o skrivenim nasljedstvima glavnih ruskih vođa i oligarha te objaviti te podatke; |
| --- | --- |

(ag)

EU osobito mora razmotriti uvođenje Rusije na popis trećih zemalja u kojima postoji velik rizik od pranja novca, što bi trebalo biti ključno za snažniju kontrolu EU-a nad svim sumnjivim financijskim tokovima koji potječu od ruskog režima i njegovih posrednika; nadalje, EU bi također trebao ojačati svoj bankarski sustav i uspostaviti regulatorni okvir za borbu protiv ruskog financijskog uplitanja u demokratske procese EU-a i država članica, uključujući strategiju pristranosti lokalnih elita (engl. elite capture) te tehniku kooptiranja javnih službenika na najvišim pozicijama i bivših europskih političara; takvim bi se okvirom trebala povećati transparentnost financijskih sredstava ruske elite koja se polažu ili troše u EU-u te bi se trebalo pridonijeti pružanju odgovora na to da ruski akteri financiraju političke stranke, političke pokrete i političke kampanje, i sprečavanju takvih aktivnosti, kao i ulaganja u stratešku infrastrukturu i tijela, uključujući sveučilišta i političke skupine za strateško promišljanje, kojima bi se mogla stvoriti ili ojačati ovisnost određenih gospodarskih sektora o Rusiji i koji bi mogli služiti kao ulazne točke za ruske špijune i sigurnosne prijetnje; u tom bi pogledu EU također trebao kažnjavati izravnu i neizravnu upotrebu ruske imovine za uplitanje u demokratske procese EU-a, njegovih država članica i zemalja Istočnog partnerstva; sve nacionalne vlade i međunarodne organizacije istodobno bi trebale provesti istrage o skrivenim nasljedstvima glavnih ruskih vođa i oligarha te objaviti te podatke;

elite capture

| (ah) | EU bi što prije trebao uspostaviti učinkovita pravna sredstva za borbu protiv prekogranične korupcije i pranja novca koje je s njom povezano, posebno kada je riječ o korupciji i nezakonitim financijskim praksama koje dolaze iz Rusije, te uvelike proširiti primjenu oduzimanja imovine bez prethodne presude kako bi se učinkovito nosio s kleptokracijom Kremlja; u tom pogledu ruske vlasti ruskim organizacijama civilnog društva i nevladinim organizacijama ne bi smjele sustavno uskraćivati sredstva za borbu protiv korupcije; nadalje, EU bi trebao ojačati kapacitete za razotkrivanje i zaustavljanje tokova prljavog novca iz Rusije te razotkriti skrivena bogatstava i financijsku imovinu ruskih autokrata i korumpiranih oligarha u državama članicama; institucije EU-a trebale bi redovito izvješćivati o takvim slučajevima na polugodišnjim raspravama u Parlamentu o stanju demokracije u Rusiji; ta bi izvješća trebala sadržavati imena najvažnijih članova pratnje predsjednika Putina; |
| --- | --- |

(ah)

EU bi što prije trebao uspostaviti učinkovita pravna sredstva za borbu protiv prekogranične korupcije i pranja novca koje je s njom povezano, posebno kada je riječ o korupciji i nezakonitim financijskim praksama koje dolaze iz Rusije, te uvelike proširiti primjenu oduzimanja imovine bez prethodne presude kako bi se učinkovito nosio s kleptokracijom Kremlja; u tom pogledu ruske vlasti ruskim organizacijama civilnog društva i nevladinim organizacijama ne bi smjele sustavno uskraćivati sredstva za borbu protiv korupcije; nadalje, EU bi trebao ojačati kapacitete za razotkrivanje i zaustavljanje tokova prljavog novca iz Rusije te razotkriti skrivena bogatstava i financijsku imovinu ruskih autokrata i korumpiranih oligarha u državama članicama; institucije EU-a trebale bi redovito izvješćivati o takvim slučajevima na polugodišnjim raspravama u Parlamentu o stanju demokracije u Rusiji; ta bi izvješća trebala sadržavati imena najvažnijih članova pratnje predsjednika Putina;

| (ai) | budući da su autokrati i korumpirani oligarsi međusobno povezani, u okviru nastojanja usmjerenih na zaustavljanje nezakonitih novčanih tokova iz Rusije EU bi trebao obratiti posebnu pozornost na financijske tokove iz Bjelarusa; tematska izvješća institucija EU-a Parlamentu trebala bi se baviti pitanjem financijskog uplitanja Rusije u Bjelarus, uključujući u strateške sektore, i sadržavati informacije o imovini pratnje Aleksandra Lukašenka i korumpiranih oligarha; |
| --- | --- |

(ai)

budući da su autokrati i korumpirani oligarsi međusobno povezani, u okviru nastojanja usmjerenih na zaustavljanje nezakonitih novčanih tokova iz Rusije EU bi trebao obratiti posebnu pozornost na financijske tokove iz Bjelarusa; tematska izvješća institucija EU-a Parlamentu trebala bi se baviti pitanjem financijskog uplitanja Rusije u Bjelarus, uključujući u strateške sektore, i sadržavati informacije o imovini pratnje Aleksandra Lukašenka i korumpiranih oligarha;

| (aj) | EU bi se trebao uhvatiti u koštac s ruskim manipuliranjem informacijama i pokušajima uplitanja u demokratske procese na razini EU-a i u njegovim državama članicama ispitivanjem i uvođenjem potrebnih mehanizama za suprotstavljanje tim pokušajima i njihovo suzbijanje; |
| --- | --- |

(aj)

EU bi se trebao uhvatiti u koštac s ruskim manipuliranjem informacijama i pokušajima uplitanja u demokratske procese na razini EU-a i u njegovim državama članicama ispitivanjem i uvođenjem potrebnih mehanizama za suprotstavljanje tim pokušajima i njihovo suzbijanje;

| (ak) | u skladu s načelom „demokracija na prvom mjestu”, EU bi u svojim odnosima s Rusijom trebao postrožiti zahtjev za uvjetovanost na način da u daljnjim dijalozima ili sporazumima s Rusijom mjere koje za cilj imaju zaštitu ljudskih prava, slobodu medija i održavanje slobodnih izbora budu stroži uvjet za dijalog; EU i njegove države članice također bi trebali revidirati svoju investicijsku potporu i projekte gospodarske suradnje (kao što su Sjeverni tok 2 i nuklearne elektrane koje gradi Rosatom) te jačati svoja nastojanja u pogledu ograničavanau strateških ulaganja Kremlja, koja često dolaze iz država članica EU-a kroz financijske tokove ruskih oligarha i poduzeća osnovanih radi financiranja zlonamjernog uplitanja Rusije i širenja korupcije u EU-u; u tom bi pogledu EU trebao obratiti posebnu pozornost na pravni institut dvostrukog državljanstva i ustrajati u tome da Bugarska i Malta ukinu svoje sustave „zlatnih putovnica”; nadalje, EU ne bi trebao provoditi zajedničke transakcijske ili poslovne projekte bez prethodne političke dužne pažnje u pogledu transparentnosti, korupcije i političkih implikacija jer se takvim projektima ne bi trebala ugrožavati solidarnost među državama članicama ili sa susjedima EU-a, provedba projekata ne bi trebala donositi korist korumpiranim sustavima u Rusiji ili u EU-u te projekti ne bi trebali negativno utjecati na ljudska prava ili okoliš; |
| --- | --- |

(ak)

u skladu s načelom „demokracija na prvom mjestu”, EU bi u svojim odnosima s Rusijom trebao postrožiti zahtjev za uvjetovanost na način da u daljnjim dijalozima ili sporazumima s Rusijom mjere koje za cilj imaju zaštitu ljudskih prava, slobodu medija i održavanje slobodnih izbora budu stroži uvjet za dijalog; EU i njegove države članice također bi trebali revidirati svoju investicijsku potporu i projekte gospodarske suradnje (kao što su Sjeverni tok 2 i nuklearne elektrane koje gradi Rosatom) te jačati svoja nastojanja u pogledu ograničavanau strateških ulaganja Kremlja, koja često dolaze iz država članica EU-a kroz financijske tokove ruskih oligarha i poduzeća osnovanih radi financiranja zlonamjernog uplitanja Rusije i širenja korupcije u EU-u; u tom bi pogledu EU trebao obratiti posebnu pozornost na pravni institut dvostrukog državljanstva i ustrajati u tome da Bugarska i Malta ukinu svoje sustave „zlatnih putovnica”; nadalje, EU ne bi trebao provoditi zajedničke transakcijske ili poslovne projekte bez prethodne političke dužne pažnje u pogledu transparentnosti, korupcije i političkih implikacija jer se takvim projektima ne bi trebala ugrožavati solidarnost među državama članicama ili sa susjedima EU-a, provedba projekata ne bi trebala donositi korist korumpiranim sustavima u Rusiji ili u EU-u te projekti ne bi trebali negativno utjecati na ljudska prava ili okoliš;

| (al) | EU bi istodobno pri ponovnoj procjeni programâ financijske potpore Rusiji i ulaganjâ u Rusiju trebao primjenjivati i načelo „demokracija na prvom mjestu”, što bi, među ostalim mjerama, trebalo obuhvaćati preispitivanje mandatâ za kreditiranje financijskih institucija EU-a; EU bi u istom duhu trebao preispitati svoju suradnju s Rusijom u okviru raznih platformi za vanjsku politiku i usklađenost Rusije s obvezama prema Vijeću Europe; |
| --- | --- |

(al)

EU bi istodobno pri ponovnoj procjeni programâ financijske potpore Rusiji i ulaganjâ u Rusiju trebao primjenjivati i načelo „demokracija na prvom mjestu”, što bi, među ostalim mjerama, trebalo obuhvaćati preispitivanje mandatâ za kreditiranje financijskih institucija EU-a; EU bi u istom duhu trebao preispitati svoju suradnju s Rusijom u okviru raznih platformi za vanjsku politiku i usklađenost Rusije s obvezama prema Vijeću Europe;

| (am) | EU bi trebao osmisliti nove načine za postizanje veće učinkovitosti u zahtijevanju oslobađanja političkih zatvorenika; EU bi trebao zahtijevati da ruske vlasti puste na slobodu sve one koji su nepravedno zatvoreni iz političkih razloga, uključujući Alekseja Navaljnog, Alekseja Pičugina, Jurija Dmitrijeva i sve ostale koje je Centar za ljudska prava „Memorial” proglasio „političkim zatvorenicima” u skladu s kriterijima koje je Parlamentarna skupština Vijeća Europe utvrdila Rezolucijom 1900/2012; EU mora iskoristiti svaku priliku kako bi ruske vlasti upozorio na ta i druga kršenja u području slobode izražavanja, posebno u pogledu uznemiravanja, progona i fizičkih napada na političke aktiviste i aktiviste civilnog društva, novinare i borce za ljudska prava u Rusiji; EU bi trebao odlučno zahtijevati zaustavljanje i istrage tih kršenja prava i pozvati Rusiju da počinitelje privede pravdi; |
| --- | --- |

(am)

EU bi trebao osmisliti nove načine za postizanje veće učinkovitosti u zahtijevanju oslobađanja političkih zatvorenika; EU bi trebao zahtijevati da ruske vlasti puste na slobodu sve one koji su nepravedno zatvoreni iz političkih razloga, uključujući Alekseja Navaljnog, Alekseja Pičugina, Jurija Dmitrijeva i sve ostale koje je Centar za ljudska prava „Memorial” proglasio „političkim zatvorenicima” u skladu s kriterijima koje je Parlamentarna skupština Vijeća Europe utvrdila Rezolucijom 1900/2012; EU mora iskoristiti svaku priliku kako bi ruske vlasti upozorio na ta i druga kršenja u području slobode izražavanja, posebno u pogledu uznemiravanja, progona i fizičkih napada na političke aktiviste i aktiviste civilnog društva, novinare i borce za ljudska prava u Rusiji; EU bi trebao odlučno zahtijevati zaustavljanje i istrage tih kršenja prava i pozvati Rusiju da počinitelje privede pravdi;

| (an) | institucije EU-a moraju na raspravama u Parlamentu redovito izvješćivati o položaju političkih zatvorenika u Rusiji, graditi bliske kontakte s ruskim disidentima, nevladinim organizacijama, organizacijama civilnog društva, borcima za ljudska prava i neovisnim medijima u Rusiji i pojačati njihovu financijsku potporu te stalno biti upoznate s imenima političkih aktivista u Rusiji i zatvorskim uvjetima u kojima se nalaze; osim toga, države članice trebale bi se suzdržati od dopuštanja ili omogućivanja deportacije i izručenja političkih protivnika i tražitelja azila Rusiji, gdje bi njihov život ili tjelesni integritet bili u opasnosti; nadalje, EU bi prema potrebi trebao olakšati izdavanje viza za hitne slučajeve i osigurati privremeno sklonište u državama članicama EU-a; |
| --- | --- |

(an)

institucije EU-a moraju na raspravama u Parlamentu redovito izvješćivati o položaju političkih zatvorenika u Rusiji, graditi bliske kontakte s ruskim disidentima, nevladinim organizacijama, organizacijama civilnog društva, borcima za ljudska prava i neovisnim medijima u Rusiji i pojačati njihovu financijsku potporu te stalno biti upoznate s imenima političkih aktivista u Rusiji i zatvorskim uvjetima u kojima se nalaze; osim toga, države članice trebale bi se suzdržati od dopuštanja ili omogućivanja deportacije i izručenja političkih protivnika i tražitelja azila Rusiji, gdje bi njihov život ili tjelesni integritet bili u opasnosti; nadalje, EU bi prema potrebi trebao olakšati izdavanje viza za hitne slučajeve i osigurati privremeno sklonište u državama članicama EU-a;

| (ao) | nadalje, EU bi trebao pomno pratiti stanje ljudskih prava u Rusiji, među ostalim na način da izaslanstvo EU-a u Rusiji i veleposlanstva država članica prate sudske predmete organizacija civilnog društva, oporbenih političara i aktivista; EU bi također trebao proširiti globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava i primjenjivati ga na teška kršenja ljudskih prava u svim područjima zahvaćenima zamrznutim sukobima ili u nezakonito okupiranim regijama zemalja Istočnog partnerstva; EU bi istodobno trebao izvršavati svoje obveze povezane s rodno osviještenom politikom u svim vanjskim djelovanjima i mora podupirati temeljna ljudska prava, uključujući borbom protiv rodno uvjetovanog nasilja, rasizma, ksenofobije, zločina iz mržnje, policijskog nasilja i drugih oblika diskriminacije te zagovaranjem rodne ravnopravnosti, prava žena, prava pripadnika zajednice LGBTIQ+ i prava manjina u Rusiji; kad god je to moguće, EU bi trebao pomagati potlačenim stanovnicima u Rusiji, posebno onima koji se suočavaju s diskriminacijom na temelju dobi, religije, rase, etničke pripadnosti, pripadnosti jezičnoj ili društvenoj skupini, seksualne orijentacije, rodnog izražavanja, rodnog identiteta, spolnih obilježja ili na bilo kojoj drugoj osnovi; EU bi također trebao surađivati s Rusijom u pogledu postupanja s borcima za prava žena, zastupljenosti žena u politici i javnoj upravi, mogućnosti za žene na tržištu rada te seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u Rusiji; EU bi trebao dodatno osuditi progon, proizvoljno pritvaranje i mučenje LGBTI+ osoba u brojnim dijelovima Ruske Federacije, naglasiti da i dalje postoji potreba za istragama te pozvati na hitno puštanje na slobodu svih zatvorenika u takvim situacijama, osobito u Čečeniji; nadalje, EU bi trebao staviti naglasak na činjenicu da ruska vlada i dalje koristi zabranu „gay propagande” kako bi se opravdali kazneni progoni; EU bi, uz potporu država članica, trebao olakšati postupke za podnošenje zahtjeva za azil za takve žrtve u skladu s pravom EU-a i nacionalnim pravom; |
| --- | --- |

(ao)

nadalje, EU bi trebao pomno pratiti stanje ljudskih prava u Rusiji, među ostalim na način da izaslanstvo EU-a u Rusiji i veleposlanstva država članica prate sudske predmete organizacija civilnog društva, oporbenih političara i aktivista; EU bi također trebao proširiti globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava i primjenjivati ga na teška kršenja ljudskih prava u svim područjima zahvaćenima zamrznutim sukobima ili u nezakonito okupiranim regijama zemalja Istočnog partnerstva; EU bi istodobno trebao izvršavati svoje obveze povezane s rodno osviještenom politikom u svim vanjskim djelovanjima i mora podupirati temeljna ljudska prava, uključujući borbom protiv rodno uvjetovanog nasilja, rasizma, ksenofobije, zločina iz mržnje, policijskog nasilja i drugih oblika diskriminacije te zagovaranjem rodne ravnopravnosti, prava žena, prava pripadnika zajednice LGBTIQ+ i prava manjina u Rusiji; kad god je to moguće, EU bi trebao pomagati potlačenim stanovnicima u Rusiji, posebno onima koji se suočavaju s diskriminacijom na temelju dobi, religije, rase, etničke pripadnosti, pripadnosti jezičnoj ili društvenoj skupini, seksualne orijentacije, rodnog izražavanja, rodnog identiteta, spolnih obilježja ili na bilo kojoj drugoj osnovi; EU bi također trebao surađivati s Rusijom u pogledu postupanja s borcima za prava žena, zastupljenosti žena u politici i javnoj upravi, mogućnosti za žene na tržištu rada te seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u Rusiji; EU bi trebao dodatno osuditi progon, proizvoljno pritvaranje i mučenje LGBTI+ osoba u brojnim dijelovima Ruske Federacije, naglasiti da i dalje postoji potreba za istragama te pozvati na hitno puštanje na slobodu svih zatvorenika u takvim situacijama, osobito u Čečeniji; nadalje, EU bi trebao staviti naglasak na činjenicu da ruska vlada i dalje koristi zabranu „gay propagande” kako bi se opravdali kazneni progoni; EU bi, uz potporu država članica, trebao olakšati postupke za podnošenje zahtjeva za azil za takve žrtve u skladu s pravom EU-a i nacionalnim pravom;

| (ap) | EU bi trebao povećati svoju sposobnost da pripremi i donosi sankcije protiv ruskih vlasti, ruskih oligarha, sljedbenika predsjednika Putina i članova njihovih obitelji zbog kršenja ljudskih prava ili sustavne represije demokratskih snaga, manjina, vjerskih i LGBTI+ skupina u Rusiji; EU bi u tu bi svrhu trebao centralizirati postupak donošenja odluka na način da se za slučajeve teških kršenja ljudskih prava automatski nameću sankcije te bi trebao razmotriti mogućnost uvođenja glasovanja kvalificiranom većinom u Vijeću u ostalim slučajevima kršenja ljudskih prava; EU bi također trebao hitno donijeti režim sankcija EU-a za borbu protiv korupcije, po mogućnosti po uzoru na globalni režim sankcija Ujedinjene Kraljevine za borbu protiv korupcije, kako bi se dopunio postojeći globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava, a u slučaju daljnje eskalacije trebao bi razmotriti i sankcije usmjerene na financiranje obavještajnih službi i vojske te sektora nafte i plina; ako dođe do toga, EU bi trebao pripremiti novi mehanizam sankcija kojim bi se, ako Ruska Federacija nastavi vršiti neprijateljske radnje, aktiviralo smanjenje uvoza energije od ruskih dobavljača na razini EU-a za određeni postotak, pri čemu bi se ujedno pomoglo državama članicama u popunjavanju deficita s pomoću mjera koje su u skladu s europskim zelenim planom; naglašava da bi se smanjenje trebalo automatski povećavati za isti postotak na godišnjoj razini sve dok Ruska Federacija ne neutralizira svoje neprijateljske radnje; |
| --- | --- |

(ap)

EU bi trebao povećati svoju sposobnost da pripremi i donosi sankcije protiv ruskih vlasti, ruskih oligarha, sljedbenika predsjednika Putina i članova njihovih obitelji zbog kršenja ljudskih prava ili sustavne represije demokratskih snaga, manjina, vjerskih i LGBTI+ skupina u Rusiji; EU bi u tu bi svrhu trebao centralizirati postupak donošenja odluka na način da se za slučajeve teških kršenja ljudskih prava automatski nameću sankcije te bi trebao razmotriti mogućnost uvođenja glasovanja kvalificiranom većinom u Vijeću u ostalim slučajevima kršenja ljudskih prava; EU bi također trebao hitno donijeti režim sankcija EU-a za borbu protiv korupcije, po mogućnosti po uzoru na globalni režim sankcija Ujedinjene Kraljevine za borbu protiv korupcije, kako bi se dopunio postojeći globalni režim sankcija EU-a u području ljudskih prava, a u slučaju daljnje eskalacije trebao bi razmotriti i sankcije usmjerene na financiranje obavještajnih službi i vojske te sektora nafte i plina; ako dođe do toga, EU bi trebao pripremiti novi mehanizam sankcija kojim bi se, ako Ruska Federacija nastavi vršiti neprijateljske radnje, aktiviralo smanjenje uvoza energije od ruskih dobavljača na razini EU-a za određeni postotak, pri čemu bi se ujedno pomoglo državama članicama u popunjavanju deficita s pomoću mjera koje su u skladu s europskim zelenim planom; naglašava da bi se smanjenje trebalo automatski povećavati za isti postotak na godišnjoj razini sve dok Ruska Federacija ne neutralizira svoje neprijateljske radnje;

| (aq) | EU bi trebao provesti savjetovanja s nevladinim organizacijama radi prikupljanja korisnih informacija za svoju politiku sankcija kako bi mu te organizacije mogle sveobuhvatno pomoći u pripremi i istrazi slučajeva; preporučuje da države članice bez odgode pojačaju protuobavještajnu suradnju i razmjenu informacija kako bi se razotkrile i spriječile nezakonite ruske mreže u EU-u; |
| --- | --- |

(aq)

EU bi trebao provesti savjetovanja s nevladinim organizacijama radi prikupljanja korisnih informacija za svoju politiku sankcija kako bi mu te organizacije mogle sveobuhvatno pomoći u pripremi i istrazi slučajeva; preporučuje da države članice bez odgode pojačaju protuobavještajnu suradnju i razmjenu informacija kako bi se razotkrile i spriječile nezakonite ruske mreže u EU-u;

| (ar) | EU bi trebao inicirati međunarodne istrage zločina koje je režim predsjednika Putina počinio protiv ruskog naroda, kao i onih koje je režim g. Lukašenka počinio u Bjelarusu, i pridonositi im u okviru platforme za borbu protiv nekažnjivosti i centra EU-a za pravdu (EU Justice Hub); EU bi u kontekstu tih istraga trebao uspostaviti savjetničku radnu skupinu koja bi pomagala u nacionalnim i međunarodnim istragama i suđenjima te uspostavi sudova EU-a i koja bi redovito obavještavala Parlament o stanju političkih sloboda u Rusiji; |
| --- | --- |

(ar)

EU bi trebao inicirati međunarodne istrage zločina koje je režim predsjednika Putina počinio protiv ruskog naroda, kao i onih koje je režim g. Lukašenka počinio u Bjelarusu, i pridonositi im u okviru platforme za borbu protiv nekažnjivosti i centra EU-a za pravdu (EU Justice Hub); EU bi u kontekstu tih istraga trebao uspostaviti savjetničku radnu skupinu koja bi pomagala u nacionalnim i međunarodnim istragama i suđenjima te uspostavi sudova EU-a i koja bi redovito obavještavala Parlament o stanju političkih sloboda u Rusiji;

| (as) | nadalje, EU bi trebao poticati i podupirati nastojanja u okviru nacionalnih i međunarodnih nadležnosti u području pokretanja kaznenih postupaka kako bi ruske vojne i paravojne skupine odgovarale za kršenja i zločine, uključujući ratne zločine počinjene nad civilima tijekom operacija u više zemalja, kao što su primjerice Sirija, Srednjoafrička Republika i Libija; |
| --- | --- |

(as)

nadalje, EU bi trebao poticati i podupirati nastojanja u okviru nacionalnih i međunarodnih nadležnosti u području pokretanja kaznenih postupaka kako bi ruske vojne i paravojne skupine odgovarale za kršenja i zločine, uključujući ratne zločine počinjene nad civilima tijekom operacija u više zemalja, kao što su primjerice Sirija, Srednjoafrička Republika i Libija;

| (at) | EU bi također trebao zahtijevati neovisnu i nepristranu istragu ubojstva vođe oporbe Borisa Nemcova i privesti počinitelje pravdi, u skladu s preporukama OESS-a i Vijeća Europe; |
| --- | --- |

(at)

EU bi također trebao zahtijevati neovisnu i nepristranu istragu ubojstva vođe oporbe Borisa Nemcova i privesti počinitelje pravdi, u skladu s preporukama OESS-a i Vijeća Europe;

| (au) | nadalje, EU bi trebao najoštrije osuditi neopravdane sankcije protiv dužnosnika EU-a i pozvati ruske vlasti da ih bez odgode ukinu; |
| --- | --- |

(au)

nadalje, EU bi trebao najoštrije osuditi neopravdane sankcije protiv dužnosnika EU-a i pozvati ruske vlasti da ih bez odgode ukinu;

| (av) | EU mora biti spreman ne priznati ruski parlament i razmotriti mogućnosti pozivanja na privremeno isključivanje Rusije iz međunarodnih organizacija s parlamentarnim skupštinama, posebno Parlamentarne skupštine Vijeća Europe, utvrdi li se da su parlamentarni izbori u Rusiji 2021. namješteni te da je njihova provedba uključivala kršenje demokratskih načela i međunarodnog prava; osim toga, EU bi trebao osuditi svaki pokušaj predsjednika Putina da nastavi obnašati dužnost nakon završetka svojeg trenutačnog i posljednjeg predsjedničkog mandata 7. svibnja 2024. ako to pokuša učiniti na temelju izmjena ustava iz 2020., koje je Parlament ocijenio „nezakonito donesenima”; |
| --- | --- |

(av)

EU mora biti spreman ne priznati ruski parlament i razmotriti mogućnosti pozivanja na privremeno isključivanje Rusije iz međunarodnih organizacija s parlamentarnim skupštinama, posebno Parlamentarne skupštine Vijeća Europe, utvrdi li se da su parlamentarni izbori u Rusiji 2021. namješteni te da je njihova provedba uključivala kršenje demokratskih načela i međunarodnog prava; osim toga, EU bi trebao osuditi svaki pokušaj predsjednika Putina da nastavi obnašati dužnost nakon završetka svojeg trenutačnog i posljednjeg predsjedničkog mandata 7. svibnja 2024. ako to pokuša učiniti na temelju izmjena ustava iz 2020., koje je Parlament ocijenio „nezakonito donesenima”;

| (aw) | EU bi trebao pozvati rusku vladu i državnu Dumu da preispitaju pravni okvir za izbore, uključujući promatranje izbora, kako bi se omogućio pluralizam te slobodni i pošteni izbori u skladu s međunarodnim standardima i stvorili jednaki uvjeti za oporbene kandidate; |
| --- | --- |

(aw)

EU bi trebao pozvati rusku vladu i državnu Dumu da preispitaju pravni okvir za izbore, uključujući promatranje izbora, kako bi se omogućio pluralizam te slobodni i pošteni izbori u skladu s međunarodnim standardima i stvorili jednaki uvjeti za oporbene kandidate;

| (ax) | države članice istodobno bi trebale poduzeti sve moguće mjere kako bi spriječile sudjelovanje svojih građana u svojstvu međunarodnih promatrača na parlamentarnim izborima 2021. na okupiranom Krimu, koje Rusija nezakonito organizira; u tom bi kontekstu Parlament i nacionalni parlamenti trebali izbjegavati sve aktivnosti koje bi se mogle lažno protumačiti kao međunarodno promatranje; i uvesti sankcije za njih; nadalje, EU bi trebao osuditi i odbiti priznati nezakonitu rusku organizaciju tih i naknadnih izbora na okupiranom Krimu, kao i na okupiranim područjima regija Donjecka i Luganska; |
| --- | --- |

(ax)

države članice istodobno bi trebale poduzeti sve moguće mjere kako bi spriječile sudjelovanje svojih građana u svojstvu međunarodnih promatrača na parlamentarnim izborima 2021. na okupiranom Krimu, koje Rusija nezakonito organizira; u tom bi kontekstu Parlament i nacionalni parlamenti trebali izbjegavati sve aktivnosti koje bi se mogle lažno protumačiti kao međunarodno promatranje; i uvesti sankcije za njih; nadalje, EU bi trebao osuditi i odbiti priznati nezakonitu rusku organizaciju tih i naknadnih izbora na okupiranom Krimu, kao i na okupiranim područjima regija Donjecka i Luganska;

Angažman za potporu demokraciji – potpora prodemokratskom društvu u Rusiji

Angažman za potporu demokraciji – potpora prodemokratskom društvu u Rusiji

| (ay) | EU bi trebao iskazati volju za poboljšanjem odnosa s narodom Ruske Federacije donošenjem i objavom „Obraćanja ruskom narodu”; |
| --- | --- |

(ay)

EU bi trebao iskazati volju za poboljšanjem odnosa s narodom Ruske Federacije donošenjem i objavom „Obraćanja ruskom narodu”;

| (az) | EU bi trebao uzeti u obzir različite moguće razvoje događaja u odnosima između EU-a i Rusije, kao i unutar Rusije; EU bi osobito trebao imati viziju i strategiju za buduće odnose EU-a sa slobodnom, prosperitetnom, mirnom i demokratskom Rusijom koja je u cijelosti predana međunarodnom pravu, svojim međunarodnim obvezama i načelima dobrog susjedstva; takva bi strategija trebala obuhvaćati širok spektar uvjeta i poticaja poput liberalizacije viznog režima, ulaganja u slobodnu trgovinu i programa modernizacije, kao i strateško partnerstvo čiji je cilj, među ostalim, osiguranje stabilnosti kontinenta i potpunog poštovanja međunarodnih granica; EU bi također trebao izložiti potencijalne koristi koje je spreman ponuditi kao odgovor na rusku demokratsku preobrazbu u punopravni demokratski sustav upravljanja, u kojem se poštuju ljudska prava, temeljne slobode, međunarodno pravo i međunarodni poredak utemeljen na pravilima, kao i na temeljnu promjenu njezine trenutačne vanjske politike i međunarodnog ponašanja; |
| --- | --- |

(az)

EU bi trebao uzeti u obzir različite moguće razvoje događaja u odnosima između EU-a i Rusije, kao i unutar Rusije; EU bi osobito trebao imati viziju i strategiju za buduće odnose EU-a sa slobodnom, prosperitetnom, mirnom i demokratskom Rusijom koja je u cijelosti predana međunarodnom pravu, svojim međunarodnim obvezama i načelima dobrog susjedstva; takva bi strategija trebala obuhvaćati širok spektar uvjeta i poticaja poput liberalizacije viznog režima, ulaganja u slobodnu trgovinu i programa modernizacije, kao i strateško partnerstvo čiji je cilj, među ostalim, osiguranje stabilnosti kontinenta i potpunog poštovanja međunarodnih granica; EU bi također trebao izložiti potencijalne koristi koje je spreman ponuditi kao odgovor na rusku demokratsku preobrazbu u punopravni demokratski sustav upravljanja, u kojem se poštuju ljudska prava, temeljne slobode, međunarodno pravo i međunarodni poredak utemeljen na pravilima, kao i na temeljnu promjenu njezine trenutačne vanjske politike i međunarodnog ponašanja;

| (ba) | EU bi trebao podupirati rusko civilno društvo i poticati međuljudske kontakte između EU-a i ruskih građana, posebno s obzirom na to da su ruski građani tražitelji najvećeg broja schengenskih viza na svijetu, od kojih većina vrijedi za više ulazaka i više godina; stoga bi trebao razmotriti smanjenje viznih pristojbi i prepreka povezanih s vizama za ruske građane i provesti učinkovitu informativnu kampanju kako bi pokazao da je ruski narod dobrodošao u EU-u; EU bi također trebao proširiti svoje školske, sveučilišne, znanstvene i kulturne programe razmjene s Rusijom te razmotriti mogućnost pružanja prilika za pripravništvo i izravno zapošljavanje visokokvalificiranih i niskokvalificiranih radnika iz Rusije; EU mora osmisliti i proširiti alternativna rješenja za politički motivirane imigrante iz Rusije kako bi mogli živjeti u EU-u u sigurnim i zakonski određenim uvjetima; nadalje, EU bi trebao znatno povećati svoju financijsku i tehničku pomoć sindikatima, neovisnim medijima, nevladinim organizacijama i organizacijama civilnog društva te mjerama za izgradnju kapaciteta civilnog sektora u Rusiji; osim toga, EU bi trebao financijski podupirati programe humanističkih studija na sveučilištima u EU-u, čime bi se ruskom narodu, osobito studentima, omogućilo da budu spremni sudjelovati u demokratskoj preobrazbi svoje zemlje; |
| --- | --- |

(ba)

EU bi trebao podupirati rusko civilno društvo i poticati međuljudske kontakte između EU-a i ruskih građana, posebno s obzirom na to da su ruski građani tražitelji najvećeg broja schengenskih viza na svijetu, od kojih većina vrijedi za više ulazaka i više godina; stoga bi trebao razmotriti smanjenje viznih pristojbi i prepreka povezanih s vizama za ruske građane i provesti učinkovitu informativnu kampanju kako bi pokazao da je ruski narod dobrodošao u EU-u; EU bi također trebao proširiti svoje školske, sveučilišne, znanstvene i kulturne programe razmjene s Rusijom te razmotriti mogućnost pružanja prilika za pripravništvo i izravno zapošljavanje visokokvalificiranih i niskokvalificiranih radnika iz Rusije; EU mora osmisliti i proširiti alternativna rješenja za politički motivirane imigrante iz Rusije kako bi mogli živjeti u EU-u u sigurnim i zakonski određenim uvjetima; nadalje, EU bi trebao znatno povećati svoju financijsku i tehničku pomoć sindikatima, neovisnim medijima, nevladinim organizacijama i organizacijama civilnog društva te mjerama za izgradnju kapaciteta civilnog sektora u Rusiji; osim toga, EU bi trebao financijski podupirati programe humanističkih studija na sveučilištima u EU-u, čime bi se ruskom narodu, osobito studentima, omogućilo da budu spremni sudjelovati u demokratskoj preobrazbi svoje zemlje;

| (bb) | EU bi trebao donijeti sveobuhvatan popis svih instrumenata dostupnih za suradnju s demokratskim društvom u Rusiji, koji može sadržavati prijedloge mnogih ruskih organizacija civilnog društva; |
| --- | --- |

(bb)

EU bi trebao donijeti sveobuhvatan popis svih instrumenata dostupnih za suradnju s demokratskim društvom u Rusiji, koji može sadržavati prijedloge mnogih ruskih organizacija civilnog društva;

| (bc) | EU bi se trebao suprotstaviti propagandi i kampanjama dezinformiranja na ruskom jeziku koju režim predsjednika Putina provodi u EU-u, zemljama Istočnog partnerstva i samoj Rusiji podupiranjem i jačanjem neovisnih novinara i medijskih kuća koji nude alternativu dezinformacijama iz Kremlja te podržati osnivanje televizijske postaje Slobodna Rusija, koja bi emitirala program 24 sata dnevno, sedam dana u tjednu; EU bi trebao dodatno podupirati neovisne medije, novinare i blogere u Rusiji kako bi se ojačali alternativni izvori i kanali koji nisu pod kontrolom Kremlja; |
| --- | --- |

(bc)

EU bi se trebao suprotstaviti propagandi i kampanjama dezinformiranja na ruskom jeziku koju režim predsjednika Putina provodi u EU-u, zemljama Istočnog partnerstva i samoj Rusiji podupiranjem i jačanjem neovisnih novinara i medijskih kuća koji nude alternativu dezinformacijama iz Kremlja te podržati osnivanje televizijske postaje Slobodna Rusija, koja bi emitirala program 24 sata dnevno, sedam dana u tjednu; EU bi trebao dodatno podupirati neovisne medije, novinare i blogere u Rusiji kako bi se ojačali alternativni izvori i kanali koji nisu pod kontrolom Kremlja;

| (bd) | EU mora suzbiti pritisak na neovisne medije, među ostalim uspostavom fonda EU-a za demokratske medije za potporu neovisnim medijima diljem svijeta, uključujući u Rusiji; EU također mora učiniti više kako bi podržao i ojačao neovisne novinare i medije koji nude alternativu dezinformacijama Kremlja, bez kojih Rusija ne može biti demokratska, uspješna i slobodna; u tom bi pogledu EU trebao podupirati neovisne medije, kao što su Meduza i Radio Free Europe / Radio Liberty, s obzirom na ograničavajuće i nepraktične zakone o tzv. stranim agentima koje su ruske vlasti donijele radi suzbijanja slobode govora i neovisnog novinarstva; |
| --- | --- |

(bd)

EU mora suzbiti pritisak na neovisne medije, među ostalim uspostavom fonda EU-a za demokratske medije za potporu neovisnim medijima diljem svijeta, uključujući u Rusiji; EU također mora učiniti više kako bi podržao i ojačao neovisne novinare i medije koji nude alternativu dezinformacijama Kremlja, bez kojih Rusija ne može biti demokratska, uspješna i slobodna; u tom bi pogledu EU trebao podupirati neovisne medije, kao što su Meduza i Radio Free Europe / Radio Liberty, s obzirom na ograničavajuće i nepraktične zakone o tzv. stranim agentima koje su ruske vlasti donijele radi suzbijanja slobode govora i neovisnog novinarstva;

| (be) | parlamentarno izaslanstvo u Odboru za parlamentarnu suradnju između EU-a i Rusije trebalo bi preuzeti zadaću identifikacije osoba od interesa koje imaju vodeću ulogu u ruskom društvu i koje bi bile otvorene za pokretanje konstruktivnog i neprekinutog dijaloga te osmišljavanje plana za javne kontakte s ruskim civilnim društvom, sveučilištima, većim znanstvenim i kulturnim institucijama, nevladinim organizacijama, političkim pokretima te umjetničkim i intelektualnim krugovima; |
| --- | --- |

(be)

parlamentarno izaslanstvo u Odboru za parlamentarnu suradnju između EU-a i Rusije trebalo bi preuzeti zadaću identifikacije osoba od interesa koje imaju vodeću ulogu u ruskom društvu i koje bi bile otvorene za pokretanje konstruktivnog i neprekinutog dijaloga te osmišljavanje plana za javne kontakte s ruskim civilnim društvom, sveučilištima, većim znanstvenim i kulturnim institucijama, nevladinim organizacijama, političkim pokretima te umjetničkim i intelektualnim krugovima;

| (bf) | EU mora uzeti u obzir da je odobravanje Josifa Staljina među ruskim stanovništvom doseglo dosad najvišu razinu u eri Vladimira Putina, pri čemu 70 % društva vjeruje da je Staljin imao pozitivnu ulogu u ruskoj povijesti; EU bi trebao prepoznati da je to posljedica Putinove politike „staljinizacije masovne svijesti” i represije nad neovisnim povjesničarima; EU mora inzistirati na tome da se sovjetski arhivi otvore za znanstvenike i istraživače te da se objave pojedinosti o genocidu staljinista protiv Rusa i drugih naroda Sovjetskog Saveza i njegovih satelitskih država, uključujući dosjee koji se odnose na zločinačku vojnu operaciju privođenja u Augustówu; |
| --- | --- |

(bf)

EU mora uzeti u obzir da je odobravanje Josifa Staljina među ruskim stanovništvom doseglo dosad najvišu razinu u eri Vladimira Putina, pri čemu 70 % društva vjeruje da je Staljin imao pozitivnu ulogu u ruskoj povijesti; EU bi trebao prepoznati da je to posljedica Putinove politike „staljinizacije masovne svijesti” i represije nad neovisnim povjesničarima; EU mora inzistirati na tome da se sovjetski arhivi otvore za znanstvenike i istraživače te da se objave pojedinosti o genocidu staljinista protiv Rusa i drugih naroda Sovjetskog Saveza i njegovih satelitskih država, uključujući dosjee koji se odnose na zločinačku vojnu operaciju privođenja u Augustówu;

| (bg) | UN je proglasio pristup internetu ljudskim pravom te bi u tom pogledu EU trebao osuditi pokušaje Kremlja da blokira, kontrolira i cenzurira pristup internetu, pa čak i da izolira ruski narod od pristupa internetu; EU mora pozvati globalna IT poduzeća da ta nedemokratska nastojanja uzmu u obzir pri razmatranju operacija na ruskom tržištu; |
| --- | --- |

(bg)

UN je proglasio pristup internetu ljudskim pravom te bi u tom pogledu EU trebao osuditi pokušaje Kremlja da blokira, kontrolira i cenzurira pristup internetu, pa čak i da izolira ruski narod od pristupa internetu; EU mora pozvati globalna IT poduzeća da ta nedemokratska nastojanja uzmu u obzir pri razmatranju operacija na ruskom tržištu;

| (bh) | naposljetku, EU bi trebao uspostaviti obvezujući pravni okvir koji će mu omogućiti da oštro reagira na kampanje kojima je cilj potkopavanje demokracije ili vladavine prava, među ostalim ciljanim djelovanjem protiv onih koji su odgovorni za takve kampanje; EU bi također trebao osmisliti učinkovite strategije u području digitalne politike kako bi se tehnološkim standardima i otvorenim internetom podupirali slobodni prostori i ograničile ugnjetavajuće tehnologije; EU bi stoga trebao podupirati tehnologije otvorenog koda, usluge za sigurnu komunikaciju, decentralizirane platforme i nove društvene mreže s niskim pragom i zaštitom privatnosti, koji bi bili privlačni za rusko stanovništvo, uz istodobno širenje globalnih tehnoloških standarda privatnosti, uspostavljanje etičkih i pravnih standarda koji imaju upozoravajuće učinke u cilju promicanja zaštite temeljnih prava, ulaganje u pogledu rada na međunarodnoj zabrani tehnologija masovnog nadzora i invazivnih sustava socijalnog ocjenjivanja te ustrajanje u zabrani autonomnih oružanih sustava; |
| --- | --- |

(bh)

naposljetku, EU bi trebao uspostaviti obvezujući pravni okvir koji će mu omogućiti da oštro reagira na kampanje kojima je cilj potkopavanje demokracije ili vladavine prava, među ostalim ciljanim djelovanjem protiv onih koji su odgovorni za takve kampanje; EU bi također trebao osmisliti učinkovite strategije u području digitalne politike kako bi se tehnološkim standardima i otvorenim internetom podupirali slobodni prostori i ograničile ugnjetavajuće tehnologije; EU bi stoga trebao podupirati tehnologije otvorenog koda, usluge za sigurnu komunikaciju, decentralizirane platforme i nove društvene mreže s niskim pragom i zaštitom privatnosti, koji bi bili privlačni za rusko stanovništvo, uz istodobno širenje globalnih tehnoloških standarda privatnosti, uspostavljanje etičkih i pravnih standarda koji imaju upozoravajuće učinke u cilju promicanja zaštite temeljnih prava, ulaganje u pogledu rada na međunarodnoj zabrani tehnologija masovnog nadzora i invazivnih sustava socijalnog ocjenjivanja te ustrajanje u zabrani autonomnih oružanih sustava;

Angažman za potporu ruskom narodu i demokraciji – uspjeh Istočnog partnerstva kao nadahnuće za ruski narod

Angažman za potporu ruskom narodu i demokraciji – uspjeh Istočnog partnerstva kao nadahnuće za ruski narod

| (bi) | EU bi trebao nastaviti jačati Istočno partnerstvo u cilju promicanja demokracije, vladavine prava, temeljnih sloboda i ljudskih prava, regionalne suradnje i dobrosusjedskih odnosa; Konkretno, EU bi na predstojećoj konferenciji o budućnosti Europe mogao predložiti strategiju pojačane suradnje kojom bi se EU-u omogućilo da se pripremi za novi zamah europske integracije istočnog susjedstva EU-a i kojom bi se pružila potpora uspješnom razvoju europski orijentiranih zemalja Istočnog partnerstva, što bi poslužilo kao dobar primjer i potaknulo ruske građane da podrže demokraciju; u skladu s tim, EU bi zemljama Istočnog partnerstva trebao pružiti realističnu perspektivu prema članstvu u EU-u i na taj način održati njihovu motivaciju za daljnje reforme; |
| --- | --- |

(bi)

EU bi trebao nastaviti jačati Istočno partnerstvo u cilju promicanja demokracije, vladavine prava, temeljnih sloboda i ljudskih prava, regionalne suradnje i dobrosusjedskih odnosa; Konkretno, EU bi na predstojećoj konferenciji o budućnosti Europe mogao predložiti strategiju pojačane suradnje kojom bi se EU-u omogućilo da se pripremi za novi zamah europske integracije istočnog susjedstva EU-a i kojom bi se pružila potpora uspješnom razvoju europski orijentiranih zemalja Istočnog partnerstva, što bi poslužilo kao dobar primjer i potaknulo ruske građane da podrže demokraciju; u skladu s tim, EU bi zemljama Istočnog partnerstva trebao pružiti realističnu perspektivu prema članstvu u EU-u i na taj način održati njihovu motivaciju za daljnje reforme;

| (bj) | EU bi trebao nastaviti podupirati Ukrajinu, Gruziju, Moldovu, Armeniju, Azerbajdžan i Bjelarus u ispunjavanju političkih, demokratskih, socijalnih i pravnih kriterija EU-a na kojima se temelje ugovori EU-a i Povelja Europske unije o temeljnim pravima; |
| --- | --- |

(bj)

EU bi trebao nastaviti podupirati Ukrajinu, Gruziju, Moldovu, Armeniju, Azerbajdžan i Bjelarus u ispunjavanju političkih, demokratskih, socijalnih i pravnih kriterija EU-a na kojima se temelje ugovori EU-a i Povelja Europske unije o temeljnim pravima;

| (bk) | naposljetku, EU bi se trebao zalagati za ambiciozniju strategiju integracije zemalja Istočnog partnerstva koje imaju sporazum o pridruživanju s EU-om; EU će na taj način motivirati zemlje Istočnog partnerstva povezane s EU-om da provedu reforme po uzoru na EU, među ostalim pružanjem modela utemeljenog na modelu „sve osim institucija”, kojim se tim zemljama omogućuju sve prednosti integracije u EU, kao što su pristup zajedničkim politikama, financijskim sredstvima i nadležnostima EU-a, uz zadržavanje mogućnosti budućeg članstva u EU-u; |
| --- | --- |

(bk)

naposljetku, EU bi se trebao zalagati za ambiciozniju strategiju integracije zemalja Istočnog partnerstva koje imaju sporazum o pridruživanju s EU-om; EU će na taj način motivirati zemlje Istočnog partnerstva povezane s EU-om da provedu reforme po uzoru na EU, među ostalim pružanjem modela utemeljenog na modelu „sve osim institucija”, kojim se tim zemljama omogućuju sve prednosti integracije u EU, kao što su pristup zajedničkim politikama, financijskim sredstvima i nadležnostima EU-a, uz zadržavanje mogućnosti budućeg članstva u EU-u;

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladama i parlamentima zemalja Istočnog partnerstva i zemalja skupine G7, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije. |
| --- | --- |

2.

nalaže svojem predsjedniku da ovu preporuku proslijedi Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladama i parlamentima zemalja Istočnog partnerstva i zemalja skupine G7, Vijeću Europe, Organizaciji za europsku sigurnost i suradnju te predsjedniku, vladi i parlamentu Ruske Federacije.

---

(1)  SL C 234, 28.6.2016., str. 14.

1

(2)  SL C 407, 4.11.2016., str. 74.

2

(3)  SL C 263, 25.7.2018., str. 109.

3

(4)  SL C 28, 27.1.2020., str. 97.

4

(5)  SL C 224, 27.6.2018., str. 58.

5

(6)  SL C 23, 21.1.2021., str. 7.

6

(7)  SL C 171, 6.5.2021., str. 25.

7

(8)  SL C 255, 29.6.2021., str. 54.

8

(9)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0232.

9

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0018.

10

(11)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0159.

11

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0291.

12

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europski parlament

utorak, 14. rujna 2021.

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/188 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/188

---

P9_TA(2021)0364

Zahtjev za zaštitu povlastica i imuniteta Guyja Verhofstadta

Odluka Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o zahtjevu za zaštitu povlastica i imuniteta Guyja Verhofstadta (2021/2030(IMM))

(2022/C 117/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir zahtjev Guyja Verhofstadta od 12. ožujka 2021., objavljen na plenarnoj sjednici 24. ožujka 2021., za zaštitu njegovih povlastica i imuniteta u vezi s kaznenim postupkom koji će se pokrenuti protiv njega pred Okružnim državnim odvjetništvom pri Sudu u Trentu (Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento), Italija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Guyja Verhofstadta od 12. ožujka 2021., objavljen na plenarnoj sjednici 24. ožujka 2021., za zaštitu njegovih povlastica i imuniteta u vezi s kaznenim postupkom koji će se pokrenuti protiv njega pred Okružnim državnim odvjetništvom pri Sudu u Trentu (Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento), Italija,

| — | nakon saslušanja Guyja Verhofstadta u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

nakon saslušanja Guyja Verhofstadta u skladu s člankom 9. stavkom 6. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 9. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije te članak 6. stavak 2. Akta od 20. rujna 1976. o izboru zastupnika u Europski parlament neposrednim općim izborima,

| — | uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011., 17. siječnja 2013. i 19. prosinca 2019. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir presude Suda Europske unije od 21. listopada 2008., 19. ožujka 2010., 6. rujna 2011., 17. siječnja 2013. i 19. prosinca 2019. (1),

| — | uzimajući u obzir članak 5. stavak 2. te članke 7. i 9. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. stavak 2. te članke 7. i 9. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0238/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0238/2021),

| A. | budući da je Guy Verhofstadt, zastupnik u Europskom parlamentu, zatražio da se njegov parlamentarni imunitet zaštiti u vezi s kaznenim postupkom koji će se pokrenuti protiv njega pred Okružnim državnim odvjetništvom pri Sudu u Trentu (Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento), Italija, zbog navodne klevete putem društvene mreže; budući da je Okružno državno odvjetništvo pri Sudu u Trentu 22. prosinca 2020. zaključilo svoju preliminarnu istragu u vezi s tim predmetom; |
| --- | --- |

A.

budući da je Guy Verhofstadt, zastupnik u Europskom parlamentu, zatražio da se njegov parlamentarni imunitet zaštiti u vezi s kaznenim postupkom koji će se pokrenuti protiv njega pred Okružnim državnim odvjetništvom pri Sudu u Trentu (Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento), Italija, zbog navodne klevete putem društvene mreže; budući da je Okružno državno odvjetništvo pri Sudu u Trentu 22. prosinca 2020. zaključilo svoju preliminarnu istragu u vezi s tim predmetom;

| B. | budući da je 13. veljače 2020. Guy Verhofstadt na svojem profilu na Twitteru objavio sljedeći tvit: „Matteo Salvini optužen je zbog nezakonitog držanja migranata na moru nakon što ih je spasio brod Gregoretti. Bravo Italija! Pravda mora biti zadovoljena. Nadajmo se da će se isto dogoditi i u vezi sa slučajem korupcije velikih razmjera s kojim je povezan, a koji je uključivao primanje mita od ruskih naftnih kompanija.”; |
| --- | --- |

B.

budući da je 13. veljače 2020. Guy Verhofstadt na svojem profilu na Twitteru objavio sljedeći tvit: „Matteo Salvini optužen je zbog nezakonitog držanja migranata na moru nakon što ih je spasio brod Gregoretti. Bravo Italija! Pravda mora biti zadovoljena. Nadajmo se da će se isto dogoditi i u vezi sa slučajem korupcije velikih razmjera s kojim je povezan, a koji je uključivao primanje mita od ruskih naftnih kompanija.”;

| C. | budući da je Guy Verhofstadt svojim komentarima navodno oklevetao zastupnika u talijanskom parlamentu, kako je utvrđeno člankom 595. stavcima 1. i 3. talijanskog Kaznenog zakona; |
| --- | --- |

C.

budući da je Guy Verhofstadt svojim komentarima navodno oklevetao zastupnika u talijanskom parlamentu, kako je utvrđeno člankom 595. stavcima 1. i 3. talijanskog Kaznenog zakona;

| D. | budući da se u članku 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da „članovi Europskog parlamenta ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti”; |
| --- | --- |

D.

budući da se u članku 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije navodi da „članovi Europskog parlamenta ne mogu biti podvrgnuti nikakvom obliku ispitivanja, zadržavanja ili sudskog postupka zbog izraženih mišljenja ili glasanja pri obnašanju svojih dužnosti”;

| E. | budući da Parlament ima široko diskrecijsko pravo kad je riječ o tome kakvu odluku će donijeti slijedom zahtjeva svojeg zastupnika za zaštitu imuniteta (2); |
| --- | --- |

E.

budući da Parlament ima široko diskrecijsko pravo kad je riječ o tome kakvu odluku će donijeti slijedom zahtjeva svojeg zastupnika za zaštitu imuniteta (2);

| F. | budući da, u skladu s člankom 5. Poslovnika, izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament djeluje tako da očuva svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i osigurava nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti; |
| --- | --- |

F.

budući da, u skladu s člankom 5. Poslovnika, izvršavajući svoje ovlasti u vezi s povlasticama i imunitetima Parlament djeluje tako da očuva svoj integritet kao demokratska zakonodavna skupština i osigurava nezavisnost zastupnika u obnašanju njihovih dužnosti;

| G. | budući da izjava zastupnika dana izvan Europskog parlamenta može predstavljati mišljenje izraženo u okviru obavljanja njegovih dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, ako sadrži subjektivnu ocjenu koja je izravno i očito povezana s obnašanjem dužnosti tog zastupnika u Europskom parlamentu; budući da se stoga mora utvrditi je li to ovdje slučaj s obzirom na prirodu i sadržaj izjave, a ne na mjesto na kojem je izjava dana; |
| --- | --- |

G.

budući da izjava zastupnika dana izvan Europskog parlamenta može predstavljati mišljenje izraženo u okviru obavljanja njegovih dužnosti u smislu članka 8. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, ako sadrži subjektivnu ocjenu koja je izravno i očito povezana s obnašanjem dužnosti tog zastupnika u Europskom parlamentu; budući da se stoga mora utvrditi je li to ovdje slučaj s obzirom na prirodu i sadržaj izjave, a ne na mjesto na kojem je izjava dana;

| H. | budući da bi posebnu prirodu izjave, ali i njezin sadržaj, trebalo ocijeniti i s obzirom na njezin kontekst te ulogu i funkciju u kojoj ju je zastupnik dao; |
| --- | --- |

H.

budući da bi posebnu prirodu izjave, ali i njezin sadržaj, trebalo ocijeniti i s obzirom na njezin kontekst te ulogu i funkciju u kojoj ju je zastupnik dao;

| I. | budući da su izjave koje je Guy Verhofstadt iznio u tvitu očito dane u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu na njegovu službenom računu na Twitteru, koji g. Verhofstadt, prema vlastitim riječima, upotrebljava isključivo za svoju političku komunikaciju u kontekstu obnašanja mandata zastupnika u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

I.

budući da su izjave koje je Guy Verhofstadt iznio u tvitu očito dane u svojstvu zastupnika u Europskom parlamentu na njegovu službenom računu na Twitteru, koji g. Verhofstadt, prema vlastitim riječima, upotrebljava isključivo za svoju političku komunikaciju u kontekstu obnašanja mandata zastupnika u Europskom parlamentu;

| J. | budući da se danas politička rasprava u kojoj zastupnici u Europskom parlamentu sudjeluju u obnašanju svojeg mandata sve više odvija i izvan prostorija Parlamenta, među ostalim na internetu ili preko usluga društvenih mreža kao što je Twitter; |
| --- | --- |

J.

budući da se danas politička rasprava u kojoj zastupnici u Europskom parlamentu sudjeluju u obnašanju svojeg mandata sve više odvija i izvan prostorija Parlamenta, među ostalim na internetu ili preko usluga društvenih mreža kao što je Twitter;

| K. | budući da je ta izjava dana u širem kontekstu političke rasprave, čija se tema često javlja na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta, te je prisutna u brojnim medijima; |
| --- | --- |

K.

budući da je ta izjava dana u širem kontekstu političke rasprave, čija se tema često javlja na plenarnoj sjednici Europskog parlamenta, te je prisutna u brojnim medijima;

| L. | budući da je u tom kontekstu Guy Verhofstadt slična mišljenja već izrazio na internetu i prije i nakon predmetne izjave na Twitteru, primjerice na Facebooku u siječnju 2019., više od godinu dana prije izjave na Twitteru, a u pogledu navodnih veza g. Salvinija s Rusijom (3) ili kada je g. Verhofstadt dao izjave nekoliko mjeseci kasnije u sličnom političkom kontekstu tijekom plenarne rasprave o stanju Unije 16. rujna 2020.; |
| --- | --- |

L.

budući da je u tom kontekstu Guy Verhofstadt slična mišljenja već izrazio na internetu i prije i nakon predmetne izjave na Twitteru, primjerice na Facebooku u siječnju 2019., više od godinu dana prije izjave na Twitteru, a u pogledu navodnih veza g. Salvinija s Rusijom (3) ili kada je g. Verhofstadt dao izjave nekoliko mjeseci kasnije u sličnom političkom kontekstu tijekom plenarne rasprave o stanju Unije 16. rujna 2020.;

| M. | budući da se u tom kontekstu može smatrati da postoji izravna i očita povezanost između izjave koja se razmatra i parlamentarnog mandata Guyja Verhofstadta kao zastupnika u Europskom parlamentu; |
| --- | --- |

M.

budući da se u tom kontekstu može smatrati da postoji izravna i očita povezanost između izjave koja se razmatra i parlamentarnog mandata Guyja Verhofstadta kao zastupnika u Europskom parlamentu;

| 1. | odlučuje zaštititi povlastice i imunitete Guyja Verhofstadta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da odmah proslijedi ovu Odluku i izvješće nadležnog odbora nadležnom tijelu Talijanske Republike i Guyju Verhofstadtu. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Presuda Suda od 21. listopada 2008., Marra/De Gregorio i Clemente, C-200/07 i C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Presuda Općeg suda od 19. ožujka 2010., Gollnisch/Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Presuda Suda od 6. rujna 2011., Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Presuda Općeg suda od 17. siječnja 2013., Gollnisch/Parlament, T-346/11 i T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23. Presuda Suda od 19. prosinca 2019., Junqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Predmet T-42/06, Gollnisch/Parlament, prethodno naveden, stavak 101.

(3)  Objava na Facebooku, 9. siječnja 2019.: „Danas g. Salvini nema majicu s Putinovim likom! Umjesto toga policijska odora. No g. Salvini sklopio je pakt s Putinovom strankom Jedinstvena Rusija i poljski narod ne može mu vjerovati.”.

---

III Pripremni akti

Europski parlament

utorak, 14. rujna 2021.

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/190 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/190

---

P9_TA(2021)0363

Oplemenjivačka prava na biljnu sortu Zajednice: produljenje trajanja zaštite za određene vrste ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o produljenju trajanja zaštite oplemenjivačkih prava na biljnu sortu Zajednice za biljne vrste šparoge i za skupine biljnih vrsta lukovičaste biljke, bobičasto voće i drvenasto ukrasno bilje (COM(2021)0036 – C9-0010/2021 – 2021/0019(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 117/20)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0036), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0036),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 118. prvi stavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0010/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 118. prvi stavak Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0010/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. ožujka 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 24. ožujka 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 14. srpnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 14. srpnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0171/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj (A9-0171/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 220, 9.6.2021., str. 86.

---

P9_TC1-COD(2021)0019

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 14. rujna 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o produljenju vremena trajanja zaštite oplemenjivačkih prava na biljnu sortu Zajednice za sorte biljne vrste Asparagus officinalis L. i skupinâ biljnih vrsta lukovičaste biljke, bobičasto voće i drvenasto ukrasno bilje

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1873.)

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/191 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/191

---

P9_TA(2021)0365

Pridruživanje prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 14. rujna 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o pridruživanju prekomorskih zemalja i područja Europskoj uniji, uključujući odnose između Europske unije, s jedne strane, te Grenlanda i Kraljevine Danske, s druge strane (Odluka o prekomorskom pridruživanju, uključujući Grenland) (08656/2021 – C9-0189/2021 – 2018/0244(CNS))

(Posebni zakonodavni postupak – savjetovanje)

(2022/C 117/21)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (08656/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Vijeća (08656/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 203. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0189/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 203. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojeg se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0189/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A9-0244/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A9-0244/2021),

| 1. | prihvaća Nacrt Vijeća; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

2.

| 3. | traži od Vijeća da se s njim ponovno savjetuje ako namjerava bitno izmijeniti tekst koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/192 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/192

---

P9_TA(2021)0376

Europski centar za sprečavanje i kontrolu bolesti ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 14. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 851/2004 o osnivanju Europskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 117/22)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1) | Unija je odlučna štititi i poboljšavati zdravlje ljudi
  , osobito suzbijati teške
  bolesti
  koje se šire preko granica te donositi mjere koje se odnose na praćenje
  , rano upozoravanje i 
  suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji
  zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)

Unija je odlučna štititi i poboljšavati zdravlje ljudi
  , osobito suzbijati teške
  bolesti
  koje se šire preko granica te donositi mjere koje se odnose na praćenje
  , rano upozoravanje i 
  suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji
  zdravlju.

| (1) | Unija je odlučna
  prioritetno
  štititi i poboljšavati zdravlje ljudi
  s pomoću sprečavanja
  bolesti
  i suzbijanja teških bolesti tako što će pratiti, ocjenjivati, izvještavati, poboljšavati spremnost
  ,
  pružati
  rano upozoravanje i 
  suzbijati ozbiljne prekogranične prijetnje
  zdravlju. |
| --- | --- |

(1)

Unija je odlučna
  prioritetno
  štititi i poboljšavati zdravlje ljudi
  s pomoću sprečavanja
  bolesti
  i suzbijanja teških bolesti tako što će pratiti, ocjenjivati, izvještavati, poboljšavati spremnost
  ,
  pružati
  rano upozoravanje i 
  suzbijati ozbiljne prekogranične prijetnje
  zdravlju.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a) | Kako bi visokokvalitetni zdravstveni sustavi bili dostupni svima, potreban je holistički pristup javnom zdravlju. Centar bi trebao biti zadužen za utvrđivanje i praćenje odnosa između teških nezaraznih bolesti kako bi se procijenio učinak koji zarazne bolesti imaju na zdravstvene sustave u cjelini te učinak komorbiditeta na zdravstvene ishode uočene tijekom pandemije bolesti COVID-19. Na temelju golemog iskustva Centra u području nadzora i praćenja zaraznih bolesti na razini Unije te na temelju njegova postojećeg alata za prikupljanje podataka (TESSy) i njegovih veza s nacionalnim tijelima za javno zdravlje nadležnima za zarazne i nezarazne bolesti, Centar je u jedinstvenom položaju da pruža sveobuhvatne informacije o javnom zdravlju koje se mogu upotrijebiti za donošenje odluka o politikama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2a)

Kako bi visokokvalitetni zdravstveni sustavi bili dostupni svima, potreban je holistički pristup javnom zdravlju. Centar bi trebao biti zadužen za utvrđivanje i praćenje odnosa između teških nezaraznih bolesti kako bi se procijenio učinak koji zarazne bolesti imaju na zdravstvene sustave u cjelini te učinak komorbiditeta na zdravstvene ishode uočene tijekom pandemije bolesti COVID-19. Na temelju golemog iskustva Centra u području nadzora i praćenja zaraznih bolesti na razini Unije te na temelju njegova postojećeg alata za prikupljanje podataka (TESSy) i njegovih veza s nacionalnim tijelima za javno zdravlje nadležnima za zarazne i nezarazne bolesti, Centar je u jedinstvenom položaju da pruža sveobuhvatne informacije o javnom zdravlju koje se mogu upotrijebiti za donošenje odluka o politikama.

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija (
  WHO
  ) službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti novog koronavirusa (COVID-19).
  Na temelju izazova
  s kojima se susrelo u odgovoru na pandemiju postalo je jasno da bi trebalo ojačati
  ulogu Centra unutar okvira
  Unije za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija (
  WHO
  ) službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti novog koronavirusa (COVID-19).
  Na temelju izazova
  s kojima se susrelo u odgovoru na pandemiju postalo je jasno da bi trebalo ojačati
  ulogu Centra unutar okvira
  Unije za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize.

| (3) | Svjetska zdravstvena organizacija (
  SZO
  ) službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti novog koronavirusa (COVID-19).
  S obzirom na izazove
  s kojima se susrelo u odgovoru na pandemiju
  , posebno za osobe koje pate od nezaraznih bolesti, i s obzirom na nedostatke u pogledu učinkovitosti koji su u tom pogledu utvrđeni u reakciji Unije,
  postalo je jasno da bi trebalo ojačati
  i proširiti okvir
  Unije za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize
  kako bi se bolje iskoristio potencijal kapaciteta Unije i država članica za odgovor na buduće pandemije
  . |
| --- | --- |

(3)

Svjetska zdravstvena organizacija (
  SZO
  ) službeno je 11. ožujka 2020. proglasila globalnu pandemiju bolesti novog koronavirusa (COVID-19).
  S obzirom na izazove
  s kojima se susrelo u odgovoru na pandemiju
  , posebno za osobe koje pate od nezaraznih bolesti, i s obzirom na nedostatke u pogledu učinkovitosti koji su u tom pogledu utvrđeni u reakciji Unije,
  postalo je jasno da bi trebalo ojačati
  i proširiti okvir
  Unije za pripravnost i odgovor na zdravstvene krize
  kako bi se bolje iskoristio potencijal kapaciteta Unije i država članica za odgovor na buduće pandemije
  .

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a) | Odlukom Europskog ombudsmana od 5. veljače 2021. u strateškoj istrazi OI/3/2020/TE utvrđeni su neki važni nedostaci u učinkovitosti odgovora Centra na pandemiju bolesti COVID-19. Sustav Centra za prikupljanje informacija takav je da dovodi do nedostatka pravodobnih, potpunih i usporedivih podataka te stoga utječe na potencijal Centra za izradu modela i prognoziranje, razinu transparentnosti tih informacija i način na koji se one priopćavaju javnosti. Te bi nedostatke u ovoj Uredbi trebalo ukloniti kako bi se, među ostalim, osigurala bolja koordinacija i epidemiološki nadzor te pravodobna komunikacija o aktivnostima Centra te kako bi te mjere bile transparentnije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3a)

Odlukom Europskog ombudsmana od 5. veljače 2021. u strateškoj istrazi OI/3/2020/TE utvrđeni su neki važni nedostaci u učinkovitosti odgovora Centra na pandemiju bolesti COVID-19. Sustav Centra za prikupljanje informacija takav je da dovodi do nedostatka pravodobnih, potpunih i usporedivih podataka te stoga utječe na potencijal Centra za izradu modela i prognoziranje, razinu transparentnosti tih informacija i način na koji se one priopćavaju javnosti. Te bi nedostatke u ovoj Uredbi trebalo ukloniti kako bi se, među ostalim, osigurala bolja koordinacija i epidemiološki nadzor te pravodobna komunikacija o aktivnostima Centra te kako bi te mjere bile transparentnije.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3b) | Kapacitet Centra za obavljanje novih zadaća ovisit će o razini financijske pomoći Unije, kao i o dostupnim unutarnjim i vanjskim ljudskim resursima. Kako bi mogao ispuniti nove zadaće koje su mu povjerene zbog pandemije bolesti COVID-19, Centru će biti potrebna veća financijska sredstva i više zaposlenika. Centar te nove resurse ne može dobiti samo iz ad hoc sredstava usmjerenih na projekte, kao što su sredstva dodijeljena u skladu s Uredbom (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  (program „EU za zdravlje”), a resursi koji su Centru već dodijeljeni u višegodišnjem financijskom okviru za 2021.–2027. nisu dovoljni. Stoga je važno što prije povećati financijska sredstva i broj osoblja Centra. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3b)

Kapacitet Centra za obavljanje novih zadaća ovisit će o razini financijske pomoći Unije, kao i o dostupnim unutarnjim i vanjskim ljudskim resursima. Kako bi mogao ispuniti nove zadaće koje su mu povjerene zbog pandemije bolesti COVID-19, Centru će biti potrebna veća financijska sredstva i više zaposlenika. Centar te nove resurse ne može dobiti samo iz ad hoc sredstava usmjerenih na projekte, kao što su sredstva dodijeljena u skladu s Uredbom (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  (program „EU za zdravlje”), a resursi koji su Centru već dodijeljeni u višegodišnjem financijskom okviru za 2021.–2027. nisu dovoljni. Stoga je važno što prije povećati financijska sredstva i broj osoblja Centra.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3c) | Poboljšanje općeg zdravlja stanovništva prevencijom bolesti pomoći će u smanjenju podložnosti budućim zaraznim bolestima. Trebalo bi poticati sinergije s drugim zdravstvenim inicijativama Unije, primjerice europskim planom za borbu protiv raka ili instrumentima Unije kao što je program EU za zdravlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3c)

Poboljšanje općeg zdravlja stanovništva prevencijom bolesti pomoći će u smanjenju podložnosti budućim zaraznim bolestima. Trebalo bi poticati sinergije s drugim zdravstvenim inicijativama Unije, primjerice europskim planom za borbu protiv raka ili instrumentima Unije kao što je program EU za zdravlje.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3d) | Prekomjerno iskorištavanje divljih vrsta i drugih prirodnih resursa te ubrzani gubitak biološke raznolikosti predstavljaju rizik za ljudsko zdravlje. Budući da su zdravlje ljudi, životinja i okoliša neraskidivo povezani, ključno je primijeniti pristup „Jedno zdravlje” kako bi se odgovorilo na aktualne i nove krize. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3d)

Prekomjerno iskorištavanje divljih vrsta i drugih prirodnih resursa te ubrzani gubitak biološke raznolikosti predstavljaju rizik za ljudsko zdravlje. Budući da su zdravlje ljudi, životinja i okoliša neraskidivo povezani, ključno je primijeniti pristup „Jedno zdravlje” kako bi se odgovorilo na aktualne i nove krize.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Ovom se Uredbom stoga proširuju zadaća i poslovi Centra kako bi se povećali kapaciteti Centra za pružanje potrebnog znanstvenog stručnog znanja i potpore aktivnostima koje su važne za sprečavanje, pripravnost, planiranje odgovora i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju u Uniji u skladu s Uredbom (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća (10) [ISC/2020/12524]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Ovom se Uredbom stoga proširuju zadaća i poslovi Centra kako bi se povećali kapaciteti Centra za pružanje potrebnog znanstvenog stručnog znanja i potpore aktivnostima koje su važne za sprečavanje, pripravnost, planiranje odgovora i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju u Uniji u skladu s Uredbom (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća (10) [ISC/2020/12524].

| (5) | Ovom se Uredbom stoga proširuju zadaća i poslovi Centra kako bi se povećali kapaciteti Centra za pružanje potrebnog
  pouzdanog i neovisnog
  znanstvenog stručnog znanja i potpore aktivnostima koje su važne za sprečavanje, pripravnost, planiranje odgovora i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju u Uniji
  , među ostalim u odnosu na učinak zaraznih bolesti na teške nezarazne bolesti, a posebno njihove međusobne veze,
  u skladu s Uredbom (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća (10) [ISC/2020/12524]. |
| --- | --- |

(5)

Ovom se Uredbom stoga proširuju zadaća i poslovi Centra kako bi se povećali kapaciteti Centra za pružanje potrebnog
  pouzdanog i neovisnog
  znanstvenog stručnog znanja i potpore aktivnostima koje su važne za sprečavanje, pripravnost, planiranje odgovora i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju u Uniji
  , među ostalim u odnosu na učinak zaraznih bolesti na teške nezarazne bolesti, a posebno njihove međusobne veze,
  u skladu s Uredbom (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća (10) [ISC/2020/12524].

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | U tom bi pogledu Centar trebao biti zadužen za pružanje i analizu epidemioloških informacija i podataka, izradu epidemioloških modela, predviđanja i prognoza, relevantnih procjena rizika te za davanje preporuka u kojima se utvrđuju mogućnosti za sprečavanje i kontrolu zaraznih bolesti. Njegove bi aktivnosti trebale biti u skladu s pristupom „jedno zdravlje” i uzimati u obzir međusobnu povezanost zdravlja ljudi i životinja te okoliša. Trebao bi pratiti kapacitete nacionalnih zdravstvenih sustava za odgovor na prijetnje zaraznih bolesti, posebno s obzirom na važnost tih informacija za pripremu nacionalnih planova pripravnosti i odgovora. Centar bi trebao podupirati provedbu aktivnosti koje se financiraju iz relevantnih programa i instrumenata Unije za financiranje i odnose se na zarazne bolesti, pružati smjernice za liječenje i upravljanje slučajevima na osnovi temeljite ocjene najnovijih dokaza, pružati potporu odgovorima na epidemije i izbijanja zaraznih bolesti u državama članicama i trećim zemljama, uključujući odgovore na terenu, te javnosti pružati pravodobne, objektivne, pouzdane i lako dostupne informacije o zaraznim bolestima. Centar bi također trebao utvrditi jasne postupke za suradnju s javnozdravstvenim tijelima u trećim zemljama, kao i međunarodnim organizacijama nadležnima za javno zdravlje, čime bi se doprinijelo nastojanjima EU-a za jačanje pripravnosti i kapaciteta za odgovor zemalja partnera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

U tom bi pogledu Centar trebao biti zadužen za pružanje i analizu epidemioloških informacija i podataka, izradu epidemioloških modela, predviđanja i prognoza, relevantnih procjena rizika te za davanje preporuka u kojima se utvrđuju mogućnosti za sprečavanje i kontrolu zaraznih bolesti. Njegove bi aktivnosti trebale biti u skladu s pristupom „jedno zdravlje” i uzimati u obzir međusobnu povezanost zdravlja ljudi i životinja te okoliša. Trebao bi pratiti kapacitete nacionalnih zdravstvenih sustava za odgovor na prijetnje zaraznih bolesti, posebno s obzirom na važnost tih informacija za pripremu nacionalnih planova pripravnosti i odgovora. Centar bi trebao podupirati provedbu aktivnosti koje se financiraju iz relevantnih programa i instrumenata Unije za financiranje i odnose se na zarazne bolesti, pružati smjernice za liječenje i upravljanje slučajevima na osnovi temeljite ocjene najnovijih dokaza, pružati potporu odgovorima na epidemije i izbijanja zaraznih bolesti u državama članicama i trećim zemljama, uključujući odgovore na terenu, te javnosti pružati pravodobne, objektivne, pouzdane i lako dostupne informacije o zaraznim bolestima. Centar bi također trebao utvrditi jasne postupke za suradnju s javnozdravstvenim tijelima u trećim zemljama, kao i međunarodnim organizacijama nadležnima za javno zdravlje, čime bi se doprinijelo nastojanjima EU-a za jačanje pripravnosti i kapaciteta za odgovor zemalja partnera.

| (6) | U tom bi pogledu Centar trebao biti zadužen za
  pravovremeno
  pružanje i analizu epidemioloških informacija i podataka, izradu epidemioloških modela, predviđanja i prognoza, relevantnih procjena rizika te za davanje preporuka u kojima se utvrđuju mogućnosti za sprečavanje i kontrolu zaraznih bolesti. Njegove bi aktivnosti trebale biti u skladu s pristupom „jedno zdravlje” i uzimati u obzir međusobnu povezanost zdravlja ljudi i životinja te okoliša
  jer su brojne zaraze zoonotskog podrijetla
  . Trebao bi pratiti
  , ocjenjivati i podupirati
  kapacitete nacionalnih zdravstvenih sustava za odgovor na prijetnje zaraznih bolesti, posebno s obzirom na važnost tih informacija za pripremu nacionalnih planova pripravnosti i odgovora
  kako bi se državama članicama omogućilo da poboljšaju kapacitete svojih zdravstvenih sustava. Takvi planovi trebali bi obuhvaćati preporuke za intervencije u politike povezane s ublažavanjem učinka zaraznih bolesti na zdravstvene usluge i skrb, posebno u pogledu situacije pacijenata koji imaju teške nezarazne bolesti. Praćenje kapaciteta zdravstvenih sustava država članica trebalo bi se temeljiti na zajedničkim pokazateljima i definicijama kako bi se osigurala usporedivost. Centar bi trebao imati pravo organizirati redovite posjete državama članicama radi ocjene kapaciteta zdravstvenih sustava za upravljanje zdravstvenim krizama te ad hoc inspekcije u državama članicama radi provjere planova pripravnosti i odgovora
  . Centar bi trebao podupirati provedbu aktivnosti koje se financiraju iz relevantnih programa i instrumenata Unije za financiranje i odnose se na zarazne bolesti, pružati smjernice za liječenje i upravljanje slučajevima na osnovi temeljite ocjene najnovijih dokaza, pružati potporu odgovorima na epidemije i izbijanja zaraznih bolesti u državama članicama i trećim zemljama, uključujući odgovore na terenu
  i osposobljavanje osoblja
  , te javnosti pružati pravodobne, objektivne, pouzdane i lako dostupne informacije o zaraznim bolestima. Centar bi također trebao utvrditi jasne postupke za suradnju s javnozdravstvenim tijelima u trećim zemljama, kao i međunarodnim organizacijama nadležnima za javno zdravlje, čime bi se doprinijelo nastojanjima EU-a za jačanje pripravnosti i kapaciteta za odgovor zemalja partnera. |
| --- | --- |

(6)

U tom bi pogledu Centar trebao biti zadužen za
  pravovremeno
  pružanje i analizu epidemioloških informacija i podataka, izradu epidemioloških modela, predviđanja i prognoza, relevantnih procjena rizika te za davanje preporuka u kojima se utvrđuju mogućnosti za sprečavanje i kontrolu zaraznih bolesti. Njegove bi aktivnosti trebale biti u skladu s pristupom „jedno zdravlje” i uzimati u obzir međusobnu povezanost zdravlja ljudi i životinja te okoliša
  jer su brojne zaraze zoonotskog podrijetla
  . Trebao bi pratiti
  , ocjenjivati i podupirati
  kapacitete nacionalnih zdravstvenih sustava za odgovor na prijetnje zaraznih bolesti, posebno s obzirom na važnost tih informacija za pripremu nacionalnih planova pripravnosti i odgovora
  kako bi se državama članicama omogućilo da poboljšaju kapacitete svojih zdravstvenih sustava. Takvi planovi trebali bi obuhvaćati preporuke za intervencije u politike povezane s ublažavanjem učinka zaraznih bolesti na zdravstvene usluge i skrb, posebno u pogledu situacije pacijenata koji imaju teške nezarazne bolesti. Praćenje kapaciteta zdravstvenih sustava država članica trebalo bi se temeljiti na zajedničkim pokazateljima i definicijama kako bi se osigurala usporedivost. Centar bi trebao imati pravo organizirati redovite posjete državama članicama radi ocjene kapaciteta zdravstvenih sustava za upravljanje zdravstvenim krizama te ad hoc inspekcije u državama članicama radi provjere planova pripravnosti i odgovora
  . Centar bi trebao podupirati provedbu aktivnosti koje se financiraju iz relevantnih programa i instrumenata Unije za financiranje i odnose se na zarazne bolesti, pružati smjernice za liječenje i upravljanje slučajevima na osnovi temeljite ocjene najnovijih dokaza, pružati potporu odgovorima na epidemije i izbijanja zaraznih bolesti u državama članicama i trećim zemljama, uključujući odgovore na terenu
  i osposobljavanje osoblja
  , te javnosti pružati pravodobne, objektivne, pouzdane i lako dostupne informacije o zaraznim bolestima. Centar bi također trebao utvrditi jasne postupke za suradnju s javnozdravstvenim tijelima u trećim zemljama, kao i međunarodnim organizacijama nadležnima za javno zdravlje, čime bi se doprinijelo nastojanjima EU-a za jačanje pripravnosti i kapaciteta za odgovor zemalja partnera.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Kako
  bi se pružila učinkovita potpora radu Centra i osiguralo ispunjavanje njegove zadaće, trebalo bi zadužiti države članice da Centru dostavljaju podatke o nadzoru zaraznih bolesti i drugim posebnim zdravstvenim pitanjima, kao što su antimikrobna otpornost i infekcije povezane sa zdravstvenom skrbi koje se odnose na
  zarazne bolesti,
  dostupne znanstvene i tehničke podatke i informacije relevantne za zadaću Centra,
  da
  Centar
  obavještavaju
  o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju
  , dostavljaju
  mu informacije o planiranju pripravnosti i odgovora i kapacitetu zdravstvenog sustava i 
  sve relevantne informacije koje mogu biti korisne za koordinaciju odgovora te da utvrde priznata nadležna tijela
  i 
  raspoložive stručnjake u području javnog zdravlja koji mogu pružiti pomoć u odgovorima Unije na prijetnje zdravlju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Kako
  bi se pružila učinkovita potpora radu Centra i osiguralo ispunjavanje njegove zadaće, trebalo bi zadužiti države članice da Centru dostavljaju podatke o nadzoru zaraznih bolesti i drugim posebnim zdravstvenim pitanjima, kao što su antimikrobna otpornost i infekcije povezane sa zdravstvenom skrbi koje se odnose na
  zarazne bolesti,
  dostupne znanstvene i tehničke podatke i informacije relevantne za zadaću Centra,
  da
  Centar
  obavještavaju
  o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju
  , dostavljaju
  mu informacije o planiranju pripravnosti i odgovora i kapacitetu zdravstvenog sustava i 
  sve relevantne informacije koje mogu biti korisne za koordinaciju odgovora te da utvrde priznata nadležna tijela
  i 
  raspoložive stručnjake u području javnog zdravlja koji mogu pružiti pomoć u odgovorima Unije na prijetnje zdravlju
  .

| (7) | Pristup pravodobnim i potpunim podacima preduvjet je kako bi Centar mogao provoditi brze procjene rizika, uključujući izradu epidemioloških modela i prognoza. Kako
  bi se pružila učinkovita potpora radu Centra i osiguralo ispunjavanje njegove zadaće, trebalo bi zadužiti države članice da Centru
  pravovremeno
  dostavljaju
  usporedive i kvalitetne
  podatke o nadzoru zaraznih bolesti
  , kao što je HIV, virusni hepatitis B
  i 
  C te tuberkuloza, i o
  drugim posebnim zdravstvenim pitanjima, kao što su antimikrobna otpornost i infekcije povezane sa zdravstvenom skrbi
  i njihov utjecaj na teške nezarazne bolesti, uključujući one
  koje se odnose na
  mentalno zdravlje. Države članice trebale bi dostavljati
  dostupne znanstvene i tehničke podatke i informacije relevantne za zadaću Centra,
  obavještavati
  Centar o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju
  te dostavljati
  mu informacije o planiranju pripravnosti i odgovora i kapacitetu zdravstvenog sustava
  . Kako bi se izbjeglo udvostručavanje napora
  i 
  kontradiktorne preporuke, Centar i države članice trebali bi se dogovoriti o vremenskom rasporedu, definicijama slučajeva, pokazateljima, standardima, protokolima
  i 
  postupcima za komunikaciju, a između Centra, SZO-a i nacionalnih agencija trebala bi postojati nesmetana razmjena informacija
  . |
| --- | --- |

(7)

Pristup pravodobnim i potpunim podacima preduvjet je kako bi Centar mogao provoditi brze procjene rizika, uključujući izradu epidemioloških modela i prognoza. Kako
  bi se pružila učinkovita potpora radu Centra i osiguralo ispunjavanje njegove zadaće, trebalo bi zadužiti države članice da Centru
  pravovremeno
  dostavljaju
  usporedive i kvalitetne
  podatke o nadzoru zaraznih bolesti
  , kao što je HIV, virusni hepatitis B
  i 
  C te tuberkuloza, i o
  drugim posebnim zdravstvenim pitanjima, kao što su antimikrobna otpornost i infekcije povezane sa zdravstvenom skrbi
  i njihov utjecaj na teške nezarazne bolesti, uključujući one
  koje se odnose na
  mentalno zdravlje. Države članice trebale bi dostavljati
  dostupne znanstvene i tehničke podatke i informacije relevantne za zadaću Centra,
  obavještavati
  Centar o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju
  te dostavljati
  mu informacije o planiranju pripravnosti i odgovora i kapacitetu zdravstvenog sustava
  . Kako bi se izbjeglo udvostručavanje napora
  i 
  kontradiktorne preporuke, Centar i države članice trebali bi se dogovoriti o vremenskom rasporedu, definicijama slučajeva, pokazateljima, standardima, protokolima
  i 
  postupcima za komunikaciju, a između Centra, SZO-a i nacionalnih agencija trebala bi postojati nesmetana razmjena informacija
  .

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a) | Komisija bi u suradnji s Centrom, Europskom agencijom za okoliš, Europskom agencijom za kemikalije i Europskom agencijom za sigurnost hrane trebala poticati sustavnu integraciju analize i procjene rizika povezanih s okolišnim, klimatskim i prehrambenim čimbenicima s epidemiološkim nadzorom, uzimajući u obzir slabosti nacionalnih zdravstvenih sustava i koncentracije ranjivih skupina stanovništva kako bi se postigao holistički pristup sprečavanju i ranom otkrivanju zaraznih bolesti. U tu bi se svrhu trebali upotrebljavati postojeći instrumenti, kao što je Europski opservatorij za klimu i zdravlje, te instrumenti u razvoju, kao što je Europsko tijelo za pripravnost i odgovor na hitne zdravstvene situacije (HERA). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7a)

Komisija bi u suradnji s Centrom, Europskom agencijom za okoliš, Europskom agencijom za kemikalije i Europskom agencijom za sigurnost hrane trebala poticati sustavnu integraciju analize i procjene rizika povezanih s okolišnim, klimatskim i prehrambenim čimbenicima s epidemiološkim nadzorom, uzimajući u obzir slabosti nacionalnih zdravstvenih sustava i koncentracije ranjivih skupina stanovništva kako bi se postigao holistički pristup sprečavanju i ranom otkrivanju zaraznih bolesti. U tu bi se svrhu trebali upotrebljavati postojeći instrumenti, kao što je Europski opservatorij za klimu i zdravlje, te instrumenti u razvoju, kao što je Europsko tijelo za pripravnost i odgovor na hitne zdravstvene situacije (HERA).

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Radi poboljšanja pripravnosti i aktivnosti planiranja odgovora u Uniji, trebalo bi proširiti upravljanje namjenskim mrežama i aktivnostima umrežavanja koje provodi Centar kako bi odražavalo područje primjene Uredbe (EU).../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. U tu svrhu Centar bi trebao koordinirati i pružati tehničko i znanstveno stručno znanje Komisiji i 
  državama članicama
  putem namjenskih mreža s nadležnim koordinacijskim tijelima, uključujući
  novoosnovane mreže
  za laboratorije i za potporu transfuziji, presađivanju organa i medicinski potpomognutoj oplodnji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Radi poboljšanja pripravnosti i aktivnosti planiranja odgovora u Uniji, trebalo bi proširiti upravljanje namjenskim mrežama i aktivnostima umrežavanja koje provodi Centar kako bi odražavalo područje primjene Uredbe (EU).../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. U tu svrhu Centar bi trebao koordinirati i pružati tehničko i znanstveno stručno znanje Komisiji i 
  državama članicama
  putem namjenskih mreža s nadležnim koordinacijskim tijelima, uključujući
  novoosnovane mreže
  za laboratorije i za potporu transfuziji, presađivanju organa i medicinski potpomognutoj oplodnji.

| (8) | Radi poboljšanja pripravnosti i aktivnosti planiranja odgovora u Uniji, trebalo bi proširiti upravljanje namjenskim mrežama i aktivnostima umrežavanja koje provodi Centar kako bi odražavalo područje primjene Uredbe (EU).../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. U tu svrhu Centar bi trebao koordinirati i pružati tehničko i znanstveno stručno znanje Komisiji
  , državama članicama
  i 
  Odboru za zdravstvenu sigurnost
  putem namjenskih mreža s nadležnim koordinacijskim tijelima, uključujući
  poticanjem suradnje unutar novoosnovanih mreža Unije
  za laboratorije i za potporu transfuziji, presađivanju organa i medicinski potpomognutoj oplodnji. |
| --- | --- |

(8)

Radi poboljšanja pripravnosti i aktivnosti planiranja odgovora u Uniji, trebalo bi proširiti upravljanje namjenskim mrežama i aktivnostima umrežavanja koje provodi Centar kako bi odražavalo područje primjene Uredbe (EU).../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. U tu svrhu Centar bi trebao koordinirati i pružati tehničko i znanstveno stručno znanje Komisiji
  , državama članicama
  i 
  Odboru za zdravstvenu sigurnost
  putem namjenskih mreža s nadležnim koordinacijskim tijelima, uključujući
  poticanjem suradnje unutar novoosnovanih mreža Unije
  za laboratorije i za potporu transfuziji, presađivanju organa i medicinski potpomognutoj oplodnji.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Kako bi se povećala učinkovitost epidemiološkog nadzora zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja u Uniji, Centar bi trebao biti zadužen za daljnji razvoj digitalnih platformi i aplikacija, kojima se podupire epidemiološki nadzor na razini Unije, omogućuje upotreba digitalnih tehnologija, kao što je umjetna inteligencija, za izradu i analizu podataka te pružaju tehnički i znanstveni savjeti državama članicama u svrhu uspostave integriranih sustava epidemiološkog nadzora. Takve digitalne platforme i aplikacije trebalo bi razviti s pomoću integriranih svemirskih podataka EU-a kako bi ih se integriralo u budući europski prostor za zdravstvene podatke, kako bude uređen zakonodavstvom Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Kako bi se povećala učinkovitost epidemiološkog nadzora zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja u Uniji, Centar bi trebao biti zadužen za daljnji razvoj digitalnih platformi i aplikacija, kojima se podupire epidemiološki nadzor na razini Unije, omogućuje upotreba digitalnih tehnologija, kao što je umjetna inteligencija, za izradu i analizu podataka te pružaju tehnički i znanstveni savjeti državama članicama u svrhu uspostave integriranih sustava epidemiološkog nadzora. Takve digitalne platforme i aplikacije trebalo bi razviti s pomoću integriranih svemirskih podataka EU-a kako bi ih se integriralo u budući europski prostor za zdravstvene podatke, kako bude uređen zakonodavstvom Unije.

| (9) | Kako bi se povećala učinkovitost epidemiološkog nadzora
  te praćenje testiranja i liječenja
  zaraznih bolesti
  , njihove povezanosti s teškim nezaraznim bolestima
  i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja u Uniji, Centar bi trebao biti zadužen za daljnji razvoj
  sigurnih i interoperabilnih
  digitalnih platformi i aplikacija, kojima se podupire epidemiološki nadzor na razini Unije, omogućuje upotreba digitalnih tehnologija, kao što je umjetna inteligencija
  te izrada kompjuterskih modela i simulacija
  , za izradu i analizu podataka te pružaju tehnički i znanstveni savjeti državama članicama u svrhu uspostave integriranih sustava epidemiološkog nadzora. Takve digitalne platforme i aplikacije trebalo bi razviti s pomoću integriranih svemirskih podataka EU-a kako bi ih se integriralo u budući europski prostor za zdravstvene podatke, kako bude uređen zakonodavstvom Unije. |
| --- | --- |

(9)

Kako bi se povećala učinkovitost epidemiološkog nadzora
  te praćenje testiranja i liječenja
  zaraznih bolesti
  , njihove povezanosti s teškim nezaraznim bolestima
  i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja u Uniji, Centar bi trebao biti zadužen za daljnji razvoj
  sigurnih i interoperabilnih
  digitalnih platformi i aplikacija, kojima se podupire epidemiološki nadzor na razini Unije, omogućuje upotreba digitalnih tehnologija, kao što je umjetna inteligencija
  te izrada kompjuterskih modela i simulacija
  , za izradu i analizu podataka te pružaju tehnički i znanstveni savjeti državama članicama u svrhu uspostave integriranih sustava epidemiološkog nadzora. Takve digitalne platforme i aplikacije trebalo bi razviti s pomoću integriranih svemirskih podataka EU-a kako bi ih se integriralo u budući europski prostor za zdravstvene podatke, kako bude uređen zakonodavstvom Unije.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Kako bi se ojačali kapaciteti Unije i država članica za ocjenu epidemiološke situacije i provedbu preciznih procjena rizika i odgovora na njih, Centar bi
  posebno
  trebao pratiti kretanja u području zaraznih bolesti i izvješćivati o njima, podupirati i olakšavati mjere odgovora koje se temelje na dokazima, davati preporuke za poboljšanje programa za sprečavanje i kontrolu zaraznih bolesti uspostavljenih na nacionalnoj razini i razini Unije, pratiti i 
  procjenjivati kapacitete
  nacionalnih zdravstvenih sustava za dijagnostiku, sprečavanje i 
  liječenje
  zaraznih bolesti, među ostalim na rodno osjetljiv način, utvrditi rizične skupine stanovništva koje zahtijevaju posebne mjere, analizirati korelaciju učestalosti bolesti s društvenim čimbenicima i 
  čimbenicima povezanima s okolišem,
  utvrditi čimbenike rizika za prijenos i ozbiljnost zaraznih bolesti, kao i istraživačke potrebe i prioritete. Centar bi trebao surađivati s imenovanim nacionalnim središnjim točkama za nadzor, stvarajući mrežu koja bi strateški savjetovala Centar o takvim pitanjima i promicala upotrebu naprednih područja, kao što su svemirski podaci i usluge EU-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Kako bi se ojačali kapaciteti Unije i država članica za ocjenu epidemiološke situacije i provedbu preciznih procjena rizika i odgovora na njih, Centar bi
  posebno
  trebao pratiti kretanja u području zaraznih bolesti i izvješćivati o njima, podupirati i olakšavati mjere odgovora koje se temelje na dokazima, davati preporuke za poboljšanje programa za sprečavanje i kontrolu zaraznih bolesti uspostavljenih na nacionalnoj razini i razini Unije, pratiti i 
  procjenjivati kapacitete
  nacionalnih zdravstvenih sustava za dijagnostiku, sprečavanje i 
  liječenje
  zaraznih bolesti, među ostalim na rodno osjetljiv način, utvrditi rizične skupine stanovništva koje zahtijevaju posebne mjere, analizirati korelaciju učestalosti bolesti s društvenim čimbenicima i 
  čimbenicima povezanima s okolišem,
  utvrditi čimbenike rizika za prijenos i ozbiljnost zaraznih bolesti, kao i istraživačke potrebe i prioritete. Centar bi trebao surađivati s imenovanim nacionalnim središnjim točkama za nadzor, stvarajući mrežu koja bi strateški savjetovala Centar o takvim pitanjima i promicala upotrebu naprednih područja, kao što su svemirski podaci i usluge EU-a.

| (10) | Kako bi se ojačali kapaciteti Unije i država članica za ocjenu epidemiološke situacije i provedbu preciznih procjena rizika i odgovora na njih, Centar bi
  , na temelju skupa zajedničkih pokazatelja koje predlaže Centar a razvijaju se u bliskoj suradnji i savjetovanju s državama članicama,
  trebao
  posebno utvrđivati zdravstvene prijetnje u nastanku,
  pratiti kretanja u području zaraznih bolesti i izvješćivati o njima, podupirati
  , koordinirati
  i olakšavati mjere odgovora koje se temelje na dokazima, davati preporuke za poboljšanje programa za sprečavanje i kontrolu zaraznih bolesti uspostavljenih na nacionalnoj razini i razini Unije, pratiti
  , ocjenjivati
  i 
  podupirati države članice kako bi se postigla uzlazna konvergencija kapaciteta
  nacionalnih zdravstvenih sustava za dijagnostiku, sprečavanje
  , liječenje
  i 
  ograničavanje širenja
  zaraznih bolesti, među ostalim na rodno osjetljiv način, utvrditi rizične skupine stanovništva koje zahtijevaju posebne mjere, analizirati korelaciju učestalosti bolesti s društvenim
  , okolišnim i klimatskim
  čimbenicima
  , razmotriti utjecaj komorbiditeta na pacijente sa zaraznim bolestima
  i 
  na njihovo liječenje te
  utvrditi čimbenike rizika za prijenos i ozbiljnost zaraznih bolesti, kao i istraživačke potrebe i prioritete. Centar bi trebao surađivati s imenovanim nacionalnim središnjim točkama za nadzor, stvarajući mrežu koja bi strateški savjetovala Centar o takvim pitanjima i promicala upotrebu naprednih područja, kao što su svemirski podaci i usluge EU-a. |
| --- | --- |

(10)

Kako bi se ojačali kapaciteti Unije i država članica za ocjenu epidemiološke situacije i provedbu preciznih procjena rizika i odgovora na njih, Centar bi
  , na temelju skupa zajedničkih pokazatelja koje predlaže Centar a razvijaju se u bliskoj suradnji i savjetovanju s državama članicama,
  trebao
  posebno utvrđivati zdravstvene prijetnje u nastanku,
  pratiti kretanja u području zaraznih bolesti i izvješćivati o njima, podupirati
  , koordinirati
  i olakšavati mjere odgovora koje se temelje na dokazima, davati preporuke za poboljšanje programa za sprečavanje i kontrolu zaraznih bolesti uspostavljenih na nacionalnoj razini i razini Unije, pratiti
  , ocjenjivati
  i 
  podupirati države članice kako bi se postigla uzlazna konvergencija kapaciteta
  nacionalnih zdravstvenih sustava za dijagnostiku, sprečavanje
  , liječenje
  i 
  ograničavanje širenja
  zaraznih bolesti, među ostalim na rodno osjetljiv način, utvrditi rizične skupine stanovništva koje zahtijevaju posebne mjere, analizirati korelaciju učestalosti bolesti s društvenim
  , okolišnim i klimatskim
  čimbenicima
  , razmotriti utjecaj komorbiditeta na pacijente sa zaraznim bolestima
  i 
  na njihovo liječenje te
  utvrditi čimbenike rizika za prijenos i ozbiljnost zaraznih bolesti, kao i istraživačke potrebe i prioritete. Centar bi trebao surađivati s imenovanim nacionalnim središnjim točkama za nadzor, stvarajući mrežu koja bi strateški savjetovala Centar o takvim pitanjima i promicala upotrebu naprednih područja, kao što su svemirski podaci i usluge EU-a.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Centar bi trebao pomoći u jačanju kapaciteta u Uniji za dijagnosticiranje, otkrivanje, identificiranje i karakterizaciju uzročnika infekcija koji mogu ugroziti javno zdravlje osiguravanjem rada mreže referentnih laboratorija Unije u skladu s Uredbom (EU) .../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. Ova je mreža odgovorna za promicanje dobre prakse i usklađivanje u području dijagnostike, metoda testiranja i upotrebe testova kako bi se osigurao ujednačen nadzor, prijavljivanje i izvješćivanje o bolestima, kao i poboljšana kvaliteta testiranja i nadzora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Centar bi trebao pomoći u jačanju kapaciteta u Uniji za dijagnosticiranje, otkrivanje, identificiranje i karakterizaciju uzročnika infekcija koji mogu ugroziti javno zdravlje osiguravanjem rada mreže referentnih laboratorija Unije u skladu s Uredbom (EU) .../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. Ova je mreža odgovorna za promicanje dobre prakse i usklađivanje u području dijagnostike, metoda testiranja i upotrebe testova kako bi se osigurao ujednačen nadzor, prijavljivanje i izvješćivanje o bolestima, kao i poboljšana kvaliteta testiranja i nadzora.

| (11) | Centar bi trebao pomoći u jačanju kapaciteta u Uniji za dijagnosticiranje, otkrivanje, identificiranje i karakterizaciju uzročnika infekcija koji mogu ugroziti javno zdravlje osiguravanjem
  integriranog
  rada
  namjenske
  mreže referentnih laboratorija Unije u skladu s Uredbom (EU) .../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. Ova je mreža odgovorna za promicanje dobre prakse i usklađivanje u području dijagnostike, metoda testiranja
  , osposobljavanja za postojeće i inovativne postupke
  i upotrebe testova kako bi se osigurao ujednačen nadzor, prijavljivanje i 
  standardizirano
  izvješćivanje o bolestima, kao i poboljšana kvaliteta testiranja i nadzora. |
| --- | --- |

(11)

Centar bi trebao pomoći u jačanju kapaciteta u Uniji za dijagnosticiranje, otkrivanje, identificiranje i karakterizaciju uzročnika infekcija koji mogu ugroziti javno zdravlje osiguravanjem
  integriranog
  rada
  namjenske
  mreže referentnih laboratorija Unije u skladu s Uredbom (EU) .../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. Ova je mreža odgovorna za promicanje dobre prakse i usklađivanje u području dijagnostike, metoda testiranja
  , osposobljavanja za postojeće i inovativne postupke
  i upotrebe testova kako bi se osigurao ujednačen nadzor, prijavljivanje i 
  standardizirano
  izvješćivanje o bolestima, kao i poboljšana kvaliteta testiranja i nadzora.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | U slučaju prekograničnih prijetnji zdravlju uzrokovanih zaraznim bolestima, službe za transfuziju i presađivanje organa u državama članicama mogu omogućiti brzo testiranje populacije darivatelja te procjenu izloženosti bolesti i imuniteta na nju u općoj populaciji. Te službe ovise o 
  brzim procjenama
  rizika
  koje
  Centar provodi kako bi se pacijenti kojima je potrebno liječenje tvarima ljudskog podrijetla zaštitili od prijenosa takve zarazne bolesti. Takve procjene rizika služe kao osnova za odgovarajuću prilagodbu mjera kojima se utvrđuju standardi kvalitete i sigurnosti tvari ljudskog podrijetla. U tu bi svrhu Centar stoga trebao uspostaviti i voditi mrežu nacionalnih službi za transfuziju i 
  presađivanje organa
  i njihovih nadležnih tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

U slučaju prekograničnih prijetnji zdravlju uzrokovanih zaraznim bolestima, službe za transfuziju i presađivanje organa u državama članicama mogu omogućiti brzo testiranje populacije darivatelja te procjenu izloženosti bolesti i imuniteta na nju u općoj populaciji. Te službe ovise o 
  brzim procjenama
  rizika
  koje
  Centar provodi kako bi se pacijenti kojima je potrebno liječenje tvarima ljudskog podrijetla zaštitili od prijenosa takve zarazne bolesti. Takve procjene rizika služe kao osnova za odgovarajuću prilagodbu mjera kojima se utvrđuju standardi kvalitete i sigurnosti tvari ljudskog podrijetla. U tu bi svrhu Centar stoga trebao uspostaviti i voditi mrežu nacionalnih službi za transfuziju i 
  presađivanje organa
  i njihovih nadležnih tijela.

| (12) | U slučaju prekograničnih prijetnji zdravlju uzrokovanih zaraznim bolestima, službe za transfuziju i presađivanje organa u državama članicama mogu omogućiti brzo testiranje populacije darivatelja te procjenu izloženosti bolesti i imuniteta na nju u općoj populaciji. Te službe ovise o 
  brzoj, sveobuhvatnoj i točnoj procjeni
  rizika
  koju
  Centar provodi kako bi se pacijenti kojima je potrebno liječenje tvarima ljudskog podrijetla zaštitili od prijenosa takve zarazne bolesti. Takve procjene rizika služe kao osnova za odgovarajuću prilagodbu mjera kojima se utvrđuju standardi kvalitete i sigurnosti tvari ljudskog podrijetla. U tu bi svrhu Centar stoga trebao uspostaviti i voditi mrežu nacionalnih službi za
  mikrobiološku sigurnost tvari ljudskog podrijetla (SoHO) koje obuhvaćaju
  transfuziju
  , presađivanje
  i 
  potpomognutu oplodnju
  i njihovih nadležnih tijela. |
| --- | --- |

(12)

U slučaju prekograničnih prijetnji zdravlju uzrokovanih zaraznim bolestima, službe za transfuziju i presađivanje organa u državama članicama mogu omogućiti brzo testiranje populacije darivatelja te procjenu izloženosti bolesti i imuniteta na nju u općoj populaciji. Te službe ovise o 
  brzoj, sveobuhvatnoj i točnoj procjeni
  rizika
  koju
  Centar provodi kako bi se pacijenti kojima je potrebno liječenje tvarima ljudskog podrijetla zaštitili od prijenosa takve zarazne bolesti. Takve procjene rizika služe kao osnova za odgovarajuću prilagodbu mjera kojima se utvrđuju standardi kvalitete i sigurnosti tvari ljudskog podrijetla. U tu bi svrhu Centar stoga trebao uspostaviti i voditi mrežu nacionalnih službi za
  mikrobiološku sigurnost tvari ljudskog podrijetla (SoHO) koje obuhvaćaju
  transfuziju
  , presađivanje
  i 
  potpomognutu oplodnju
  i njihovih nadležnih tijela.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | U cilju smanjenja pojave epidemija i jačanja kapaciteta za sprečavanje zaraznih bolesti u Uniji, Centar bi trebao razviti okvir za sprečavanje zaraznih bolesti kojim su obuhvaćena pitanja kao što su bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, antimikrobna otpornost, zdravstveno obrazovanje, zdravstvena pismenost i promjene ponašanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

U cilju smanjenja pojave epidemija i jačanja kapaciteta za sprečavanje zaraznih bolesti u Uniji, Centar bi trebao razviti okvir za sprečavanje zaraznih bolesti kojim su obuhvaćena pitanja kao što su bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, antimikrobna otpornost, zdravstveno obrazovanje, zdravstvena pismenost i promjene ponašanja.

| (13) | U cilju smanjenja pojave epidemija i jačanja kapaciteta za sprečavanje zaraznih bolesti u Uniji, Centar bi
  , u suradnji s državama članicama kako bi uzeo u obzir njihova iskustva i pojedinačne situacije,
  trebao razviti okvir za sprečavanje zaraznih bolesti kojim su obuhvaćena pitanja kao što su bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem,
  nesklonost cijepljenju, upoznatost s načinima prenošenja,
  antimikrobna otpornost, zdravstveno obrazovanje, zdravstvena pismenost
  , zdravstvene nejednakosti
  i 
  sprečavanje bolesti,
  promjene ponašanja
  i povezanost s teškim nezaraznim bolestima. Centar bi trebao davati smjernice za države članice i pratiti provedbu tog okvira u državama članicama. |
| --- | --- |

(13)

U cilju smanjenja pojave epidemija i jačanja kapaciteta za sprečavanje zaraznih bolesti u Uniji, Centar bi
  , u suradnji s državama članicama kako bi uzeo u obzir njihova iskustva i pojedinačne situacije,
  trebao razviti okvir za sprečavanje zaraznih bolesti kojim su obuhvaćena pitanja kao što su bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem,
  nesklonost cijepljenju, upoznatost s načinima prenošenja,
  antimikrobna otpornost, zdravstveno obrazovanje, zdravstvena pismenost
  , zdravstvene nejednakosti
  i 
  sprečavanje bolesti,
  promjene ponašanja
  i povezanost s teškim nezaraznim bolestima. Centar bi trebao davati smjernice za države članice i pratiti provedbu tog okvira u državama članicama.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Centar bi trebao poboljšati pripravnost i unaprijediti kapacitete za odgovor na nacionalnoj razini i razini Unije pružanjem znanstvenog i tehničkog stručnog znanja državama članicama i Komisiji. U tom kontekstu, Centar bi trebao u bliskoj suradnji s državama članicama i Komisijom provoditi različite aktivnosti, uključujući razvoj planova pripravnosti i odgovora na razini Unije i na nacionalnoj razini te okvira za praćenje i evaluaciju pripravnosti, davati preporuke o kapacitetima za sprečavanje izbijanja bolesti, za pripremu i odgovor na njih te za jačanje nacionalnih zdravstvenih sustava. Centar bi trebao proširiti prikupljanje i analizu podataka koje provodi u pogledu epidemiološkog nadzora i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja, razvoja epidemijskih situacija, neuobičajenih epidemijskih pojava ili novih bolesti nepoznatog podrijetla u Uniji i u trećim zemljama, kao i podataka o molekularnim patogenima te podataka o zdravstvenim sustavima. Centar bi u tu svrhu trebao osigurati odgovarajuće skupove podataka i postupke za lakši pregled i prijenos tih podataka te pristup podacima, provoditi znanstvenu i tehničku evaluaciju mjera sprečavanja i kontrole na razini Unije te surađivati
  s
  agencijama, nadležnim tijelima i organizacijama koje djeluju u području prikupljanja podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Centar bi trebao poboljšati pripravnost i unaprijediti kapacitete za odgovor na nacionalnoj razini i razini Unije pružanjem znanstvenog i tehničkog stručnog znanja državama članicama i Komisiji. U tom kontekstu, Centar bi trebao u bliskoj suradnji s državama članicama i Komisijom provoditi različite aktivnosti, uključujući razvoj planova pripravnosti i odgovora na razini Unije i na nacionalnoj razini te okvira za praćenje i evaluaciju pripravnosti, davati preporuke o kapacitetima za sprečavanje izbijanja bolesti, za pripremu i odgovor na njih te za jačanje nacionalnih zdravstvenih sustava. Centar bi trebao proširiti prikupljanje i analizu podataka koje provodi u pogledu epidemiološkog nadzora i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja, razvoja epidemijskih situacija, neuobičajenih epidemijskih pojava ili novih bolesti nepoznatog podrijetla u Uniji i u trećim zemljama, kao i podataka o molekularnim patogenima te podataka o zdravstvenim sustavima. Centar bi u tu svrhu trebao osigurati odgovarajuće skupove podataka i postupke za lakši pregled i prijenos tih podataka te pristup podacima, provoditi znanstvenu i tehničku evaluaciju mjera sprečavanja i kontrole na razini Unije te surađivati
  s
  agencijama, nadležnim tijelima i organizacijama koje djeluju u području prikupljanja podataka.

| (14) | Centar bi trebao poboljšati pripravnost i unaprijediti kapacitete za odgovor na nacionalnoj razini i razini Unije pružanjem znanstvenog i tehničkog stručnog znanja državama članicama i Komisiji. U tom kontekstu, Centar bi trebao u bliskoj suradnji s državama članicama i Komisijom provoditi različite aktivnosti, uključujući razvoj planova pripravnosti i odgovora na razini Unije i 
  doprinos razvoju planova pripravnosti i odgovora
  na nacionalnoj razini te okvira za praćenje i evaluaciju pripravnosti, davati preporuke o kapacitetima za sprečavanje izbijanja bolesti, za pripremu i odgovor na njih te za jačanje nacionalnih zdravstvenih sustava
  , uključujući pružanjem osposobljavanja i razmjenom najboljih praksi
  . Centar bi trebao proširiti prikupljanje i analizu podataka koje provodi u pogledu epidemiološkog nadzora i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja, razvoja epidemijskih situacija, neuobičajenih epidemijskih pojava ili novih bolesti nepoznatog podrijetla u Uniji i u trećim zemljama, kao i podataka o molekularnim patogenima te podataka o zdravstvenim sustavima
  te podataka o povezanosti zaraznih i teških nezaraznih bolesti
  . Centar bi u tu svrhu trebao osigurati odgovarajuće skupove podataka i postupke za lakši pregled i 
  siguran
  prijenos tih podataka te pristup podacima, provoditi znanstvenu i tehničku evaluaciju mjera sprečavanja i kontrole na razini Unije te surađivati
  sa SZO-om, relevantnim
  agencijama
  Unije
  , nadležnim tijelima i organizacijama koje djeluju u području prikupljanja podataka. |
| --- | --- |

(14)

Centar bi trebao poboljšati pripravnost i unaprijediti kapacitete za odgovor na nacionalnoj razini i razini Unije pružanjem znanstvenog i tehničkog stručnog znanja državama članicama i Komisiji. U tom kontekstu, Centar bi trebao u bliskoj suradnji s državama članicama i Komisijom provoditi različite aktivnosti, uključujući razvoj planova pripravnosti i odgovora na razini Unije i 
  doprinos razvoju planova pripravnosti i odgovora
  na nacionalnoj razini te okvira za praćenje i evaluaciju pripravnosti, davati preporuke o kapacitetima za sprečavanje izbijanja bolesti, za pripremu i odgovor na njih te za jačanje nacionalnih zdravstvenih sustava
  , uključujući pružanjem osposobljavanja i razmjenom najboljih praksi
  . Centar bi trebao proširiti prikupljanje i analizu podataka koje provodi u pogledu epidemiološkog nadzora i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja, razvoja epidemijskih situacija, neuobičajenih epidemijskih pojava ili novih bolesti nepoznatog podrijetla u Uniji i u trećim zemljama, kao i podataka o molekularnim patogenima te podataka o zdravstvenim sustavima
  te podataka o povezanosti zaraznih i teških nezaraznih bolesti
  . Centar bi u tu svrhu trebao osigurati odgovarajuće skupove podataka i postupke za lakši pregled i 
  siguran
  prijenos tih podataka te pristup podacima, provoditi znanstvenu i tehničku evaluaciju mjera sprečavanja i kontrole na razini Unije te surađivati
  sa SZO-om, relevantnim
  agencijama
  Unije
  , nadležnim tijelima i organizacijama koje djeluju u području prikupljanja podataka.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Uredba .../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] predviđen je sustav ranog upozoravanja i odgovora kojim se omogućuje obavješćivanje na razini Unije o upozorenjima povezanima s ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, kojim i dalje upravlja Centar. Budući da moderne tehnologije mogu znatno doprinijeti suzbijanju prijetnji zdravlju te suzbijanju i smanjenju širenja epidemija, Centar bi trebao raditi na ažuriranju tog sustava kako bi se omogućila primjena tehnologija umjetne inteligencije i interoperabilnih digitalnih alata kojima se štiti privatnost, kao što su mobilne aplikacije s funkcijama praćenja za identificiranje ugroženih pojedinaca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Uredba .../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] predviđen je sustav ranog upozoravanja i odgovora kojim se omogućuje obavješćivanje na razini Unije o upozorenjima povezanima s ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, kojim i dalje upravlja Centar. Budući da moderne tehnologije mogu znatno doprinijeti suzbijanju prijetnji zdravlju te suzbijanju i smanjenju širenja epidemija, Centar bi trebao raditi na ažuriranju tog sustava kako bi se omogućila primjena tehnologija umjetne inteligencije i interoperabilnih digitalnih alata kojima se štiti privatnost, kao što su mobilne aplikacije s funkcijama praćenja za identificiranje ugroženih pojedinaca.

| (15) | Uredba .../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] predviđen je sustav ranog upozoravanja i odgovora kojim se omogućuje obavješćivanje na razini Unije o upozorenjima povezanima s ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, kojim i dalje upravlja Centar. Budući da moderne tehnologije mogu znatno doprinijeti suzbijanju prijetnji zdravlju te suzbijanju i smanjenju širenja epidemija, Centar bi trebao raditi na ažuriranju tog sustava kako bi se omogućila primjena tehnologija umjetne inteligencije
  , računalstva visokih performansi, kliničkih ispitivanja in silico te usporednih digitalnih tehnologija
  i interoperabilnih digitalnih alata kojima se štiti privatnost, kao što su mobilne aplikacije s funkcijama praćenja za identificiranje ugroženih pojedinaca
  , uz istovremeno ublažavanje rizika, kao što su pristrani skupovi podataka, manjkav dizajn sustava, nedostatak kvalitetnih podataka, prekomjerna ovisnost o automatiziranom donošenju odluka te uzimajući u obzir važnost uspostave zaštitnih mjera za ublažavanje tih rizika tijekom faza projektiranja i primjene tehnologija umjetne inteligencije
  . |
| --- | --- |

(15)

Uredba .../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] predviđen je sustav ranog upozoravanja i odgovora kojim se omogućuje obavješćivanje na razini Unije o upozorenjima povezanima s ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju, kojim i dalje upravlja Centar. Budući da moderne tehnologije mogu znatno doprinijeti suzbijanju prijetnji zdravlju te suzbijanju i smanjenju širenja epidemija, Centar bi trebao raditi na ažuriranju tog sustava kako bi se omogućila primjena tehnologija umjetne inteligencije
  , računalstva visokih performansi, kliničkih ispitivanja in silico te usporednih digitalnih tehnologija
  i interoperabilnih digitalnih alata kojima se štiti privatnost, kao što su mobilne aplikacije s funkcijama praćenja za identificiranje ugroženih pojedinaca
  , uz istovremeno ublažavanje rizika, kao što su pristrani skupovi podataka, manjkav dizajn sustava, nedostatak kvalitetnih podataka, prekomjerna ovisnost o automatiziranom donošenju odluka te uzimajući u obzir važnost uspostave zaštitnih mjera za ublažavanje tih rizika tijekom faza projektiranja i primjene tehnologija umjetne inteligencije
  .

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Centar bi trebao uspostaviti odgovarajuće kapacitete za pružanje potpore odgovorima na međunarodnoj razini i na terenu u skladu s Uredbom .../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. Ti bi kapaciteti Centru trebali omogućiti mobilizaciju i raspoređivanje timova za pomoć u slučaju izbijanja bolesti, takozvane „radne skupine EU-a za zdravlje”, kako bi se pružila podrška odgovorima na izbijanje bolesti na lokalnoj razini. Centar bi stoga trebao osigurati kapacitete za provođenje misija u državama članicama i trećim zemljama te za davanje preporuka o odgovoru na prijetnje zdravlju. Raspoređivanje tih timova bit će moguće i u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu uz potporu Koordinacijskog centra za odgovor na hitne situacije. Centar bi također trebao podupirati jačanje kapaciteta za pripravnost u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima (IHR) u trećim zemljama u cilju rješavanja ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju i njihovih posljedica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Centar bi trebao uspostaviti odgovarajuće kapacitete za pružanje potpore odgovorima na međunarodnoj razini i na terenu u skladu s Uredbom .../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. Ti bi kapaciteti Centru trebali omogućiti mobilizaciju i raspoređivanje timova za pomoć u slučaju izbijanja bolesti, takozvane „radne skupine EU-a za zdravlje”, kako bi se pružila podrška odgovorima na izbijanje bolesti na lokalnoj razini. Centar bi stoga trebao osigurati kapacitete za provođenje misija u državama članicama i trećim zemljama te za davanje preporuka o odgovoru na prijetnje zdravlju. Raspoređivanje tih timova bit će moguće i u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu uz potporu Koordinacijskog centra za odgovor na hitne situacije. Centar bi također trebao podupirati jačanje kapaciteta za pripravnost u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima (IHR) u trećim zemljama u cilju rješavanja ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju i njihovih posljedica.

| (16) | Centar bi trebao uspostaviti odgovarajuće kapacitete za pružanje potpore odgovorima na međunarodnoj
  i međuregionalnoj
  razini i na terenu u skladu s Uredbom .../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. Ti bi kapaciteti Centru trebali omogućiti mobilizaciju i raspoređivanje timova za pomoć u slučaju izbijanja bolesti, takozvane „radne skupine EU-a za zdravlje”, kako bi se pružila podrška odgovorima na izbijanje bolesti na lokalnoj razini
  i prikupili podaci s terena
  . Centar bi stoga trebao osigurati
  trajne
  kapacitete za provođenje misija u državama članicama i trećim zemljama te za davanje preporuka o odgovoru na prijetnje zdravlju. Raspoređivanje tih timova bit će moguće i u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu uz potporu Koordinacijskog centra za odgovor na hitne situacije. Centar bi također trebao podupirati jačanje kapaciteta za pripravnost u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima (IHR) u trećim zemljama u cilju rješavanja ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju i njihovih posljedica. |
| --- | --- |

(16)

Centar bi trebao uspostaviti odgovarajuće kapacitete za pružanje potpore odgovorima na međunarodnoj
  i međuregionalnoj
  razini i na terenu u skladu s Uredbom .../... [SL: umetnuti upućivanje na Uredbu o prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. Ti bi kapaciteti Centru trebali omogućiti mobilizaciju i raspoređivanje timova za pomoć u slučaju izbijanja bolesti, takozvane „radne skupine EU-a za zdravlje”, kako bi se pružila podrška odgovorima na izbijanje bolesti na lokalnoj razini
  i prikupili podaci s terena
  . Centar bi stoga trebao osigurati
  trajne
  kapacitete za provođenje misija u državama članicama i trećim zemljama te za davanje preporuka o odgovoru na prijetnje zdravlju. Raspoređivanje tih timova bit će moguće i u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu uz potporu Koordinacijskog centra za odgovor na hitne situacije. Centar bi također trebao podupirati jačanje kapaciteta za pripravnost u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima (IHR) u trećim zemljama u cilju rješavanja ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju i njihovih posljedica.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Kako bi pružio podršku u odgovoru na izbijanja bolesti koje se mogu proširiti unutar Unije i u Uniju, Centar mora razviti
  okvir za mobilizaciju radne skupine
  EU-a za zdravlje u skladu s Odlukom br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) te omogućiti sudjelovanje stručnjaka Unije za odgovor na terenu u međunarodnim timovima za odgovor u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu. Centar bi trebao unaprijediti sposobnosti svojeg osoblja, kao i stručnjaka iz država članica Unije i EGP-a, zemalja kandidatkinja i potencijalnih zemalja kandidatkinja te zemalja obuhvaćenih europskom politikom susjedstva i zemalja partnera EU-a iz Uredbe (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (12) za učinkovito sudjelovanje u misijama na terenu i upravljanje krizama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Kako bi pružio podršku u odgovoru na izbijanja bolesti koje se mogu proširiti unutar Unije i u Uniju, Centar mora razviti
  okvir za mobilizaciju radne skupine
  EU-a za zdravlje u skladu s Odlukom br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) te omogućiti sudjelovanje stručnjaka Unije za odgovor na terenu u međunarodnim timovima za odgovor u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu. Centar bi trebao unaprijediti sposobnosti svojeg osoblja, kao i stručnjaka iz država članica Unije i EGP-a, zemalja kandidatkinja i potencijalnih zemalja kandidatkinja te zemalja obuhvaćenih europskom politikom susjedstva i zemalja partnera EU-a iz Uredbe (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (12) za učinkovito sudjelovanje u misijama na terenu i upravljanje krizama.

| (17) | Kako bi pružio podršku u odgovoru na izbijanja bolesti koje se mogu proširiti unutar Unije i u Uniju, Centar mora razviti
  stalnu radnu skupinu
  EU-a za zdravlje
  i okvir za njezinu mobilizaciju
  u skladu s Odlukom br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) te omogućiti sudjelovanje stručnjaka Unije za odgovor na terenu u međunarodnim timovima za odgovor u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu
  i u bliskoj suradnji s njim
  . Centar bi trebao unaprijediti sposobnosti svojeg osoblja, kao i stručnjaka iz država članica Unije i EGP-a, zemalja kandidatkinja i potencijalnih zemalja kandidatkinja te zemalja obuhvaćenih europskom politikom susjedstva i zemalja partnera EU-a iz Uredbe (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (12) za učinkovito sudjelovanje u misijama na terenu i upravljanje krizama.
  Stoga bi Centar trebao razviti okvir prepoznatljivih razina stručnosti. |
| --- | --- |

(17)

Kako bi pružio podršku u odgovoru na izbijanja bolesti koje se mogu proširiti unutar Unije i u Uniju, Centar mora razviti
  stalnu radnu skupinu
  EU-a za zdravlje
  i okvir za njezinu mobilizaciju
  u skladu s Odlukom br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (11) te omogućiti sudjelovanje stručnjaka Unije za odgovor na terenu u međunarodnim timovima za odgovor u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu
  i u bliskoj suradnji s njim
  . Centar bi trebao unaprijediti sposobnosti svojeg osoblja, kao i stručnjaka iz država članica Unije i EGP-a, zemalja kandidatkinja i potencijalnih zemalja kandidatkinja te zemalja obuhvaćenih europskom politikom susjedstva i zemalja partnera EU-a iz Uredbe (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (12) za učinkovito sudjelovanje u misijama na terenu i upravljanje krizama.
  Stoga bi Centar trebao razviti okvir prepoznatljivih razina stručnosti.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17a) | Države članice, Komisija i Centar trebale bi utvrditi priznata nadležna tijela i stručnjake za javno zdravstvo, i u području zaraznih i u području nezaraznih bolesti, koji su dostupni za pružanje pomoći Uniji u odgovoru na prijetnje zdravlju. Takvi stručnjaci i dionici, uključujući organizacije civilnog društva, trebali bi biti strukturno uključeni u sve aktivnosti Centra i doprinositi njegovim savjetodavnim postupcima i postupcima donošenja odluka. Za sudjelovanje dionika trebalo bi osigurati potpunu usklađenost s pravilima o transparentnosti i sukobu interesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17a)

Države članice, Komisija i Centar trebale bi utvrditi priznata nadležna tijela i stručnjake za javno zdravstvo, i u području zaraznih i u području nezaraznih bolesti, koji su dostupni za pružanje pomoći Uniji u odgovoru na prijetnje zdravlju. Takvi stručnjaci i dionici, uključujući organizacije civilnog društva, trebali bi biti strukturno uključeni u sve aktivnosti Centra i doprinositi njegovim savjetodavnim postupcima i postupcima donošenja odluka. Za sudjelovanje dionika trebalo bi osigurati potpunu usklađenost s pravilima o transparentnosti i sukobu interesa.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17b) | Kako bi se izgradila snažna Europska zdravstvena unija, Centar bi trebao omogućiti povećanu suradnju i razmjenu najboljih praksi s ostalim institucijama i agencijama Unije, uključujući buduće tijelo HERA, te osigurati koordinaciju pristupa i smanjiti udvostručavanje napora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17b)

Kako bi se izgradila snažna Europska zdravstvena unija, Centar bi trebao omogućiti povećanu suradnju i razmjenu najboljih praksi s ostalim institucijama i agencijama Unije, uključujući buduće tijelo HERA, te osigurati koordinaciju pristupa i smanjiti udvostručavanje napora.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17c) | Centar bi trebao blisko surađivati s nadležnim tijelima i međunarodnim organizacijama u području javnog zdravlja, posebno sa SZO-om. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17c)

Centar bi trebao blisko surađivati s nadležnim tijelima i međunarodnim organizacijama u području javnog zdravlja, posebno sa SZO-om.

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17d) | Centar bi trebao na učinkovit i transparentan način obavještavati javnost o trenutačnim i novim zdravstvenim rizicima. Centar bi trebao pravodobno objavljivati znanstvene studije, preglede, ankete, izvješća, brze procjene rizika i procjene kapaciteta zdravstvenih sustava kako bi se povećala transparentnost. Centar bi u tom pogledu trebao riješiti pitanja transparentnosti kako je navedeno u odluci Europskog ombudsmana od 5. veljače 2021. u strateškoj istrazi OI/3/2020/TE. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17d)

Centar bi trebao na učinkovit i transparentan način obavještavati javnost o trenutačnim i novim zdravstvenim rizicima. Centar bi trebao pravodobno objavljivati znanstvene studije, preglede, ankete, izvješća, brze procjene rizika i procjene kapaciteta zdravstvenih sustava kako bi se povećala transparentnost. Centar bi u tom pogledu trebao riješiti pitanja transparentnosti kako je navedeno u odluci Europskog ombudsmana od 5. veljače 2021. u strateškoj istrazi OI/3/2020/TE.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (17e) | Centar bi trebao osigurati rodnu i geografsku ravnotežu na razini osoblja i uprave te rodno osviješten pristup u svim svojim operacijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17e)

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Kako bi se ocijenila djelotvornost i učinkovitost pravnih odredaba koje se primjenjuju na Centar, primjereno je predvidjeti
  redovitu
  evaluaciju rada Centra koju provodi Komisija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Kako bi se ocijenila djelotvornost i učinkovitost pravnih odredaba koje se primjenjuju na Centar, primjereno je predvidjeti
  redovitu
  evaluaciju rada Centra koju provodi Komisija.

| (18) | Kako bi se ocijenila djelotvornost i učinkovitost pravnih odredaba koje se primjenjuju na Centar, primjereno je predvidjeti
  godišnju
  evaluaciju rada Centra koju provodi Komisija. |
| --- | --- |

(18)

Kako bi se ocijenila djelotvornost i učinkovitost pravnih odredaba koje se primjenjuju na Centar, primjereno je predvidjeti
  godišnju
  evaluaciju rada Centra koju provodi Komisija.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Ovom Uredbom Centru se ne bi se trebale dodjeljivati nikakve regulatorne ovlasti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Ovom Uredbom Centru se ne bi se trebale dodjeljivati nikakve regulatorne ovlasti.

| (19) | Ovom Uredbom Centru se ne bi se trebale dodjeljivati nikakve regulatorne ovlasti.
  Međutim, Centar bi trebao imati široke koordinacijske nadležnosti i ovlasti za davanje preporuka na razini Unije te na nacionalnoj i međuregionalnoj razini u obliku jasnih i ujednačenih znanstveno utemeljenih prijedloga. |
| --- | --- |

(19)

Ovom Uredbom Centru se ne bi se trebale dodjeljivati nikakve regulatorne ovlasti.
  Međutim, Centar bi trebao imati široke koordinacijske nadležnosti i ovlasti za davanje preporuka na razini Unije te na nacionalnoj i međuregionalnoj razini u obliku jasnih i ujednačenih znanstveno utemeljenih prijedloga.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | Zbog osjetljive prirode zdravstvenih podataka Centar bi trebao osigurati i zajamčiti da se u njegovim postupcima obrade poštuju načela zaštite podataka u pogledu zakonitosti, pravednosti, transparentnosti, ograničenja svrhe, smanjenja količine podataka, točnosti, ograničenja pohrane, integriteta i povjerljivosti. U pogledu novih zadaća dodijeljenih Centru ovom Uredbom Centar bi trebao donijeti posebne mjere za smanjenje rizika koji mogu proizaći iz prijenosa pristranosti ili nepotpunih podataka iz više izvora te uspostaviti postupke za pregled kvalitete podataka. Centar bi trebao strogo poštovati načela zaštite podataka kako su utvrđena u članku 27. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  te istodobno odrediti odgovarajuće tehničke i organizacijske sigurnosne mjere u skladu s člankom 33. te uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20a)

Zbog osjetljive prirode zdravstvenih podataka Centar bi trebao osigurati i zajamčiti da se u njegovim postupcima obrade poštuju načela zaštite podataka u pogledu zakonitosti, pravednosti, transparentnosti, ograničenja svrhe, smanjenja količine podataka, točnosti, ograničenja pohrane, integriteta i povjerljivosti. U pogledu novih zadaća dodijeljenih Centru ovom Uredbom Centar bi trebao donijeti posebne mjere za smanjenje rizika koji mogu proizaći iz prijenosa pristranosti ili nepotpunih podataka iz više izvora te uspostaviti postupke za pregled kvalitete podataka. Centar bi trebao strogo poštovati načela zaštite podataka kako su utvrđena u članku 27. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  te istodobno odrediti odgovarajuće tehničke i organizacijske sigurnosne mjere u skladu s člankom 33. te uredbe.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20b) | Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi biti odgovoran za praćenje i osiguravanje primjene odredaba ove Uredbe koje se odnose na zaštitu temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba u odnosu na obradu osobnih podataka koju provodi Centar te za savjetovanje Centra i ispitanika o svim pitanjima u vezi s obradom osobnih podataka. Ako obrada osobnih podataka nije nužna za obavljanje aktivnosti Centra, trebalo bi uspostaviti mjere za osiguravanje upotrebe anonimnih podataka u skladu s načelom smanjenja količine podataka. Ako se anonimizacijom ne bi mogla postići konkretna svrha obrade, podaci bi trebali biti pseudonimizirani. Ako je u svrhu ove Uredbe nužno obrađivati osobne podatke, tu obradu bi trebalo provoditi u skladu sa zakonodavstvom Unije o zaštiti osobnih podataka. Svaka obrada osobnih podataka na temelju ove Uredbe trebala bi se provoditi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , Uredbom (EU) 2018/1725 te Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  . Ovom Uredbom ne bi se smjele dovoditi u pitanje obveze država članica u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20b)

Europski nadzornik za zaštitu podataka trebao bi biti odgovoran za praćenje i osiguravanje primjene odredaba ove Uredbe koje se odnose na zaštitu temeljnih prava i sloboda fizičkih osoba u odnosu na obradu osobnih podataka koju provodi Centar te za savjetovanje Centra i ispitanika o svim pitanjima u vezi s obradom osobnih podataka. Ako obrada osobnih podataka nije nužna za obavljanje aktivnosti Centra, trebalo bi uspostaviti mjere za osiguravanje upotrebe anonimnih podataka u skladu s načelom smanjenja količine podataka. Ako se anonimizacijom ne bi mogla postići konkretna svrha obrade, podaci bi trebali biti pseudonimizirani. Ako je u svrhu ove Uredbe nužno obrađivati osobne podatke, tu obradu bi trebalo provoditi u skladu sa zakonodavstvom Unije o zaštiti osobnih podataka. Svaka obrada osobnih podataka na temelju ove Uredbe trebala bi se provoditi u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  , Uredbom (EU) 2018/1725 te Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  . Ovom Uredbom ne bi se smjele dovoditi u pitanje obveze država članica u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20c) | Kako bi se poštovalo relevantno zakonodavstvo o zaštiti podataka, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s utvrđivanjem kategorija ispitanika u okviru opsega obrade i kategorija osobnih podataka koji se obrađuju, zajedno s opisom posebnih mjera za zaštitu prava i sloboda uključenih ispitanika. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

   (1a)

  . Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20c)

Kako bi se poštovalo relevantno zakonodavstvo o zaštiti podataka, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s utvrđivanjem kategorija ispitanika u okviru opsega obrade i kategorija osobnih podataka koji se obrađuju, zajedno s opisom posebnih mjera za zaštitu prava i sloboda uključenih ispitanika. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na stručnoj razini, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

   (1a)

  . Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Budući da države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve ove Uredbe koji se odnose na proširenje zadaće i poslova Centra kako bi se povećala sposobnost Centra za pružanje potrebnog znanstvenog stručnog znanja i podupiranje aktivnosti kojima se suzbijaju ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju u Uniji, nego se zbog prekogranične prirode prijetnji zdravlju i potrebe za brzim, koordiniranim i usklađenim odgovorom ti ciljevi na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Budući da države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve ove Uredbe koji se odnose na proširenje zadaće i poslova Centra kako bi se povećala sposobnost Centra za pružanje potrebnog znanstvenog stručnog znanja i podupiranje aktivnosti kojima se suzbijaju ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju u Uniji, nego se zbog prekogranične prirode prijetnji zdravlju i potrebe za brzim, koordiniranim i usklađenim odgovorom ti ciljevi na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (22) | Budući da države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve ove Uredbe koji se odnose na proširenje zadaće i poslova Centra kako bi se povećala sposobnost Centra za pružanje potrebnog znanstvenog stručnog znanja i podupiranje aktivnosti kojima se suzbijaju ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju u Uniji, nego se zbog prekogranične prirode prijetnji zdravlju i potrebe za brzim,
  bolje
  koordiniranim i usklađenim odgovorom
  na pojavu novih zdravstvenih prijetnji
  ti ciljevi na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(22)

Budući da države članice ne mogu dostatno ostvariti ciljeve ove Uredbe koji se odnose na proširenje zadaće i poslova Centra kako bi se povećala sposobnost Centra za pružanje potrebnog znanstvenog stručnog znanja i podupiranje aktivnosti kojima se suzbijaju ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju u Uniji, nego se zbog prekogranične prirode prijetnji zdravlju i potrebe za brzim,
  bolje
  koordiniranim i usklađenim odgovorom
  na pojavu novih zdravstvenih prijetnji
  ti ciljevi na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 2. – stavak 1. – točka 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a) | „sprečavanje i kontrola ljudskih bolesti” znači niz preporuka koje izdaju i mjera koje poduzimaju nadležna tijela za javno zdravlje u državama članicama i Uniji, kao što je Centar, kako bi se spriječilo i zaustavilo širenje bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1a)

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 2. – stavak 1. – točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | „namjenska mreža” znači svaka specijalizirana mreža za bolesti, posebna zdravstvena pitanja ili poslove javnog zdravstva kojom se
  osigurava
  suradnja među nadležnim koordinacijskim tijelima država članica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

„namjenska mreža” znači svaka specijalizirana mreža za bolesti, posebna zdravstvena pitanja ili poslove javnog zdravstva kojom se
  osigurava
  suradnja među nadležnim koordinacijskim tijelima država članica;

| (3) | „namjenska mreža” znači svaka specijalizirana mreža za bolesti, posebna zdravstvena pitanja ili poslove javnog zdravstva
  koju Centar podržava i koordinira i
  kojom se
  namjerava osigurati
  suradnja među nadležnim koordinacijskim tijelima država članica; |
| --- | --- |

(3)

„namjenska mreža” znači svaka specijalizirana mreža za bolesti, posebna zdravstvena pitanja ili poslove javnog zdravstva
  koju Centar podržava i koordinira i
  kojom se
  namjerava osigurati
  suradnja među nadležnim koordinacijskim tijelima država članica;

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 1.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (4a) | „teška nezarazna bolest” znači po život opasna ili kronična bolest koja je obično dugotrajna i posljedica je kombinacije genetskih i psiholoških čimbenika te čimbenika povezanih s okolišem i ponašanjem, kao što je kardiovaskularna bolest, rak, respiratorna bolest, dijabetes ili mentalna bolest, a koja pogađa znatan broj ljudi u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4a)

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi se povećali kapaciteti Unije i država članica za zaštitu zdravlja ljudi sprečavanjem i kontrolom zaraznih bolesti kod ljudi i 
  za rješavanje povezanih posebnih
  zdravstvenih pitanja
  utvrđenih
  u članku 2. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]], zadaća je Centra utvrditi, procijeniti i 
  priopćiti postojeće
  i 
  nove prijetnje
  zdravlju ljudi
  uzrokovane
  zaraznim bolestima te davati preporuke
  za odgovor
  na razini Unije, nacionalnoj razini te, prema potrebi, regionalnoj razini. | Kako bi se povećali kapaciteti Unije i država članica za zaštitu zdravlja ljudi sprečavanjem i kontrolom zaraznih bolesti kod ljudi i 
  relevantnih teških nezaraznih bolesti i
  zdravstvenih
  problema, uključujući povezana posebna zdravstvena
  pitanja
  utvrđena
  u članku 2. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]], zadaća je Centra utvrditi, procijeniti
  , priopćiti
  i 
  po potrebi pobrinuti se da su na lako dostupan način prikazane informacije o postojećim
  i 
  novim prijetnjama
  zdravlju ljudi
  uzrokovanim
  zaraznim bolestima
  i teškim nezaraznim bolestima i zdravstvenim pitanjima u suradnji s nadležnim tijelima država članica ili na vlastitu inicijativu preko namjenskih mreža,
  te davati preporuke
  i pružati podršku pri koordiniranju odgovora
  na razini Unije, nacionalnoj razini te, prema potrebi,
  međuregionalnoj i
  regionalnoj razini.
  Pri davanju takvih preporuka Centar uzima u obzir postojeće nacionalne planove upravljanja krizom i specifične okolnosti svake države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Kako bi se povećali kapaciteti Unije i država članica za zaštitu zdravlja ljudi sprečavanjem i kontrolom zaraznih bolesti kod ljudi i 
  za rješavanje povezanih posebnih
  zdravstvenih pitanja
  utvrđenih
  u članku 2. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]], zadaća je Centra utvrditi, procijeniti i 
  priopćiti postojeće
  i 
  nove prijetnje
  zdravlju ljudi
  uzrokovane
  zaraznim bolestima te davati preporuke
  za odgovor
  na razini Unije, nacionalnoj razini te, prema potrebi, regionalnoj razini.

Kako bi se povećali kapaciteti Unije i država članica za zaštitu zdravlja ljudi sprečavanjem i kontrolom zaraznih bolesti kod ljudi i 
  relevantnih teških nezaraznih bolesti i
  zdravstvenih
  problema, uključujući povezana posebna zdravstvena
  pitanja
  utvrđena
  u članku 2. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]], zadaća je Centra utvrditi, procijeniti
  , priopćiti
  i 
  po potrebi pobrinuti se da su na lako dostupan način prikazane informacije o postojećim
  i 
  novim prijetnjama
  zdravlju ljudi
  uzrokovanim
  zaraznim bolestima
  i teškim nezaraznim bolestima i zdravstvenim pitanjima u suradnji s nadležnim tijelima država članica ili na vlastitu inicijativu preko namjenskih mreža,
  te davati preporuke
  i pružati podršku pri koordiniranju odgovora
  na razini Unije, nacionalnoj razini te, prema potrebi,
  međuregionalnoj i
  regionalnoj razini.
  Pri davanju takvih preporuka Centar uzima u obzir postojeće nacionalne planove upravljanja krizom i specifične okolnosti svake države članice.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U slučaju drugih izbijanja bolesti nepoznatog podrijetla koje bi se mogle proširiti unutar Unije ili na Uniju, Centar djeluje na vlastitu inicijativu dok se ne otkrije izvor bolesti. U slučaju izbijanja koje očito nije uzrokovano zaraznom bolešću, Centar djeluje
  samo
  u suradnji s nadležnim
  tijelom
  na zahtjev
  tog tijela
  . | U slučaju drugih izbijanja bolesti nepoznatog podrijetla koje bi se mogle proširiti unutar Unije ili na Uniju, Centar djeluje na vlastitu inicijativu dok se ne otkrije izvor bolesti. U slučaju izbijanja koje očito nije uzrokovano zaraznom bolešću Centar djeluje u suradnji s nadležnim
  tijelima
  na
  njihov
  zahtjev
  i daje procjenu rizika
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

U slučaju drugih izbijanja bolesti nepoznatog podrijetla koje bi se mogle proširiti unutar Unije ili na Uniju, Centar djeluje na vlastitu inicijativu dok se ne otkrije izvor bolesti. U slučaju izbijanja koje očito nije uzrokovano zaraznom bolešću, Centar djeluje
  samo
  u suradnji s nadležnim
  tijelom
  na zahtjev
  tog tijela
  .

U slučaju drugih izbijanja bolesti nepoznatog podrijetla koje bi se mogle proširiti unutar Unije ili na Uniju, Centar djeluje na vlastitu inicijativu dok se ne otkrije izvor bolesti. U slučaju izbijanja koje očito nije uzrokovano zaraznom bolešću Centar djeluje u suradnji s nadležnim
  tijelima
  na
  njihov
  zahtjev
  i daje procjenu rizika
  .

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 1. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kako bi osigurao sveobuhvatnost, dosljednost i komplementarnost djelovanja, Centar je pri ostvarivanju svoje zadaće dužan u potpunosti uzeti u obzir odgovornosti država članica, Komisije i ostalih tijela ili agencija Unije te odgovornosti međunarodnih organizacija aktivnih u području javnog zdravlja. | Kako bi osigurao
  koordinaciju,
  sveobuhvatnost
  , povezanost, usklađenost
  , dosljednost i komplementarnost djelovanja, Centar je pri ostvarivanju svoje zadaće dužan u potpunosti uzeti u obzir odgovornosti
  i kompetencije
  država članica, Komisije i ostalih tijela ili agencija Unije te odgovornosti međunarodnih organizacija aktivnih u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Kako bi osigurao sveobuhvatnost, dosljednost i komplementarnost djelovanja, Centar je pri ostvarivanju svoje zadaće dužan u potpunosti uzeti u obzir odgovornosti država članica, Komisije i ostalih tijela ili agencija Unije te odgovornosti međunarodnih organizacija aktivnih u području javnog zdravlja.

Kako bi osigurao
  koordinaciju,
  sveobuhvatnost
  , povezanost, usklađenost
  , dosljednost i komplementarnost djelovanja, Centar je pri ostvarivanju svoje zadaće dužan u potpunosti uzeti u obzir odgovornosti
  i kompetencije
  država članica, Komisije i ostalih tijela ili agencija Unije te odgovornosti međunarodnih organizacija aktivnih u području javnog zdravlja.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Centar u okviru
  svojih financijskih mogućnosti i
  mandata obavlja sljedeće poslove: | 2.   Centar u okviru
  svojeg
  mandata obavlja sljedeće poslove: |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

2.   Centar u okviru
  svojih financijskih mogućnosti i
  mandata obavlja sljedeće poslove:

2.   Centar u okviru
  svojeg
  mandata obavlja sljedeće poslove:

Amandman 40

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | traži, prikuplja, sređuje, procjenjuje i širi relevantne znanstvene i tehničke podatke i informacije uzimajući u obzir najnovije tehnologije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

traži, prikuplja, sređuje, procjenjuje i širi relevantne znanstvene i tehničke podatke i informacije uzimajući u obzir najnovije tehnologije;

| (a) | traži, prikuplja, sređuje, procjenjuje i širi relevantne znanstvene i tehničke podatke i informacije uzimajući u obzir najnovije
  dostupne
  tehnologije
  , uključujući umjetnu inteligenciju
  ; |
| --- | --- |

(a)

traži, prikuplja, sređuje, procjenjuje i širi relevantne znanstvene i tehničke podatke i informacije uzimajući u obzir najnovije
  dostupne
  tehnologije
  , uključujući umjetnu inteligenciju
  ;

dostupne

, uključujući umjetnu inteligenciju

Amandman 41

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | u bliskoj suradnji i uz savjetovanje s državama članicama razvija relevantne zajedničke pokazatelje za standardizirane postupke prikupljanja podataka, procjene rizika i potporu uzlaznoj konvergenciji upravljanja zaraznim bolestima u državama članicama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

u bliskoj suradnji i uz savjetovanje s državama članicama razvija relevantne zajedničke pokazatelje za standardizirane postupke prikupljanja podataka, procjene rizika i potporu uzlaznoj konvergenciji upravljanja zaraznim bolestima u državama članicama;

u bliskoj suradnji i uz savjetovanje s državama članicama razvija relevantne zajedničke pokazatelje za standardizirane postupke prikupljanja podataka, procjene rizika i potporu uzlaznoj konvergenciji upravljanja zaraznim bolestima u državama članicama;

Amandman 42

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka ab (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ab) | u bliskoj suradnji i uz savjetovanje s državama članicama utvrđuje rokove i postupke za razmjenu informacija o teškim nezaraznim bolestima iz točke (ha) i potrebne pokazatelje za procjenu učinaka iz te točke; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ab)

(ab)

u bliskoj suradnji i uz savjetovanje s državama članicama utvrđuje rokove i postupke za razmjenu informacija o teškim nezaraznim bolestima iz točke (ha) i potrebne pokazatelje za procjenu učinaka iz te točke;

u bliskoj suradnji i uz savjetovanje s državama članicama utvrđuje rokove i postupke za razmjenu informacija o teškim nezaraznim bolestima iz točke (ha) i potrebne pokazatelje za procjenu učinaka iz te točke;

Amandman 43

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | izrađuje analize, pruža znanstvene savjete, mišljenja i podršku djelovanju Unije i država članica u vezi s prekograničnim prijetnjama zdravlju, uključujući izradu procjena rizika, analizu epidemioloških informacija i podataka, izradu epidemioloških modela, predviđanja i prognoza, davanje preporuka o mjerama za sprečavanje i kontrolu prijetnji zaraznih bolesti i drugim posebnim zdravstvenim pitanjima,
  doprinos definiranju prioriteta istraživanja, znanstvenu i tehničku pomoć, uključujući osposobljavanje
  , te
  druge aktivnosti u okviru svojeg mandata
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

izrađuje analize, pruža znanstvene savjete, mišljenja i podršku djelovanju Unije i država članica u vezi s prekograničnim prijetnjama zdravlju, uključujući izradu procjena rizika, analizu epidemioloških informacija i podataka, izradu epidemioloških modela, predviđanja i prognoza, davanje preporuka o mjerama za sprečavanje i kontrolu prijetnji zaraznih bolesti i drugim posebnim zdravstvenim pitanjima,
  doprinos definiranju prioriteta istraživanja, znanstvenu i tehničku pomoć, uključujući osposobljavanje
  , te
  druge aktivnosti u okviru svojeg mandata
  ;

doprinos definiranju prioriteta istraživanja, znanstvenu i tehničku pomoć, uključujući osposobljavanje

druge aktivnosti u okviru svojeg mandata

| (b) | izrađuje analize, pruža znanstvene savjete, mišljenja
  , smjernice
  i podršku djelovanju Unije i država članica u vezi s prekograničnim prijetnjama zdravlju, uključujući izradu procjena rizika, analizu epidemioloških informacija i podataka, izradu epidemioloških modela, predviđanja i prognoza, davanje preporuka o mjerama za sprečavanje i kontrolu prijetnji zaraznih bolesti i drugim posebnim zdravstvenim pitanjima,
  među ostalim o mogućim ozbiljnim posljedicama po pacijente koji pate od teških nezaraznih bolesti
  , te
  doprinos definiranju prioriteta istraživanja
  ; |
| --- | --- |

(b)

izrađuje analize, pruža znanstvene savjete, mišljenja
  , smjernice
  i podršku djelovanju Unije i država članica u vezi s prekograničnim prijetnjama zdravlju, uključujući izradu procjena rizika, analizu epidemioloških informacija i podataka, izradu epidemioloških modela, predviđanja i prognoza, davanje preporuka o mjerama za sprečavanje i kontrolu prijetnji zaraznih bolesti i drugim posebnim zdravstvenim pitanjima,
  među ostalim o mogućim ozbiljnim posljedicama po pacijente koji pate od teških nezaraznih bolesti
  , te
  doprinos definiranju prioriteta istraživanja
  ;

, smjernice

među ostalim o mogućim ozbiljnim posljedicama po pacijente koji pate od teških nezaraznih bolesti

doprinos definiranju prioriteta istraživanja

Amandman 44

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | identificira i prati učinak teških nezaraznih bolesti na učestalost, ozbiljnost i stopu smrtnosti zaraznih bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

identificira i prati učinak teških nezaraznih bolesti na učestalost, ozbiljnost i stopu smrtnosti zaraznih bolesti;

identificira i prati učinak teških nezaraznih bolesti na učestalost, ozbiljnost i stopu smrtnosti zaraznih bolesti;

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | koordinira europsko umrežavanje tijela
  koja
  djeluju u područjima relevantnim za zadaće Centra, uključujući mreže koje proizlaze iz javnozdravstvenih aktivnosti koje podupire Komisija, te upravlja namjenskim mrežama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

koordinira europsko umrežavanje tijela
  koja
  djeluju u područjima relevantnim za zadaće Centra, uključujući mreže koje proizlaze iz javnozdravstvenih aktivnosti koje podupire Komisija, te upravlja namjenskim mrežama;

koja

| (c) | koordinira europsko umrežavanje tijela
  , organizacija i stručnjaka koji
  djeluju u područjima relevantnim za zadaće Centra, uključujući mreže koje proizlaze iz javnozdravstvenih aktivnosti koje podupire Komisija, te upravlja namjenskim mrežama
  uz jamčenje potpune sukladnosti s pravilima o transparentnosti i sukobu interesa
  ; |
| --- | --- |

(c)

koordinira europsko umrežavanje tijela
  , organizacija i stručnjaka koji
  djeluju u područjima relevantnim za zadaće Centra, uključujući mreže koje proizlaze iz javnozdravstvenih aktivnosti koje podupire Komisija, te upravlja namjenskim mrežama
  uz jamčenje potpune sukladnosti s pravilima o transparentnosti i sukobu interesa
  ;

, organizacija i stručnjaka koji

uz jamčenje potpune sukladnosti s pravilima o transparentnosti i sukobu interesa

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | razmjenjuje informacije, stručno znanje i primjere najbolje prakse; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

razmjenjuje informacije, stručno znanje i primjere najbolje prakse;

| (d) | razmjenjuje informacije, stručno znanje i primjere najbolje prakse
  , te pruža znanstvenu i tehničku pomoć, uključujući osposobljavanje
  ; |
| --- | --- |

(d)

razmjenjuje informacije, stručno znanje i primjere najbolje prakse
  , te pruža znanstvenu i tehničku pomoć, uključujući osposobljavanje
  ;

, te pruža znanstvenu i tehničku pomoć, uključujući osposobljavanje

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | prati kapacitet zdravstvenih sustava za upravljanje prijetnjama zarazih bolesti i rješavanje drugih posebnih zdravstvenih pitanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

prati kapacitet zdravstvenih sustava za upravljanje prijetnjama zarazih bolesti i rješavanje drugih posebnih zdravstvenih pitanja;

| (e) | prati kapacitet zdravstvenih sustava za upravljanje prijetnjama zarazih bolesti i rješavanje drugih posebnih zdravstvenih pitanja
  , na temelju zajedničkih pokazatelja iz točke (aa) ovog stavka i elemenata utvrđenih u članku 7. stavku 1. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]; Centar organizira redovite posjete državama članicama kako bi se na licu mjesta procijenili kapaciteti njihovih zdravstvenih sustava iz prvog dijela ove točke i razmjenjivale informacije s nadležnim tijelima radi upravljanja zdravstvenim krizama
  ; |
| --- | --- |

(e)

prati kapacitet zdravstvenih sustava za upravljanje prijetnjama zarazih bolesti i rješavanje drugih posebnih zdravstvenih pitanja
  , na temelju zajedničkih pokazatelja iz točke (aa) ovog stavka i elemenata utvrđenih u članku 7. stavku 1. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]; Centar organizira redovite posjete državama članicama kako bi se na licu mjesta procijenili kapaciteti njihovih zdravstvenih sustava iz prvog dijela ove točke i razmjenjivale informacije s nadležnim tijelima radi upravljanja zdravstvenim krizama
  ;

, na temelju zajedničkih pokazatelja iz točke (aa) ovog stavka i elemenata utvrđenih u članku 7. stavku 1. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]; Centar organizira redovite posjete državama članicama kako bi se na licu mjesta procijenili kapaciteti njihovih zdravstvenih sustava iz prvog dijela ove točke i razmjenjivale informacije s nadležnim tijelima radi upravljanja zdravstvenim krizama

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | organizira inspekcije na mjestu događaja u državama članicama na pojedinačnoj osnovi kako bi se pružila dodatna potpora i pratio napredak u provedbi i ispunjavanju obveza iz članka 5.b ove Uredbe ako je to potrebno s obzirom na rezultate testiranja otpornosti na stres iz članka 5. stavka 5. Uredbe (EU).../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]; rezultati inspekcije u državi članici podnose se u obliku izvješća Europskoj komisiji, Europskom parlamentu, Europskom vijeću i relevantnim agencijama EU-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

organizira inspekcije na mjestu događaja u državama članicama na pojedinačnoj osnovi kako bi se pružila dodatna potpora i pratio napredak u provedbi i ispunjavanju obveza iz članka 5.b ove Uredbe ako je to potrebno s obzirom na rezultate testiranja otpornosti na stres iz članka 5. stavka 5. Uredbe (EU).../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]; rezultati inspekcije u državi članici podnose se u obliku izvješća Europskoj komisiji, Europskom parlamentu, Europskom vijeću i relevantnim agencijama EU-a;

organizira inspekcije na mjestu događaja u državama članicama na pojedinačnoj osnovi kako bi se pružila dodatna potpora i pratio napredak u provedbi i ispunjavanju obveza iz članka 5.b ove Uredbe ako je to potrebno s obzirom na rezultate testiranja otpornosti na stres iz članka 5. stavka 5. Uredbe (EU).../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]; rezultati inspekcije u državi članici podnose se u obliku izvješća Europskoj komisiji, Europskom parlamentu, Europskom vijeću i relevantnim agencijama EU-a;

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka eb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (eb) | pruža podršku nacionalnom praćenju odgovora na teške zarazne bolesti u svrhu mjerenja napretka u suzbijanju tih bolesti u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(eb)

(eb)

pruža podršku nacionalnom praćenju odgovora na teške zarazne bolesti u svrhu mjerenja napretka u suzbijanju tih bolesti u Uniji;

pruža podršku nacionalnom praćenju odgovora na teške zarazne bolesti u svrhu mjerenja napretka u suzbijanju tih bolesti u Uniji;

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | olakšava razvoj i provedbu mjera koje se financiraju iz relevantnih programa i instrumenata Unije za financiranje, uključujući provedbu zajedničkih djelovanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

olakšava razvoj i provedbu mjera koje se financiraju iz relevantnih programa i instrumenata Unije za financiranje, uključujući provedbu zajedničkih djelovanja;

| (f) | olakšava razvoj i provedbu mjera koje se financiraju iz relevantnih programa i instrumenata Unije za financiranje, uključujući provedbu zajedničkih djelovanja
  u području zdravlja
  ; |
| --- | --- |

(f)

olakšava razvoj i provedbu mjera koje se financiraju iz relevantnih programa i instrumenata Unije za financiranje, uključujući provedbu zajedničkih djelovanja
  u području zdravlja
  ;

u području zdravlja

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | na zahtjev Komisije ili Odbora za zdravstvenu sigurnost ili na vlastitu inicijativu daje smjernice za
  liječenje i upravljanje
  slučajevima zaraznih bolesti i 
  za rješavanje drugih posebnih zdravstvenih pitanja važnih
  za javno zdravlje, u suradnji s relevantnim
  društvima
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

na zahtjev Komisije ili Odbora za zdravstvenu sigurnost ili na vlastitu inicijativu daje smjernice za
  liječenje i upravljanje
  slučajevima zaraznih bolesti i 
  za rješavanje drugih posebnih zdravstvenih pitanja važnih
  za javno zdravlje, u suradnji s relevantnim
  društvima
  ;

liječenje i upravljanje

za rješavanje drugih posebnih zdravstvenih pitanja važnih

društvima

| (g) | na zahtjev Komisije ili Odbora za zdravstvenu sigurnost
  osnovanog u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]
  ili na vlastitu inicijativu daje smjernice
  , preporuke i prijedloge
  za
  koordiniranu aktivnost nadzora, praćenja, dijagnoze, liječenja ili upravljanja
  slučajevima zaraznih bolesti i 
  drugim posebnim zdravstvenim pitanjima važnima
  za javno zdravlje,
  kao što su teške nezarazne bolesti, među ostalim
  u suradnji s relevantnim
  organizacijama s iskustvom i stručnim znanjem u liječenju i upravljanju predmetima vezanima za te bolesti i zdravstvena pitanja, izbjegavajući svako dupliciranje postojećih smjernica, osim u slučajevima kada je takve smjernice potrebno ažurirati ako dostupni postanu novi znanstveni podaci
  ; |
| --- | --- |

(g)

na zahtjev Komisije ili Odbora za zdravstvenu sigurnost
  osnovanog u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]
  ili na vlastitu inicijativu daje smjernice
  , preporuke i prijedloge
  za
  koordiniranu aktivnost nadzora, praćenja, dijagnoze, liječenja ili upravljanja
  slučajevima zaraznih bolesti i 
  drugim posebnim zdravstvenim pitanjima važnima
  za javno zdravlje,
  kao što su teške nezarazne bolesti, među ostalim
  u suradnji s relevantnim
  organizacijama s iskustvom i stručnim znanjem u liječenju i upravljanju predmetima vezanima za te bolesti i zdravstvena pitanja, izbjegavajući svako dupliciranje postojećih smjernica, osim u slučajevima kada je takve smjernice potrebno ažurirati ako dostupni postanu novi znanstveni podaci
  ;

osnovanog u skladu s člankom 4. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]

, preporuke i prijedloge

koordiniranu aktivnost nadzora, praćenja, dijagnoze, liječenja ili upravljanja

drugim posebnim zdravstvenim pitanjima važnima

kao što su teške nezarazne bolesti, među ostalim

organizacijama s iskustvom i stručnim znanjem u liječenju i upravljanju predmetima vezanima za te bolesti i zdravstvena pitanja, izbjegavajući svako dupliciranje postojećih smjernica, osim u slučajevima kada je takve smjernice potrebno ažurirati ako dostupni postanu novi znanstveni podaci

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | pruža podršku odgovoru na epidemije i izbijanja bolesti u državama članicama i trećim zemljama, vodeći računa o komplementarnosti s drugim instrumentima Unije za odgovor na hitne situacije, posebno s Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

pruža podršku odgovoru na epidemije i izbijanja bolesti u državama članicama i trećim zemljama, vodeći računa o komplementarnosti s drugim instrumentima Unije za odgovor na hitne situacije, posebno s Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu;

| (h) | pruža podršku odgovoru na epidemije i izbijanja bolesti u državama članicama i trećim zemljama, vodeći računa o komplementarnosti
  te u suradnji
  s drugim instrumentima Unije za odgovor na hitne situacije, posebno s Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu
  , kroz pružanje preporuka o stvaranju zaliha medicinskih protumjera u suradnji s Europskom agencijom za lijekove (EMA) i drugim relevantnim agencijama i tijelima Unije
  ; |
| --- | --- |

(h)

pruža podršku odgovoru na epidemije i izbijanja bolesti u državama članicama i trećim zemljama, vodeći računa o komplementarnosti
  te u suradnji
  s drugim instrumentima Unije za odgovor na hitne situacije, posebno s Mehanizmom Unije za civilnu zaštitu
  , kroz pružanje preporuka o stvaranju zaliha medicinskih protumjera u suradnji s Europskom agencijom za lijekove (EMA) i drugim relevantnim agencijama i tijelima Unije
  ;

te u suradnji

, kroz pružanje preporuka o stvaranju zaliha medicinskih protumjera u suradnji s Europskom agencijom za lijekove (EMA) i drugim relevantnim agencijama i tijelima Unije

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka ha (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ha) | u okviru postojeće infrastrukture prikuplja informacije o teškim nezaraznim bolestima, posebno onima na čiji razvoj i liječenje znatno utječu pandemije, poput raka, dijabetesa ili mentalnih bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ha)

(ha)

u okviru postojeće infrastrukture prikuplja informacije o teškim nezaraznim bolestima, posebno onima na čiji razvoj i liječenje znatno utječu pandemije, poput raka, dijabetesa ili mentalnih bolesti;

u okviru postojeće infrastrukture prikuplja informacije o teškim nezaraznim bolestima, posebno onima na čiji razvoj i liječenje znatno utječu pandemije, poput raka, dijabetesa ili mentalnih bolesti;

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka j

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (j) | na zahtjev Komisije ili Odbora za zdravstvenu sigurnost (HSC), priprema komunikacijske poruke utemeljene na dokazima u svrhu informiranja javnosti o zaraznim bolestima, prijetnjama zdravlju koje one predstavljaju te relevantnim mjerama njihova sprečavanja i kontrole. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(j)

na zahtjev Komisije ili Odbora za zdravstvenu sigurnost (HSC), priprema komunikacijske poruke utemeljene na dokazima u svrhu informiranja javnosti o zaraznim bolestima, prijetnjama zdravlju koje one predstavljaju te relevantnim mjerama njihova sprečavanja i kontrole.

| (j) | na zahtjev Komisije ili Odbora za zdravstvenu sigurnost (HSC)
  ili na vlastitu inicijativu
  priprema
  pravodobne, lako dostupne
  komunikacijske poruke utemeljene na dokazima u svrhu informiranja javnosti
  na svim službenim jezicima Unije
  o zaraznim bolestima, prijetnjama zdravlju koje one predstavljaju
  , njihovom mogućem utjecaju na pacijente koji boluju od teških nezaraznih bolesti
  te relevantnim mjerama njihova sprečavanja i kontrole; |
| --- | --- |

(j)

na zahtjev Komisije ili Odbora za zdravstvenu sigurnost (HSC)
  ili na vlastitu inicijativu
  priprema
  pravodobne, lako dostupne
  komunikacijske poruke utemeljene na dokazima u svrhu informiranja javnosti
  na svim službenim jezicima Unije
  o zaraznim bolestima, prijetnjama zdravlju koje one predstavljaju
  , njihovom mogućem utjecaju na pacijente koji boluju od teških nezaraznih bolesti
  te relevantnim mjerama njihova sprečavanja i kontrole;

ili na vlastitu inicijativu

pravodobne, lako dostupne

na svim službenim jezicima Unije

, njihovom mogućem utjecaju na pacijente koji boluju od teških nezaraznih bolesti

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 2. – točka ja (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ja) | uspostavlja javno dostupnu bazu podataka i zajedno s priznatim nacionalnim nadležnim tijelima i njihovim stručnjacima za javno zdravstvo koji djeluju u okviru misije Centra stalno je ažurira s relevantnim podacima koje dostavljaju države članice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ja)

(ja)

uspostavlja javno dostupnu bazu podataka i zajedno s priznatim nacionalnim nadležnim tijelima i njihovim stručnjacima za javno zdravstvo koji djeluju u okviru misije Centra stalno je ažurira s relevantnim podacima koje dostavljaju države članice;

uspostavlja javno dostupnu bazu podataka i zajedno s priznatim nacionalnim nadležnim tijelima i njihovim stručnjacima za javno zdravstvo koji djeluju u okviru misije Centra stalno je ažurira s relevantnim podacima koje dostavljaju države članice;

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Članak 1. – stavak 1. – točka 2.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Centar, Komisija, relevantna tijela Unije ili agencije EU-a te države članice surađuju u cilju učinkovitog usklađivanja svojih aktivnosti. | 3.   Centar, Komisija, relevantna tijela Unije ili agencije EU-a te države članice surađuju
  potpuno transparentno
  u cilju učinkovitog usklađivanja svojih aktivnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Centar, Komisija, relevantna tijela Unije ili agencije EU-a te države članice surađuju u cilju učinkovitog usklađivanja svojih aktivnosti.

3.   Centar, Komisija, relevantna tijela Unije ili agencije EU-a te države članice surađuju
  potpuno transparentno
  u cilju učinkovitog usklađivanja svojih aktivnosti.

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 4. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Države članice: | Države članice
  osiguravaju koordinaciju i suradnju s Centrom u pogledu svih misija i zadaća navedenih u članku 3. i to tako da
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Države članice:

Države članice
  osiguravaju koordinaciju i suradnju s Centrom u pogledu svih misija i zadaća navedenih u članku 3. i to tako da
  :

osiguravaju koordinaciju i suradnju s Centrom u pogledu svih misija i zadaća navedenih u članku 3. i to tako da

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 4. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | pravodobno i
  u skladu s dogovorenim definicijama slučajeva, pokazateljima, standardima, protokolima i postupcima dostavljaju Centru podatke o nadzoru zaraznih bolesti i drugim posebnim zdravstvenim pitanjima u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] te dostupne znanstvene i tehničke podatke i informacije koji su relevantni za zadaću Centra, među ostalim o pripravnosti i kapacitetima zdravstvenih sustava za otkrivanje, sprečavanje, odgovor i oporavak od izbijanja zaraznih bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

pravodobno i
  u skladu s dogovorenim definicijama slučajeva, pokazateljima, standardima, protokolima i postupcima dostavljaju Centru podatke o nadzoru zaraznih bolesti i drugim posebnim zdravstvenim pitanjima u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] te dostupne znanstvene i tehničke podatke i informacije koji su relevantni za zadaću Centra, među ostalim o pripravnosti i kapacitetima zdravstvenih sustava za otkrivanje, sprečavanje, odgovor i oporavak od izbijanja zaraznih bolesti;

pravodobno i

| (a) | u skladu s dogovorenim
  vremenskim okvirima,
  definicijama slučajeva, pokazateljima, standardima, protokolima i postupcima
  redovito
  dostavljaju Centru podatke o nadzoru zaraznih bolesti i drugim posebnim zdravstvenim pitanjima u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] te dostupne znanstvene i tehničke podatke i informacije koji su relevantni za zadaću Centra, među ostalim o pripravnosti i kapacitetima zdravstvenih sustava za otkrivanje, sprečavanje, odgovor i oporavak od izbijanja zaraznih bolesti; |
| --- | --- |

(a)

u skladu s dogovorenim
  vremenskim okvirima,
  definicijama slučajeva, pokazateljima, standardima, protokolima i postupcima
  redovito
  dostavljaju Centru podatke o nadzoru zaraznih bolesti i drugim posebnim zdravstvenim pitanjima u skladu s člankom 13. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] te dostupne znanstvene i tehničke podatke i informacije koji su relevantni za zadaću Centra, među ostalim o pripravnosti i kapacitetima zdravstvenih sustava za otkrivanje, sprečavanje, odgovor i oporavak od izbijanja zaraznih bolesti;

vremenskim okvirima,

redovito

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 4. – stavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | koriste pokazatelje iz članka 3. stavka 2. kako bi procijenili svoju domaću zdravstvenu situaciju i o njima obavještavaju Centar kako bi se omogućilo uspoređivanje podataka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

koriste pokazatelje iz članka 3. stavka 2. kako bi procijenili svoju domaću zdravstvenu situaciju i o njima obavještavaju Centar kako bi se omogućilo uspoređivanje podataka;

koriste pokazatelje iz članka 3. stavka 2. kako bi procijenili svoju domaću zdravstvenu situaciju i o njima obavještavaju Centar kako bi se omogućilo uspoređivanje podataka;

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 4. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | odmah obavješćuju Centar o svim otkrivenim ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju putem sustava ranog upozoravanja i odgovora (EWRS) te ga bez odgode izvješćuju o poduzetim mjerama odgovora i dostavljaju mu sve relevantne informacije koje bi mogle biti korisne za koordinaciju odgovora u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]];
  i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

odmah obavješćuju Centar o svim otkrivenim ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju putem sustava ranog upozoravanja i odgovora (EWRS) te ga bez odgode izvješćuju o poduzetim mjerama odgovora i dostavljaju mu sve relevantne informacije koje bi mogle biti korisne za koordinaciju odgovora u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]];
  i

i

| (b) | odmah obavješćuju Centar o svim otkrivenim ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju putem sustava ranog upozoravanja i odgovora (EWRS) te ga bez odgode izvješćuju o poduzetim mjerama odgovora i dostavljaju mu sve relevantne informacije koje bi mogle biti korisne za koordinaciju odgovora u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]; |
| --- | --- |

(b)

odmah obavješćuju Centar o svim otkrivenim ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju putem sustava ranog upozoravanja i odgovora (EWRS) te ga bez odgode izvješćuju o poduzetim mjerama odgovora i dostavljaju mu sve relevantne informacije koje bi mogle biti korisne za koordinaciju odgovora u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]];

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 4. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | u okviru zadaća Centra, utvrđuju priznata nadležna tijela
  i
  stručnjake u području javnog zdravlja koje bi se moglo staviti na raspolaganje za pomoć u odgovorima Unije na prijetnje zdravlju, primjerice tako da provode misije u državama članicama radi pružanja stručnih savjeta i terenske izvide u slučaju grupiranja ili izbijanja bolesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

u okviru zadaća Centra, utvrđuju priznata nadležna tijela
  i
  stručnjake u području javnog zdravlja koje bi se moglo staviti na raspolaganje za pomoć u odgovorima Unije na prijetnje zdravlju, primjerice tako da provode misije u državama članicama radi pružanja stručnih savjeta i terenske izvide u slučaju grupiranja ili izbijanja bolesti.

i

| (c) | u okviru zadaća Centra, utvrđuju priznata nadležna tijela, stručnjake u području javnog zdravlja
  i organizacije
  koje bi se moglo staviti na raspolaganje za pomoć u odgovorima Unije na prijetnje zdravlju, primjerice tako da provode misije u državama članicama
  , prekograničnim regijama ili trećim zemljama
  radi pružanja stručnih savjeta i terenske izvide u slučaju grupiranja ili izbijanja bolesti. |
| --- | --- |

(c)

u okviru zadaća Centra, utvrđuju priznata nadležna tijela, stručnjake u području javnog zdravlja
  i organizacije
  koje bi se moglo staviti na raspolaganje za pomoć u odgovorima Unije na prijetnje zdravlju, primjerice tako da provode misije u državama članicama
  , prekograničnim regijama ili trećim zemljama
  radi pružanja stručnih savjeta i terenske izvide u slučaju grupiranja ili izbijanja bolesti.

i organizacije

, prekograničnim regijama ili trećim zemljama

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 4. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | razvijaju nacionalne planove pripravnosti i odgovora u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju], pravovremeno ih ažuriraju uzimajući u obzir preporuke Centra te izvješćuju o planiranju i provedbi svoje pripravnosti i odgovora na nacionalnoj razini u skladu s člankom 7. te uredbe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

razvijaju nacionalne planove pripravnosti i odgovora u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju], pravovremeno ih ažuriraju uzimajući u obzir preporuke Centra te izvješćuju o planiranju i provedbi svoje pripravnosti i odgovora na nacionalnoj razini u skladu s člankom 7. te uredbe;

razvijaju nacionalne planove pripravnosti i odgovora u skladu s člankom 6. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju], pravovremeno ih ažuriraju uzimajući u obzir preporuke Centra te izvješćuju o planiranju i provedbi svoje pripravnosti i odgovora na nacionalnoj razini u skladu s člankom 7. te uredbe;

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 4. – stavak 1. – točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | olakšavaju digitalizaciju prikupljanja podataka i postupka razmjene podataka između nacionalnih i Unijinog sustava nadzora te istodobno osiguravaju financijska sredstva za pravovremenu dostavu potrebnih informacija; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

olakšavaju digitalizaciju prikupljanja podataka i postupka razmjene podataka između nacionalnih i Unijinog sustava nadzora te istodobno osiguravaju financijska sredstva za pravovremenu dostavu potrebnih informacija; i

olakšavaju digitalizaciju prikupljanja podataka i postupka razmjene podataka između nacionalnih i Unijinog sustava nadzora te istodobno osiguravaju financijska sredstva za pravovremenu dostavu potrebnih informacija; i

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Članak 1. – stavak 1. – točka 3.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 4. – stavak 1. – točka cc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cc) | odmah obavješćuju Centar o svakom kašnjenju u izvješćivanju podataka uz objašnjenje i planirani datum slanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cc)

(cc)

odmah obavješćuju Centar o svakom kašnjenju u izvješćivanju podataka uz objašnjenje i planirani datum slanja.

odmah obavješćuju Centar o svakom kašnjenju u izvješćivanju podataka uz objašnjenje i planirani datum slanja.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Centar pruža podršku aktivnostima umrežavanja nadležnih tijela koje su priznale države članice koordinacijom i pružanjem tehničkog i znanstvenog stručnog znanja Komisiji i državama članicama te upravljanjem namjenskim mrežama. | 1.   Centar pruža
  i stalno razvija
  podršku aktivnostima umrežavanja nadležnih tijela koje su priznale države članice koordinacijom i pružanjem tehničkog i znanstvenog stručnog znanja Komisiji i državama članicama te upravljanjem namjenskim mrežama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Centar pruža podršku aktivnostima umrežavanja nadležnih tijela koje su priznale države članice koordinacijom i pružanjem tehničkog i znanstvenog stručnog znanja Komisiji i državama članicama te upravljanjem namjenskim mrežama.

1.   Centar pruža
  i stalno razvija
  podršku aktivnostima umrežavanja nadležnih tijela koje su priznale države članice koordinacijom i pružanjem tehničkog i znanstvenog stručnog znanja Komisiji i državama članicama te upravljanjem namjenskim mrežama.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Centar osigurava integrirano funkcioniranje mreže za epidemiološki nadzor zaraznih bolesti i povezana posebna zdravstvena pitanja iz članka 2. stavka 1. točke (a)
  podtočaka i. i
  ii. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. | Centar osigurava integrirano funkcioniranje mreže za epidemiološki nadzor zaraznih bolesti i povezana posebna zdravstvena pitanja
  , primjerice za neočekivani porast teških nezaraznih bolesti ili kroničnih bolesti i za ekološke rizike koji utječu na zdravlje, uključujući one
  iz članka 2. stavka 1. točke (a)
  podtočke
  ii. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Centar osigurava integrirano funkcioniranje mreže za epidemiološki nadzor zaraznih bolesti i povezana posebna zdravstvena pitanja iz članka 2. stavka 1. točke (a)
  podtočaka i. i
  ii. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]].

podtočaka i. i

Centar osigurava integrirano funkcioniranje mreže za epidemiološki nadzor zaraznih bolesti i povezana posebna zdravstvena pitanja
  , primjerice za neočekivani porast teških nezaraznih bolesti ili kroničnih bolesti i za ekološke rizike koji utječu na zdravlje, uključujući one
  iz članka 2. stavka 1. točke (a)
  podtočke
  ii. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]].

, primjerice za neočekivani porast teških nezaraznih bolesti ili kroničnih bolesti i za ekološke rizike koji utječu na zdravlje, uključujući one

podtočke

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | osigurati daljnji razvoj digitalnih platformi i aplikacija kojima se podupire epidemiološki nadzor na razini Unije,
  pružati podršku
  državama članicama u obliku tehničkih i znanstvenih savjeta za uspostavu integriranih sustava nadzora koji prema potrebi omogućuju nadzor u stvarnom vremenu, koristeći se
  postojećim svemirskim infrastrukturama
  i uslugama EU-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

osigurati daljnji razvoj digitalnih platformi i aplikacija kojima se podupire epidemiološki nadzor na razini Unije,
  pružati podršku
  državama članicama u obliku tehničkih i znanstvenih savjeta za uspostavu integriranih sustava nadzora koji prema potrebi omogućuju nadzor u stvarnom vremenu, koristeći se
  postojećim svemirskim infrastrukturama
  i uslugama EU-a;

pružati podršku

postojećim svemirskim infrastrukturama

| (a) | osigurati
  stalni razvoj digitalnih platformi i aplikacija, uključujući platformu za nadzor uspostavljenu na temelju članka 14. Uredbe (EU)... /... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju], kojima se
  podupire epidemiološki nadzor na razini Unije,
  pruža podrška
  državama članicama u obliku tehničkih i znanstvenih savjeta za uspostavu integriranih sustava nadzora koji prema potrebi omogućuju nadzor u stvarnom vremenu,
  omogućuje nužnost i proporcionalnost prikupljanja i upotrebe podataka nakon procjene učinka na zaštitu podataka,
  koristeći se
  postojećom digitalnom svemirskom infrastrukturom
  i uslugama EU-a
  s ciljem jednostavnije razmjene podataka i manjeg administrativnog opterećenja na razini Unije i država članica; te digitalne platforme i aplikacije izvode se uz tehničku i integriranu zaštitu podataka u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*1)

  , uzimajući u obzir najnovije tehnologije; |
| --- | --- |

(a)

osigurati
  stalni razvoj digitalnih platformi i aplikacija, uključujući platformu za nadzor uspostavljenu na temelju članka 14. Uredbe (EU)... /... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju], kojima se
  podupire epidemiološki nadzor na razini Unije,
  pruža podrška
  državama članicama u obliku tehničkih i znanstvenih savjeta za uspostavu integriranih sustava nadzora koji prema potrebi omogućuju nadzor u stvarnom vremenu,
  omogućuje nužnost i proporcionalnost prikupljanja i upotrebe podataka nakon procjene učinka na zaštitu podataka,
  koristeći se
  postojećom digitalnom svemirskom infrastrukturom
  i uslugama EU-a
  s ciljem jednostavnije razmjene podataka i manjeg administrativnog opterećenja na razini Unije i država članica; te digitalne platforme i aplikacije izvode se uz tehničku i integriranu zaštitu podataka u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*1)

  , uzimajući u obzir najnovije tehnologije;

stalni razvoj digitalnih platformi i aplikacija, uključujući platformu za nadzor uspostavljenu na temelju članka 14. Uredbe (EU)... /... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju], kojima se

pruža podrška

omogućuje nužnost i proporcionalnost prikupljanja i upotrebe podataka nakon procjene učinka na zaštitu podataka,

postojećom digitalnom svemirskom infrastrukturom

s ciljem jednostavnije razmjene podataka i manjeg administrativnog opterećenja na razini Unije i država članica; te digitalne platforme i aplikacije izvode se uz tehničku i integriranu zaštitu podataka u skladu s člankom 27. Uredbe (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća

*1

, uzimajući u obzir najnovije tehnologije;

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | jamčiti osiguranje kvalitete praćenjem i evaluacijom aktivnosti epidemiološkog nadzora namjenskih nadzornih mreža (uključujući utvrđivanje standarda nadzora i praćenje cjelovitosti podataka) kako bi se osigurao njihov optimalan rad; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

jamčiti osiguranje kvalitete praćenjem i evaluacijom aktivnosti epidemiološkog nadzora namjenskih nadzornih mreža (uključujući utvrđivanje standarda nadzora i praćenje cjelovitosti podataka) kako bi se osigurao njihov optimalan rad;

| (b) | jamčiti osiguranje kvalitete praćenjem i evaluacijom aktivnosti epidemiološkog nadzora namjenskih nadzornih mreža (uključujući utvrđivanje standarda nadzora i praćenje cjelovitosti podataka
  te pokazatelje procjene
  ) kako bi se osigurao njihov optimalan rad; |
| --- | --- |

(b)

jamčiti osiguranje kvalitete praćenjem i evaluacijom aktivnosti epidemiološkog nadzora namjenskih nadzornih mreža (uključujući utvrđivanje standarda nadzora i praćenje cjelovitosti podataka
  te pokazatelje procjene
  ) kako bi se osigurao njihov optimalan rad;

te pokazatelje procjene

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | održavati baze podataka za takav epidemiološki nadzor, koordinirati ih s poslužiteljima drugih relevantnih baza podataka i raditi na usklađivanju pristupa prikupljanju i modeliranju podataka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

održavati baze podataka za takav epidemiološki nadzor, koordinirati ih s poslužiteljima drugih relevantnih baza podataka i raditi na usklađivanju pristupa prikupljanju i modeliranju podataka;

| (c) | održavati baze podataka za takav epidemiološki nadzor, koordinirati ih s poslužiteljima drugih relevantnih baza podataka i raditi na usklađivanju pristupa prikupljanju i modeliranju podataka
  kako bi se dobili usporedivi podaci diljem Unije koji služe kao osnova za donošenje odluka
  ;
  pri obavljanju te uloge Centar na najmanju moguću mjeru svodi rizik u pogledu prijenosa netočnih, nepotpunih ili dvosmislenih podataka iz jedne baze podataka u drugu te utvrđuje pouzdane postupke za ocjenu kvalitete podataka; |
| --- | --- |

(c)

održavati baze podataka za takav epidemiološki nadzor, koordinirati ih s poslužiteljima drugih relevantnih baza podataka i raditi na usklađivanju pristupa prikupljanju i modeliranju podataka
  kako bi se dobili usporedivi podaci diljem Unije koji služe kao osnova za donošenje odluka
  ;
  pri obavljanju te uloge Centar na najmanju moguću mjeru svodi rizik u pogledu prijenosa netočnih, nepotpunih ili dvosmislenih podataka iz jedne baze podataka u drugu te utvrđuje pouzdane postupke za ocjenu kvalitete podataka;

kako bi se dobili usporedivi podaci diljem Unije koji služe kao osnova za donošenje odluka

pri obavljanju te uloge Centar na najmanju moguću mjeru svodi rizik u pogledu prijenosa netočnih, nepotpunih ili dvosmislenih podataka iz jedne baze podataka u drugu te utvrđuje pouzdane postupke za ocjenu kvalitete podataka;

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 2. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | prikupljati i analizirati informacije koje su dostavile države članice o utjecaju pandemija na uzroke i liječenje relevantnih teških nezaraznih bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

prikupljati i analizirati informacije koje su dostavile države članice o utjecaju pandemija na uzroke i liječenje relevantnih teških nezaraznih bolesti;

prikupljati i analizirati informacije koje su dostavile države članice o utjecaju pandemija na uzroke i liječenje relevantnih teških nezaraznih bolesti;

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | izvješćivati Komisiju i države članice o rezultatima analize podataka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

izvješćivati Komisiju i države članice o rezultatima analize podataka;

| (d) | izvješćivati Komisiju i države članice o rezultatima analize podataka
  te predlagati obavijesti u svrhu informiranja javnosti
  ; |
| --- | --- |

(d)

izvješćivati Komisiju i države članice o rezultatima analize podataka
  te predlagati obavijesti u svrhu informiranja javnosti
  ;

te predlagati obavijesti u svrhu informiranja javnosti

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 2. – podstavak 2. – točka g

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (g) | osigurati interoperabilnost digitalnih platformi za nadzor s digitalnim infrastrukturama kojima se omogućuje upotreba zdravstvenih podataka u zdravstvu, istraživanju, donošenju politika i u regulatorne svrhe kako bi se te platforme i infrastrukture integrirale u europski prostor za zdravstvene podatke kako je uređen zakonodavstvom Unije i iskoristili drugi relevantni podaci, primjerice čimbenici povezani s okolišem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(g)

osigurati interoperabilnost digitalnih platformi za nadzor s digitalnim infrastrukturama kojima se omogućuje upotreba zdravstvenih podataka u zdravstvu, istraživanju, donošenju politika i u regulatorne svrhe kako bi se te platforme i infrastrukture integrirale u europski prostor za zdravstvene podatke kako je uređen zakonodavstvom Unije i iskoristili drugi relevantni podaci, primjerice čimbenici povezani s okolišem.

| (g) | osigurati interoperabilnost digitalnih platformi za nadzor s digitalnim infrastrukturama kojima se omogućuje upotreba zdravstvenih podataka u zdravstvu, istraživanju, donošenju politika i u regulatorne svrhe
  , u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkama (h) i (i) Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*2)

  , nakon što je obavljena procjena učinka na zaštitu podataka i ublaženi svi rizici za prava i slobode ispitanika,
  kako bi se te platforme i infrastrukture integrirale u europski prostor za zdravstvene podatke kako je uređen zakonodavstvom Unije i iskoristili drugi relevantni podaci, primjerice čimbenici povezani s okolišem
  ili pojave s mogućim ozbiljnim utjecajem na zdravlje na razini Unije ili međuregionalnoj razini
  . |
| --- | --- |

(g)

osigurati interoperabilnost digitalnih platformi za nadzor s digitalnim infrastrukturama kojima se omogućuje upotreba zdravstvenih podataka u zdravstvu, istraživanju, donošenju politika i u regulatorne svrhe
  , u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkama (h) i (i) Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

   (*2)

  , nakon što je obavljena procjena učinka na zaštitu podataka i ublaženi svi rizici za prava i slobode ispitanika,
  kako bi se te platforme i infrastrukture integrirale u europski prostor za zdravstvene podatke kako je uređen zakonodavstvom Unije i iskoristili drugi relevantni podaci, primjerice čimbenici povezani s okolišem
  ili pojave s mogućim ozbiljnim utjecajem na zdravlje na razini Unije ili međuregionalnoj razini
  .

, u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkama (h) i (i) Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća

*2

, nakon što je obavljena procjena učinka na zaštitu podataka i ublaženi svi rizici za prava i slobode ispitanika,

ili pojave s mogućim ozbiljnim utjecajem na zdravlje na razini Unije ili međuregionalnoj razini

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Centar u okviru svojeg mandata podupire rad Odbora za zdravstvenu sigurnost, Vijeća i drugih struktura Unije za koordinaciju odgovora na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju. | 3.   Centar u okviru svojeg mandata podupire rad Odbora za zdravstvenu sigurnost, Vijeća i
  , po potrebi,
  drugih struktura Unije za koordinaciju odgovora na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Centar u okviru svojeg mandata podupire rad Odbora za zdravstvenu sigurnost, Vijeća i drugih struktura Unije za koordinaciju odgovora na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju.

3.   Centar u okviru svojeg mandata podupire rad Odbora za zdravstvenu sigurnost, Vijeća i
  , po potrebi,
  drugih struktura Unije za koordinaciju odgovora na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 4. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | prati i izvješćuje o 
  kretanjima
  zaraznih bolesti tijekom vremena te među državama članicama i u trećim zemljama, na temelju dogovorenih pokazatelja, radi procjene trenutačne situacije i olakšavanja odgovarajućih aktivnosti utemeljenih na dokazima, među ostalim utvrđivanjem specifikacija za usklađeno prikupljanje podataka iz država članica; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

prati i izvješćuje o 
  kretanjima
  zaraznih bolesti tijekom vremena te među državama članicama i u trećim zemljama, na temelju dogovorenih pokazatelja, radi procjene trenutačne situacije i olakšavanja odgovarajućih aktivnosti utemeljenih na dokazima, među ostalim utvrđivanjem specifikacija za usklađeno prikupljanje podataka iz država članica;

kretanjima

| (a) | prati i izvješćuje o 
  trendovima u pogledu
  zaraznih bolesti
  i njihovoj povezanosti s teškim nezaraznim i kroničnim bolestima i posljedicama za pacijente s takvim bolestima
  tijekom vremena te među državama članicama i u trećim zemljama, na temelju dogovorenih pokazatelja, radi procjene trenutačne situacije i olakšavanja odgovarajućih aktivnosti utemeljenih na dokazima, među ostalim utvrđivanjem specifikacija za usklađeno prikupljanje podataka iz država članica; |
| --- | --- |

(a)

prati i izvješćuje o 
  trendovima u pogledu
  zaraznih bolesti
  i njihovoj povezanosti s teškim nezaraznim i kroničnim bolestima i posljedicama za pacijente s takvim bolestima
  tijekom vremena te među državama članicama i u trećim zemljama, na temelju dogovorenih pokazatelja, radi procjene trenutačne situacije i olakšavanja odgovarajućih aktivnosti utemeljenih na dokazima, među ostalim utvrđivanjem specifikacija za usklađeno prikupljanje podataka iz država članica;

trendovima u pogledu

i njihovoj povezanosti s teškim nezaraznim i kroničnim bolestima i posljedicama za pacijente s takvim bolestima

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 4. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | prati i procjenjuje kapacitet zdravstvenih sustava za dijagnosticiranje, sprečavanje i liječenje određenih zaraznih bolesti, kao i sigurnost pacijenata; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

prati i procjenjuje kapacitet zdravstvenih sustava za dijagnosticiranje, sprečavanje i liječenje određenih zaraznih bolesti, kao i sigurnost pacijenata;

| (d) | prati i procjenjuje kapacitet zdravstvenih sustava za dijagnosticiranje, sprečavanje i liječenje određenih zaraznih bolesti, kao i sigurnost pacijenata
  te otpornost nacionalnih zdravstvenih sustava u slučaju velikih izbijanja bolesti na temelju zajedničkih pokazatelja i definicija
  ; |
| --- | --- |

(d)

prati i procjenjuje kapacitet zdravstvenih sustava za dijagnosticiranje, sprečavanje i liječenje određenih zaraznih bolesti, kao i sigurnost pacijenata
  te otpornost nacionalnih zdravstvenih sustava u slučaju velikih izbijanja bolesti na temelju zajedničkih pokazatelja i definicija
  ;

te otpornost nacionalnih zdravstvenih sustava u slučaju velikih izbijanja bolesti na temelju zajedničkih pokazatelja i definicija

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 4. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | pridonosi procjeni opterećenja populacije zaraznim bolestima s pomoću podataka kao što su prevalencija bolesti, komplikacije, hospitalizacija i smrtnost te osigurava raščlanjivanje tih podataka prema dobi, spolu i 
  invaliditetu
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

pridonosi procjeni opterećenja populacije zaraznim bolestima s pomoću podataka kao što su prevalencija bolesti, komplikacije, hospitalizacija i smrtnost te osigurava raščlanjivanje tih podataka prema dobi, spolu i 
  invaliditetu
  ;

invaliditetu

| (f) | pridonosi procjeni opterećenja populacije zaraznim bolestima s pomoću podataka kao što su prevalencija bolesti, komplikacije, hospitalizacija i smrtnost te osigurava raščlanjivanje tih podataka prema dobi, spolu
  , invaliditetu
  i 
  komorbiditetima pacijenta
  ; |
| --- | --- |

(f)

pridonosi procjeni opterećenja populacije zaraznim bolestima s pomoću podataka kao što su prevalencija bolesti, komplikacije, hospitalizacija i smrtnost te osigurava raščlanjivanje tih podataka prema dobi, spolu
  , invaliditetu
  i 
  komorbiditetima pacijenta
  ;

, invaliditetu

komorbiditetima pacijenta

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 4. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | utvrđuje čimbenike rizika za prijenos bolesti i najrizičnije skupine, uz korelaciju učestalosti bolesti s društvenim čimbenicima i čimbenicima povezanima s okolišem, kao i s istraživačkim potrebama i prioritetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

utvrđuje čimbenike rizika za prijenos bolesti i najrizičnije skupine, uz korelaciju učestalosti bolesti s društvenim čimbenicima i čimbenicima povezanima s okolišem, kao i s istraživačkim potrebama i prioritetima.

| (h) | utvrđuje čimbenike rizika za prijenos bolesti i najrizičnije skupine, uz korelaciju učestalosti bolesti s društvenim čimbenicima i čimbenicima povezanima s okolišem
  i klimom
  , kao i s istraživačkim potrebama i prioritetima. |
| --- | --- |

(h)

utvrđuje čimbenike rizika za prijenos bolesti i najrizičnije skupine, uz korelaciju učestalosti bolesti s društvenim čimbenicima i čimbenicima povezanima s okolišem
  i klimom
  , kao i s istraživačkim potrebama i prioritetima.

i klimom

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 5. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svaka država članica imenuje koordinacijsko nadležno tijelo i određuje nacionalnu središnju točku i operativne kontaktne točke relevantne za poslove javnog zdravstva, uključujući epidemiološki nadzor, te za različite skupine bolesti i pojedinačne bolesti. | Svaka država članica imenuje koordinacijsko nadležno tijelo i određuje nacionalnu središnju točku i operativne kontaktne točke relevantne za poslove javnog zdravstva, uključujući epidemiološki nadzor, te za različite skupine bolesti i pojedinačne bolesti.
  Nacionalne kontaktne točke u najvećoj su mogućoj mjeri iste kao nacionalne kontaktne točke u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima kako bi se nepotrebno dvostruko korištenje resursa i ulaganje napora svelo na najmanju moguću mjeru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Svaka država članica imenuje koordinacijsko nadležno tijelo i određuje nacionalnu središnju točku i operativne kontaktne točke relevantne za poslove javnog zdravstva, uključujući epidemiološki nadzor, te za različite skupine bolesti i pojedinačne bolesti.

Svaka država članica imenuje koordinacijsko nadležno tijelo i određuje nacionalnu središnju točku i operativne kontaktne točke relevantne za poslove javnog zdravstva, uključujući epidemiološki nadzor, te za različite skupine bolesti i pojedinačne bolesti.
  Nacionalne kontaktne točke u najvećoj su mogućoj mjeri iste kao nacionalne kontaktne točke u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima kako bi se nepotrebno dvostruko korištenje resursa i ulaganje napora svelo na najmanju moguću mjeru.

Nacionalne kontaktne točke u najvećoj su mogućoj mjeri iste kao nacionalne kontaktne točke u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima kako bi se nepotrebno dvostruko korištenje resursa i ulaganje napora svelo na najmanju moguću mjeru.

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 5. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nacionalne središnje točke i operativne kontaktne točke imenovane za kontakte s Centrom u vezi s određenim bolestima tvore mreže za određene bolesti ili skupine bolesti čiji poslovi uključuju prijenos nacionalnih nadzornih podataka Centru. | Nacionalne središnje točke i operativne kontaktne točke imenovane za kontakte s Centrom u vezi s određenim bolestima tvore mreže za određene bolesti ili skupine bolesti čiji poslovi uključuju prijenos nacionalnih nadzornih podataka
  te prijedloga za sprečavanje i kontrolu zaraznih bolesti
  Centru. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nacionalne središnje točke i operativne kontaktne točke imenovane za kontakte s Centrom u vezi s određenim bolestima tvore mreže za određene bolesti ili skupine bolesti čiji poslovi uključuju prijenos nacionalnih nadzornih podataka Centru.

Nacionalne središnje točke i operativne kontaktne točke imenovane za kontakte s Centrom u vezi s određenim bolestima tvore mreže za određene bolesti ili skupine bolesti čiji poslovi uključuju prijenos nacionalnih nadzornih podataka
  te prijedloga za sprečavanje i kontrolu zaraznih bolesti
  Centru.

te prijedloga za sprečavanje i kontrolu zaraznih bolesti

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Centar osigurava rad mreže referentnih laboratorija EU-a iz članka 15. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] za dijagnosticiranje, otkrivanje, identifikaciju i karakterizaciju uzročnika infekcija koji mogu predstavljati prijetnju javnom zdravlju. | 6.   Centar osigurava
  i koordinira
  rad mreže referentnih laboratorija EU-a iz članka 15. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] za dijagnosticiranje, otkrivanje, identifikaciju
  , genetsko sekvenciranje
  i karakterizaciju uzročnika infekcija koji mogu predstavljati prijetnju javnom zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Centar osigurava rad mreže referentnih laboratorija EU-a iz članka 15. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] za dijagnosticiranje, otkrivanje, identifikaciju i karakterizaciju uzročnika infekcija koji mogu predstavljati prijetnju javnom zdravlju.

6.   Centar osigurava
  i koordinira
  rad mreže referentnih laboratorija EU-a iz članka 15. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] za dijagnosticiranje, otkrivanje, identifikaciju
  , genetsko sekvenciranje
  i karakterizaciju uzročnika infekcija koji mogu predstavljati prijetnju javnom zdravlju.

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Centar pruža tehničku i znanstvenu pomoć državama članicama kako bi se razvili njihovi kapaciteti za otkrivanje i sekvenciranje, posebno državama članicama koje nemaju dostatne kapacitete. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.a
     
  Centar pruža tehničku i znanstvenu pomoć državama članicama kako bi se razvili njihovi kapaciteti za otkrivanje i sekvenciranje, posebno državama članicama koje nemaju dostatne kapacitete.

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 8. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Centar osigurava rad mreže službi država članica za transfuziju, presađivanje organa i medicinski potpomognutu oplodnju kako bi se omogućio stalan i brz pristup seroepidemiološkim podacima na temelju seroepidemioloških istraživanja provedenih u populaciji, uključujući procjenu izloženosti i imuniteta populacije darivatelja. | Centar osigurava
  i koordinira
  rad mreže službi država članica za
  mikrobiološku sigurnost tvari ljudskog podrijetla koje obuhvaćaju
  transfuziju, presađivanje organa i medicinski potpomognutu oplodnju
  utvrđenu u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]
  kako bi se omogućio stalan i brz pristup seroepidemiološkim podacima na temelju seroepidemioloških istraživanja provedenih u populaciji, uključujući procjenu izloženosti i imuniteta populacije darivatelja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Centar osigurava rad mreže službi država članica za transfuziju, presađivanje organa i medicinski potpomognutu oplodnju kako bi se omogućio stalan i brz pristup seroepidemiološkim podacima na temelju seroepidemioloških istraživanja provedenih u populaciji, uključujući procjenu izloženosti i imuniteta populacije darivatelja.

Centar osigurava
  i koordinira
  rad mreže službi država članica za
  mikrobiološku sigurnost tvari ljudskog podrijetla koje obuhvaćaju
  transfuziju, presađivanje organa i medicinski potpomognutu oplodnju
  utvrđenu u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]
  kako bi se omogućio stalan i brz pristup seroepidemiološkim podacima na temelju seroepidemioloških istraživanja provedenih u populaciji, uključujući procjenu izloženosti i imuniteta populacije darivatelja.

i koordinira

mikrobiološku sigurnost tvari ljudskog podrijetla koje obuhvaćaju

utvrđenu u skladu s člankom 16. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Članak 1. – stavak 1. – točka 4.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5. – stavak 8. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Mreža iz prvog podstavka pruža podršku Centru praćenjem izbijanja bolesti relevantnih za
  tvari ljudskog podrijetla i dostupnost tih tvari
  pacijentima te izradom smjernica za sigurnost i kvalitetu krvi, tkiva i stanica. | Mreža iz prvog podstavka pruža podršku Centru praćenjem izbijanja
  zaraznih
  bolesti relevantnih za
  sigurnost i dostatnost opskrbe tvarima ljudskog podrijetla
  pacijentima te izradom smjernica za sigurnost i kvalitetu krvi, tkiva i stanica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Mreža iz prvog podstavka pruža podršku Centru praćenjem izbijanja bolesti relevantnih za
  tvari ljudskog podrijetla i dostupnost tih tvari
  pacijentima te izradom smjernica za sigurnost i kvalitetu krvi, tkiva i stanica.

tvari ljudskog podrijetla i dostupnost tih tvari

Mreža iz prvog podstavka pruža podršku Centru praćenjem izbijanja
  zaraznih
  bolesti relevantnih za
  sigurnost i dostatnost opskrbe tvarima ljudskog podrijetla
  pacijentima te izradom smjernica za sigurnost i kvalitetu krvi, tkiva i stanica.

zaraznih

sigurnost i dostatnost opskrbe tvarima ljudskog podrijetla

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5.a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Centar podupire države članice u jačanju njihovih
  sustava
  sprečavanja i kontrole zaraznih bolesti. | 1.   Centar podupire države članice u jačanju njihovih
  kapaciteta
  sprečavanja i kontrole zaraznih bolesti
  te poboljšanju i olakšavanju postupka prikupljanja podataka uz interoperabilnu razmjenu podataka u stvarnom vremenu
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Centar podupire države članice u jačanju njihovih
  sustava
  sprečavanja i kontrole zaraznih bolesti.

1.   Centar podupire države članice u jačanju njihovih
  kapaciteta
  sprečavanja i kontrole zaraznih bolesti
  te poboljšanju i olakšavanju postupka prikupljanja podataka uz interoperabilnu razmjenu podataka u stvarnom vremenu
  .

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Centar razvija okvir za sprečavanje zaraznih bolesti i posebna pitanja, uključujući bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, antimikrobnu otpornost, zdravstveno obrazovanje, zdravstvenu pismenost i promjenu ponašanja. | 2.   Centar
  , u bliskoj suradnji s državama članicama, EMA-om i drugim relevantnim tijelima i agencijama Unije te s međunarodnim organizacijama,
  razvija okvir za sprečavanje zaraznih bolesti i posebna pitanja, uključujući
  društveno-gospodarske čimbenike rizika,
  bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, antimikrobnu otpornost
  , promicanje zdravlja
  , zdravstveno obrazovanje, zdravstvenu pismenost i promjenu ponašanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Centar razvija okvir za sprečavanje zaraznih bolesti i posebna pitanja, uključujući bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, antimikrobnu otpornost, zdravstveno obrazovanje, zdravstvenu pismenost i promjenu ponašanja.

2.   Centar
  , u bliskoj suradnji s državama članicama, EMA-om i drugim relevantnim tijelima i agencijama Unije te s međunarodnim organizacijama,
  razvija okvir za sprečavanje zaraznih bolesti i posebna pitanja, uključujući
  društveno-gospodarske čimbenike rizika,
  bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, antimikrobnu otpornost
  , promicanje zdravlja
  , zdravstveno obrazovanje, zdravstvenu pismenost i promjenu ponašanja.

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5.a – stavak 2. – podstavak 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Tim se okvirom olakšava stalno savjetovanje s predstavnicima civilnog društva i industrije, posebno sa znanstvenim tijelima, u vezi s aktivnostima Centra usmjerenima na sprečavanje zaraznih bolesti, borbu protiv dezinformacija o cijepljenju koje uzrokuju nesklonost cijepljenju, preventivnih mjera i liječenja, kao i informativne kampanje o poveznicama područja bolesti i rizicima za pacijente s teškim nezaraznim bolestima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Tim se okvirom olakšava stalno savjetovanje s predstavnicima civilnog društva i industrije, posebno sa znanstvenim tijelima, u vezi s aktivnostima Centra usmjerenima na sprečavanje zaraznih bolesti, borbu protiv dezinformacija o cijepljenju koje uzrokuju nesklonost cijepljenju, preventivnih mjera i liječenja, kao i informativne kampanje o poveznicama područja bolesti i rizicima za pacijente s teškim nezaraznim bolestima.

Tim se okvirom olakšava stalno savjetovanje s predstavnicima civilnog društva i industrije, posebno sa znanstvenim tijelima, u vezi s aktivnostima Centra usmjerenima na sprečavanje zaraznih bolesti, borbu protiv dezinformacija o cijepljenju koje uzrokuju nesklonost cijepljenju, preventivnih mjera i liječenja, kao i informativne kampanje o poveznicama područja bolesti i rizicima za pacijente s teškim nezaraznim bolestima.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5.a – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Centar evaluira i prati programe sprečavanja i kontrole zaraznih bolesti radi osiguravanja dokaza za preporuke usmjerene na jačanje i poboljšanje tih programa na nacionalnoj razini i na razini Unije te, prema potrebi, na međunarodnoj razini. | 3.   Centar
  može na zahtjev dati smjernice za izradu programa sprečavanja i kontrole zaraznih bolesti te
  evaluira i prati programe sprečavanja i kontrole zaraznih bolesti radi osiguravanja dokaza za preporuke usmjerene na
  koordinaciju,
  jačanje i poboljšanje tih programa na nacionalnoj
  i međuregionalnoj
  razini i na razini Unije te, prema potrebi, na međunarodnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Centar evaluira i prati programe sprečavanja i kontrole zaraznih bolesti radi osiguravanja dokaza za preporuke usmjerene na jačanje i poboljšanje tih programa na nacionalnoj razini i na razini Unije te, prema potrebi, na međunarodnoj razini.

3.   Centar
  može na zahtjev dati smjernice za izradu programa sprečavanja i kontrole zaraznih bolesti te
  evaluira i prati programe sprečavanja i kontrole zaraznih bolesti radi osiguravanja dokaza za preporuke usmjerene na
  koordinaciju,
  jačanje i poboljšanje tih programa na nacionalnoj
  i međuregionalnoj
  razini i na razini Unije te, prema potrebi, na međunarodnoj razini.

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Članak 1. – stavak 1. – točka 5.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5.a – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Centar razvija platformu za praćenje razine procijepljenosti u državama članicama uzimajući u obzir posebnosti programa cijepljenja na nacionalnoj i regionalnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Centar razvija platformu za praćenje razine procijepljenosti u državama članicama uzimajući u obzir posebnosti programa cijepljenja na nacionalnoj i regionalnoj razini.

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5.b – stavak 1. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Centar pruža znanstveno i tehničko stručno znanje državama članicama i Komisiji u suradnji s relevantnim tijelima i agencijama Unije
  i
  međunarodnim organizacijama u skladu s odgovarajućim radnim dogovorima sklopljenima s Komisijom u području planiranja pripravnosti i odgovora. | Centar pruža
  preporuke te
  znanstveno i tehničko stručno znanje državama članicama i Komisiji u suradnji s relevantnim tijelima i agencijama Unije, međunarodnim organizacijama
  i predstavnicima civilnog društva
  u skladu s odgovarajućim radnim dogovorima sklopljenima s Komisijom u području planiranja pripravnosti i odgovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Centar pruža znanstveno i tehničko stručno znanje državama članicama i Komisiji u suradnji s relevantnim tijelima i agencijama Unije
  i
  međunarodnim organizacijama u skladu s odgovarajućim radnim dogovorima sklopljenima s Komisijom u području planiranja pripravnosti i odgovora.

i

Centar pruža
  preporuke te
  znanstveno i tehničko stručno znanje državama članicama i Komisiji u suradnji s relevantnim tijelima i agencijama Unije, međunarodnim organizacijama
  i predstavnicima civilnog društva
  u skladu s odgovarajućim radnim dogovorima sklopljenima s Komisijom u području planiranja pripravnosti i odgovora.

preporuke te

i predstavnicima civilnog društva

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5.b – stavak 1. – podstavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | olakšava samoprocjene i vanjsku evaluaciju planiranja
  pripravnosti i odgovora država članica te pridonosi izvješćivanju i reviziji planiranja pripravnosti i odgovora u skladu s člancima 7. i 8. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

olakšava samoprocjene i vanjsku evaluaciju planiranja
  pripravnosti i odgovora država članica te pridonosi izvješćivanju i reviziji planiranja pripravnosti i odgovora u skladu s člancima 7. i 8. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]];

olakšava samoprocjene i vanjsku evaluaciju planiranja

| (c) | ocjenjuje planiranje
  pripravnosti i odgovora država članica te pridonosi izvješćivanju i reviziji planiranja pripravnosti i odgovora u skladu s člancima 7. i 8. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]];
  Centar svoju ocjenu s preporukama šalje državi članici i objavljuje je; |
| --- | --- |

(c)

ocjenjuje planiranje
  pripravnosti i odgovora država članica te pridonosi izvješćivanju i reviziji planiranja pripravnosti i odgovora u skladu s člancima 7. i 8. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]];
  Centar svoju ocjenu s preporukama šalje državi članici i objavljuje je;

ocjenjuje planiranje

Centar svoju ocjenu s preporukama šalje državi članici i objavljuje je;

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5.b – stavak 1. – podstavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | razvija postupke, preispitivanja tijekom i nakon provedbe aktivnosti te organizira aktivnosti izgradnje kapaciteta u cilju otklanjanja utvrđenih nedostataka u pogledu kapaciteta pripravnosti i sposobnosti pripreme; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

razvija postupke, preispitivanja tijekom i nakon provedbe aktivnosti te organizira aktivnosti izgradnje kapaciteta u cilju otklanjanja utvrđenih nedostataka u pogledu kapaciteta pripravnosti i sposobnosti pripreme;

| (e) | razvija postupke,
  testove otpornosti na stres,
  preispitivanja tijekom i nakon provedbe aktivnosti te organizira aktivnosti izgradnje kapaciteta u cilju otklanjanja utvrđenih nedostataka u pogledu kapaciteta pripravnosti i sposobnosti pripreme; |
| --- | --- |

(e)

razvija postupke,
  testove otpornosti na stres,
  preispitivanja tijekom i nakon provedbe aktivnosti te organizira aktivnosti izgradnje kapaciteta u cilju otklanjanja utvrđenih nedostataka u pogledu kapaciteta pripravnosti i sposobnosti pripreme;

testove otpornosti na stres,

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5.b – stavak 1. – podstavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | razvija posebne aktivnosti pripravnosti za područja bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, antimikrobne otpornosti, laboratorijskih kapaciteta i biosigurnosti u skladu s prioritetima Komisije i na temelju utvrđenih nedostataka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

razvija posebne aktivnosti pripravnosti za područja bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, antimikrobne otpornosti, laboratorijskih kapaciteta i biosigurnosti u skladu s prioritetima Komisije i na temelju utvrđenih nedostataka;

| (f) | razvija posebne aktivnosti pripravnosti za
  , među ostalim,
  područja bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, antimikrobne otpornosti, laboratorijskih kapaciteta i biosigurnosti u skladu s prioritetima Komisije i na temelju utvrđenih nedostataka; |
| --- | --- |

(f)

razvija posebne aktivnosti pripravnosti za
  , među ostalim,
  područja bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, antimikrobne otpornosti, laboratorijskih kapaciteta i biosigurnosti u skladu s prioritetima Komisije i na temelju utvrđenih nedostataka;

, među ostalim,

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5.b – stavak 1. – podstavak 2. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | razvija ciljane aktivnosti usmjerene na rizične skupine i pripravnost zajednice; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

razvija ciljane aktivnosti usmjerene na rizične skupine i pripravnost zajednice;

| (h) | razvija ciljane aktivnosti usmjerene na rizične skupine i pripravnost zajednice
  , posebno uzimajući u obzir rizike povezane s uzrocima i liječenjem teških nezaraznih bolesti
  ; |
| --- | --- |

(h)

razvija ciljane aktivnosti usmjerene na rizične skupine i pripravnost zajednice
  , posebno uzimajući u obzir rizike povezane s uzrocima i liječenjem teških nezaraznih bolesti
  ;

, posebno uzimajući u obzir rizike povezane s uzrocima i liječenjem teških nezaraznih bolesti

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Članak 1. – stavak 1. – točka 6.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 5.b – stavak 1. – podstavak 2. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | procjenjuje kapacitet zdravstvenih sustava za otkrivanje, sprečavanje, odgovor na izbijanje zaraznih bolesti i oporavak od njih, utvrđuje nedostatke i daje preporuke za jačanje zdravstvenih sustava, koje se prema potrebi provode uz potporu Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

procjenjuje kapacitet zdravstvenih sustava za otkrivanje, sprečavanje, odgovor na izbijanje zaraznih bolesti i oporavak od njih, utvrđuje nedostatke i daje preporuke za jačanje zdravstvenih sustava, koje se prema potrebi provode uz potporu Unije;

| i. | procjenjuje kapacitet zdravstvenih sustava
  korištenjem zajedničkih pokazatelja
  za otkrivanje, sprečavanje, odgovor na izbijanje zaraznih bolesti i 
  povezanih zdravstvenih rizika te
  oporavak od njih, utvrđuje nedostatke i daje preporuke za jačanje zdravstvenih sustava,
  posebno u pogledu minimalnih kapaciteta za testiranje,
  koje se prema potrebi provode uz potporu Unije;
  Centar svoju ocjenu s preporukama šalje državi članici i objavljuje je; |
| --- | --- |

i.

procjenjuje kapacitet zdravstvenih sustava
  korištenjem zajedničkih pokazatelja
  za otkrivanje, sprečavanje, odgovor na izbijanje zaraznih bolesti i 
  povezanih zdravstvenih rizika te
  oporavak od njih, utvrđuje nedostatke i daje preporuke za jačanje zdravstvenih sustava,
  posebno u pogledu minimalnih kapaciteta za testiranje,
  koje se prema potrebi provode uz potporu Unije;
  Centar svoju ocjenu s preporukama šalje državi članici i objavljuje je;

korištenjem zajedničkih pokazatelja

povezanih zdravstvenih rizika te

posebno u pogledu minimalnih kapaciteta za testiranje,

Centar svoju ocjenu s preporukama šalje državi članici i objavljuje je;

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – točka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – točka a

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 6. – stavak 1.a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.a   Centar na zahtjev Komisije izrađuje konkretne analize i preporuke mjera za sprečavanje i 
  suzbijanje
  prijetnji
  zaraznih
  bolesti. | 1.a   Centar na zahtjev Komisije izrađuje konkretne analize i preporuke mjera za sprečavanje i 
  kontrolu
  prijetnji
  koje predstavljaju zarazne
  bolesti
  i drugih prekograničnih prijetnji zdravlju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a   Centar na zahtjev Komisije izrađuje konkretne analize i preporuke mjera za sprečavanje i 
  suzbijanje
  prijetnji
  zaraznih
  bolesti.

1.a   Centar na zahtjev Komisije izrađuje konkretne analize i preporuke mjera za sprečavanje i 
  kontrolu
  prijetnji
  koje predstavljaju zarazne
  bolesti
  i drugih prekograničnih prijetnji zdravlju
  .

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – točka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – točka b

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 6. – stavak 3. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Centar može promicati i pokretati provedbu znanstvenih studija potrebnih za ostvarivanje svoje zadaće, kao i primijenjenih znanstvenih studija i projekata o izvedivosti, razvoju i pripremi svojih aktivnosti. Centar izbjegava ponavljanje istraživačkih i zdravstvenih programa Komisije, država članica
  i
  Unije te, prema potrebi, posreduje u povezivanju javnog zdravstva i istraživačkog sektora. | Centar može promicati i pokretati provedbu znanstvenih studija potrebnih za ostvarivanje svoje zadaće, kao i primijenjenih znanstvenih studija i projekata o izvedivosti, razvoju i pripremi svojih aktivnosti. Centar izbjegava ponavljanje istraživačkih i zdravstvenih programa Komisije, država članica, Unije
  i Svjetske zdravstvene organizacije
  te, prema potrebi, posreduje u povezivanju javnog zdravstva i istraživačkog sektora
  poticanjem savjetovanja i suradnje sa stručnjacima za javno zdravstvo
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Centar može promicati i pokretati provedbu znanstvenih studija potrebnih za ostvarivanje svoje zadaće, kao i primijenjenih znanstvenih studija i projekata o izvedivosti, razvoju i pripremi svojih aktivnosti. Centar izbjegava ponavljanje istraživačkih i zdravstvenih programa Komisije, država članica
  i
  Unije te, prema potrebi, posreduje u povezivanju javnog zdravstva i istraživačkog sektora.

i

Centar može promicati i pokretati provedbu znanstvenih studija potrebnih za ostvarivanje svoje zadaće, kao i primijenjenih znanstvenih studija i projekata o izvedivosti, razvoju i pripremi svojih aktivnosti. Centar izbjegava ponavljanje istraživačkih i zdravstvenih programa Komisije, država članica, Unije
  i Svjetske zdravstvene organizacije
  te, prema potrebi, posreduje u povezivanju javnog zdravstva i istraživačkog sektora
  poticanjem savjetovanja i suradnje sa stručnjacima za javno zdravstvo
  .

i Svjetske zdravstvene organizacije

poticanjem savjetovanja i suradnje sa stručnjacima za javno zdravstvo

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – točka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – točka b

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 6. – stavak 3. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U svrhu provedbe studija iz prvog stavka, Centar ima pristup zdravstvenim podacima koji su dostupni ili razmijenjeni putem digitalnih infrastruktura i aplikacija, u skladu s pravilima o zaštiti podataka, kojima se omogućuje uporaba zdravstvenih podataka za potrebe zdravstva, istraživanja, donošenja politika i u regulatorne svrhe. Za potrebe studija iz prvog stavka, Centar upotrebljava i druge relevantne podatke, primjerice podatke o čimbenicima povezanima s okolišem i društveno-gospodarskim čimbenicima. | U svrhu provedbe studija iz prvog stavka, Centar ima pristup zdravstvenim podacima koji su dostupni ili razmijenjeni putem digitalnih infrastruktura i aplikacija, u skladu s pravilima o zaštiti podataka, kojima se omogućuje uporaba zdravstvenih podataka
  isključivo
  za potrebe zdravstva, istraživanja
  zdravlja
  , donošenja politika i u regulatorne svrhe
  iz područja zdravlja
  . Za potrebe studija iz prvog stavka, Centar upotrebljava i druge relevantne podatke, primjerice podatke o čimbenicima povezanima s okolišem i društveno-gospodarskim čimbenicima
  nakon što je dokazao nužnost i proporcionalnost korištenja takvih podataka
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U svrhu provedbe studija iz prvog stavka, Centar ima pristup zdravstvenim podacima koji su dostupni ili razmijenjeni putem digitalnih infrastruktura i aplikacija, u skladu s pravilima o zaštiti podataka, kojima se omogućuje uporaba zdravstvenih podataka za potrebe zdravstva, istraživanja, donošenja politika i u regulatorne svrhe. Za potrebe studija iz prvog stavka, Centar upotrebljava i druge relevantne podatke, primjerice podatke o čimbenicima povezanima s okolišem i društveno-gospodarskim čimbenicima.

U svrhu provedbe studija iz prvog stavka, Centar ima pristup zdravstvenim podacima koji su dostupni ili razmijenjeni putem digitalnih infrastruktura i aplikacija, u skladu s pravilima o zaštiti podataka, kojima se omogućuje uporaba zdravstvenih podataka
  isključivo
  za potrebe zdravstva, istraživanja
  zdravlja
  , donošenja politika i u regulatorne svrhe
  iz područja zdravlja
  . Za potrebe studija iz prvog stavka, Centar upotrebljava i druge relevantne podatke, primjerice podatke o čimbenicima povezanima s okolišem i društveno-gospodarskim čimbenicima
  nakon što je dokazao nužnost i proporcionalnost korištenja takvih podataka
  .

isključivo

zdravlja

iz područja zdravlja

nakon što je dokazao nužnost i proporcionalnost korištenja takvih podataka

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – točka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – točka b

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 6. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Kako bi relevantnim nacionalnim tijelima pomogao u prikupljanju pouzdanih podataka, Centar može za provedbu terenskih istraživanja, prikupljanje podataka i analizu podataka koristiti svoje resurse i referentne laboratorije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Kako bi relevantnim nacionalnim tijelima pomogao u prikupljanju pouzdanih podataka, Centar može za provedbu terenskih istraživanja, prikupljanje podataka i analizu podataka koristiti svoje resurse i referentne laboratorije.

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – točka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 7. – točka c

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 6. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Centar se savjetuje s Komisijom i drugim tijelima ili agencijama Unije u pogledu planiranja i utvrđivanja prioriteta istraživanja i studija u području javnog zdravlja. | 4.   Centar se savjetuje s Komisijom
  , Odborom za zdravstvenu sigurnost
  i drugim
  relevantnim
  tijelima ili agencijama Unije u pogledu planiranja i utvrđivanja prioriteta istraživanja i studija u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Centar se savjetuje s Komisijom i drugim tijelima ili agencijama Unije u pogledu planiranja i utvrđivanja prioriteta istraživanja i studija u području javnog zdravlja.

4.   Centar se savjetuje s Komisijom
  , Odborom za zdravstvenu sigurnost
  i drugim
  relevantnim
  tijelima ili agencijama Unije u pogledu planiranja i utvrđivanja prioriteta istraživanja i studija u području javnog zdravlja.

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 7. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | na zahtjev Komisije;
  i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

na zahtjev Komisije;
  i

i

| (c) | na zahtjev Komisije
  ili EMA-e
  ; |
| --- | --- |

(c)

na zahtjev Komisije
  ili EMA-e
  ;

ili EMA-e

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 7. – stavak 1. – točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | na zahtjev Odbora za zdravstvenu sigurnost; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

na zahtjev Odbora za zdravstvenu sigurnost; i

na zahtjev Odbora za zdravstvenu sigurnost; i

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   U zahtjevima za znanstveno mišljenje iz stavka 1. jasno se objašnjava znanstveno pitanje koje je potrebno obraditi i interes Unije te im se prilažu dostatne popratne informacije o navedenom pitanju. | 2.   U zahtjevima za znanstveno mišljenje iz stavka 1. jasno se objašnjava znanstveno pitanje koje je potrebno obraditi i interes Unije
  i nužnost za djelovanje
  te im se prilažu dostatne popratne informacije o navedenom pitanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   U zahtjevima za znanstveno mišljenje iz stavka 1. jasno se objašnjava znanstveno pitanje koje je potrebno obraditi i interes Unije te im se prilažu dostatne popratne informacije o navedenom pitanju.

2.   U zahtjevima za znanstveno mišljenje iz stavka 1. jasno se objašnjava znanstveno pitanje koje je potrebno obraditi i interes Unije
  i nužnost za djelovanje
  te im se prilažu dostatne popratne informacije o navedenom pitanju.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 7. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Ako se o istom pitanju podnesu različiti zahtjevi ili ako zahtjev nije u skladu sa stavkom 2., Centar može odbiti izdati znanstveno mišljenje ili predložiti izmjene tog zahtjeva uz savjetovanje s institucijom ili državom članicom koja je podnijela zahtjev. U slučaju odbijanja zahtjeva, instituciji ili državama članicama koje su podnijele zahtjev daje se obrazloženje. | 4.   Ako se o istom pitanju podnesu različiti zahtjevi ili ako zahtjev nije u skladu sa stavkom 2., Centar može odbiti izdati znanstveno mišljenje ili predložiti izmjene tog zahtjeva uz savjetovanje s institucijom
  , agencijom
  ili državom članicom koja je podnijela zahtjev. U slučaju odbijanja zahtjeva, instituciji
  , agenciji
  ili državama članicama koje su podnijele zahtjev daje se obrazloženje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Ako se o istom pitanju podnesu različiti zahtjevi ili ako zahtjev nije u skladu sa stavkom 2., Centar može odbiti izdati znanstveno mišljenje ili predložiti izmjene tog zahtjeva uz savjetovanje s institucijom ili državom članicom koja je podnijela zahtjev. U slučaju odbijanja zahtjeva, instituciji ili državama članicama koje su podnijele zahtjev daje se obrazloženje.

4.   Ako se o istom pitanju podnesu različiti zahtjevi ili ako zahtjev nije u skladu sa stavkom 2., Centar može odbiti izdati znanstveno mišljenje ili predložiti izmjene tog zahtjeva uz savjetovanje s institucijom
  , agencijom
  ili državom članicom koja je podnijela zahtjev. U slučaju odbijanja zahtjeva, instituciji
  , agenciji
  ili državama članicama koje su podnijele zahtjev daje se obrazloženje.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Članak 1. – stavak 1. – točka 8.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 7. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Ako je Centar već dostavio znanstveno mišljenje o konkretnom pitanju obuhvaćenom zahtjevom i zaključio da nema znanstvenih elementa koji opravdavaju ponovno razmatranje pitanja, informacije u prilog tom zaključku dostavljaju se instituciji ili državi članici koja je podnijela zahtjev. | 5.   Ako je Centar već dostavio znanstveno mišljenje o konkretnom pitanju obuhvaćenom zahtjevom i zaključio da nema znanstvenih elementa koji opravdavaju ponovno razmatranje pitanja, informacije u prilog tom zaključku dostavljaju se instituciji
  , agenciji
  ili državi članici koja je podnijela zahtjev. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Ako je Centar već dostavio znanstveno mišljenje o konkretnom pitanju obuhvaćenom zahtjevom i zaključio da nema znanstvenih elementa koji opravdavaju ponovno razmatranje pitanja, informacije u prilog tom zaključku dostavljaju se instituciji ili državi članici koja je podnijela zahtjev.

5.   Ako je Centar već dostavio znanstveno mišljenje o konkretnom pitanju obuhvaćenom zahtjevom i zaključio da nema znanstvenih elementa koji opravdavaju ponovno razmatranje pitanja, informacije u prilog tom zaključku dostavljaju se instituciji
  , agenciji
  ili državi članici koja je podnijela zahtjev.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Centar daje podršku i pomaže Komisiji upravljanjem sustavom ranog upozoravanja i odgovora (EWRS) i osiguravanjem kapaciteta za koordinirani odgovor s državama članicama. | 1.   Centar daje podršku i pomaže Komisiji upravljanjem sustavom ranog upozoravanja i odgovora (EWRS)
  uspostavljenog u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]
  i osiguravanjem kapaciteta za koordinirani
  i pravovremeni
  odgovor s državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Centar daje podršku i pomaže Komisiji upravljanjem sustavom ranog upozoravanja i odgovora (EWRS) i osiguravanjem kapaciteta za koordinirani odgovor s državama članicama.

1.   Centar daje podršku i pomaže Komisiji upravljanjem sustavom ranog upozoravanja i odgovora (EWRS)
  uspostavljenog u skladu s člankom 18. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]
  i osiguravanjem kapaciteta za koordinirani
  i pravovremeni
  odgovor s državama članicama.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | pružati informacije, stručno znanje, savjete i procjene rizika državama članicama i Komisiji; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

pružati informacije, stručno znanje, savjete i procjene rizika državama članicama i Komisiji; i

| (b) | pružati informacije, stručno znanje, savjete
  , obuku
  i procjene rizika državama članicama i Komisiji; i |
| --- | --- |

(b)

pružati informacije, stručno znanje, savjete
  , obuku
  i procjene rizika državama članicama i Komisiji; i

, obuku

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Centar surađuje s Komisijom, Odborom za zdravstvenu sigurnost i državama članicama na poboljšanju izvješćivanja o relevantnim podacima putem sustava ranog upozoravanja i odgovora (EWRS) kako bi se taj postupak digitalizirao i integrirao u nacionalne nadzorne sustave. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.a
     
  Centar surađuje s Komisijom, Odborom za zdravstvenu sigurnost i državama članicama na poboljšanju izvješćivanja o relevantnim podacima putem sustava ranog upozoravanja i odgovora (EWRS) kako bi se taj postupak digitalizirao i integrirao u nacionalne nadzorne sustave.

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Centar surađuje s Komisijom i Odborom za zdravstvenu sigurnost na ažuriranju EWRS-a, među ostalim za upotrebu modernih tehnologija, kao što su digitalne mobilne aplikacije, modeli umjetne inteligencije ili druge tehnologije za automatsko praćenje kontakata, na temelju tehnologija praćenja kontakata koje su razvile države članice i definiranja funkcionalnih zahtjeva EWRS-a. | 3.   Centar surađuje s Komisijom i Odborom za zdravstvenu sigurnost na
  stalnom
  ažuriranju EWRS-a, među ostalim za upotrebu modernih tehnologija, kao što su digitalne mobilne aplikacije,
  kompjuterski modeli i simulacije i
  modeli umjetne inteligencije ili druge tehnologije za automatsko praćenje kontakata, na temelju tehnologija praćenja kontakata koje su razvile države članice
  . Te se tehnologije upotrebljavaju isključivo u svrhu borbe protiv pandemija, ako se dokaže da su primjerene, nužne i razmjerne te u potpunoj sukladnosti s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (*3)

  ,
  i definiranja funkcionalnih zahtjeva EWRS-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Centar surađuje s Komisijom i Odborom za zdravstvenu sigurnost na ažuriranju EWRS-a, među ostalim za upotrebu modernih tehnologija, kao što su digitalne mobilne aplikacije, modeli umjetne inteligencije ili druge tehnologije za automatsko praćenje kontakata, na temelju tehnologija praćenja kontakata koje su razvile države članice i definiranja funkcionalnih zahtjeva EWRS-a.

3.   Centar surađuje s Komisijom i Odborom za zdravstvenu sigurnost na
  stalnom
  ažuriranju EWRS-a, među ostalim za upotrebu modernih tehnologija, kao što su digitalne mobilne aplikacije,
  kompjuterski modeli i simulacije i
  modeli umjetne inteligencije ili druge tehnologije za automatsko praćenje kontakata, na temelju tehnologija praćenja kontakata koje su razvile države članice
  . Te se tehnologije upotrebljavaju isključivo u svrhu borbe protiv pandemija, ako se dokaže da su primjerene, nužne i razmjerne te u potpunoj sukladnosti s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (*3)

  ,
  i definiranja funkcionalnih zahtjeva EWRS-a.

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Članak 1. – stavak 1. – točka 9.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Centar je
  kao izvršitelj obrade
  odgovoran osigurati sigurnost i povjerljivost postupaka obrade osobnih podataka koji se provode u okviru EWRS-a i u kontekstu interoperabilnosti aplikacija za praćenje kontakata, u skladu s obvezama utvrđenima u 
  članku
   33.
  , članku 34. stavku 2.
  i 
  članku
   36. Uredbe (EU) 2018/1725
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (*4). | 5.   Centar je odgovoran osigurati sigurnost i povjerljivost postupaka obrade osobnih podataka koji se provode u okviru EWRS-a i u kontekstu interoperabilnosti aplikacija za praćenje kontakata, u skladu s obvezama utvrđenima u 
  člancima
   33. i 36. Uredbe (EU) 2018/1725. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Centar je
  kao izvršitelj obrade
  odgovoran osigurati sigurnost i povjerljivost postupaka obrade osobnih podataka koji se provode u okviru EWRS-a i u kontekstu interoperabilnosti aplikacija za praćenje kontakata, u skladu s obvezama utvrđenima u 
  članku
   33.
  , članku 34. stavku 2.
  i 
  članku
   36. Uredbe (EU) 2018/1725
  Europskog parlamenta i Vijeća

   (*4).

5.   Centar je odgovoran osigurati sigurnost i povjerljivost postupaka obrade osobnih podataka koji se provode u okviru EWRS-a i u kontekstu interoperabilnosti aplikacija za praćenje kontakata, u skladu s obvezama utvrđenima u 
  člancima
   33. i 36. Uredbe (EU) 2018/1725.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8.a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Centar pruža pravodobne
  i brze
  procjene rizika u skladu s člankom 20. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] u slučaju prijetnje iz članka 2. stavka 1. točke (a)
  podtočaka i. i ii.
  , uključujući prijetnju tvarima ljudskog podrijetla kao što su krv, organi, tkiva i stanice na koje bi mogle utjecati zarazne bolesti, ili iz članka 2. stavka 1. točke (d) te uredbe. | 1.   Centar pruža pravodobne procjene rizika u skladu s člankom 20. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] u slučaju prijetnje iz članka 2. stavka 1. točke (a), uključujući prijetnju tvarima ljudskog podrijetla kao što su krv, organi, tkiva i stanice na koje bi mogle utjecati zarazne bolesti, ili iz članka 2. stavka 1. točke (d) te uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Centar pruža pravodobne
  i brze
  procjene rizika u skladu s člankom 20. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] u slučaju prijetnje iz članka 2. stavka 1. točke (a)
  podtočaka i. i ii.
  , uključujući prijetnju tvarima ljudskog podrijetla kao što su krv, organi, tkiva i stanice na koje bi mogle utjecati zarazne bolesti, ili iz članka 2. stavka 1. točke (d) te uredbe.

1.   Centar pruža pravodobne procjene rizika u skladu s člankom 20. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]] u slučaju prijetnje iz članka 2. stavka 1. točke (a), uključujući prijetnju tvarima ljudskog podrijetla kao što su krv, organi, tkiva i stanice na koje bi mogle utjecati zarazne bolesti, ili iz članka 2. stavka 1. točke (d) te uredbe.

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8.a – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Procjene rizika iz stavka 1. provode se pravodobno i u najkraćem mogućem roku kako bi se prikupile potrebne informacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Procjene rizika iz stavka 1. provode se pravodobno i u najkraćem mogućem roku kako bi se prikupile potrebne informacije.

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Procjena
  rizika
  uključuje
  opće i ciljane preporuke za odgovor kao temelj za koordinaciju unutar Odbora za zdravstvenu sigurnost. | 2.   
  Procjene
  rizika
  iz stavka 1. uključuju, ako je to moguće,
  opće i ciljane preporuke za odgovor kao temelj za koordinaciju unutar Odbora za zdravstvenu sigurnost
  , uključujući, no ne ograničavajući se na: |
| | (a) | predviđanje razvoja zdravstvene krize i rizika od izvanrednog zdravstvenog stanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Procjena
  rizika
  uključuje
  opće i ciljane preporuke za odgovor kao temelj za koordinaciju unutar Odbora za zdravstvenu sigurnost.

2.   
  Procjene
  rizika
  iz stavka 1. uključuju, ako je to moguće,
  opće i ciljane preporuke za odgovor kao temelj za koordinaciju unutar Odbora za zdravstvenu sigurnost
  , uključujući, no ne ograničavajući se na:

(a)

(a)

predviđanje razvoja zdravstvene krize i rizika od izvanrednog zdravstvenog stanja;

predviđanje razvoja zdravstvene krize i rizika od izvanrednog zdravstvenog stanja;

| (b) | predviđanje potražnje za lijekovima, cjepivima, medicinskom opremom, zaštitnom opremom i bolničkim kapacitetima, uključujući u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu; |
| --- | --- |

(b)

(b)

predviđanje potražnje za lijekovima, cjepivima, medicinskom opremom, zaštitnom opremom i bolničkim kapacitetima, uključujući u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu;

predviđanje potražnje za lijekovima, cjepivima, medicinskom opremom, zaštitnom opremom i bolničkim kapacitetima, uključujući u okviru Mehanizma Unije za civilnu zaštitu;

| (c) | utvrđivanje ranjivih skupina u društvu, kao što su pacijenti, kronični bolesnici, pacijenti s teškim nezaraznim bolestima, starije osobe, djeca, trudnice i osobe koji obavljaju poslove s visokim rizikom od zaraze ili prenošenja, uključujući specifične potrebe za lijekovima i bolničke kapacitete za te ranjive skupine; |
| --- | --- |

(c)

(c)

utvrđivanje ranjivih skupina u društvu, kao što su pacijenti, kronični bolesnici, pacijenti s teškim nezaraznim bolestima, starije osobe, djeca, trudnice i osobe koji obavljaju poslove s visokim rizikom od zaraze ili prenošenja, uključujući specifične potrebe za lijekovima i bolničke kapacitete za te ranjive skupine;

utvrđivanje ranjivih skupina u društvu, kao što su pacijenti, kronični bolesnici, pacijenti s teškim nezaraznim bolestima, starije osobe, djeca, trudnice i osobe koji obavljaju poslove s visokim rizikom od zaraze ili prenošenja, uključujući specifične potrebe za lijekovima i bolničke kapacitete za te ranjive skupine;

| (d) | utvrđivanje mogućih zaštitnih mjera i procjena njihove učinkovitosti; |
| --- | --- |

(d)

(d)

utvrđivanje mogućih zaštitnih mjera i procjena njihove učinkovitosti;

utvrđivanje mogućih zaštitnih mjera i procjena njihove učinkovitosti;

| (e) | procjenjivanje moguće potrebe za aktivacijom Radne skupine EU-a za zdravlje. |
| --- | --- |

(e)

(e)

procjenjivanje moguće potrebe za aktivacijom Radne skupine EU-a za zdravlje.

procjenjivanje moguće potrebe za aktivacijom Radne skupine EU-a za zdravlje.

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8.a – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Za potrebe stavka 1., Centar koordinira pripremu brzih procjena rizika, prema potrebi uključivanjem stručnjaka iz država članica
  i
  relevantnih agencija. | 3.   Za potrebe stavka 1., Centar koordinira pripremu brzih procjena rizika, prema potrebi uključivanjem stručnjaka iz država članica
  te
  relevantnih agencija
  i organizacija
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Za potrebe stavka 1., Centar koordinira pripremu brzih procjena rizika, prema potrebi uključivanjem stručnjaka iz država članica
  i
  relevantnih agencija.

3.   Za potrebe stavka 1., Centar koordinira pripremu brzih procjena rizika, prema potrebi uključivanjem stručnjaka iz država članica
  te
  relevantnih agencija
  i organizacija
  .

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Članak 1. – stavak 1. – točka 10.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8.a – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Centar surađuje s državama članicama kako bi se poboljšao njihov kapacitet za procjenu rizika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Centar surađuje s državama članicama kako bi se poboljšao njihov kapacitet za procjenu rizika.

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8.b – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | nacionalne odgovore na ozbiljnu prekograničnu prijetnju zdravlju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

nacionalne odgovore na ozbiljnu prekograničnu prijetnju zdravlju;

| (a) | nacionalne
  ili međuregionalne
  odgovore na ozbiljnu prekograničnu prijetnju zdravlju; |
| --- | --- |

(a)

nacionalne
  ili međuregionalne
  odgovore na ozbiljnu prekograničnu prijetnju zdravlju;

ili međuregionalne

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8.b – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | donošenje smjernica za države članice za sprečavanje i kontrolu ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

donošenje smjernica za države članice za sprečavanje i kontrolu ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.

| (b) | donošenje
  zajedničkih
  smjernica za države članice za sprečavanje
  , liječenje
  i kontrolu ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju; |
| --- | --- |

(b)

donošenje
  zajedničkih
  smjernica za države članice za sprečavanje
  , liječenje
  i kontrolu ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju;

zajedničkih

, liječenje

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8.b – stavak 1. – točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | raspoređivanje radne skupine EU-a za zdravlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

raspoređivanje radne skupine EU-a za zdravlje.

raspoređivanje radne skupine EU-a za zdravlje.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Članak 1. – stavak 1. – točka 11.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 8.b – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Centar daje podršku koordiniranom odgovoru Unije
  na zahtjev države članice, Vijeća, Komisije, tijela ili agencija Unije
  . | 2.   Centar daje podršku koordiniranom odgovoru Unije
  u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Centar daje podršku koordiniranom odgovoru Unije
  na zahtjev države članice, Vijeća, Komisije, tijela ili agencija Unije
  .

2.   Centar daje podršku koordiniranom odgovoru Unije
  u skladu s člankom 21. Uredbe (EU) .../... [Uredba o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju]
  .

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 9. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija, države članice, treće zemlje, posebno partnerske zemlje EU-a i međunarodne organizacije (posebno
  WHO
  ) mogu od Centra zatražiti znanstvenu ili tehničku pomoć u svakom području u okviru njegove misije. Ta pomoć može uključivati potporu Komisiji i državama članicama u razvoju tehničkih smjernica o dobroj praksi i zaštitnim mjerama koje je potrebno poduzeti kao odgovor na prijetnje zdravlju ljudi
  te
  pružanje stručne pomoći, mobilizaciju i koordinaciju istražnih timova. Centar pruža znanstveno i tehničko stručno znanje i pomoć u okviru svojih financijskih mogućnosti i ovlasti te u skladu s odgovarajućim radnim dogovorima koji su uspostavljeni s Komisijom. | 2.   Komisija, države članice, treće zemlje, posebno partnerske zemlje EU-a i međunarodne organizacije (posebno
  SZO
  ) mogu od Centra zatražiti znanstvenu ili tehničku pomoć u svakom području u okviru njegove misije. Ta pomoć može uključivati potporu Komisiji i državama članicama u razvoju tehničkih smjernica o dobroj praksi i zaštitnim mjerama koje je potrebno poduzeti kao odgovor na prijetnje zdravlju ljudi, pružanje stručne pomoći, mobilizaciju i koordinaciju istražnih timova
  te procjenu učinkovitosti mjera za odgovor
  . Centar pruža znanstveno i tehničko stručno znanje i pomoć u okviru svojih financijskih mogućnosti i ovlasti te u skladu s odgovarajućim radnim dogovorima koji su uspostavljeni s Komisijom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija, države članice, treće zemlje, posebno partnerske zemlje EU-a i međunarodne organizacije (posebno
  WHO
  ) mogu od Centra zatražiti znanstvenu ili tehničku pomoć u svakom području u okviru njegove misije. Ta pomoć može uključivati potporu Komisiji i državama članicama u razvoju tehničkih smjernica o dobroj praksi i zaštitnim mjerama koje je potrebno poduzeti kao odgovor na prijetnje zdravlju ljudi
  te
  pružanje stručne pomoći, mobilizaciju i koordinaciju istražnih timova. Centar pruža znanstveno i tehničko stručno znanje i pomoć u okviru svojih financijskih mogućnosti i ovlasti te u skladu s odgovarajućim radnim dogovorima koji su uspostavljeni s Komisijom.

2.   Komisija, države članice, treće zemlje, posebno partnerske zemlje EU-a i međunarodne organizacije (posebno
  SZO
  ) mogu od Centra zatražiti znanstvenu ili tehničku pomoć u svakom području u okviru njegove misije. Ta pomoć može uključivati potporu Komisiji i državama članicama u razvoju tehničkih smjernica o dobroj praksi i zaštitnim mjerama koje je potrebno poduzeti kao odgovor na prijetnje zdravlju ljudi, pružanje stručne pomoći, mobilizaciju i koordinaciju istražnih timova
  te procjenu učinkovitosti mjera za odgovor
  . Centar pruža znanstveno i tehničko stručno znanje i pomoć u okviru svojih financijskih mogućnosti i ovlasti te u skladu s odgovarajućim radnim dogovorima koji su uspostavljeni s Komisijom.

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 12. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 9. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Centar prema potrebi podržava i koordinira programe osposobljavanja, posebno u području epidemiološkog nadzora, terenskih izvida, pripravnosti i prevencije
  te
  istraživanja u području javnog zdravlja. | 6.   Centar prema potrebi podržava i koordinira programe osposobljavanja, posebno u području epidemiološkog nadzora, terenskih izvida, pripravnosti i prevencije
  , odgovora na izvanredno javnozdravstveno stanje,
  istraživanja u području javnog zdravlja
  te komuniciranja o rizicima. U sklopu tih programa uzima se u obzir potreba za ažuriranjem osposobljavanja te se poštuje načelo proporcionalnosti i potrebe država članica za osposobljavanjem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Centar prema potrebi podržava i koordinira programe osposobljavanja, posebno u području epidemiološkog nadzora, terenskih izvida, pripravnosti i prevencije
  te
  istraživanja u području javnog zdravlja.

6.   Centar prema potrebi podržava i koordinira programe osposobljavanja, posebno u području epidemiološkog nadzora, terenskih izvida, pripravnosti i prevencije
  , odgovora na izvanredno javnozdravstveno stanje,
  istraživanja u području javnog zdravlja
  te komuniciranja o rizicima. U sklopu tih programa uzima se u obzir potreba za ažuriranjem osposobljavanja te se poštuje načelo proporcionalnosti i potrebe država članica za osposobljavanjem.

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – točka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – točka a

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 11. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Centar koordinira prikupljanje, validaciju, analizu i širenje podataka na razini Unije. | 1.   Centar koordinira prikupljanje,
  standardizaciju,
  validaciju, analizu i širenje podataka na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Centar koordinira prikupljanje, validaciju, analizu i širenje podataka na razini Unije.

1.   Centar koordinira prikupljanje,
  standardizaciju,
  validaciju, analizu i širenje podataka na razini Unije.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 11. – stavak 1.a – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | epidemiološkog nadzora zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja iz članka 2. stavka 1. točke (a)
  podtočaka i. i
  ii. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

epidemiološkog nadzora zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja iz članka 2. stavka 1. točke (a)
  podtočaka i. i
  ii. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]];

podtočaka i. i

| (a) | epidemiološkog nadzora zaraznih bolesti
  , ostalih prijetnji zdravlju poput teških nezaraznih bolesti
  i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja iz članka 2. stavka 1. točke (a)
  podtočke
  ii. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]]; |
| --- | --- |

(a)

epidemiološkog nadzora zaraznih bolesti
  , ostalih prijetnji zdravlju poput teških nezaraznih bolesti
  i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja iz članka 2. stavka 1. točke (a)
  podtočke
  ii. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju [ISC/2020/12524]];

, ostalih prijetnji zdravlju poput teških nezaraznih bolesti

podtočke

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 11. – stavak 1.a – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | razvoja epidemijskih situacija, među ostalim za izradu i razvoj epidemioloških modela, predviđanja i scenarija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

razvoja epidemijskih situacija, među ostalim za izradu i razvoj epidemioloških modela, predviđanja i scenarija;

| (b) | razvoja epidemijskih situacija, među ostalim za izradu i razvoj epidemioloških modela, predviđanja i scenarija
  , procjenu ranjivih skupina i predviđanje specifične potražnje za lijekovima, opremom i bolničkim kapacitetima
  ; |
| --- | --- |

(b)

razvoja epidemijskih situacija, među ostalim za izradu i razvoj epidemioloških modela, predviđanja i scenarija
  , procjenu ranjivih skupina i predviđanje specifične potražnje za lijekovima, opremom i bolničkim kapacitetima
  ;

, procjenu ranjivih skupina i predviđanje specifične potražnje za lijekovima, opremom i bolničkim kapacitetima

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 11. – stavak 1.a – točka ea (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ea) | provedbe preporuka Centra o protumjerama država članica i njihovim ishodima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ea)

(ea)

provedbe preporuka Centra o protumjerama država članica i njihovim ishodima.

provedbe preporuka Centra o protumjerama država članica i njihovim ishodima.

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 11. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | usko surađuje s nadležnim tijelima organizacija
  koje
  djeluju u području prikupljanja podataka iz Unije, trećih zemalja,
  WHO-a
  i drugih međunarodnih organizacija; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

usko surađuje s nadležnim tijelima organizacija
  koje
  djeluju u području prikupljanja podataka iz Unije, trećih zemalja,
  WHO-a
  i drugih međunarodnih organizacija; i

koje

WHO-a

| (c) | usko surađuje s nadležnim tijelima organizacija
  i relevantnim pandanima koji
  djeluju u području prikupljanja podataka iz Unije, trećih zemalja,
  SZO-a
  i drugih međunarodnih organizacija
  i znanstvene zajednice uz osiguravanje snažnih zaštitnih mjera u pogledu transparentnosti
  i 
  odgovornosti;
  and |
| --- | --- |

(c)

usko surađuje s nadležnim tijelima organizacija
  i relevantnim pandanima koji
  djeluju u području prikupljanja podataka iz Unije, trećih zemalja,
  SZO-a
  i drugih međunarodnih organizacija
  i znanstvene zajednice uz osiguravanje snažnih zaštitnih mjera u pogledu transparentnosti
  i 
  odgovornosti;
  and

i relevantnim pandanima koji

SZO-a

i znanstvene zajednice uz osiguravanje snažnih zaštitnih mjera u pogledu transparentnosti

odgovornosti;

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 11. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | razvija rješenja za pristup relevantnim zdravstvenim podacima
  koji
  su dostupni ili razmijenjeni putem digitalnih infrastruktura, u skladu s pravilima o zaštiti podataka, omogućujući da se zdravstveni podaci upotrebljavaju za potrebe zdravstvene skrbi, istraživanja, donošenja politika i u regulatorne svrhe; te osigurava i olakšava kontrolirani pristup zdravstvenim podacima kako bi se poduprlo istraživanje u području javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

razvija rješenja za pristup relevantnim zdravstvenim podacima
  koji
  su dostupni ili razmijenjeni putem digitalnih infrastruktura, u skladu s pravilima o zaštiti podataka, omogućujući da se zdravstveni podaci upotrebljavaju za potrebe zdravstvene skrbi, istraživanja, donošenja politika i u regulatorne svrhe; te osigurava i olakšava kontrolirani pristup zdravstvenim podacima kako bi se poduprlo istraživanje u području javnog zdravlja.

koji

| (d) | razvija rješenja za pristup relevantnim zdravstvenim podacima
  , uključujući anonimne podatke i pseudonimizirane podatke, kada
  su
  takvi podaci
  dostupni ili razmijenjeni putem digitalnih infrastruktura, u skladu s pravilima o zaštiti podataka, omogućujući da se zdravstveni podaci upotrebljavaju
  isključivo
  za potrebe zdravstvene skrbi,
  zdravstvenog
  istraživanja, donošenja politika i u regulatorne svrhe
  u području zdravlja
  ; te osigurava i olakšava kontrolirani pristup zdravstvenim podacima kako bi se poduprlo istraživanje u području javnog zdravlja. |
| --- | --- |

(d)

razvija rješenja za pristup relevantnim zdravstvenim podacima
  , uključujući anonimne podatke i pseudonimizirane podatke, kada
  su
  takvi podaci
  dostupni ili razmijenjeni putem digitalnih infrastruktura, u skladu s pravilima o zaštiti podataka, omogućujući da se zdravstveni podaci upotrebljavaju
  isključivo
  za potrebe zdravstvene skrbi,
  zdravstvenog
  istraživanja, donošenja politika i u regulatorne svrhe
  u području zdravlja
  ; te osigurava i olakšava kontrolirani pristup zdravstvenim podacima kako bi se poduprlo istraživanje u području javnog zdravlja.

, uključujući anonimne podatke i pseudonimizirane podatke, kada

takvi podaci

isključivo

zdravstvenog

u području zdravlja

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – podtočka d

Članak 1. – stavak 1. – točka 13. – podtočka d

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 11. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   U situacijama koje su hitne zbog razmjera ili novosti ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ili brzine njezina širenja među državama članicama, Centar na zahtjev
  Europske agencije za lijekove
  stavlja na raspolaganje epidemiološka predviđanja iz članka 5. stavka 4. točke (g) na objektivan, pouzdan i lako dostupan način te na temelju najboljih dostupnih informacija. | 4.   U situacijama koje su hitne zbog razmjera ili novosti ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ili brzine njezina širenja među državama članicama, Centar na zahtjev
  države članice, Komisije ili EMA-e
  stavlja na raspolaganje epidemiološka predviđanja iz članka 5. stavka 4. točke (g) na objektivan, pouzdan i lako dostupan način te na temelju najboljih dostupnih informacija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   U situacijama koje su hitne zbog razmjera ili novosti ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ili brzine njezina širenja među državama članicama, Centar na zahtjev
  Europske agencije za lijekove
  stavlja na raspolaganje epidemiološka predviđanja iz članka 5. stavka 4. točke (g) na objektivan, pouzdan i lako dostupan način te na temelju najboljih dostupnih informacija.

4.   U situacijama koje su hitne zbog razmjera ili novosti ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ili brzine njezina širenja među državama članicama, Centar na zahtjev
  države članice, Komisije ili EMA-e
  stavlja na raspolaganje epidemiološka predviđanja iz članka 5. stavka 4. točke (g) na objektivan, pouzdan i lako dostupan način te na temelju najboljih dostupnih informacija.

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 11.a – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Centar uspostavlja kapacitete za
  mobilizaciju
  i 
  raspoređivanje
  radne skupine EU-a za zdravlje,
  uključujući osoblje Centra i stručnjake
  iz država članica te
  programe stipendiranja,
  kako bi se pružila podrška lokalnim odgovorima na izbijanje bolesti u državama članicama i u trećim zemljama. | 1.   Centar uspostavlja
  trajne kapacitete, kao i poboljšane
  kapacitete za
  izvanredne situacije u svrhu mobilizacije
  i 
  raspoređivanja
  radne skupine EU-a za zdravlje,
  među ostalim osoblja Centra, stručnjaka
  iz država članica
  , programa stipendiranja
  te
  međunarodnih i neprofitnih organizacija
  kako bi se pružila podrška lokalnim odgovorima na izbijanje bolesti u državama članicama i u trećim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Centar uspostavlja kapacitete za
  mobilizaciju
  i 
  raspoređivanje
  radne skupine EU-a za zdravlje,
  uključujući osoblje Centra i stručnjake
  iz država članica te
  programe stipendiranja,
  kako bi se pružila podrška lokalnim odgovorima na izbijanje bolesti u državama članicama i u trećim zemljama.

1.   Centar uspostavlja
  trajne kapacitete, kao i poboljšane
  kapacitete za
  izvanredne situacije u svrhu mobilizacije
  i 
  raspoređivanja
  radne skupine EU-a za zdravlje,
  među ostalim osoblja Centra, stručnjaka
  iz država članica
  , programa stipendiranja
  te
  međunarodnih i neprofitnih organizacija
  kako bi se pružila podrška lokalnim odgovorima na izbijanje bolesti u državama članicama i u trećim zemljama.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 11.a – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Centar razvija kapacitete za provođenje terenskog istraživanja i prikupljanje relevantnih podataka, primjerice podataka o genetskoj varijaciji zaraznih bolesti, koristeći se mrežom namjenskih referentnih laboratorija ili vlastitim resursima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Centar razvija kapacitete za provođenje terenskog istraživanja i prikupljanje relevantnih podataka, primjerice podataka o genetskoj varijaciji zaraznih bolesti, koristeći se mrežom namjenskih referentnih laboratorija ili vlastitim resursima.

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 11.a – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Centar u suradnji s Komisijom razvija okvir i uspostavlja postupke za mobilizaciju
  radne skupine
  EU-a za zdravlje. | 2.   Centar u suradnji s Komisijom razvija okvir i uspostavlja postupke za
  raspoređivanje trajnih kapaciteta i
  mobilizaciju
  kapaciteta za izvanredne situacije pri radnoj skupini
  EU-a za zdravlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Centar u suradnji s Komisijom razvija okvir i uspostavlja postupke za mobilizaciju
  radne skupine
  EU-a za zdravlje.

2.   Centar u suradnji s Komisijom razvija okvir i uspostavlja postupke za
  raspoređivanje trajnih kapaciteta i
  mobilizaciju
  kapaciteta za izvanredne situacije pri radnoj skupini
  EU-a za zdravlje.

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 11.a – stavak 4. – podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Centar s Komisijom razvija okvir za mobilizaciju radne skupine EU-a za zdravlje, uzimajući u obzir aktivnosti na temelju Odluke br. 1313/2013/EU (*5). | Centar s Komisijom razvija okvir za
  raspoređivanje trajnih kapaciteta i
  mobilizaciju radne skupine EU-a za zdravlje, uzimajući u obzir aktivnosti na temelju Odluke br. 1313/2013/EU (*6). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Centar s Komisijom razvija okvir za mobilizaciju radne skupine EU-a za zdravlje, uzimajući u obzir aktivnosti na temelju Odluke br. 1313/2013/EU (*5).

*5

Centar s Komisijom razvija okvir za
  raspoređivanje trajnih kapaciteta i
  mobilizaciju radne skupine EU-a za zdravlje, uzimajući u obzir aktivnosti na temelju Odluke br. 1313/2013/EU (*6).

raspoređivanje trajnih kapaciteta i

*6

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Članak 1. – stavak 1. – točka 14.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 11.a – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Centar održava kapacitete za provođenje misija u državama članicama, na zahtjev Komisije i država članica, radi davanja preporuka o odgovoru na prijetnje zdravlju u okviru svojeg mandata. | 6.   Centar održava
  trajne
  kapacitete za provođenje misija u državama članicama, na zahtjev Komisije i država članica, radi davanja preporuka o odgovoru na prijetnje zdravlju u okviru svojeg mandata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Centar održava kapacitete za provođenje misija u državama članicama, na zahtjev Komisije i država članica, radi davanja preporuka o odgovoru na prijetnje zdravlju u okviru svojeg mandata.

6.   Centar održava
  trajne
  kapacitete za provođenje misija u državama članicama, na zahtjev Komisije i država članica, radi davanja preporuka o odgovoru na prijetnje zdravlju u okviru svojeg mandata.

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 12. – stavak 1. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Centar osigurava da se javnosti odnosno svim zainteresiranim stranama brzo dostavljaju objektivne, pouzdane, na dokazima utemeljene i lako dostupne informacije o rezultatima njegova rada. Centar stavlja informacije na raspolaganje široj javnosti, među ostalim putem posebne internetske stranice
  , a
  objavljuje i svoja mišljenja izrađena u skladu s člankom 6. | Centar osigurava da se javnosti odnosno svim zainteresiranim stranama brzo dostavljaju objektivne, pouzdane, na dokazima utemeljene i lako dostupne informacije o rezultatima njegova rada. Centar stavlja informacije na raspolaganje široj javnosti, među ostalim putem posebne internetske stranice
  s ključnim informacijama dostupnima na svim službenim jezicima EU-a. Pravovremeno
  objavljuje i svoja mišljenja izrađena u skladu s člankom 6. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Centar osigurava da se javnosti odnosno svim zainteresiranim stranama brzo dostavljaju objektivne, pouzdane, na dokazima utemeljene i lako dostupne informacije o rezultatima njegova rada. Centar stavlja informacije na raspolaganje široj javnosti, među ostalim putem posebne internetske stranice
  , a
  objavljuje i svoja mišljenja izrađena u skladu s člankom 6.

, a

Centar osigurava da se javnosti odnosno svim zainteresiranim stranama brzo dostavljaju objektivne, pouzdane, na dokazima utemeljene i lako dostupne informacije o rezultatima njegova rada. Centar stavlja informacije na raspolaganje široj javnosti, među ostalim putem posebne internetske stranice
  s ključnim informacijama dostupnima na svim službenim jezicima EU-a. Pravovremeno
  objavljuje i svoja mišljenja izrađena u skladu s člankom 6.

s ključnim informacijama dostupnima na svim službenim jezicima EU-a. Pravovremeno

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – točka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – točka b

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 12. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | stavak 2. se briše; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

(b)

stavak 2. se briše;

stavak 2. se briše;

Briše se.

Briše se.

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 15. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 12. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Centar prema potrebi surađuje s nadležnim tijelima u državama članicama i drugim zainteresiranim stranama u pogledu kampanja informiranja javnosti. | 3.   Centar prema potrebi surađuje s nadležnim tijelima u državama članicama
  , SZO-om
  i drugim zainteresiranim stranama u pogledu kampanja informiranja javnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Centar prema potrebi surađuje s nadležnim tijelima u državama članicama i drugim zainteresiranim stranama u pogledu kampanja informiranja javnosti.

3.   Centar prema potrebi surađuje s nadležnim tijelima u državama članicama
  , SZO-om
  i drugim zainteresiranim stranama u pogledu kampanja informiranja javnosti.

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka a

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka a

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 14. – stavak 2. – podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Članovi se imenuju na mandat od tri godine, koji se može produljiti. | Članovi se imenuju na mandat od tri godine, koji se
  , po potrebi,
  može produljiti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članovi se imenuju na mandat od tri godine, koji se može produljiti.

Članovi se imenuju na mandat od tri godine, koji se
  , po potrebi,
  može produljiti.

, po potrebi,

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 14. – stavak 5. – podstavak 1. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta u skladu s člankom 32. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 (*) i povezanim smjernicama Komisije za jedinstveni programski dokument**; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta u skladu s člankom 32. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 (*) i povezanim smjernicama Komisije za jedinstveni programski dokument**;

*

| (e) | svake godine do 30. studenoga
  donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta u skladu s člankom 32. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 (*) i povezanim smjernicama Komisije za jedinstveni programski dokument;
  jedinstveni programski dokument donosi se u slučaju pozitivnog mišljenja Komisije te, u pogledu višegodišnjeg programiranja, nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem; |
| --- | --- |

(e)

svake godine do 30. studenoga
  donosi nacrt jedinstvenog programskog dokumenta u skladu s člankom 32. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 (*) i povezanim smjernicama Komisije za jedinstveni programski dokument;
  jedinstveni programski dokument donosi se u slučaju pozitivnog mišljenja Komisije te, u pogledu višegodišnjeg programiranja, nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem;

svake godine do 30. studenoga

*

jedinstveni programski dokument donosi se u slučaju pozitivnog mišljenja Komisije te, u pogledu višegodišnjeg programiranja, nakon savjetovanja s Europskim parlamentom i Vijećem;

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka b

Članak 1. – stavak 1. – točka 16. – podtočka b

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 14. – stavak 5. – podstavak 1. – točka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | utvrđuje pravila kojima se uređuju jezici Centra, uključujući mogućnost razlikovanja između internog rada Centra i vanjske komunikacije, uzimajući u obzir potrebu da se svim zainteresiranim stranama u oba slučaja osigura pristup radu Centra i sudjelovanje u njemu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

utvrđuje pravila kojima se uređuju jezici Centra, uključujući mogućnost razlikovanja između internog rada Centra i vanjske komunikacije, uzimajući u obzir potrebu da se svim zainteresiranim stranama u oba slučaja osigura pristup radu Centra i sudjelovanje u njemu.

| i. | jednoglasno utvrđuje pravila kojima se uređuju jezici Centra, uključujući mogućnost razlikovanja između uobičajenog internog rada Centra i njegove vanjske komunikacije, uzimajući u obzir potrebu da se svim zainteresiranim stranama osigura pristup radu Centra ina što je više službenih jezika Unije moguće
  , kao i stručan nadzor znanstvenih otkrića i razumijevanje rada i preporuka Centra u javnosti
  ;
  ta pravila mogu, po potrebi, uključivati korištenje kvalificiranih usmenih prevoditelja (za znakovni jezik, ili putem govora ili dodira). |
| --- | --- |

i.

jednoglasno utvrđuje pravila kojima se uređuju jezici Centra, uključujući mogućnost razlikovanja između uobičajenog internog rada Centra i njegove vanjske komunikacije, uzimajući u obzir potrebu da se svim zainteresiranim stranama osigura pristup radu Centra ina što je više službenih jezika Unije moguće
  , kao i stručan nadzor znanstvenih otkrića i razumijevanje rada i preporuka Centra u javnosti
  ;
  ta pravila mogu, po potrebi, uključivati korištenje kvalificiranih usmenih prevoditelja (za znakovni jezik, ili putem govora ili dodira).

, kao i stručan nadzor znanstvenih otkrića i razumijevanje rada i preporuka Centra u javnosti

ta pravila mogu, po potrebi, uključivati korištenje kvalificiranih usmenih prevoditelja (za znakovni jezik, ili putem govora ili dodira).

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 17. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | članak 17. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(18)

(18)

članak 17. zamjenjuje se sljedećim:

Briše se.

Briše se.

„1.
     
  Ne dovodeći u pitanje članak 3. stavak 2., Upravni odbor imenuje direktora na temelju popisa kandidata koje je predložila Komisija, nakon javnog natječaja te nakon objavljivanja poziva na iskaz interesa u Službenom listu Europske unije i drugdje, na rok od pet godina koji se može jednom produljiti za još pet godina.”;”

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Članak 1. – stavak 1. – točka 18.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 17. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Prije imenovanja, kandidat kojeg je imenovao Upravni odbor poziva se da bez odgađanja da izjavu pred Europskim parlamentom i odgovori na pitanja koja postave članovi te institucije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.
     
  Prije imenovanja, kandidat kojeg je imenovao Upravni odbor poziva se da bez odgađanja da izjavu pred Europskim parlamentom i odgovori na pitanja koja postave članovi te institucije.

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 19. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 19. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 18. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   
  Direktor može pozvati stručnjake ili predstavnike profesionalnih
  ,
  odnosno
  znanstvenih tijela
  , kao
  i nevladinih organizacija s priznatim iskustvom u 
  područjima koja su povezana
  s radom Centra
  kako bi surađivali u posebnim zadaćama
  i 
  sudjelovali
  u 
  relevantnim
  aktivnostima Savjetodavnog foruma
  . Osim toga
  , Komisija
  može direktoru
  predložiti stručnjake ili predstavnike stručnih i znanstvenih tijela ili nevladinih organizacija
  koje
  će se
  pozivati
  na ad hoc osnovi. | 8.   
  Centar strukturno surađuje sa stručnjacima za javno zdravstvo
  ,
  predstavnicima stručnih i
  znanstvenih tijela i nevladinih organizacija
  , posebno onima
  s priznatim iskustvom u 
  disciplinama povezanima
  s radom Centra
  , kao i u drugim područjima, uključujući nezarazne bolesti
  i 
  zaštitu okoliša, te oni sudjeluju
  u 
  svim ključnim
  aktivnostima
  Centra, namjenskih mreža i
  Savjetodavnog foruma
  te surađuju na posebnim zadaćama. Nadalje
  , Komisija
  i države članice mogu Centru
  predložiti stručnjake ili predstavnike stručnih i znanstvenih tijela ili nevladinih organizacija
  s kojima
  će se
  savjetovati
  na ad hoc osnovi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   
  Direktor može pozvati stručnjake ili predstavnike profesionalnih
  ,
  odnosno
  znanstvenih tijela
  , kao
  i nevladinih organizacija s priznatim iskustvom u 
  područjima koja su povezana
  s radom Centra
  kako bi surađivali u posebnim zadaćama
  i 
  sudjelovali
  u 
  relevantnim
  aktivnostima Savjetodavnog foruma
  . Osim toga
  , Komisija
  može direktoru
  predložiti stručnjake ili predstavnike stručnih i znanstvenih tijela ili nevladinih organizacija
  koje
  će se
  pozivati
  na ad hoc osnovi.

8.   
  Centar strukturno surađuje sa stručnjacima za javno zdravstvo
  ,
  predstavnicima stručnih i
  znanstvenih tijela i nevladinih organizacija
  , posebno onima
  s priznatim iskustvom u 
  disciplinama povezanima
  s radom Centra
  , kao i u drugim područjima, uključujući nezarazne bolesti
  i 
  zaštitu okoliša, te oni sudjeluju
  u 
  svim ključnim
  aktivnostima
  Centra, namjenskih mreža i
  Savjetodavnog foruma
  te surađuju na posebnim zadaćama. Nadalje
  , Komisija
  i države članice mogu Centru
  predložiti stručnjake ili predstavnike stručnih i znanstvenih tijela ili nevladinih organizacija
  s kojima
  će se
  savjetovati
  na ad hoc osnovi.

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 19.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 19.a (nova)

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19a) | u članku 19. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(19a)

(19a)

u članku 19. stavak 2. zamjenjuje se sljedećim:

2.   Članovi Upravnog odbora, direktor, članovi Savjetodavnog foruma, kao i vanjski stručnjaci koji sudjeluju u znanstvenim odborima daju izjavu o preuzimanju obveze i izjavu o interesu u kojoj navode ili da ne postoji nikakav interes koji bi mogao dovesti u pitanje njihovu neovisnost ili sve izravne ili neizravne interese koji bi mogli dovesti u pitanje njihovu neovisnost. Te se izjave daju u pisanom obliku jedanput godišnje.

„2.
     Članovi Upravnog odbora, direktor, članovi Savjetodavnog foruma, kao i vanjski stručnjaci koji sudjeluju u znanstvenim odborima daju izjavu o preuzimanju obveze i izjavu o interesu u kojoj navode ili da ne postoji nikakav interes koji bi mogao dovesti u pitanje njihovu neovisnost ili sve izravne ili neizravne interese koji bi mogli dovesti u pitanje njihovu neovisnost. Te se izjave daju u pisanom obliku jedanput godišnje
  i dostupne su javnosti.”

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 20.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 20.a (nova)

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 20. – stavak 4.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20a) | u članku 20. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(20a)

(20a)

u članku 20. stavak 4. zamjenjuje se sljedećim:

4.   Osobni podaci ne obrađuju se niti se dostavljaju, osim u slučajevima kada je to potrebno za ispunjenje misije Centra. U takvim slučajevima primjenjuje se Uredba (
  EZ
  )
  br. 45
  /
  2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom protoku takvih podataka (8)
  .

„4.
     Osobni podaci ne obrađuju se niti se dostavljaju, osim u slučajevima kada je to potrebno za ispunjenje misije Centra. U takvim slučajevima primjenjuje se Uredba (
  EU
  )
  2018
  /
  1725
  .”;

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 20.b (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 20.b (nova)

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 20. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20b) | u članku 20. dodaje se sljedeći stavak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(20b)

(20b)

u članku 20. dodaje se sljedeći stavak:

„4.a
     
  Ovom Uredbom ne dovode se u pitanje obveze država članica pri ispunjavanju njihovih odgovornosti koje se odnose na njihovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ ili obveze Centra i Komisije koje se odnose na njihovu obradu osobnih podataka u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725.

Centar uvodi postupke i mjere za zaštitu podataka osmišljene kako bi se zajamčilo da se njegovim postupcima obrade u potpunosti poštuju načela zaštite podataka kao što su zakonitost, pravednost i transparentnost, ograničenje svrhe, smanjenje količine podataka, točnost, ograničenje pohrane, cjelovitost, povjerljivost te tehnička i integrirana zaštita podataka.

Centar uvodi postupke i mjere za zaštitu podataka osmišljene kako bi se zajamčilo da se njegovim postupcima obrade u potpunosti poštuju načela zaštite podataka kao što su zakonitost, pravednost i transparentnost, ograničenje svrhe, smanjenje količine podataka, točnost, ograničenje pohrane, cjelovitost, povjerljivost te tehnička i integrirana zaštita podataka.

Centar obrađuje samo osobne podatke, osobno zdravstvene podatke povezane s identificiranim osobama ili osobama koje se mogu identificirati, u slučajevima kad je dokazano da je nužno i proporcionalno tako postupiti. Kad god je moguće, u skladu s načelom svođenja podataka na najmanju moguću mjeru, Centar koristi anonimizirane podatke koji se dobivaju tehnikama poput nasumičnog odabira ili generalizacije.

Centar obrađuje samo osobne podatke, osobno zdravstvene podatke povezane s identificiranim osobama ili osobama koje se mogu identificirati, u slučajevima kad je dokazano da je nužno i proporcionalno tako postupiti. Kad god je moguće, u skladu s načelom svođenja podataka na najmanju moguću mjeru, Centar koristi anonimizirane podatke koji se dobivaju tehnikama poput nasumičnog odabira ili generalizacije.

Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 20.a radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem kategorija ispitanika u okviru opsega obrade i kategorija osobnih podataka koje se obrađuju, zajedno s opisom posebnih mjera za zaštitu prava i sloboda uključenih ispitanika u skladu s relevantnim zakonodavstvom o zaštiti podataka, posebno u pogledu posebnih zaštitnih mjera za sprečavanje zlouporabe ili nezakonitog pristupa ili prijenosa te razdoblja pohrane.”;

Komisija donosi delegirane akte u skladu s člankom 20.a radi dopune ove Uredbe utvrđivanjem kategorija ispitanika u okviru opsega obrade i kategorija osobnih podataka koje se obrađuju, zajedno s opisom posebnih mjera za zaštitu prava i sloboda uključenih ispitanika u skladu s relevantnim zakonodavstvom o zaštiti podataka, posebno u pogledu posebnih zaštitnih mjera za sprečavanje zlouporabe ili nezakonitog pristupa ili prijenosa te razdoblja pohrane.”;

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 20.c (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 20.c (nova)

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 20.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (20c) | umeće se sljedeći članak: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(20c)

(20c)

umeće se sljedeći članak:

„Članak 20.a

„Članak 20.a

Izvršavanje delegiranja ovlasti

Izvršavanje delegiranja ovlasti

1.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata dodjeljuje se Komisiji podložno uvjetima utvrđenima u ovom članku.

2.
     
  Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 20. stavka 4.a dodjeljuje se Komisiji na razdoblje od pet godina počevši od ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe o izmjeni]. Komisija izrađuje izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja razdoblja od pet godina. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

3.
     
  Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 20. točke stavka 4.a. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave spomenute odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

4.
     
  Prije donošenja delegiranog akta Komisija se savjetuje sa stručnjacima koje je imenovala svaka država članica u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016.

   (*)

5.
     
  Čim donese delegirani akt, Komisija ga istodobno priopćuje Europskom parlamentu i Vijeću.

6.
     
  Delegirani akt donesen na temelju članka 20. stavka 4.a stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od priopćenja tog akta Europskom parlamentu i Vijeću na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako su prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijestili Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Članak 1. – stavak 1. – točka 21.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 21. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Centar razvija i upotrebljava informacijski sustav kojim se omogućuje razmjena klasificiranih i osjetljivih neklasificiranih podataka u skladu s 
  ovim člankom
  te upravlja tim sustavom. | 6.   Centar razvija i upotrebljava informacijski sustav kojim se omogućuje razmjena klasificiranih i osjetljivih neklasificiranih podataka
  kako je navedeno u ovom članku,
  u skladu s 
  člancima 27. i 33. Uredbe (EU) 2018/1725
  te upravlja tim sustavom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Centar razvija i upotrebljava informacijski sustav kojim se omogućuje razmjena klasificiranih i osjetljivih neklasificiranih podataka u skladu s 
  ovim člankom
  te upravlja tim sustavom.

6.   Centar razvija i upotrebljava informacijski sustav kojim se omogućuje razmjena klasificiranih i osjetljivih neklasificiranih podataka
  kako je navedeno u ovom članku,
  u skladu s 
  člancima 27. i 33. Uredbe (EU) 2018/1725
  te upravlja tim sustavom.

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 23. – podtočka c

Članak 1. – stavak 1. – točka 23. – podtočka c

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 23. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 8.   Direktor najkasnije do 30. rujna Revizorskom sudu dostavlja odgovor na opažanja. Direktor taj odgovor dostavlja i Upravnom odboru i Komisiji. | 8.   Direktor najkasnije do 30. rujna Revizorskom sudu dostavlja odgovor na opažanja. Direktor taj odgovor dostavlja i Upravnom odboru
  , Europskom parlamentu, Vijeću
  i Komisiji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.   Direktor najkasnije do 30. rujna Revizorskom sudu dostavlja odgovor na opažanja. Direktor taj odgovor dostavlja i Upravnom odboru i Komisiji.

8.   Direktor najkasnije do 30. rujna Revizorskom sudu dostavlja odgovor na opažanja. Direktor taj odgovor dostavlja i Upravnom odboru
  , Europskom parlamentu, Vijeću
  i Komisiji.

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 23.a (nova)

Članak 1. – stavak 1. – točka 23.a (nova)

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 24.

| Tekst na snazi | Izmjena |
| --- | --- |
| | (23a) | Članak 24. zamjenjuje se sljedećim: |

Tekst na snazi

Tekst na snazi

Izmjena

Izmjena

(23a)

(23a)

Članak 24. zamjenjuje se sljedećim:

Članak
  24.

Članak

„Članak
   24.

„Članak

Primjena Financijske uredbe

Primjena Financijske uredbe

Članak
  185. Financijske uredbe
  primjenjuje se na davanje razrješnice za proračun Centra, pravila njegove revizije te za računovodstvena pravila.

185. Financijske uredbe

Članak 
  70. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046
  primjenjuje se na davanje razrješnice za proračun Centra, pravila njegove revizije te za računovodstvena pravila.”

70. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 28.

Članak 1. – stavak 1. – točka 28.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 31. – stavak 1. – podstavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija do [unijeti datum tri godine nakon datuma stupanja na snagu]
  2023.
  Europskom parlamentu, Vijeću i Upravnom odboru podnosi izvješće o aktivnostima Centra koje sadržava i ocjenu: | Komisija do [unijeti datum tri godine nakon datuma stupanja na snagu
  ove Uredbe o izmjeni
  ] Europskom parlamentu, Vijeću i Upravnom odboru podnosi izvješće o aktivnostima Centra koje sadržava i ocjenu: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija do [unijeti datum tri godine nakon datuma stupanja na snagu]
  2023.
  Europskom parlamentu, Vijeću i Upravnom odboru podnosi izvješće o aktivnostima Centra koje sadržava i ocjenu:

2023.

Komisija do [unijeti datum tri godine nakon datuma stupanja na snagu
  ove Uredbe o izmjeni
  ] Europskom parlamentu, Vijeću i Upravnom odboru podnosi izvješće o aktivnostima Centra koje sadržava i ocjenu:

ove Uredbe o izmjeni

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 28.

Članak 1. – stavak 1. – točka 28.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 31. – stavak 1. – podstavak 1. – točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | načina na koji je Centar proveo upravljačke strukture iz članaka 14., 17. i 18.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

načina na koji je Centar proveo upravljačke strukture iz članaka 14., 17. i 18.;

načina na koji je Centar proveo upravljačke strukture iz članaka 14., 17. i 18.;

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 28.

Članak 1. – stavak 1. – točka 28.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 31. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija do [unijeti datum
  tri godine
  nakon datuma stupanja na snagu] 
  2028.
  i svakih pet godina nakon toga ocjenjuje uspješnost Centra s obzirom na njegove ciljeve, mandat, poslove, postupke i lokaciju. Evaluacijom se posebno ocjenjuje moguća potreba za izmjenom mandata Centra, kao i financijski učinci svake takve izmjene. | 2.   Komisija do [unijeti datum
  pet godina
  nakon datuma stupanja na snagu
  ove Uredbe o izmjeni
  ] i svakih pet godina nakon toga ocjenjuje uspješnost Centra s obzirom na njegove ciljeve, mandat, poslove, postupke i lokaciju. Evaluacijom se posebno ocjenjuje moguća potreba za izmjenom mandata Centra, kao i financijski učinci svake takve izmjene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija do [unijeti datum
  tri godine
  nakon datuma stupanja na snagu] 
  2028.
  i svakih pet godina nakon toga ocjenjuje uspješnost Centra s obzirom na njegove ciljeve, mandat, poslove, postupke i lokaciju. Evaluacijom se posebno ocjenjuje moguća potreba za izmjenom mandata Centra, kao i financijski učinci svake takve izmjene.

2.   Komisija do [unijeti datum
  pet godina
  nakon datuma stupanja na snagu
  ove Uredbe o izmjeni
  ] i svakih pet godina nakon toga ocjenjuje uspješnost Centra s obzirom na njegove ciljeve, mandat, poslove, postupke i lokaciju. Evaluacijom se posebno ocjenjuje moguća potreba za izmjenom mandata Centra, kao i financijski učinci svake takve izmjene.

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka 28.

Članak 1. – stavak 1. – točka 28.

Uredba (EZ) br. 851/2004

Članak 31. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako Komisija smatra da daljnje djelovanje Centra više nije opravdano s obzirom na ciljeve, mandat i poslove koji su mu dodijeljeni, može predložiti da se relevantne odredbe ove Uredbe na odgovarajući način izmijene ili stave izvan snage. | 3.   
  Na temelju ocjene iz stavka 2. Komisija prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe.
  Ako Komisija smatra da daljnje djelovanje Centra više nije opravdano s obzirom na ciljeve, mandat i poslove koji su mu dodijeljeni, može predložiti da se relevantne odredbe ove Uredbe na odgovarajući način izmijene ili stave izvan snage. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako Komisija smatra da daljnje djelovanje Centra više nije opravdano s obzirom na ciljeve, mandat i poslove koji su mu dodijeljeni, može predložiti da se relevantne odredbe ove Uredbe na odgovarajući način izmijene ili stave izvan snage.

3.   
  Na temelju ocjene iz stavka 2. Komisija prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe.
  Ako Komisija smatra da daljnje djelovanje Centra više nije opravdano s obzirom na ciljeve, mandat i poslove koji su mu dodijeljeni, može predložiti da se relevantne odredbe ove Uredbe na odgovarajući način izmijene ili stave izvan snage.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4. četvrtim podstavkom (A9-0253/2021).

1

(1a)  
  Uredba (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi Programa djelovanja Unije u području zdravlja (program „EU za zdravlje”) za razdoblje 2021.–2027. i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (SL L 107, 26.3.2021., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi Programa djelovanja Unije u području zdravlja (program „EU za zdravlje”) za razdoblje 2021.–2027. i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (SL L 107, 26.3.2021., str. 1.).

(10)  Uredba (EU) XXXX/XXXX Europskog parlamenta i Vijeća od DATUM o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU [SL: unijeti puni naslov i upućivanje na objavu Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju.]

10

(10)  Uredba (EU) XXXX/XXXX Europskog parlamenta i Vijeća od DATUM o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU [SL: unijeti puni naslov i upućivanje na objavu Uredbe o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju.]

10

(11)  Odluka br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (SL L 347, 20.12.2013., str. 924.).

11

(12)  Uredba (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014.–2020. (SL L 77, 15.3.2014., str. 44.).

12

(11)  Odluka br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (SL L 347, 20.12.2013., str. 924.).

11

(12)  Uredba (EU) br. 233/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. ožujka 2014. o uspostavi Instrumenta financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014.–2020. (SL L 77, 15.3.2014., str. 44.).

12

(1a)  
  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

1a

Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

(1a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(1b)  
  Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

1b

Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

(1a)  

  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

1a

SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

(*1)  
  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

*1

Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

(*2)  
  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

*2

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(*3)  
  Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

*3

Direktiva 2002/58/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 12. srpnja 2002. o obradi osobnih podataka i zaštiti privatnosti u području elektroničkih komunikacija (Direktiva o privatnosti i elektroničkim komunikacijama) (SL L 201, 31.7.2002., str. 37.).

(*4)  
  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018, str. 39.).

*4

Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018, str. 39.).

(*5)  Odluka br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (SL L 347, 20.12.2013., str. 924.).

*5

(*6)  Odluka br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (SL L 347, 20.12.2013., str. 924.).

*6

(*)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/715 od 18. prosinca 2018. o okvirnoj financijskoj uredbi za tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu na koja se upućuje u članku 70. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 122, 10.5.2019., str. 1.).

*

(*)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/715 od 18. prosinca 2018. o okvirnoj financijskoj uredbi za tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu na koja se upućuje u članku 70. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (SL L 122, 10.5.2019., str. 1.).

*

(*)  

  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.”;

*

SL L 123, 12.5.2016., str. 1.”;

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/255 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/255

---

P9_TA(2021)0377

Ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 14. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju i o stavljanju izvan snage Odluke br. 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 117/23)

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 1.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a | Odredbe o zdravlju u okviru Ugovorâ i dalje su u velikoj mjeri nedovoljno iskorištene u smislu ciljeva za čije su ispunjavanje osmišljene. Stoga bi cilj ove Uredbe trebao biti da se na najbolji mogući način iskoriste te odredbe o zdravlju kako bi odražavale snagu zdravstvene politike Unije uz zadržavanje normalnog funkcioniranja jedinstvenog tržišta u slučaju ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

1.a

Odredbe o zdravlju u okviru Ugovorâ i dalje su u velikoj mjeri nedovoljno iskorištene u smislu ciljeva za čije su ispunjavanje osmišljene. Stoga bi cilj ove Uredbe trebao biti da se na najbolji mogući način iskoriste te odredbe o zdravlju kako bi odražavale snagu zdravstvene politike Unije uz zadržavanje normalnog funkcioniranja jedinstvenog tržišta u slučaju ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | S obzirom na iskustva stečena tijekom aktualne pandemije bolesti COVID-19 te kako bi se na razini Unije olakšali odgovarajuća pripravnost i odgovor na sve prekogranične prijetnje zdravlju, potrebno je proširiti pravni okvir za epidemiološki nadzor, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, kako je utvrđeno u Odluci br. 1082/2013/EU, u pogledu dodatnih zahtjeva za izvješćivanje i analizu pokazatelja zdravstvenih sustava te suradnje država članica
  s Europskim centrom
  za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC). Nadalje, kako bi se osigurao učinkovit odgovor Unije na nove prekogranične prijetnje zdravlju, pravnim okvirom za suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju trebalo bi se omogućiti da se odmah donesu definicije slučajeva za nadzor novih prijetnji te bi trebalo osigurati uspostavu mreže referentnih laboratorija EU-a i mreže za potporu praćenju izbijanja bolesti relevantnih za tvari ljudskog podrijetla. Kapacitete za praćenje kontakata trebalo bi ojačati stvaranjem automatiziranog sustava
  služeći
  se modernim tehnologijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

S obzirom na iskustva stečena tijekom aktualne pandemije bolesti COVID-19 te kako bi se na razini Unije olakšali odgovarajuća pripravnost i odgovor na sve prekogranične prijetnje zdravlju, potrebno je proširiti pravni okvir za epidemiološki nadzor, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, kako je utvrđeno u Odluci br. 1082/2013/EU, u pogledu dodatnih zahtjeva za izvješćivanje i analizu pokazatelja zdravstvenih sustava te suradnje država članica
  s Europskim centrom
  za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC). Nadalje, kako bi se osigurao učinkovit odgovor Unije na nove prekogranične prijetnje zdravlju, pravnim okvirom za suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju trebalo bi se omogućiti da se odmah donesu definicije slučajeva za nadzor novih prijetnji te bi trebalo osigurati uspostavu mreže referentnih laboratorija EU-a i mreže za potporu praćenju izbijanja bolesti relevantnih za tvari ljudskog podrijetla. Kapacitete za praćenje kontakata trebalo bi ojačati stvaranjem automatiziranog sustava
  služeći
  se modernim tehnologijama.

| (2) | S obzirom na iskustva stečena tijekom aktualne pandemije bolesti COVID-19 te kako bi se na razini Unije olakšali odgovarajuća
  prevencija,
  pripravnost i odgovor na sve prekogranične prijetnje zdravlju
  , uključujući prijetnje povezane sa zoonozama
  , potrebno je proširiti pravni okvir za epidemiološki nadzor, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, kako je utvrđeno u Odluci br. 1082/2013/EU, u pogledu dodatnih zahtjeva za izvješćivanje i analizu pokazatelja zdravstvenih sustava te suradnje
  između
  država članica
  , te agencija Unije, posebno Europskog centra
  za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC)
  i Europske agencije za lijekove (EMA), te međunarodnih organizacija, posebice Svjetske zdravstvene organizacije (WHO)
  . Nadalje, kako bi se osigurao učinkovit odgovor Unije na nove prekogranične prijetnje zdravlju, pravnim okvirom za suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju trebalo bi se omogućiti da se odmah donesu definicije slučajeva za nadzor novih prijetnji te bi trebalo osigurati uspostavu mreže referentnih laboratorija EU-a i mreže za potporu praćenju izbijanja bolesti relevantnih za tvari ljudskog podrijetla. Kapacitete za praćenje kontakata trebalo bi ojačati stvaranjem automatiziranog sustava
  koji
  se
  služi
  modernim tehnologijama
  , poštujući pritom Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (Opća uredba o zaštiti podataka)

   (1a). |
| --- | --- |

(2)

S obzirom na iskustva stečena tijekom aktualne pandemije bolesti COVID-19 te kako bi se na razini Unije olakšali odgovarajuća
  prevencija,
  pripravnost i odgovor na sve prekogranične prijetnje zdravlju
  , uključujući prijetnje povezane sa zoonozama
  , potrebno je proširiti pravni okvir za epidemiološki nadzor, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, kako je utvrđeno u Odluci br. 1082/2013/EU, u pogledu dodatnih zahtjeva za izvješćivanje i analizu pokazatelja zdravstvenih sustava te suradnje
  između
  država članica
  , te agencija Unije, posebno Europskog centra
  za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC)
  i Europske agencije za lijekove (EMA), te međunarodnih organizacija, posebice Svjetske zdravstvene organizacije (WHO)
  . Nadalje, kako bi se osigurao učinkovit odgovor Unije na nove prekogranične prijetnje zdravlju, pravnim okvirom za suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju trebalo bi se omogućiti da se odmah donesu definicije slučajeva za nadzor novih prijetnji te bi trebalo osigurati uspostavu mreže referentnih laboratorija EU-a i mreže za potporu praćenju izbijanja bolesti relevantnih za tvari ljudskog podrijetla. Kapacitete za praćenje kontakata trebalo bi ojačati stvaranjem automatiziranog sustava
  koji
  se
  služi
  modernim tehnologijama
  , poštujući pritom Uredbu (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (Opća uredba o zaštiti podataka)

   (1a).

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | Važnu ulogu u koordinaciji planiranja pripravnosti i odgovora na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ima Odbor za zdravstvenu sigurnost, koji je službeno osnovan Odlukom br. 1082/2013/EU. Tom bi odboru trebalo dodijeliti dodatne odgovornosti za donošenje smjernica i mišljenja kako bi se državama članicama pružila bolja potpora u sprečavanju i kontroli ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(3)

Važnu ulogu u koordinaciji planiranja pripravnosti i odgovora na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ima Odbor za zdravstvenu sigurnost, koji je službeno osnovan Odlukom br. 1082/2013/EU. Tom bi odboru trebalo dodijeliti dodatne odgovornosti za donošenje smjernica i mišljenja kako bi se državama članicama pružila bolja potpora u sprečavanju i kontroli ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.

| (3) | Važnu ulogu u koordinaciji planiranja
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ima Odbor za zdravstvenu sigurnost, koji je službeno osnovan Odlukom br. 1082/2013/EU. Tom bi odboru trebalo dodijeliti dodatne odgovornosti za donošenje smjernica i mišljenja kako bi se državama članicama pružila bolja potpora u sprečavanju i kontroli ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju
  te kako bi se podržala bolja koordinacija država članica u odgovaranju na te prijetnje. Predstavnici koje je imenovao Europski parlament trebali bi moći sudjelovati u Odboru za zdravstvenu sigurnost kao promatrači. |
| --- | --- |

(3)

Važnu ulogu u koordinaciji planiranja
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ima Odbor za zdravstvenu sigurnost, koji je službeno osnovan Odlukom br. 1082/2013/EU. Tom bi odboru trebalo dodijeliti dodatne odgovornosti za donošenje smjernica i mišljenja kako bi se državama članicama pružila bolja potpora u sprečavanju i kontroli ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju
  te kako bi se podržala bolja koordinacija država članica u odgovaranju na te prijetnje. Predstavnici koje je imenovao Europski parlament trebali bi moći sudjelovati u Odboru za zdravstvenu sigurnost kao promatrači.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 4.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a | Strategije prevencije i promocije odnose se na sve sektorske politike, uključujući fiskalne, komercijalne, gospodarske, poljoprivredno-okolišne, obrazovne, stambene i kulturne politike te politike povezane sa socijalnom pomoći. „Zdravlje u svim politikama” trebalo bi biti načelo svih javnih politika. Takozvani „test zdravlja” instrument je koji se već upotrebljava na nacionalnoj razini za procjenu učinka različitih sektorskih politika na zdravlje. Za sve programe kojima upravlja Unija trebalo bi provesti procjenu učinka na zdravlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

4.a

Strategije prevencije i promocije odnose se na sve sektorske politike, uključujući fiskalne, komercijalne, gospodarske, poljoprivredno-okolišne, obrazovne, stambene i kulturne politike te politike povezane sa socijalnom pomoći. „Zdravlje u svim politikama” trebalo bi biti načelo svih javnih politika. Takozvani „test zdravlja” instrument je koji se već upotrebljava na nacionalnoj razini za procjenu učinka različitih sektorskih politika na zdravlje. Za sve programe kojima upravlja Unija trebalo bi provesti procjenu učinka na zdravlje.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | Ova bi se Uredba trebala primjenjivati ne dovodeći u pitanje druge obvezujuće mjere za konkretne aktivnosti ili standarde kvalitete i sigurnosti za određenu robu, kojima se predviđaju posebne obveze i alati za praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje posebnih prekograničnih prijetnji. Te mjere posebno uključuju relevantno zakonodavstvo Unije u području zajedničkih sigurnosnih problema u pitanjima javnog zdravlja, koje obuhvaća robu kao što su farmaceutski proizvodi, medicinski proizvodi i hrana, tvari ljudskog podrijetla (krv, tkiva i stanice, organi) i izloženost ionizirajućem zračenju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

Ova bi se Uredba trebala primjenjivati ne dovodeći u pitanje druge obvezujuće mjere za konkretne aktivnosti ili standarde kvalitete i sigurnosti za određenu robu, kojima se predviđaju posebne obveze i alati za praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje posebnih prekograničnih prijetnji. Te mjere posebno uključuju relevantno zakonodavstvo Unije u području zajedničkih sigurnosnih problema u pitanjima javnog zdravlja, koje obuhvaća robu kao što su farmaceutski proizvodi, medicinski proizvodi i hrana, tvari ljudskog podrijetla (krv, tkiva i stanice, organi) i izloženost ionizirajućem zračenju.

| (5) | Ova bi se Uredba trebala primjenjivati ne dovodeći u pitanje druge obvezujuće mjere za konkretne aktivnosti ili standarde kvalitete i sigurnosti za određenu robu, kojima se predviđaju posebne obveze i alati za praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje posebnih prekograničnih prijetnji
  , kao što su Međunarodni zdravstveni propisi Svjetske zdravstvene organizacije (WHO)
  . Te mjere posebno uključuju relevantno zakonodavstvo Unije u području zajedničkih sigurnosnih problema u pitanjima javnog zdravlja, koje obuhvaća robu kao što su farmaceutski proizvodi, medicinski proizvodi
  , in vitro dijagnostički medicinski proizvodi,
  i hrana, tvari ljudskog podrijetla (krv,
  plazma,
  tkiva i stanice, organi) i izloženost ionizirajućem zračenju. |
| --- | --- |

(5)

Ova bi se Uredba trebala primjenjivati ne dovodeći u pitanje druge obvezujuće mjere za konkretne aktivnosti ili standarde kvalitete i sigurnosti za određenu robu, kojima se predviđaju posebne obveze i alati za praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje posebnih prekograničnih prijetnji
  , kao što su Međunarodni zdravstveni propisi Svjetske zdravstvene organizacije (WHO)
  . Te mjere posebno uključuju relevantno zakonodavstvo Unije u području zajedničkih sigurnosnih problema u pitanjima javnog zdravlja, koje obuhvaća robu kao što su farmaceutski proizvodi, medicinski proizvodi
  , in vitro dijagnostički medicinski proizvodi,
  i hrana, tvari ljudskog podrijetla (krv,
  plazma,
  tkiva i stanice, organi) i izloženost ionizirajućem zračenju.

Amandman 242

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (5a) | Prekomjerno iskorištavanje divljih vrsta i drugih prirodnih resursa te ubrzani gubitak biološke raznolikosti predstavljaju rizik za ljudsko zdravlje. Budući da su zdravlje ljudi, životinja i okoliša neraskidivo povezani, ključno je poštovati načela pristupa „Jedno zdravlje” kako bi se odgovorilo na aktualne krize i krize u nastajanju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5a)

Prekomjerno iskorištavanje divljih vrsta i drugih prirodnih resursa te ubrzani gubitak biološke raznolikosti predstavljaju rizik za ljudsko zdravlje. Budući da su zdravlje ljudi, životinja i okoliša neraskidivo povezani, ključno je poštovati načela pristupa „Jedno zdravlje” kako bi se odgovorilo na aktualne krize i krize u nastajanju.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Zaštita zdravlja ljudi pitanje je koje ima utjecaj na različita područja i relevantno je za brojne politike i aktivnosti Unije. Kako bi se postigla visoka razina zaštite zdravlja ljudi i izbjeglo preklapanje aktivnosti, udvostručavanje ili proturječna djelovanja, Komisija bi u suradnji s državama članicama trebala osigurati koordinaciju i razmjenu informacija između mehanizama i struktura uspostavljenih ovom Uredbom
  i
  drugih mehanizama i struktura uspostavljenih na razini Unije i na temelju Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (Ugovor o Euratomu) čije su aktivnosti relevantne za planiranje pripravnosti i odgovora, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. Komisija bi u prvom redu trebala osigurati da se relevantne informacije iz različitih sustava brzog uzbunjivanja i informiranja na razini Unije i u skladu s Ugovorom o Euratomu prikupljaju i dostavljaju državama članicama u okviru sustava ranog upozoravanja i odgovora („EWRS”) uspostavljenog Odlukom br. 2119/98/EZ. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Zaštita zdravlja ljudi pitanje je koje ima utjecaj na različita područja i relevantno je za brojne politike i aktivnosti Unije. Kako bi se postigla visoka razina zaštite zdravlja ljudi i izbjeglo preklapanje aktivnosti, udvostručavanje ili proturječna djelovanja, Komisija bi u suradnji s državama članicama trebala osigurati koordinaciju i razmjenu informacija između mehanizama i struktura uspostavljenih ovom Uredbom
  i
  drugih mehanizama i struktura uspostavljenih na razini Unije i na temelju Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (Ugovor o Euratomu) čije su aktivnosti relevantne za planiranje pripravnosti i odgovora, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. Komisija bi u prvom redu trebala osigurati da se relevantne informacije iz različitih sustava brzog uzbunjivanja i informiranja na razini Unije i u skladu s Ugovorom o Euratomu prikupljaju i dostavljaju državama članicama u okviru sustava ranog upozoravanja i odgovora („EWRS”) uspostavljenog Odlukom br. 2119/98/EZ.

| (6) | U skladu s pristupima „Jedno zdravlje” i „Zdravlje u svim politikama”,
  zaštita zdravlja ljudi pitanje je koje ima utjecaj na različita područja i relevantno je za brojne politike i aktivnosti Unije.
  Unija bi trebala podržati države članice u smanjenju nejednakosti u području zdravlja, unutar i između država članica, u postizanju univerzalnog zdravstvenog osiguranja i rješavanju izazova ranjivih skupina. Unija bi također trebala poticati države članice da provode preporuke za pojedine zemlje u području zdravlja te ih poduprijeti u jačanju otpornosti, prilagodljivosti i spremnosti zdravstvenih sustava na buduće izazove, uključujući pandemije.
  Kako bi se postigla visoka razina zaštite zdravlja ljudi i izbjeglo preklapanje aktivnosti, udvostručavanje ili proturječna djelovanja, Komisija bi u suradnji s državama članicama
  i svim relevantnim dionicima, kao što su zdravstveni radnici, udruge pacijenata, sektorski akteri i akteri iz lanca opskrbe,
  trebala osigurati koordinaciju i razmjenu informacija između mehanizama i struktura uspostavljenih ovom Uredbom
  te
  drugih mehanizama i struktura uspostavljenih na razini Unije i na temelju Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (Ugovor o Euratomu) čije su aktivnosti relevantne za planiranje pripravnosti i odgovora, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju
  . Ti bi mehanizmi trebali biti usmjereni na sinergije između mjera na razini EU-a i na nacionalnoj razini, pri čemu bi se trebalo izbjegavati dupliciranje mjera poduzetih u kontekstu okvira WHO-a.
  Komisija bi u prvom redu trebala osigurati da se relevantne informacije iz različitih sustava brzog uzbunjivanja i informiranja na razini Unije i u skladu s Ugovorom o Euratomu prikupljaju i dostavljaju državama članicama u okviru sustava ranog upozoravanja i odgovora („EWRS”) uspostavljenog Odlukom br. 2119/98/EZ. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s pristupima „Jedno zdravlje” i „Zdravlje u svim politikama”,
  zaštita zdravlja ljudi pitanje je koje ima utjecaj na različita područja i relevantno je za brojne politike i aktivnosti Unije.
  Unija bi trebala podržati države članice u smanjenju nejednakosti u području zdravlja, unutar i između država članica, u postizanju univerzalnog zdravstvenog osiguranja i rješavanju izazova ranjivih skupina. Unija bi također trebala poticati države članice da provode preporuke za pojedine zemlje u području zdravlja te ih poduprijeti u jačanju otpornosti, prilagodljivosti i spremnosti zdravstvenih sustava na buduće izazove, uključujući pandemije.
  Kako bi se postigla visoka razina zaštite zdravlja ljudi i izbjeglo preklapanje aktivnosti, udvostručavanje ili proturječna djelovanja, Komisija bi u suradnji s državama članicama
  i svim relevantnim dionicima, kao što su zdravstveni radnici, udruge pacijenata, sektorski akteri i akteri iz lanca opskrbe,
  trebala osigurati koordinaciju i razmjenu informacija između mehanizama i struktura uspostavljenih ovom Uredbom
  te
  drugih mehanizama i struktura uspostavljenih na razini Unije i na temelju Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju (Ugovor o Euratomu) čije su aktivnosti relevantne za planiranje pripravnosti i odgovora, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju
  . Ti bi mehanizmi trebali biti usmjereni na sinergije između mjera na razini EU-a i na nacionalnoj razini, pri čemu bi se trebalo izbjegavati dupliciranje mjera poduzetih u kontekstu okvira WHO-a.
  Komisija bi u prvom redu trebala osigurati da se relevantne informacije iz različitih sustava brzog uzbunjivanja i informiranja na razini Unije i u skladu s Ugovorom o Euratomu prikupljaju i dostavljaju državama članicama u okviru sustava ranog upozoravanja i odgovora („EWRS”) uspostavljenog Odlukom br. 2119/98/EZ.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Planiranje pripravnosti i odgovora ključan je element za učinkovito praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. Stoga Komisija mora izraditi plan pripravnosti Unije za zdravstvene krize i pandemije, koji mora odobriti Odbor za zdravstvenu sigurnost. To bi trebalo biti popraćeno ažuriranjem planova pripravnosti i odgovora država članica kako bi se osigurala njihova usklađenost unutar struktura na regionalnoj razini. Radi pružanja potpore državama članicama u tom nastojanju, Komisija i agencije Unije trebale bi osigurati ciljane aktivnosti osposobljavanja i 
  razmjene znanja te stjecanje
  znanja i potrebnih vještina za zdravstveno osoblje i osoblje u području javnog zdravlja. Da bi se osigurali uvođenje i provedba tih planova, Komisija bi trebala provoditi testiranja otpornosti na stres, vježbe i preispitivanja tijekom i nakon djelovanja s državama članicama. Ti bi planovi trebali biti koordinirani, funkcionalni i ažurirani te imati dovoljno resursa za operacionalizaciju. Nakon testiranja otpornosti na stres i preispitivanja planova trebalo bi provesti korektivne mjere, a Komisiju bi trebalo obavijestiti o svim ažuriranjima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Planiranje pripravnosti i odgovora ključan je element za učinkovito praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. Stoga Komisija mora izraditi plan pripravnosti Unije za zdravstvene krize i pandemije, koji mora odobriti Odbor za zdravstvenu sigurnost. To bi trebalo biti popraćeno ažuriranjem planova pripravnosti i odgovora država članica kako bi se osigurala njihova usklađenost unutar struktura na regionalnoj razini. Radi pružanja potpore državama članicama u tom nastojanju, Komisija i agencije Unije trebale bi osigurati ciljane aktivnosti osposobljavanja i 
  razmjene znanja te stjecanje
  znanja i potrebnih vještina za zdravstveno osoblje i osoblje u području javnog zdravlja. Da bi se osigurali uvođenje i provedba tih planova, Komisija bi trebala provoditi testiranja otpornosti na stres, vježbe i preispitivanja tijekom i nakon djelovanja s državama članicama. Ti bi planovi trebali biti koordinirani, funkcionalni i ažurirani te imati dovoljno resursa za operacionalizaciju. Nakon testiranja otpornosti na stres i preispitivanja planova trebalo bi provesti korektivne mjere, a Komisiju bi trebalo obavijestiti o svim ažuriranjima.

| (7) | Planiranje
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora ključan je element za učinkovito praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. Stoga Komisija mora izraditi plan pripravnosti Unije za zdravstvene krize i pandemije, koji mora odobriti Odbor za zdravstvenu sigurnost. To bi trebalo biti popraćeno ažuriranjem planova
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora država članica kako bi se osigurala njihova usklađenost unutar struktura na regionalnoj razini.
  Planovi bi se trebali provesti kroz međuregionalno planiranje predviđanja krize, pri čemu bi se posebna pozornost trebala posvetiti prekograničnim regijama kako bi se poboljšala njihova suradnja u području zdravlja. Regionalne vlasti trebale bi prema potrebi sudjelovati u izradi tih planova.
  Radi pružanja potpore državama članicama u tom nastojanju, Komisija i agencije Unije trebale bi osigurati ciljane aktivnosti osposobljavanja i 
  olakšati dijeljenje najboljih praksi za poboljšanje njihova
  znanja i 
  osiguravanje
  potrebnih vještina za zdravstveno osoblje i osoblje u području javnog zdravlja. Da bi se osigurali uvođenje i provedba tih planova, Komisija bi trebala provoditi testiranja otpornosti na stres, vježbe i preispitivanja tijekom i nakon djelovanja s državama članicama. Ti
  planovi trebali
  bi
  obuhvaćati preporuke za intervencije u javnim politikama povezane s ublažavanjem učinka zaraznih bolesti na zdravstvene usluge i skrb, uključujući glavne nezarazne bolesti.
  Planovi
  bi
  trebali biti koordinirani, funkcionalni i ažurirani te imati dovoljno resursa za operacionalizaciju
  . Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti pograničnim regijama u kojima treba promicati zajedničke prekogranične vježbe i poticati zdravstvene djelatnike da se upoznaju sa sustavima javnog zdravstva u susjednim zemljama
  . Nakon testiranja otpornosti na stres i preispitivanja planova trebalo bi provesti korektivne mjere, a Komisiju bi trebalo obavijestiti o svim ažuriranjima. |
| --- | --- |

(7)

Planiranje
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora ključan je element za učinkovito praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. Stoga Komisija mora izraditi plan pripravnosti Unije za zdravstvene krize i pandemije, koji mora odobriti Odbor za zdravstvenu sigurnost. To bi trebalo biti popraćeno ažuriranjem planova
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora država članica kako bi se osigurala njihova usklađenost unutar struktura na regionalnoj razini.
  Planovi bi se trebali provesti kroz međuregionalno planiranje predviđanja krize, pri čemu bi se posebna pozornost trebala posvetiti prekograničnim regijama kako bi se poboljšala njihova suradnja u području zdravlja. Regionalne vlasti trebale bi prema potrebi sudjelovati u izradi tih planova.
  Radi pružanja potpore državama članicama u tom nastojanju, Komisija i agencije Unije trebale bi osigurati ciljane aktivnosti osposobljavanja i 
  olakšati dijeljenje najboljih praksi za poboljšanje njihova
  znanja i 
  osiguravanje
  potrebnih vještina za zdravstveno osoblje i osoblje u području javnog zdravlja. Da bi se osigurali uvođenje i provedba tih planova, Komisija bi trebala provoditi testiranja otpornosti na stres, vježbe i preispitivanja tijekom i nakon djelovanja s državama članicama. Ti
  planovi trebali
  bi
  obuhvaćati preporuke za intervencije u javnim politikama povezane s ublažavanjem učinka zaraznih bolesti na zdravstvene usluge i skrb, uključujući glavne nezarazne bolesti.
  Planovi
  bi
  trebali biti koordinirani, funkcionalni i ažurirani te imati dovoljno resursa za operacionalizaciju
  . Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti pograničnim regijama u kojima treba promicati zajedničke prekogranične vježbe i poticati zdravstvene djelatnike da se upoznaju sa sustavima javnog zdravstva u susjednim zemljama
  . Nakon testiranja otpornosti na stres i preispitivanja planova trebalo bi provesti korektivne mjere, a Komisiju bi trebalo obavijestiti o svim ažuriranjima.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | U tu bi svrhu države članice Komisiji trebale dostaviti ažurirane informacije o najnovijem stanju u pogledu planiranja i provedbe pripravnosti te odgovora na nacionalnoj razini. Informacije država članica trebale bi uključivati elemente o kojima su one obvezne izvješćivati Svjetsku zdravstvenu organizaciju (WHO) u kontekstu Međunarodnih zdravstvenih propisa (15). Komisija bi pak svake
  dvije
  godine trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o trenutačnom stanju i napretku u planiranju te provedbi pripravnosti i odgovora na razini Unije, među ostalim, o korektivnim mjerama, kako bi se osigurala primjerenost nacionalnih planova pripravnosti i odgovora. U svrhu pružanja potpore procjeni tih planova, u državama članicama trebale bi se provoditi revizije EU-a u koordinaciji s ECDC-om i agencijama Unije. Takvo bi planiranje posebno trebalo uključivati odgovarajuću pripravnost ključnih sektora društva, kao što su energetika, promet, komunikacije ili civilna zaštita, koji se u kriznim situacijama oslanjaju na dobro pripremljene i rodno osjetljive sustave javnog zdravlja, koji, s druge strane, ovise o funkcioniranju tih sektora i o održavanju osnovnih usluga na odgovarajućoj razini. U slučaju ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju koja potječe od zoonotičke infekcije, važno je osigurati interoperabilnost zdravstvenog i veterinarskog sektora u kontekstu planiranja pripravnosti i odgovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

U tu bi svrhu države članice Komisiji trebale dostaviti ažurirane informacije o najnovijem stanju u pogledu planiranja i provedbe pripravnosti te odgovora na nacionalnoj razini. Informacije država članica trebale bi uključivati elemente o kojima su one obvezne izvješćivati Svjetsku zdravstvenu organizaciju (WHO) u kontekstu Međunarodnih zdravstvenih propisa (15). Komisija bi pak svake
  dvije
  godine trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o trenutačnom stanju i napretku u planiranju te provedbi pripravnosti i odgovora na razini Unije, među ostalim, o korektivnim mjerama, kako bi se osigurala primjerenost nacionalnih planova pripravnosti i odgovora. U svrhu pružanja potpore procjeni tih planova, u državama članicama trebale bi se provoditi revizije EU-a u koordinaciji s ECDC-om i agencijama Unije. Takvo bi planiranje posebno trebalo uključivati odgovarajuću pripravnost ključnih sektora društva, kao što su energetika, promet, komunikacije ili civilna zaštita, koji se u kriznim situacijama oslanjaju na dobro pripremljene i rodno osjetljive sustave javnog zdravlja, koji, s druge strane, ovise o funkcioniranju tih sektora i o održavanju osnovnih usluga na odgovarajućoj razini. U slučaju ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju koja potječe od zoonotičke infekcije, važno je osigurati interoperabilnost zdravstvenog i veterinarskog sektora u kontekstu planiranja pripravnosti i odgovora.

| (8) | U tu bi svrhu države članice Komisiji trebale dostaviti ažurirane informacije o najnovijem stanju u pogledu planiranja i provedbe
  prevencije,
  pripravnosti te odgovora na nacionalnoj
  razini te, kada je to prikladno, na regionalnoj
  razini. Informacije država članica trebale bi uključivati elemente o kojima su one obvezne izvješćivati Svjetsku zdravstvenu organizaciju (WHO) u kontekstu Međunarodnih zdravstvenih propisa (15).
  Pristup pravovremenim i potpunim podacima preduvjet je za brze procjene rizika i ublažavanje kriznih situacija. Kako bi se izbjeglo dupliciranje napora i davanje različitih preporuka, trebalo bi utvrditi standardizirane definicije, kada je to moguće, i održavati neometane razmjene informacija između agencija Unije, WHO-a i nacionalnih agencija.
  Komisija bi pak svake godine trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o trenutačnom stanju i napretku u planiranju te provedbi
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora na razini Unije, među ostalim, o korektivnim mjerama, kako bi se osigurala primjerenost nacionalnih planova pripravnosti i odgovora. U svrhu pružanja potpore procjeni tih planova, u državama članicama trebale bi se provoditi revizije EU-a u koordinaciji s ECDC-om i agencijama Unije. Takvo bi planiranje posebno trebalo uključivati odgovarajuću pripravnost
  ključnog sektora dugoročne zdravstvene skrbi te
  ključnih sektora društva kao što su
  poljoprivreda,
  energetika, promet, komunikacije ili civilna zaštita, koji se u kriznim situacijama oslanjaju na dobro pripremljene i rodno osjetljive sustave javnog zdravlja, koji, s druge strane, ovise o funkcioniranju tih sektora i o održavanju osnovnih usluga na odgovarajućoj razini. U slučaju ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju koja potječe od zoonotičke infekcije, važno je osigurati interoperabilnost zdravstvenog i veterinarskog sektora u kontekstu planiranja pripravnosti i odgovora. |
| --- | --- |

(8)

U tu bi svrhu države članice Komisiji trebale dostaviti ažurirane informacije o najnovijem stanju u pogledu planiranja i provedbe
  prevencije,
  pripravnosti te odgovora na nacionalnoj
  razini te, kada je to prikladno, na regionalnoj
  razini. Informacije država članica trebale bi uključivati elemente o kojima su one obvezne izvješćivati Svjetsku zdravstvenu organizaciju (WHO) u kontekstu Međunarodnih zdravstvenih propisa (15).
  Pristup pravovremenim i potpunim podacima preduvjet je za brze procjene rizika i ublažavanje kriznih situacija. Kako bi se izbjeglo dupliciranje napora i davanje različitih preporuka, trebalo bi utvrditi standardizirane definicije, kada je to moguće, i održavati neometane razmjene informacija između agencija Unije, WHO-a i nacionalnih agencija.
  Komisija bi pak svake godine trebala izvijestiti Europski parlament i Vijeće o trenutačnom stanju i napretku u planiranju te provedbi
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora na razini Unije, među ostalim, o korektivnim mjerama, kako bi se osigurala primjerenost nacionalnih planova pripravnosti i odgovora. U svrhu pružanja potpore procjeni tih planova, u državama članicama trebale bi se provoditi revizije EU-a u koordinaciji s ECDC-om i agencijama Unije. Takvo bi planiranje posebno trebalo uključivati odgovarajuću pripravnost
  ključnog sektora dugoročne zdravstvene skrbi te
  ključnih sektora društva kao što su
  poljoprivreda,
  energetika, promet, komunikacije ili civilna zaštita, koji se u kriznim situacijama oslanjaju na dobro pripremljene i rodno osjetljive sustave javnog zdravlja, koji, s druge strane, ovise o funkcioniranju tih sektora i o održavanju osnovnih usluga na odgovarajućoj razini. U slučaju ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju koja potječe od zoonotičke infekcije, važno je osigurati interoperabilnost zdravstvenog i veterinarskog sektora u kontekstu planiranja pripravnosti i odgovora.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.a | Iskustvo iz aktualne krize uzrokovane bolešću COVID-19 pokazalo je da postoji potreba za daljnjim odlučnijim djelovanjem na razini Unije kako bi se poduprla suradnja i koordinacija među državama članicama, osobito među susjednim pograničnim regijama. Nacionalni planovi država članica koje dijele granicu s barem još jednom državom članicom trebali bi stoga uključivati planove za poboljšanje pripravnosti, prevencije i odgovora na zdravstvene krize u pograničnim područjima susjednih regija, uključujući putem obveznog prekograničnog osposobljavanja zdravstvenog osoblja i koordinacijskih vježbi za medicinski transfer pacijenata. Komisija bi trebala redovito izvješćivati o trenutačnom stanju priprema za prekogranične krize u susjednim regijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.a

Iskustvo iz aktualne krize uzrokovane bolešću COVID-19 pokazalo je da postoji potreba za daljnjim odlučnijim djelovanjem na razini Unije kako bi se poduprla suradnja i koordinacija među državama članicama, osobito među susjednim pograničnim regijama. Nacionalni planovi država članica koje dijele granicu s barem još jednom državom članicom trebali bi stoga uključivati planove za poboljšanje pripravnosti, prevencije i odgovora na zdravstvene krize u pograničnim područjima susjednih regija, uključujući putem obveznog prekograničnog osposobljavanja zdravstvenog osoblja i koordinacijskih vježbi za medicinski transfer pacijenata. Komisija bi trebala redovito izvješćivati o trenutačnom stanju priprema za prekogranične krize u susjednim regijama.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.b | Uloga najizloženijih zdravstvenih djelatnika isto je tako postala očita tijekom pandemije jer su te osobe bile ključne za osiguravanje pristupa lijekovima i kontinuiteta skrbi, kao i za pružanje moralne potpore i pouzdanih informacija nasuprot lažnim vijestima. Za buduće hitne slučajeve potrebno je ojačati znanje zdravstvenih djelatnika utvrđivanjem pravila za osposobljavanje radnika u području zdravstvene zaštite i javnog zdravlja. Također ih je putem njihovih strukovnih organizacija potrebno uključiti u definiranje politika javnog zdravlja te u digitalnu transformaciju kako bi se poboljšali kvaliteta i učinkovitost zdravstvenih sustava te osigurala održivost njihova rada povezanog sa zdravljem, socijalnom i teritorijalnom kohezijom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.b

Uloga najizloženijih zdravstvenih djelatnika isto je tako postala očita tijekom pandemije jer su te osobe bile ključne za osiguravanje pristupa lijekovima i kontinuiteta skrbi, kao i za pružanje moralne potpore i pouzdanih informacija nasuprot lažnim vijestima. Za buduće hitne slučajeve potrebno je ojačati znanje zdravstvenih djelatnika utvrđivanjem pravila za osposobljavanje radnika u području zdravstvene zaštite i javnog zdravlja. Također ih je putem njihovih strukovnih organizacija potrebno uključiti u definiranje politika javnog zdravlja te u digitalnu transformaciju kako bi se poboljšali kvaliteta i učinkovitost zdravstvenih sustava te osigurala održivost njihova rada povezanog sa zdravljem, socijalnom i teritorijalnom kohezijom.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.c | Zdravstvena pismenost ima ključnu ulogu u sprečavanju i ublažavanju učinka prekograničnih prijetnji te doprinosi tome da stanovništvo bolje razumije protumjere i procjenu rizika od različitih prijetnji. Pravila ponašanja pri kihanju ili kašljanju, ispravno pranje ruku, izbjegavanje nepotrebnog bliskog kontakta sa svima koji imaju simptome slične gripi i izbjegavanje nezaštićenog kontakta s divljim životinjama trebali bi biti dio edukacijskih zdravstvenih kampanja kako bi se poboljšalo ponašanje stanovnika, na temelju najnovijih dostupnih dokaza. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.c

Zdravstvena pismenost ima ključnu ulogu u sprečavanju i ublažavanju učinka prekograničnih prijetnji te doprinosi tome da stanovništvo bolje razumije protumjere i procjenu rizika od različitih prijetnji. Pravila ponašanja pri kihanju ili kašljanju, ispravno pranje ruku, izbjegavanje nepotrebnog bliskog kontakta sa svima koji imaju simptome slične gripi i izbjegavanje nezaštićenog kontakta s divljim životinjama trebali bi biti dio edukacijskih zdravstvenih kampanja kako bi se poboljšalo ponašanje stanovnika, na temelju najnovijih dostupnih dokaza.

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.d | Oslanjajući se na iskustva stečena tijekom pandemije bolesti COVID-19, ovom bi se Uredbom trebao uspostaviti snažniji mandat za koordinaciju na razini Unije. Proglašenje izvanredne situacije u Uniji pokrenulo bi veću koordinaciju i omogućilo pravovremeni razvoj, stvaranje zaliha i zajedničku nabavu medicinskih protumjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.d

Oslanjajući se na iskustva stečena tijekom pandemije bolesti COVID-19, ovom bi se Uredbom trebao uspostaviti snažniji mandat za koordinaciju na razini Unije. Proglašenje izvanredne situacije u Uniji pokrenulo bi veću koordinaciju i omogućilo pravovremeni razvoj, stvaranje zaliha i zajedničku nabavu medicinskih protumjera.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.e | Ovom se Uredbom osigurava i koordinirano djelovanje na razini Unije kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i slobodan protok osnovnih potrepština, uključujući lijekove, proizvode iz područja medicine i osobnu zaštitnu opremu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.e

Ovom se Uredbom osigurava i koordinirano djelovanje na razini Unije kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje unutarnjeg tržišta i slobodan protok osnovnih potrepština, uključujući lijekove, proizvode iz područja medicine i osobnu zaštitnu opremu.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 8.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.f | Logistički mehanizmi za zdravstvo trebali bi ispunjavati posebne pravne zahtjeve iz Direktive 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i Uredbe (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

8.f

Logistički mehanizmi za zdravstvo trebali bi ispunjavati posebne pravne zahtjeve iz Direktive 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  i Uredbe (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća

   (1b)

  .

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Budući da ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju nisu ograničene granicama Unije, zajedničku nabavu zdravstvenih protumjera trebalo bi, u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije, proširiti na države Europskog udruženja slobodne trgovine
  i
  zemlje kandidatkinje za pristupanje Uniji. Sporazum o zajedničkoj nabavi, kojim se utvrđuje praktično uređenje postupka zajedničke nabave uspostavljenog člankom 5. Odluke br. 1082/2013/EU, isto bi tako trebalo prilagoditi uključivanjem klauzule o isključivosti u pogledu pregovora i nabave za zemlje koje sudjeluju u postupku zajedničke nabave kako bi se omogućila bolja koordinacija unutar EU-a. Komisija bi trebala osigurati koordinaciju i razmjenu informacija između subjekata koji organiziraju bilo koje djelovanje u okviru različitih mehanizama uspostavljenih ovom Uredbom i drugih relevantnih struktura Unije povezanih s nabavom i stvaranjem zaliha zdravstvenih protumjera, kao što je strateška pričuva sustava rescEU u skladu s Odlukom br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (16). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Budući da ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju nisu ograničene granicama Unije, zajedničku nabavu zdravstvenih protumjera trebalo bi, u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije, proširiti na države Europskog udruženja slobodne trgovine
  i
  zemlje kandidatkinje za pristupanje Uniji. Sporazum o zajedničkoj nabavi, kojim se utvrđuje praktično uređenje postupka zajedničke nabave uspostavljenog člankom 5. Odluke br. 1082/2013/EU, isto bi tako trebalo prilagoditi uključivanjem klauzule o isključivosti u pogledu pregovora i nabave za zemlje koje sudjeluju u postupku zajedničke nabave kako bi se omogućila bolja koordinacija unutar EU-a. Komisija bi trebala osigurati koordinaciju i razmjenu informacija između subjekata koji organiziraju bilo koje djelovanje u okviru različitih mehanizama uspostavljenih ovom Uredbom i drugih relevantnih struktura Unije povezanih s nabavom i stvaranjem zaliha zdravstvenih protumjera, kao što je strateška pričuva sustava rescEU u skladu s Odlukom br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (16).

| (9) | Budući da ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju nisu ograničene granicama Unije,
  u borbi protiv tih prijetnji Unija bi trebala usvojiti koordinirani pristup, koji se odlikuje solidarnošću i odgovornošću.
  Zajedničku nabavu medicinskih protumjera trebalo bi
  stoga
  , u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije, proširiti na države Europskog udruženja slobodne trgovine, zemlje kandidatkinje za pristupanje Uniji,
  Kneževinu Andoru
  ,
  Kneževinu Monako, Republiku San Marino
  i 
  Državu Vatikanskoga Grada
  . |
| --- | --- |

(9)

Budući da ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju nisu ograničene granicama Unije,
  u borbi protiv tih prijetnji Unija bi trebala usvojiti koordinirani pristup, koji se odlikuje solidarnošću i odgovornošću.
  Zajedničku nabavu medicinskih protumjera trebalo bi
  stoga
  , u skladu s primjenjivim zakonodavstvom Unije, proširiti na države Europskog udruženja slobodne trgovine, zemlje kandidatkinje za pristupanje Uniji,
  Kneževinu Andoru
  ,
  Kneževinu Monako, Republiku San Marino
  i 
  Državu Vatikanskoga Grada
  .

Zajedničkom nabavom medicinskih protumjera ojačao bi se pregovarački položaj zemalja sudionica, poboljšala bi se sigurnost opskrbe i osigurao pravedan pristup medicinskim protumjerama.

Funkcioniranje Sporazuma o zajedničkoj nabavi i sustava rescEU trebalo bi se voditi visokim standardima transparentnosti, među ostalim u pogledu otkrivanja količina koje je svaka zemlja sudionica naručila i koje su joj dostavljene te pojedinosti o njihovoj odgovornosti.

Sporazum o zajedničkoj nabavi, kojim se utvrđuje praktično uređenje postupka zajedničke nabave uspostavljenog člankom 5. Odluke br. 1082/2013/EU, isto bi tako trebalo prilagoditi uključivanjem klauzule o isključivosti u pogledu pregovora i nabave za zemlje koje sudjeluju u postupku zajedničke nabave kako bi se omogućila bolja koordinacija unutar EU-a.
  Klauzula o isključivosti trebala bi podrazumijevati da zemlje koje sudjeluju u zajedničkom postupku javne nabave ne pregovaraju i potpisuju usporedne ugovore s proizvođačima te bi se njome trebale definirati jasne posljedice za one koji to čine.
  Komisija bi trebala osigurati koordinaciju i razmjenu informacija između subjekata koji organiziraju
  i sudjeluju u
  bilo kojim djelovanjima u okviru različitih mehanizama uspostavljenih ovom Uredbom i drugih relevantnih struktura Unije povezanih s nabavom i stvaranjem zaliha medicinskih protumjera, kao što je strateška pričuva sustava rescEU u skladu s Odlukom br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća (16).
  Države članice trebale bi osigurati dovoljnu količinu kritičnih proizvoda iz područja medicine kako bi se spriječio rizik od nestašice ključnih proizvoda.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9.a | Zajednička nabava trebala bi se temeljiti na zajedničkim odgovornostima i pravednom pristupu s pravima i obvezama za sve uključene strane. Trebalo bi osigurati i poštovati jasne obveze u smislu da proizvođači isporučuju dogovorene razine proizvodnje, a nadležna tijela kupuju dogovorene rezervirane količine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

9.a

Zajednička nabava trebala bi se temeljiti na zajedničkim odgovornostima i pravednom pristupu s pravima i obvezama za sve uključene strane. Trebalo bi osigurati i poštovati jasne obveze u smislu da proizvođači isporučuju dogovorene razine proizvodnje, a nadležna tijela kupuju dogovorene rezervirane količine.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9.b | U razdobljima krize Komisija bi trebala uvesti privremene mjere kako bi se ublažile nestašice i olakšao protok lijekova među državama članicama, koje obuhvaćaju prihvaćanje različitih oblika pakiranja, postupak ponovne upotrebe kojim bi se nositeljima odobrenja za stavljanje u promet omogućilo dobivanje odobrenja u drugoj državi članici, produljenje valjanosti certifikata o dobroj proizvođačkoj praksi, dulja razdoblja isteka valjanosti, upotrebu veterinarsko-medicinskih proizvoda. Komisija bi trebala strogo nadzirati upotrebu tih mjera kako bi se osiguralo da sigurnost pacijenata ne bude ugrožena te kako bi se održala dostupnost lijekova u slučaju problema ili nestašica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

9.b

U razdobljima krize Komisija bi trebala uvesti privremene mjere kako bi se ublažile nestašice i olakšao protok lijekova među državama članicama, koje obuhvaćaju prihvaćanje različitih oblika pakiranja, postupak ponovne upotrebe kojim bi se nositeljima odobrenja za stavljanje u promet omogućilo dobivanje odobrenja u drugoj državi članici, produljenje valjanosti certifikata o dobroj proizvođačkoj praksi, dulja razdoblja isteka valjanosti, upotrebu veterinarsko-medicinskih proizvoda. Komisija bi trebala strogo nadzirati upotrebu tih mjera kako bi se osiguralo da sigurnost pacijenata ne bude ugrožena te kako bi se održala dostupnost lijekova u slučaju problema ili nestašica.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9.c | Zajednička nabava trebala bi se provoditi transparentno, pravodobno i učinkovito. U tom bi pogledu trebalo utvrditi jasne i transparentne faze postupka, opsega, natječaja, specifikacija, rokova i formalnosti. Trebalo bi zajamčiti preliminarnu fazu savjetovanja koja bi uključivala relevantne dionike, te koja bi podlijegala adekvatnim zaštitnim mjerama protiv sukoba interesa i asimetrije informacija, kao i dvosmjernu komunikaciju tijekom cijelog postupka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

9.c

Zajednička nabava trebala bi se provoditi transparentno, pravodobno i učinkovito. U tom bi pogledu trebalo utvrditi jasne i transparentne faze postupka, opsega, natječaja, specifikacija, rokova i formalnosti. Trebalo bi zajamčiti preliminarnu fazu savjetovanja koja bi uključivala relevantne dionike, te koja bi podlijegala adekvatnim zaštitnim mjerama protiv sukoba interesa i asimetrije informacija, kao i dvosmjernu komunikaciju tijekom cijelog postupka.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.d (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9.d | Komisija bi se posebice trebala pobrinuti za to da zajednička nabava medicinskih protumjera u smislu članka 12. uključuje i nabavu lijekova za rijetke bolesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

9.d

Komisija bi se posebice trebala pobrinuti za to da zajednička nabava medicinskih protumjera u smislu članka 12. uključuje i nabavu lijekova za rijetke bolesti.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.e (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9.e | Ako se provodi zajednička nabava, u postupku dodjele trebalo bi uzeti u obzir kvalitativne kriterije kao što su sposobnost proizvođača da osigura sigurnost opskrbe tijekom zdravstvene krize, kao i cijena. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

9.e

Ako se provodi zajednička nabava, u postupku dodjele trebalo bi uzeti u obzir kvalitativne kriterije kao što su sposobnost proizvođača da osigura sigurnost opskrbe tijekom zdravstvene krize, kao i cijena.

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.f (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9.f | Kako bi se postigla transparentnost, Europski parlament trebao bi pregledavati ugovore sklopljene u okviru postupka zajedničke javne nabave. Komisija bi Parlamentu trebala pružiti potpune, pravovremene i točne informacije o tekućim pregovorima te omogućiti pristup natječajnoj dokumentaciji i sklopljenim ugovorima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

9.f

Kako bi se postigla transparentnost, Europski parlament trebao bi pregledavati ugovore sklopljene u okviru postupka zajedničke javne nabave. Komisija bi Parlamentu trebala pružiti potpune, pravovremene i točne informacije o tekućim pregovorima te omogućiti pristup natječajnoj dokumentaciji i sklopljenim ugovorima.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.g (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9.g | U slučajevima kada se za kupnju medicinskih protumjera ne koristi zajednički postupak javne nabave, Komisija bi trebala poticati države članice da razmjenjuju informacije o cijenama i datumima isporuke medicinskih protumjera kako bi se osigurala veća razina transparentnosti i tako državama članicama omogućio pristup i pregovaranje o medicinskim protumjerama pod ravnopravnijim uvjetima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

9.g

U slučajevima kada se za kupnju medicinskih protumjera ne koristi zajednički postupak javne nabave, Komisija bi trebala poticati države članice da razmjenjuju informacije o cijenama i datumima isporuke medicinskih protumjera kako bi se osigurala veća razina transparentnosti i tako državama članicama omogućio pristup i pregovaranje o medicinskim protumjerama pod ravnopravnijim uvjetima.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.h (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9.h | U razdobljima krize trebalo bi koristiti druge mehanizme kako bi se omogućio globalni odgovor i ublažavanje kriza. Takvi mehanizmi mogli bi, na primjer, uključivati mehanizam Unije za kontrolu izvoza, poboljšane sporazume o suradnji u području proizvodnje medicinskih protumjera, prethodno dodjeljivanje dijela zajedničke javne nabave Unije te dobrovoljne i obvezne baze tehnološkog znanja i iskustva i sporazume o licenciranju između poduzeća, čime bi se trebao olakšati pristup protumjerama za ljude, uključujući one u zemljama Istočnog partnerstva i zemljama s niskim i srednjim dohotkom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

9.h

U razdobljima krize trebalo bi koristiti druge mehanizme kako bi se omogućio globalni odgovor i ublažavanje kriza. Takvi mehanizmi mogli bi, na primjer, uključivati mehanizam Unije za kontrolu izvoza, poboljšane sporazume o suradnji u području proizvodnje medicinskih protumjera, prethodno dodjeljivanje dijela zajedničke javne nabave Unije te dobrovoljne i obvezne baze tehnološkog znanja i iskustva i sporazume o licenciranju između poduzeća, čime bi se trebao olakšati pristup protumjerama za ljude, uključujući one u zemljama Istočnog partnerstva i zemljama s niskim i srednjim dohotkom.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Za razliku od zaraznih bolesti, koje na razini Unije stalno nadzire ECDC, druge potencijalno ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju trenutačno ne zahtijevaju praćenje agencija EU-a. Stoga je za takve prijetnje prikladniji pristup koji se temelji na rizicima, pri čemu praćenje provode države članice, a dostupne informacije razmjenjuju se putem EWRS-a. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Za razliku od zaraznih bolesti, koje na razini Unije stalno nadzire ECDC, druge potencijalno ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju trenutačno ne zahtijevaju praćenje agencija EU-a. Stoga je za takve prijetnje prikladniji pristup koji se temelji na rizicima, pri čemu praćenje provode države članice, a dostupne informacije razmjenjuju se putem EWRS-a.

| (10) | Za razliku od zaraznih bolesti, koje na razini Unije stalno nadzire ECDC, druge potencijalno ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju trenutačno ne zahtijevaju praćenje agencija EU-a. Stoga je za takve prijetnje prikladniji pristup koji se temelji na rizicima, pri čemu praćenje provode države članice, a dostupne informacije razmjenjuju se putem EWRS-a.
  Međutim, ECDC bi trebao moći pratiti utjecaj zaraznih bolesti na glavne nezarazne bolesti, uključujući mentalne bolesti, ocjenjujući kontinuitet pregleda, dijagnoze, praćenja, liječenja i skrbi u zdravstvenom sustavu, u koordinaciji s postojećim skupovima podataka, alatima i registrima; |
| --- | --- |

(10)

Za razliku od zaraznih bolesti, koje na razini Unije stalno nadzire ECDC, druge potencijalno ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju trenutačno ne zahtijevaju praćenje agencija EU-a. Stoga je za takve prijetnje prikladniji pristup koji se temelji na rizicima, pri čemu praćenje provode države članice, a dostupne informacije razmjenjuju se putem EWRS-a.
  Međutim, ECDC bi trebao moći pratiti utjecaj zaraznih bolesti na glavne nezarazne bolesti, uključujući mentalne bolesti, ocjenjujući kontinuitet pregleda, dijagnoze, praćenja, liječenja i skrbi u zdravstvenom sustavu, u koordinaciji s postojećim skupovima podataka, alatima i registrima;

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Komisija bi trebala ojačati suradnju i aktivnosti s državama članicama, ECDC-om, Europskom agencijom za lijekove („EMA”), drugim agencijama Unije, istraživačkim infrastrukturama i WHO-om kako bi se poboljšalo sprečavanje zaraznih bolesti, primjerice bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, i druga zdravstvena pitanja, primjerice antimikrobna otpornost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Komisija bi trebala ojačati suradnju i aktivnosti s državama članicama, ECDC-om, Europskom agencijom za lijekove („EMA”), drugim agencijama Unije, istraživačkim infrastrukturama i WHO-om kako bi se poboljšalo sprečavanje zaraznih bolesti, primjerice bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, i druga zdravstvena pitanja, primjerice antimikrobna otpornost.

| (11) | Komisija bi trebala ojačati suradnju i aktivnosti s državama članicama, ECDC-om, Europskom agencijom za lijekove („EMA”), drugim agencijama Unije, istraživačkim infrastrukturama i WHO-om kako bi se
  , zahvaljujući pristupu „Jedno zdravlje”,
  poboljšalo sprečavanje zaraznih bolesti, primjerice bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, i druga zdravstvena pitanja, primjerice antimikrobna otpornost
  , te druge glavne nezarazne bolesti. U razdobljima zdravstvenih kriza posebnu pozornost trebalo bi posvetiti kontinuitetu pregleda, dijagnoze, praćenja, liječenja i skrbi u vezi s drugim bolestima i stanjima, te posljedicama krize na mentalno zdravlje i psihosocijalnim potrebama stanovništva. |
| --- | --- |

(11)

Komisija bi trebala ojačati suradnju i aktivnosti s državama članicama, ECDC-om, Europskom agencijom za lijekove („EMA”), drugim agencijama Unije, istraživačkim infrastrukturama i WHO-om kako bi se
  , zahvaljujući pristupu „Jedno zdravlje”,
  poboljšalo sprečavanje zaraznih bolesti, primjerice bolesti koje se mogu spriječiti cijepljenjem, i druga zdravstvena pitanja, primjerice antimikrobna otpornost
  , te druge glavne nezarazne bolesti. U razdobljima zdravstvenih kriza posebnu pozornost trebalo bi posvetiti kontinuitetu pregleda, dijagnoze, praćenja, liječenja i skrbi u vezi s drugim bolestima i stanjima, te posljedicama krize na mentalno zdravlje i psihosocijalnim potrebama stanovništva.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | U slučaju prekograničnih prijetnji zdravlju zbog zarazne bolesti, službe za transfuziju i transplantaciju u državama članicama mogu omogućiti brzo testiranje darivatelja te procjenu izloženosti bolesti i imuniteta na nju u općoj populaciji. Te službe, s druge strane, ovise o brzim procjenama rizika ECDC-a kako bi se pacijenti kojima je potrebno liječenje tvarima ljudskog podrijetla zaštitili od širenja zaraznih bolesti. Takva procjena rizika u tom slučaju služi kao osnova za odgovarajuću prilagodbu mjera kojima se utvrđuju standardi kvalitete i sigurnosti tvari ljudskog podrijetla. Stoga bi, da bi se ostvarila ta dvostruka svrha, ECDC trebao uspostaviti i voditi mrežu nacionalnih službi za transfuziju i transplantaciju te njihovih nadležnih tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

U slučaju prekograničnih prijetnji zdravlju zbog zarazne bolesti, službe za transfuziju i transplantaciju u državama članicama mogu omogućiti brzo testiranje darivatelja te procjenu izloženosti bolesti i imuniteta na nju u općoj populaciji. Te službe, s druge strane, ovise o brzim procjenama rizika ECDC-a kako bi se pacijenti kojima je potrebno liječenje tvarima ljudskog podrijetla zaštitili od širenja zaraznih bolesti. Takva procjena rizika u tom slučaju služi kao osnova za odgovarajuću prilagodbu mjera kojima se utvrđuju standardi kvalitete i sigurnosti tvari ljudskog podrijetla. Stoga bi, da bi se ostvarila ta dvostruka svrha, ECDC trebao uspostaviti i voditi mrežu nacionalnih službi za transfuziju i transplantaciju te njihovih nadležnih tijela.

| (12) | U slučaju prekograničnih prijetnji zdravlju zbog zarazne bolesti, službe za transfuziju i transplantaciju
  , ljekarne te druge ovlaštene zdravstvene ustanove
  u državama članicama mogu omogućiti brzo testiranje darivatelja te procjenu izloženosti bolesti i imuniteta na nju u općoj populaciji. Te službe, s druge strane, ovise o brzim procjenama rizika ECDC-a kako bi se pacijenti kojima je potrebno liječenje tvarima ljudskog podrijetla
  ili koji su podvrgnuti postupku medicinski potpomognute oplodnje
  zaštitili od širenja zaraznih bolesti. Takva procjena rizika u tom slučaju služi kao osnova za odgovarajuću prilagodbu mjera kojima se utvrđuju standardi kvalitete i sigurnosti tvari ljudskog podrijetla. Stoga bi, da bi se ostvarila ta dvostruka svrha, ECDC trebao uspostaviti i voditi mrežu nacionalnih službi za transfuziju i transplantaciju te njihovih nadležnih tijela
  , kao i ljekarni i drugih ovlaštenih zdravstvenih službi i ustanova
  . |
| --- | --- |

(12)

U slučaju prekograničnih prijetnji zdravlju zbog zarazne bolesti, službe za transfuziju i transplantaciju
  , ljekarne te druge ovlaštene zdravstvene ustanove
  u državama članicama mogu omogućiti brzo testiranje darivatelja te procjenu izloženosti bolesti i imuniteta na nju u općoj populaciji. Te službe, s druge strane, ovise o brzim procjenama rizika ECDC-a kako bi se pacijenti kojima je potrebno liječenje tvarima ljudskog podrijetla
  ili koji su podvrgnuti postupku medicinski potpomognute oplodnje
  zaštitili od širenja zaraznih bolesti. Takva procjena rizika u tom slučaju služi kao osnova za odgovarajuću prilagodbu mjera kojima se utvrđuju standardi kvalitete i sigurnosti tvari ljudskog podrijetla. Stoga bi, da bi se ostvarila ta dvostruka svrha, ECDC trebao uspostaviti i voditi mrežu nacionalnih službi za transfuziju i transplantaciju te njihovih nadležnih tijela
  , kao i ljekarni i drugih ovlaštenih zdravstvenih službi i ustanova
  .

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 12.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 12.a | Kako bi se poboljšala rana pripravnost i odgovor na pojavu prekograničnih prijetnji zdravlju, ključno je omogućiti stalan i brz pristup podacima o dostupnosti potrebnih medicinskih protumjera. Stoga bi na razini Unije trebalo uspostaviti, voditi i koordinirati mrežu službi država članica koje pružaju ažurirane informacije o nacionalnim strateškim zalihama i dostupnosti medicinskih protumjera, zaliha proizvoda iz područja medicine, osnovnih zdravstvenih proizvoda i dijagnostičkih testova. Jačanje koordinacije i razmjena informacija s državama članicama u pogledu dostupnih strateških zaliha i medicinskih protumjera potrebno je kako bi se poboljšalo prikupljanje, modeliranje i upotreba prospektivnih podataka koji omogućuju rano uzbunjivanje u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

12.a

Kako bi se poboljšala rana pripravnost i odgovor na pojavu prekograničnih prijetnji zdravlju, ključno je omogućiti stalan i brz pristup podacima o dostupnosti potrebnih medicinskih protumjera. Stoga bi na razini Unije trebalo uspostaviti, voditi i koordinirati mrežu službi država članica koje pružaju ažurirane informacije o nacionalnim strateškim zalihama i dostupnosti medicinskih protumjera, zaliha proizvoda iz područja medicine, osnovnih zdravstvenih proizvoda i dijagnostičkih testova. Jačanje koordinacije i razmjena informacija s državama članicama u pogledu dostupnih strateških zaliha i medicinskih protumjera potrebno je kako bi se poboljšalo prikupljanje, modeliranje i upotreba prospektivnih podataka koji omogućuju rano uzbunjivanje u Uniji.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 13.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (13) | Odlukom br. 2119/98/EZ uspostavljen je sustav koji omogućuje uzbunjivanje na razini Unije na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju kako bi se osiguralo propisno i pravodobno obavješćivanje nadležnih javnozdravstvenih tijela u državama članicama i Komisije. Sve ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju na koje se odnosi ova Uredba obuhvaćene su EWRS-om. Rad EWRS-a trebao bi ostati u nadležnosti ECDC-a. Obavijest o uzbuni trebalo bi zahtijevati samo kada opseg i ozbiljnost dotične prijetnje jesu ili bi mogli postati tako značajni da utječu ili mogu utjecati na više država članica te zahtijevaju ili mogu zahtijevati koordinirani odgovor na razini Unije. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje i osigurala koordinacija sustavâ uzbunjivanja u cijeloj Uniji, Komisija i ECDC trebali bi osigurati da su obavijesti o uzbuni u okviru EWRS-a i drugih sustava brzog uzbunjivanja na razini Unije međusobno u najvećoj mogućoj mjeri povezane kako bi nadležna tijela država članica u najvećoj mogućoj mjeri izbjegla da o istoj uzbuni obavješćuju putem različitih sustava na razini Unije te kako bi uzbune u vezi sa svim opasnostima mogla primati iz jedinstvenoga koordiniranog izvora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13)

Odlukom br. 2119/98/EZ uspostavljen je sustav koji omogućuje uzbunjivanje na razini Unije na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju kako bi se osiguralo propisno i pravodobno obavješćivanje nadležnih javnozdravstvenih tijela u državama članicama i Komisije. Sve ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju na koje se odnosi ova Uredba obuhvaćene su EWRS-om. Rad EWRS-a trebao bi ostati u nadležnosti ECDC-a. Obavijest o uzbuni trebalo bi zahtijevati samo kada opseg i ozbiljnost dotične prijetnje jesu ili bi mogli postati tako značajni da utječu ili mogu utjecati na više država članica te zahtijevaju ili mogu zahtijevati koordinirani odgovor na razini Unije. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje i osigurala koordinacija sustavâ uzbunjivanja u cijeloj Uniji, Komisija i ECDC trebali bi osigurati da su obavijesti o uzbuni u okviru EWRS-a i drugih sustava brzog uzbunjivanja na razini Unije međusobno u najvećoj mogućoj mjeri povezane kako bi nadležna tijela država članica u najvećoj mogućoj mjeri izbjegla da o istoj uzbuni obavješćuju putem različitih sustava na razini Unije te kako bi uzbune u vezi sa svim opasnostima mogla primati iz jedinstvenoga koordiniranog izvora.

| (13) | Odlukom br. 2119/98/EZ uspostavljen je sustav koji omogućuje uzbunjivanje na razini Unije na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju kako bi se osiguralo propisno i pravodobno obavješćivanje nadležnih javnozdravstvenih tijela u državama članicama i Komisije. Sve ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju na koje se odnosi ova Uredba obuhvaćene su EWRS-om. Rad EWRS-a trebao bi ostati u nadležnosti ECDC-a. Obavijest o uzbuni trebalo bi zahtijevati samo kada opseg i ozbiljnost dotične prijetnje jesu ili bi mogli postati tako značajni da utječu ili mogu utjecati na više država članica te zahtijevaju ili mogu zahtijevati koordinirani odgovor na razini Unije. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje i osigurala koordinacija sustavâ uzbunjivanja u cijeloj Uniji, Komisija i ECDC trebali bi osigurati da su obavijesti o uzbuni u okviru EWRS-a i drugih sustava brzog uzbunjivanja na razini Unije
  potpuno interoperabilne i, podložno ljudskom nadzoru, automatski
  međusobno u najvećoj mogućoj mjeri povezane kako bi nadležna tijela država članica u najvećoj mogućoj mjeri izbjegla da o istoj uzbuni obavješćuju putem različitih sustava na razini Unije te kako bi uzbune u vezi sa svim opasnostima mogla primati iz jedinstvenoga koordiniranog izvora. |
| --- | --- |

(13)

Odlukom br. 2119/98/EZ uspostavljen je sustav koji omogućuje uzbunjivanje na razini Unije na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju kako bi se osiguralo propisno i pravodobno obavješćivanje nadležnih javnozdravstvenih tijela u državama članicama i Komisije. Sve ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju na koje se odnosi ova Uredba obuhvaćene su EWRS-om. Rad EWRS-a trebao bi ostati u nadležnosti ECDC-a. Obavijest o uzbuni trebalo bi zahtijevati samo kada opseg i ozbiljnost dotične prijetnje jesu ili bi mogli postati tako značajni da utječu ili mogu utjecati na više država članica te zahtijevaju ili mogu zahtijevati koordinirani odgovor na razini Unije. Kako bi se izbjeglo udvostručavanje i osigurala koordinacija sustavâ uzbunjivanja u cijeloj Uniji, Komisija i ECDC trebali bi osigurati da su obavijesti o uzbuni u okviru EWRS-a i drugih sustava brzog uzbunjivanja na razini Unije
  potpuno interoperabilne i, podložno ljudskom nadzoru, automatski
  međusobno u najvećoj mogućoj mjeri povezane kako bi nadležna tijela država članica u najvećoj mogućoj mjeri izbjegla da o istoj uzbuni obavješćuju putem različitih sustava na razini Unije te kako bi uzbune u vezi sa svim opasnostima mogla primati iz jedinstvenoga koordiniranog izvora.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Kako bi se osiguralo da procjena rizika od ozbiljnih prekograničnih prijetnji za javno zdravlje na razini Unije bude dosljedna i sveobuhvatna iz perspektive javnog zdravlja, trebalo bi koordinirano uključiti dostupna stručna znanja, služeći se odgovarajućim kanalima ili strukturama, ovisno o vrsti dotične prijetnje. Ta procjena rizika za javno zdravlje trebala bi se izraditi u okviru potpuno transparentnog postupka i temeljiti na načelima izvrsnosti, neovisnosti, nepristranosti i transparentnosti. Radi osiguravanja pristupa koji uključuje sve opasnosti, sudjelovanje agencija Unije u procjenama rizika potrebno je proširiti u skladu s njihovim posebnim područjem putem stalne mreže agencija i relevantnih službi Komisije kako bi se poduprla izrada procjena rizika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Kako bi se osiguralo da procjena rizika od ozbiljnih prekograničnih prijetnji za javno zdravlje na razini Unije bude dosljedna i sveobuhvatna iz perspektive javnog zdravlja, trebalo bi koordinirano uključiti dostupna stručna znanja, služeći se odgovarajućim kanalima ili strukturama, ovisno o vrsti dotične prijetnje. Ta procjena rizika za javno zdravlje trebala bi se izraditi u okviru potpuno transparentnog postupka i temeljiti na načelima izvrsnosti, neovisnosti, nepristranosti i transparentnosti. Radi osiguravanja pristupa koji uključuje sve opasnosti, sudjelovanje agencija Unije u procjenama rizika potrebno je proširiti u skladu s njihovim posebnim područjem putem stalne mreže agencija i relevantnih službi Komisije kako bi se poduprla izrada procjena rizika.

| (14) | Kako bi se osiguralo da procjena rizika od ozbiljnih prekograničnih prijetnji za javno zdravlje na razini Unije bude dosljedna i sveobuhvatna iz perspektive javnog zdravlja, trebalo bi koordinirano
  i na multidisciplinaran način
  uključiti dostupna stručna znanja, služeći se odgovarajućim kanalima ili strukturama, ovisno o vrsti dotične prijetnje. Ta procjena rizika za javno zdravlje trebala bi se izraditi u okviru potpuno transparentnog postupka i temeljiti na načelima izvrsnosti, neovisnosti, nepristranosti i transparentnosti. Radi osiguravanja pristupa koji uključuje sve opasnosti, sudjelovanje agencija
  i tijela
  Unije u procjenama rizika potrebno je proširiti u skladu s njihovim posebnim područjem putem stalne mreže agencija i relevantnih službi Komisije kako bi se poduprla izrada procjena rizika.
  Kako bi se postigao dovoljan stupanj stručnosti i djelotvornosti, trebalo bi povećati financijske i ljudske resurse agencija i tijela Unije. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi se osiguralo da procjena rizika od ozbiljnih prekograničnih prijetnji za javno zdravlje na razini Unije bude dosljedna i sveobuhvatna iz perspektive javnog zdravlja, trebalo bi koordinirano
  i na multidisciplinaran način
  uključiti dostupna stručna znanja, služeći se odgovarajućim kanalima ili strukturama, ovisno o vrsti dotične prijetnje. Ta procjena rizika za javno zdravlje trebala bi se izraditi u okviru potpuno transparentnog postupka i temeljiti na načelima izvrsnosti, neovisnosti, nepristranosti i transparentnosti. Radi osiguravanja pristupa koji uključuje sve opasnosti, sudjelovanje agencija
  i tijela
  Unije u procjenama rizika potrebno je proširiti u skladu s njihovim posebnim područjem putem stalne mreže agencija i relevantnih službi Komisije kako bi se poduprla izrada procjena rizika.
  Kako bi se postigao dovoljan stupanj stručnosti i djelotvornosti, trebalo bi povećati financijske i ljudske resurse agencija i tijela Unije.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 14.a | Države članice, Komisija i agencije Unije trebale bi, primjenjujući pristup „Jedno zdravlje”, utvrditi priznate javnozdravstvene organizacije i stručnjake u području kako zaraznih tako i glavnih nezaraznih bolesti te druge relevantne dionike u svim sektorima koji su dostupni za pružanje pomoći u odgovoru Unije na prijetnje zdravlju. Takvi stručnjaci i dionici, uključujući organizacije civilnog društva, trebali bi biti strukturno uključeni u sve aktivnosti u okviru odgovora na krize i doprinositi postupcima donošenja odluka. Nacionalna tijela također bi se, prema potrebi, trebala savjetovati s predstavnicima udruga pacijenata i nacionalnih socijalnih partnera u sektoru zdravstvene zaštite i socijalnih usluga te ih uključiti u provedbu ove Uredbe. Ključno je da se za sudjelovanje dionika u potpunosti poštuju pravila o transparentnosti i sukobu interesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

14.a

Države članice, Komisija i agencije Unije trebale bi, primjenjujući pristup „Jedno zdravlje”, utvrditi priznate javnozdravstvene organizacije i stručnjake u području kako zaraznih tako i glavnih nezaraznih bolesti te druge relevantne dionike u svim sektorima koji su dostupni za pružanje pomoći u odgovoru Unije na prijetnje zdravlju. Takvi stručnjaci i dionici, uključujući organizacije civilnog društva, trebali bi biti strukturno uključeni u sve aktivnosti u okviru odgovora na krize i doprinositi postupcima donošenja odluka. Nacionalna tijela također bi se, prema potrebi, trebala savjetovati s predstavnicima udruga pacijenata i nacionalnih socijalnih partnera u sektoru zdravstvene zaštite i socijalnih usluga te ih uključiti u provedbu ove Uredbe. Ključno je da se za sudjelovanje dionika u potpunosti poštuju pravila o transparentnosti i sukobu interesa.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 14.b | Zelene trake trebale bi se smatrati primjerenim alatom za pandemijsku situaciju proglašene javnozdravstvene krize samo kada je njihov cilj da se osigura slobodno i sigurno kretanje osnovnih potrepština, medicinskih protumjera i prekograničnih radnika na unutarnjem tržištu. Stvaranje zelenih traka u takvim situacijama ne bi smjelo utjecati na relevantne odredbe Ugovora ili zakonodavstvo kojim se uređuju granične kontrole. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

14.b

Zelene trake trebale bi se smatrati primjerenim alatom za pandemijsku situaciju proglašene javnozdravstvene krize samo kada je njihov cilj da se osigura slobodno i sigurno kretanje osnovnih potrepština, medicinskih protumjera i prekograničnih radnika na unutarnjem tržištu. Stvaranje zelenih traka u takvim situacijama ne bi smjelo utjecati na relevantne odredbe Ugovora ili zakonodavstvo kojim se uređuju granične kontrole.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 15.a | Komisija bi se trebala pobrinuti za to da je u trenutku proglašenja izvanrednog stanja, a radi prekograničnog premještanja pacijenata, poznat broj smještajnih kapaciteta u bolnicama država članica kao i u jedinicama intenzivne njege u državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

15.a

Komisija bi se trebala pobrinuti za to da je u trenutku proglašenja izvanrednog stanja, a radi prekograničnog premještanja pacijenata, poznat broj smještajnih kapaciteta u bolnicama država članica kao i u jedinicama intenzivne njege u državama članicama.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 16.a | Trebalo bi zajamčiti i redovit dijalog i razmjenu informacija između nadležnih tijela, sektora, relevantnih subjekata u farmaceutskom lancu opskrbe, zdravstvenih djelatnika i organizacija pacijenata kako bi se započeo rani dijalog u vezi s očekivanim mogućim ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju na tržištu, na način da se razmjenjuju informacije o očekivanim ograničenjima u području opskrbe ili povećanju posebnih kliničkih potreba, čime bi se u slučaju da je to potrebno omogućila bolja koordinacija, sinergije i odgovarajuća reakcija. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

16.a

Trebalo bi zajamčiti i redovit dijalog i razmjenu informacija između nadležnih tijela, sektora, relevantnih subjekata u farmaceutskom lancu opskrbe, zdravstvenih djelatnika i organizacija pacijenata kako bi se započeo rani dijalog u vezi s očekivanim mogućim ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju na tržištu, na način da se razmjenjuju informacije o očekivanim ograničenjima u području opskrbe ili povećanju posebnih kliničkih potreba, čime bi se u slučaju da je to potrebno omogućila bolja koordinacija, sinergije i odgovarajuća reakcija.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Nedosljedna komunikacija s javnošću i dionicima kao što su zdravstveni djelatnici može negativno djelovati na učinkovitost odgovora iz perspektive javnog zdravlja, kao i na gospodarske subjekte. Stoga bi koordinacija odgovora unutar Odbora za zdravstvenu sigurnost, kojemu pomažu relevantne podskupine, trebala uključivati brzu razmjenu informacija u pogledu komunikacijskih poruka i strategija te rješavanje komunikacijskih izazova u cilju koordinacije obavješćivanja o rizicima i kriznim situacijama, na temelju jasne i neovisne procjene rizika za javno zdravlje i u skladu s nacionalnim potrebama i okolnostima. Svrha je takvih razmjena informacija olakšati praćenje jasnoće i usklađenosti poruka upućenih javnosti i zdravstvenim djelatnicima. S obzirom na međusektorsku prirodu te vrste kriza, trebalo bi osigurati i koordinaciju s drugim relevantnim dionicima, kao što je Mehanizam Unije za civilnu zaštitu uspostavljen Odlukom (EU) 2019/420 Europskog parlamenta i Vijeća (17). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Nedosljedna komunikacija s javnošću i dionicima kao što su zdravstveni djelatnici može negativno djelovati na učinkovitost odgovora iz perspektive javnog zdravlja, kao i na gospodarske subjekte. Stoga bi koordinacija odgovora unutar Odbora za zdravstvenu sigurnost, kojemu pomažu relevantne podskupine, trebala uključivati brzu razmjenu informacija u pogledu komunikacijskih poruka i strategija te rješavanje komunikacijskih izazova u cilju koordinacije obavješćivanja o rizicima i kriznim situacijama, na temelju jasne i neovisne procjene rizika za javno zdravlje i u skladu s nacionalnim potrebama i okolnostima. Svrha je takvih razmjena informacija olakšati praćenje jasnoće i usklađenosti poruka upućenih javnosti i zdravstvenim djelatnicima. S obzirom na međusektorsku prirodu te vrste kriza, trebalo bi osigurati i koordinaciju s drugim relevantnim dionicima, kao što je Mehanizam Unije za civilnu zaštitu uspostavljen Odlukom (EU) 2019/420 Europskog parlamenta i Vijeća (17).

| (17) | Nedosljedna komunikacija s javnošću i dionicima kao što su zdravstveni djelatnici
  i djelatnici u javnom zdravstvu
  može negativno djelovati na učinkovitost odgovora iz perspektive javnog zdravlja, kao i na gospodarske subjekte. Stoga bi koordinacija odgovora unutar Odbora za zdravstvenu sigurnost, kojemu pomažu relevantne podskupine, trebala uključivati brzu razmjenu informacija u pogledu komunikacijskih poruka i strategija te rješavanje komunikacijskih izazova u cilju koordinacije obavješćivanja o rizicima i kriznim situacijama, na temelju
  holističke,
  jasne i neovisne procjene rizika za javno zdravlje i u skladu s nacionalnim
  i regionalnim
  potrebama i okolnostima.
  U onim državama članicama s regijama koje imaju nadležnost u području zdravstva, te bi regije trebale dostavljati navedene informacije.
  Svrha je takvih razmjena informacija olakšati praćenje jasnoće i usklađenosti poruka upućenih javnosti i zdravstvenim djelatnicima
  . Slijedom svojih preporuka državama članicama i zdravstvenim djelatnicima, ECDC bi trebao proširiti svoje komunikacijske aktivnosti tako da uključi širu javnost uspostavljanjem internetskog portala i njegovim upravljanjem radi dijeljenja provjerenih podataka i borbe protiv dezinformacija
  . S obzirom na međusektorsku prirodu te vrste kriza, trebalo bi osigurati i koordinaciju s drugim relevantnim dionicima, kao što je Mehanizam Unije za civilnu zaštitu uspostavljen Odlukom (EU) 2019/420 Europskog parlamenta i Vijeća (17). |
| --- | --- |

(17)

Nedosljedna komunikacija s javnošću i dionicima kao što su zdravstveni djelatnici
  i djelatnici u javnom zdravstvu
  može negativno djelovati na učinkovitost odgovora iz perspektive javnog zdravlja, kao i na gospodarske subjekte. Stoga bi koordinacija odgovora unutar Odbora za zdravstvenu sigurnost, kojemu pomažu relevantne podskupine, trebala uključivati brzu razmjenu informacija u pogledu komunikacijskih poruka i strategija te rješavanje komunikacijskih izazova u cilju koordinacije obavješćivanja o rizicima i kriznim situacijama, na temelju
  holističke,
  jasne i neovisne procjene rizika za javno zdravlje i u skladu s nacionalnim
  i regionalnim
  potrebama i okolnostima.
  U onim državama članicama s regijama koje imaju nadležnost u području zdravstva, te bi regije trebale dostavljati navedene informacije.
  Svrha je takvih razmjena informacija olakšati praćenje jasnoće i usklađenosti poruka upućenih javnosti i zdravstvenim djelatnicima
  . Slijedom svojih preporuka državama članicama i zdravstvenim djelatnicima, ECDC bi trebao proširiti svoje komunikacijske aktivnosti tako da uključi širu javnost uspostavljanjem internetskog portala i njegovim upravljanjem radi dijeljenja provjerenih podataka i borbe protiv dezinformacija
  . S obzirom na međusektorsku prirodu te vrste kriza, trebalo bi osigurati i koordinaciju s drugim relevantnim dionicima, kao što je Mehanizam Unije za civilnu zaštitu uspostavljen Odlukom (EU) 2019/420 Europskog parlamenta i Vijeća (17).

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Trebalo bi proširiti proglašenje izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i njegove pravne učinke predviđene Odlukom br. 1082/2013/EU. U tu bi se svrhu ovom Uredbom Komisiji trebalo omogućiti da službeno proglasi izvanredno stanje u području javnog zdravlja na razini Unije. Kako bi se proglasilo takvo izvanredno stanje, Komisija bi trebala osnovati neovisni savjetodavni odbor koji će dati stručno mišljenje o tome je li prijetnja izvanredno stanje u području javnog zdravlja na razini Unije te savjetovati o javnozdravstvenim mjerama odgovora i o kraju proglašenja izvanrednog stanja. Savjetodavni odbor trebao bi se sastojati od neovisnih stručnjaka koje Komisija odabire iz područja stručnosti i iskustva najrelevantnijih za konkretnu nastalu prijetnju, predstavnika ECDC-a, EMA-e i drugih tijela ili agencija Unije kao promatrača. Proglašenje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije bit će osnova za uvođenje operativnih javnozdravstvenih mjera za lijekove i medicinske proizvode, fleksibilnih mehanizama za izradu, nabavu i primjenu zdravstvenih protumjera te upravljanje njima, kao i za aktivaciju potpore ECDC-a za mobilizaciju i raspoređivanje timova za pomoć u slučaju izbijanja bolesti, koji se nazivaju „radne skupine EU-a za zdravlje”. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Trebalo bi proširiti proglašenje izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i njegove pravne učinke predviđene Odlukom br. 1082/2013/EU. U tu bi se svrhu ovom Uredbom Komisiji trebalo omogućiti da službeno proglasi izvanredno stanje u području javnog zdravlja na razini Unije. Kako bi se proglasilo takvo izvanredno stanje, Komisija bi trebala osnovati neovisni savjetodavni odbor koji će dati stručno mišljenje o tome je li prijetnja izvanredno stanje u području javnog zdravlja na razini Unije te savjetovati o javnozdravstvenim mjerama odgovora i o kraju proglašenja izvanrednog stanja. Savjetodavni odbor trebao bi se sastojati od neovisnih stručnjaka koje Komisija odabire iz područja stručnosti i iskustva najrelevantnijih za konkretnu nastalu prijetnju, predstavnika ECDC-a, EMA-e i drugih tijela ili agencija Unije kao promatrača. Proglašenje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije bit će osnova za uvođenje operativnih javnozdravstvenih mjera za lijekove i medicinske proizvode, fleksibilnih mehanizama za izradu, nabavu i primjenu zdravstvenih protumjera te upravljanje njima, kao i za aktivaciju potpore ECDC-a za mobilizaciju i raspoređivanje timova za pomoć u slučaju izbijanja bolesti, koji se nazivaju „radne skupine EU-a za zdravlje”.

| (18) | Trebalo bi proširiti proglašenje izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i njegove pravne učinke predviđene Odlukom br. 1082/2013/EU. U tu bi se svrhu ovom Uredbom Komisiji trebalo omogućiti da službeno proglasi izvanredno stanje u području javnog zdravlja na razini Unije. Kako bi se proglasilo takvo izvanredno stanje, Komisija bi trebala osnovati neovisni savjetodavni odbor koji će dati stručno mišljenje o tome je li prijetnja izvanredno stanje u području javnog zdravlja na razini Unije te savjetovati o javnozdravstvenim mjerama odgovora i o kraju proglašenja izvanrednog stanja. Savjetodavni odbor trebao bi se sastojati od neovisnih stručnjaka
  , predstavnika djelatnika zaposlenih u zdravstvu i skrbi, uključujući medicinske sestre i liječnike, te predstavnika civilnog društva,
  koje Komisija odabire iz područja stručnosti i iskustva najrelevantnijih za konkretnu nastalu prijetnju, predstavnika ECDC-a, EMA-e i drugih tijela ili agencija Unije kao promatrača.
  Svi članovi savjetodavnog odbora trebali bi dostaviti izjave o financijskim interesima. Savjetodavni odbor trebao bi usko surađivati s nacionalnim savjetodavnim tijelima.
  Proglašenje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije bit će osnova za uvođenje operativnih javnozdravstvenih mjera za proizvode iz područja medicine i medicinske proizvode
  , mehanizama Unije za kontrolu izvoza
  , fleksibilnih mehanizama za izradu, nabavu i primjenu medicinskih protumjera te upravljanje njima, kao i za aktivaciju potpore ECDC-a za mobilizaciju i raspoređivanje timova za pomoć u slučaju izbijanja bolesti, koji se nazivaju „radne skupine EU-a za zdravlje”. |
| --- | --- |

(18)

Trebalo bi proširiti proglašenje izvanrednih stanja u području javnog zdravlja i njegove pravne učinke predviđene Odlukom br. 1082/2013/EU. U tu bi se svrhu ovom Uredbom Komisiji trebalo omogućiti da službeno proglasi izvanredno stanje u području javnog zdravlja na razini Unije. Kako bi se proglasilo takvo izvanredno stanje, Komisija bi trebala osnovati neovisni savjetodavni odbor koji će dati stručno mišljenje o tome je li prijetnja izvanredno stanje u području javnog zdravlja na razini Unije te savjetovati o javnozdravstvenim mjerama odgovora i o kraju proglašenja izvanrednog stanja. Savjetodavni odbor trebao bi se sastojati od neovisnih stručnjaka
  , predstavnika djelatnika zaposlenih u zdravstvu i skrbi, uključujući medicinske sestre i liječnike, te predstavnika civilnog društva,
  koje Komisija odabire iz područja stručnosti i iskustva najrelevantnijih za konkretnu nastalu prijetnju, predstavnika ECDC-a, EMA-e i drugih tijela ili agencija Unije kao promatrača.
  Svi članovi savjetodavnog odbora trebali bi dostaviti izjave o financijskim interesima. Savjetodavni odbor trebao bi usko surađivati s nacionalnim savjetodavnim tijelima.
  Proglašenje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije bit će osnova za uvođenje operativnih javnozdravstvenih mjera za proizvode iz područja medicine i medicinske proizvode
  , mehanizama Unije za kontrolu izvoza
  , fleksibilnih mehanizama za izradu, nabavu i primjenu medicinskih protumjera te upravljanje njima, kao i za aktivaciju potpore ECDC-a za mobilizaciju i raspoređivanje timova za pomoć u slučaju izbijanja bolesti, koji se nazivaju „radne skupine EU-a za zdravlje”.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Nastanak događaja koji predstavlja ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju i koji će vjerojatno imati posljedice na razini Unije trebao bi od
  dotičnih
  država članica
  zahtijevati
  da koordinirano poduzmu posebne mjere kontrole ili praćenja kontakata kako bi identificirale osobe koje su već zaražene i osobe izložene riziku. Takva suradnja mogla bi zahtijevati razmjenu osobnih podataka putem sustava, uključujući osjetljive informacije o zdravlju i informacije o potvrđenim ili sumnjivim slučajevima bolesti ljudi, među državama članicama koje su izravno uključene u mjere praćenja kontakata. Razmjena osobnih podataka o zdravlju među državama člancima mora biti u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (i) Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (18). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Nastanak događaja koji predstavlja ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju i koji će vjerojatno imati posljedice na razini Unije trebao bi od
  dotičnih
  država članica
  zahtijevati
  da koordinirano poduzmu posebne mjere kontrole ili praćenja kontakata kako bi identificirale osobe koje su već zaražene i osobe izložene riziku. Takva suradnja mogla bi zahtijevati razmjenu osobnih podataka putem sustava, uključujući osjetljive informacije o zdravlju i informacije o potvrđenim ili sumnjivim slučajevima bolesti ljudi, među državama članicama koje su izravno uključene u mjere praćenja kontakata. Razmjena osobnih podataka o zdravlju među državama člancima mora biti u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (i) Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (18).

| (20) | Nastanak događaja koji predstavlja ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju i koji će vjerojatno imati posljedice na razini Unije trebao bi od država članica
  na koje se to odnosi ili bi se moglo odnositi iziskivati
  da koordinirano poduzmu posebne mjere kontrole ili praćenja kontakata kako bi identificirale osobe koje su već zaražene i osobe izložene riziku. Takva suradnja mogla bi zahtijevati razmjenu osobnih podataka putem sustava, uključujući osjetljive informacije o zdravlju i informacije o potvrđenim ili sumnjivim slučajevima bolesti
  ili zaraze kod
  ljudi, među državama članicama koje su izravno uključene u mjere praćenja kontakata. Razmjena osobnih podataka o zdravlju među državama člancima mora biti u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (i) Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (18). |
| --- | --- |

(20)

Nastanak događaja koji predstavlja ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju i koji će vjerojatno imati posljedice na razini Unije trebao bi od država članica
  na koje se to odnosi ili bi se moglo odnositi iziskivati
  da koordinirano poduzmu posebne mjere kontrole ili praćenja kontakata kako bi identificirale osobe koje su već zaražene i osobe izložene riziku. Takva suradnja mogla bi zahtijevati razmjenu osobnih podataka putem sustava, uključujući osjetljive informacije o zdravlju i informacije o potvrđenim ili sumnjivim slučajevima bolesti
  ili zaraze kod
  ljudi, među državama članicama koje su izravno uključene u mjere praćenja kontakata. Razmjena osobnih podataka o zdravlju među državama člancima mora biti u skladu s člankom 9. stavkom 2. točkom (i) Uredbe (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća (18).

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 21.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (21) | Trebalo bi poticati suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u području javnog zdravlja. Posebno je važno osigurati razmjenu informacija s WHO-om o mjerama poduzetima u skladu s ovom Uredbom. Ta pojačana suradnja potrebna je i kako bi se pridonijelo ispunjenju obveze EU-a da ojača potporu zdravstvenim sustavima i poveća kapacitete partnera za pripravnost i odgovor. Unija bi mogla imati koristi od sklapanja međunarodnih sporazuma o suradnji s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama, uključujući WHO, kako bi se potaknula razmjena relevantnih informacija iz sustava praćenja i uzbunjivanja o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju. U granicama nadležnosti Unije takvi bi sporazumi prema potrebi mogli uključivati sudjelovanje trećih zemalja ili međunarodnih organizacija u odgovarajućoj mreži za epidemiološki nadzor i praćenje i EWRS-u, razmjenu primjera dobre prakse u područjima kapaciteta te planiranja pripravnosti i odgovora, procjenu rizika za javno zdravlje i suradnju u koordinaciji odgovora, uključujući istraživački odgovor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(21)

Trebalo bi poticati suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u području javnog zdravlja. Posebno je važno osigurati razmjenu informacija s WHO-om o mjerama poduzetima u skladu s ovom Uredbom. Ta pojačana suradnja potrebna je i kako bi se pridonijelo ispunjenju obveze EU-a da ojača potporu zdravstvenim sustavima i poveća kapacitete partnera za pripravnost i odgovor. Unija bi mogla imati koristi od sklapanja međunarodnih sporazuma o suradnji s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama, uključujući WHO, kako bi se potaknula razmjena relevantnih informacija iz sustava praćenja i uzbunjivanja o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju. U granicama nadležnosti Unije takvi bi sporazumi prema potrebi mogli uključivati sudjelovanje trećih zemalja ili međunarodnih organizacija u odgovarajućoj mreži za epidemiološki nadzor i praćenje i EWRS-u, razmjenu primjera dobre prakse u područjima kapaciteta te planiranja pripravnosti i odgovora, procjenu rizika za javno zdravlje i suradnju u koordinaciji odgovora, uključujući istraživački odgovor.

| (21) | Trebalo bi poticati suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u području javnog zdravlja. Posebno je važno osigurati razmjenu informacija s WHO-om o mjerama poduzetima u skladu s ovom Uredbom. Ta pojačana suradnja potrebna je i kako bi se pridonijelo ispunjenju obveze EU-a da ojača potporu zdravstvenim sustavima i poveća kapacitete partnera za pripravnost i odgovor. Unija bi mogla imati koristi od sklapanja međunarodnih sporazuma o suradnji s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama, uključujući WHO, kako bi se potaknula razmjena relevantnih informacija iz sustava praćenja i uzbunjivanja o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju. U granicama nadležnosti Unije takvi bi sporazumi prema potrebi mogli uključivati sudjelovanje trećih zemalja ili međunarodnih organizacija u odgovarajućoj mreži za epidemiološki nadzor i praćenje
  , kao što je Europski sustav za nadzor (TESSy),
  i EWRS-u, razmjenu primjera dobre prakse u područjima kapaciteta te planiranja pripravnosti i odgovora, procjenu rizika za javno zdravlje i suradnju u koordinaciji odgovora, uključujući istraživački odgovor.
  Komisija i države članice trebale bi aktivno raditi na uspostavi okvirne konvencije WHO-a o pripravnosti i odgovoru na pandemije, kojom bi se trebala utvrditi načela i prioriteti za pripravnost i odgovor na pandemije. Takvom okvirnom konvencijom trebala bi se olakšati provedba Međunarodnih zdravstvenih propisa (2005.)

   (1a)

  te bi se njome trebalo poduprijeti jačanje međunarodnog zdravstvenog okvira i poboljšanje suradnje u pogledu ranog otkrivanja, prevencije, odgovora i otpornosti na buduće pandemije. |
| --- | --- |

(21)

Trebalo bi poticati suradnju s trećim zemljama i međunarodnim organizacijama u području javnog zdravlja. Posebno je važno osigurati razmjenu informacija s WHO-om o mjerama poduzetima u skladu s ovom Uredbom. Ta pojačana suradnja potrebna je i kako bi se pridonijelo ispunjenju obveze EU-a da ojača potporu zdravstvenim sustavima i poveća kapacitete partnera za pripravnost i odgovor. Unija bi mogla imati koristi od sklapanja međunarodnih sporazuma o suradnji s trećim zemljama ili međunarodnim organizacijama, uključujući WHO, kako bi se potaknula razmjena relevantnih informacija iz sustava praćenja i uzbunjivanja o ozbiljnim prekograničnim prijetnjama zdravlju. U granicama nadležnosti Unije takvi bi sporazumi prema potrebi mogli uključivati sudjelovanje trećih zemalja ili međunarodnih organizacija u odgovarajućoj mreži za epidemiološki nadzor i praćenje
  , kao što je Europski sustav za nadzor (TESSy),
  i EWRS-u, razmjenu primjera dobre prakse u područjima kapaciteta te planiranja pripravnosti i odgovora, procjenu rizika za javno zdravlje i suradnju u koordinaciji odgovora, uključujući istraživački odgovor.
  Komisija i države članice trebale bi aktivno raditi na uspostavi okvirne konvencije WHO-a o pripravnosti i odgovoru na pandemije, kojom bi se trebala utvrditi načela i prioriteti za pripravnost i odgovor na pandemije. Takvom okvirnom konvencijom trebala bi se olakšati provedba Međunarodnih zdravstvenih propisa (2005.)

   (1a)

  te bi se njome trebalo poduprijeti jačanje međunarodnog zdravstvenog okvira i poboljšanje suradnje u pogledu ranog otkrivanja, prevencije, odgovora i otpornosti na buduće pandemije.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 22.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (22) | Obrada osobnih podataka za potrebe provedbe ove Uredbe trebala bi biti u skladu s 
  Uredbom (EU) 2016/679
  i Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (19). Osobito bi u okviru rada EWRS-a trebalo predvidjeti posebne mjere zaštite za sigurnu i zakonitu razmjenu osobnih podataka za potrebe mjera praćenja kontakata koje države članice provode na nacionalnoj razini. U tom pogledu EWRS uključuje funkciju prijenosa poruka koja omogućuje dostavu osobnih podataka, uključujući podatke za kontakt i zdravstvene podatke, relevantnim tijelima koja sudjeluju u mjerama praćenja kontakata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(22)

Obrada osobnih podataka za potrebe provedbe ove Uredbe trebala bi biti u skladu s 
  Uredbom (EU) 2016/679
  i Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (19). Osobito bi u okviru rada EWRS-a trebalo predvidjeti posebne mjere zaštite za sigurnu i zakonitu razmjenu osobnih podataka za potrebe mjera praćenja kontakata koje države članice provode na nacionalnoj razini. U tom pogledu EWRS uključuje funkciju prijenosa poruka koja omogućuje dostavu osobnih podataka, uključujući podatke za kontakt i zdravstvene podatke, relevantnim tijelima koja sudjeluju u mjerama praćenja kontakata.

| (22) | S obzirom na osjetljivu prirodu zdravstvenih podataka, države članice, Komisija i agencije Unije trebale bi štititi svoje postupke obrade i jamčiti da su oni sukladni načelima zaštite podataka u skladu s člankom 5. Opće uredbe o zaštiti podataka.
  Obrada osobnih podataka za potrebe provedbe ove Uredbe trebala bi biti u skladu s 
  Općom uredbom o zaštiti podataka
  i Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (19). Osobito bi u okviru rada EWRS-a trebalo predvidjeti posebne mjere zaštite za sigurnu i zakonitu razmjenu osobnih podataka za potrebe mjera praćenja kontakata koje države članice provode na nacionalnoj razini. U tom pogledu EWRS uključuje funkciju prijenosa poruka koja omogućuje dostavu osobnih podataka, uključujući podatke za kontakt i zdravstvene podatke, relevantnim tijelima koja sudjeluju u mjerama praćenja kontakata.
  Uredbu (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća trebalo bi strogo poštovati te bi trebalo uvesti odgovarajuće tehničke i organizacijske sigurnosne mjere u skladu s tom Uredbom
  . |
| --- | --- |

(22)

S obzirom na osjetljivu prirodu zdravstvenih podataka, države članice, Komisija i agencije Unije trebale bi štititi svoje postupke obrade i jamčiti da su oni sukladni načelima zaštite podataka u skladu s člankom 5. Opće uredbe o zaštiti podataka.
  Obrada osobnih podataka za potrebe provedbe ove Uredbe trebala bi biti u skladu s 
  Općom uredbom o zaštiti podataka
  i Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća (19). Osobito bi u okviru rada EWRS-a trebalo predvidjeti posebne mjere zaštite za sigurnu i zakonitu razmjenu osobnih podataka za potrebe mjera praćenja kontakata koje države članice provode na nacionalnoj razini. U tom pogledu EWRS uključuje funkciju prijenosa poruka koja omogućuje dostavu osobnih podataka, uključujući podatke za kontakt i zdravstvene podatke, relevantnim tijelima koja sudjeluju u mjerama praćenja kontakata.
  Uredbu (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća trebalo bi strogo poštovati te bi trebalo uvesti odgovarajuće tehničke i organizacijske sigurnosne mjere u skladu s tom Uredbom
  .

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje provedbenih akata koji se odnose na: predloške koje je potrebno upotrebljavati pri dostavljanju informacija o planiranju pripravnosti i odgovora; organizaciju aktivnosti osposobljavanja za zdravstveno osoblje i osoblje u području javnog zdravlja; izradu i ažuriranje popisa zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja obuhvaćenih
  mrežom
  za epidemiološki nadzor i postupcima za
  rad takve
  mreže
  ; donošenje definicija slučajeva zaraznih bolesti i posebna zdravstvena pitanja obuhvaćene mrežom za epidemiološki nadzor i, prema potrebi, za druge ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju koje su predmet ad hoc praćenja; postupke za rad EWRS-a; funkcioniranje platforme za nadzor
  ; imenovanje referentnih laboratorija EU-a radi pružanja potpore nacionalnim referentnim laboratorijima; postupke za razmjenu informacija o odgovorima država članica i za koordinaciju njihovih odgovora; proglašenje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije i kraj tog proglašenja te postupke potrebne za osiguravanje usklađenosti rada EWRS-a i obrade podataka sa zakonodavstvom o zaštiti podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje provedbenih akata koji se odnose na: predloške koje je potrebno upotrebljavati pri dostavljanju informacija o planiranju pripravnosti i odgovora; organizaciju aktivnosti osposobljavanja za zdravstveno osoblje i osoblje u području javnog zdravlja; izradu i ažuriranje popisa zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja obuhvaćenih
  mrežom
  za epidemiološki nadzor i postupcima za
  rad takve
  mreže
  ; donošenje definicija slučajeva zaraznih bolesti i posebna zdravstvena pitanja obuhvaćene mrežom za epidemiološki nadzor i, prema potrebi, za druge ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju koje su predmet ad hoc praćenja; postupke za rad EWRS-a; funkcioniranje platforme za nadzor
  ; imenovanje referentnih laboratorija EU-a radi pružanja potpore nacionalnim referentnim laboratorijima; postupke za razmjenu informacija o odgovorima država članica i za koordinaciju njihovih odgovora; proglašenje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije i kraj tog proglašenja te postupke potrebne za osiguravanje usklađenosti rada EWRS-a i obrade podataka sa zakonodavstvom o zaštiti podataka.

| (25) | Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje provedbenih akata koji se odnose na: predloške koje je potrebno upotrebljavati pri dostavljanju informacija o planiranju pripravnosti i odgovora; organizaciju aktivnosti osposobljavanja za zdravstveno osoblje i osoblje u području javnog zdravlja; izradu i ažuriranje popisa zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja obuhvaćenih postupcima za
  funkcioniranje
  mreže za epidemiološki nadzor; imenovanje referentnih laboratorija EU-a radi pružanja potpore nacionalnim
  i regionalnim
  referentnim laboratorijima; postupke za razmjenu informacija o odgovorima država članica i za koordinaciju njihovih odgovora; proglašenje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije i kraj tog proglašenja te postupke potrebne za osiguravanje usklađenosti rada EWRS-a i obrade podataka sa zakonodavstvom o zaštiti podataka. |
| --- | --- |

(25)

Kako bi se osigurali jednaki uvjeti za provedbu ove Uredbe, Komisiji bi trebalo dodijeliti provedbene ovlasti za donošenje provedbenih akata koji se odnose na: predloške koje je potrebno upotrebljavati pri dostavljanju informacija o planiranju pripravnosti i odgovora; organizaciju aktivnosti osposobljavanja za zdravstveno osoblje i osoblje u području javnog zdravlja; izradu i ažuriranje popisa zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja obuhvaćenih postupcima za
  funkcioniranje
  mreže za epidemiološki nadzor; imenovanje referentnih laboratorija EU-a radi pružanja potpore nacionalnim
  i regionalnim
  referentnim laboratorijima; postupke za razmjenu informacija o odgovorima država članica i za koordinaciju njihovih odgovora; proglašenje izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije i kraj tog proglašenja te postupke potrebne za osiguravanje usklađenosti rada EWRS-a i obrade podataka sa zakonodavstvom o zaštiti podataka.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Kako bi se utvrdilo stanje provedbe nacionalnih planova pripravnosti i njihova usklađenost s planom Unije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s postupcima, standardima i kriterijima za revizije čiji je cilj procjena planiranja pripravnosti i odgovora na nacionalnoj razini. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (21) Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Kako bi se utvrdilo stanje provedbe nacionalnih planova pripravnosti i njihova usklađenost s planom Unije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s postupcima, standardima i kriterijima za revizije čiji je cilj procjena planiranja pripravnosti i odgovora na nacionalnoj razini. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (21) Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

| (28) | Kako bi se
  nadopunili određeni aspekti ove Uredbe i
  utvrdilo stanje provedbe nacionalnih
  i regionalnih
  planova pripravnosti i njihova usklađenost s planom Unije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s
  : izradom i ažuriranjem popisa zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja koji su obuhvaćeni mrežom za epidemiološki nadzor; donošenjem definicija slučajeva zaraznih bolesti i posebnih zdravstvenih pitanja obuhvaćenih mrežom za epidemiološki nadzor i, prema potrebi, drugih ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju koje su predmet ad hoc praćenja; zahtjevima potrebnim za osiguravanje usklađenosti rada EWRS-a i obrade podataka s relevantnim uredbama; uspostavom i ažuriranjem popisa relevantnih zdravstvenih podataka koje automatski prikuplja digitalna platforma, podložno ljudskom nadzoru; funkcioniranjem platforme za nadzor; i
  postupcima, standardima i kriterijima za revizije čiji je cilj procjena planiranja pripravnosti i odgovora na nacionalnoj
  i regionalnoj
  razini. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (21) Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata. |
| --- | --- |

(28)

Kako bi se
  nadopunili određeni aspekti ove Uredbe i
  utvrdilo stanje provedbe nacionalnih
  i regionalnih
  planova pripravnosti i njihova usklađenost s planom Unije, Komisiji bi trebalo delegirati ovlast za donošenje akata u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u vezi s
  : izradom i ažuriranjem popisa zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja koji su obuhvaćeni mrežom za epidemiološki nadzor; donošenjem definicija slučajeva zaraznih bolesti i posebnih zdravstvenih pitanja obuhvaćenih mrežom za epidemiološki nadzor i, prema potrebi, drugih ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju koje su predmet ad hoc praćenja; zahtjevima potrebnim za osiguravanje usklađenosti rada EWRS-a i obrade podataka s relevantnim uredbama; uspostavom i ažuriranjem popisa relevantnih zdravstvenih podataka koje automatski prikuplja digitalna platforma, podložno ljudskom nadzoru; funkcioniranjem platforme za nadzor; i
  postupcima, standardima i kriterijima za revizije čiji je cilj procjena planiranja pripravnosti i odgovora na nacionalnoj
  i regionalnoj
  razini. Posebno je važno da Komisija tijekom svojeg pripremnog rada provede odgovarajuća savjetovanja, uključujući ona na razini stručnjaka, te da se ta savjetovanja provedu u skladu s načelima utvrđenima u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva od 13. travnja 2016. (21) Konkretno, s ciljem osiguravanja ravnopravnog sudjelovanja u pripremi delegiranih akata, Europski parlament i Vijeće primaju sve dokumente istodobno kada i stručnjaci iz država članica te njihovi stručnjaci sustavno imaju pristup sastancima stručnih skupina Komisije koji se odnose na pripremu delegiranih akata.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 28.a | U vezi s izradom i ažuriranjem popisa zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja obuhvaćenih mrežom za epidemiološki nadzor i postupcima za rad takve mreže, donošenjem definicija slučajeva za te zarazne bolesti i posebna zdravstvena pitanja koja su obuhvaćena mrežom za epidemiološki nadzor te definicija slučajeva koje će se koristiti za ad hoc praćenje, Komisija bi trebala donijeti delegirane akte po hitnom postupku ako to iziskuju opravdani krajnje hitni razlozi koji se odnose na ozbiljnost ili novinu ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju ili brzinu njihovog širenja među državama članicama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

28.a

U vezi s izradom i ažuriranjem popisa zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja obuhvaćenih mrežom za epidemiološki nadzor i postupcima za rad takve mreže, donošenjem definicija slučajeva za te zarazne bolesti i posebna zdravstvena pitanja koja su obuhvaćena mrežom za epidemiološki nadzor te definicija slučajeva koje će se koristiti za ad hoc praćenje, Komisija bi trebala donijeti delegirane akte po hitnom postupku ako to iziskuju opravdani krajnje hitni razlozi koji se odnose na ozbiljnost ili novinu ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju ili brzinu njihovog širenja među državama članicama.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | zajedničkoj nabavi zdravstvenih protumjera; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(c)

zajedničkoj nabavi zdravstvenih protumjera;

| (c) | zajedničkoj nabavi
  i provedbi
  medicinskih protumjera
  te upravljanju njima
  ; |
| --- | --- |

(c)

zajedničkoj nabavi
  i provedbi
  medicinskih protumjera
  te upravljanju njima
  ;

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Članak 1. stavak 2. točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | mreža nacionalnih strateških zaliha i dostupnih medicinskih protumjera; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(ba)

mreža nacionalnih strateških zaliha i dostupnih medicinskih protumjera;

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Članak 1. stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Provedba ove Uredbe financira se sredstvima iz relevantnih programa i instrumenata Unije. | 3.   
  U skladu s pristupima „Jedno zdravlje” i „Zdravlje u svim politikama”,
  provedba ove Uredbe financira se sredstvima iz relevantnih programa i instrumenata Unije.
  Ojačani zdravstveni okvir Unije namijenjen suzbijanju ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju djeluje komplementarno i u sinergiji s drugim politikama i fondovima Unije, primjerice s djelovanjima koja se provode u okviru programa „EU za zdravlje”, europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF), Obzora Europa, programa Digitalna Europa, pričuve sustava rescEU, Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Instrumenta za hitnu potporu (ESI) i Programa jedinstvenog tržišta (SMP). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

3.   Provedba ove Uredbe financira se sredstvima iz relevantnih programa i instrumenata Unije.

3.   
  U skladu s pristupima „Jedno zdravlje” i „Zdravlje u svim politikama”,
  provedba ove Uredbe financira se sredstvima iz relevantnih programa i instrumenata Unije.
  Ojačani zdravstveni okvir Unije namijenjen suzbijanju ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju djeluje komplementarno i u sinergiji s drugim politikama i fondovima Unije, primjerice s djelovanjima koja se provode u okviru programa „EU za zdravlje”, europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF), Obzora Europa, programa Digitalna Europa, pričuve sustava rescEU, Europskog socijalnog fonda plus (ESF+), Instrumenta za hitnu potporu (ESI) i Programa jedinstvenog tržišta (SMP).

Amandman 45

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 3.a (novi)

Članak 1. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ovom se Uredbom osigurava to da se prilikom budućih izvanrednih stanja u području zdravlja ne obustavi otkrivanje, zdravstvene intervencije ni liječenje koji se odnose na druge ozbiljne bolesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Ovom se Uredbom osigurava to da se prilikom budućih izvanrednih stanja u području zdravlja ne obustavi otkrivanje, zdravstvene intervencije ni liječenje koji se odnose na druge ozbiljne bolesti.

Amandman 46

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 1. – stavak 3.b (novi)

Članak 1. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Ova Uredba provodi se uz potpuno poštovanje dostojanstva te temeljnih prava i sloboda osoba. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.b
     
  Ova Uredba provodi se uz potpuno poštovanje dostojanstva te temeljnih prava i sloboda osoba.

Amandman 243

Amandman 243

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka a – podtočka i

Članak 2. – stavak 1. – točka a – podtočka i

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | zaraznih bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

zaraznih bolesti;

| i. | zaraznih bolesti
  , uključujući one uzrokovane zoonozama
  ; |
| --- | --- |

i.

zaraznih bolesti
  , uključujući one uzrokovane zoonozama
  ;

, uključujući one uzrokovane zoonozama

Amandman 47

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. stavak 2.

Članak 2. stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ova se Uredba primjenjuje i na epidemiološki nadzor zaraznih bolesti i 
  povezanih posebnih zdravstvenih
  pitanja. | 2.   Ova se Uredba primjenjuje i na epidemiološki nadzor zaraznih bolesti
  , praćenje utjecaja takvih bolesti na glavne nezarazne bolesti
  i 
  povezana posebna zdravstvena
  pitanja
  , kao što su mentalno zdravlje, te učinak na odgađanje pregleda, dijagnosticiranja, praćenja, liječenja i skrbi u vezi s drugim bolestima i stanjima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ova se Uredba primjenjuje i na epidemiološki nadzor zaraznih bolesti i 
  povezanih posebnih zdravstvenih
  pitanja.

2.   Ova se Uredba primjenjuje i na epidemiološki nadzor zaraznih bolesti
  , praćenje utjecaja takvih bolesti na glavne nezarazne bolesti
  i 
  povezana posebna zdravstvena
  pitanja
  , kao što su mentalno zdravlje, te učinak na odgađanje pregleda, dijagnosticiranja, praćenja, liječenja i skrbi u vezi s drugim bolestima i stanjima
  .

Amandman 48

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 3.a (novi)

Članak 2. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Ovom se Uredbom promiče provedba Međunarodnih zdravstvenih propisa, smanjuje administrativno opterećenje i udvostručavanje resursa te jačaju nedostaci otkriveni za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 u pogledu sprečavanja, pripravnosti i odgovora na prijetnje javnom zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.a
     
  Ovom se Uredbom promiče provedba Međunarodnih zdravstvenih propisa, smanjuje administrativno opterećenje i udvostručavanje resursa te jačaju nedostaci otkriveni za vrijeme pandemije bolesti COVID-19 u pogledu sprečavanja, pripravnosti i odgovora na prijetnje javnom zdravlju.

Amandman 49

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. stavak 4.

Članak 2. stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   U iznimnim hitnim situacijama država članica ili Komisija može zatražiti koordinaciju odgovora u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost iz članka 21. za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju, osim onih iz članka 2. stavka 1., ako se smatra da su se prethodno poduzete javnozdravstvene mjere pokazale nedovoljnima za osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi. | 4.   U iznimnim hitnim situacijama država članica ili Komisija može zatražiti koordinaciju odgovora u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost iz članka 21. za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju, osim onih iz članka 2. stavka 1.
  , posebno u vezi s glavnim nezaraznim bolestima
  , ako se smatra da su se prethodno poduzete javnozdravstvene mjere pokazale nedovoljnima za osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   U iznimnim hitnim situacijama država članica ili Komisija može zatražiti koordinaciju odgovora u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost iz članka 21. za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju, osim onih iz članka 2. stavka 1., ako se smatra da su se prethodno poduzete javnozdravstvene mjere pokazale nedovoljnima za osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi.

4.   U iznimnim hitnim situacijama država članica ili Komisija može zatražiti koordinaciju odgovora u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost iz članka 21. za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju, osim onih iz članka 2. stavka 1.
  , posebno u vezi s glavnim nezaraznim bolestima
  , ako se smatra da su se prethodno poduzete javnozdravstvene mjere pokazale nedovoljnima za osiguravanje visoke razine zaštite zdravlja ljudi.

Amandman 50

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. stavak 5.

Članak 2. stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija u suradnji s državama članicama osigurava koordinaciju i razmjenu informacija između mehanizama i struktura uspostavljenih ovom Uredbom i sličnih mehanizama i struktura uspostavljenih na razini Unije ili na temelju Ugovora o Euratomu čije su aktivnosti relevantne za planiranje pripravnosti i odgovora, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. | 5.   Komisija u suradnji s državama članicama osigurava koordinaciju i razmjenu informacija između mehanizama i struktura uspostavljenih ovom Uredbom i sličnih mehanizama i struktura uspostavljenih na
  međunarodnoj razini,
  razini Unije ili na temelju Ugovora o Euratomu čije su aktivnosti relevantne za planiranje pripravnosti i odgovora, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Komisija u suradnji s državama članicama osigurava koordinaciju i razmjenu informacija između mehanizama i struktura uspostavljenih ovom Uredbom i sličnih mehanizama i struktura uspostavljenih na razini Unije ili na temelju Ugovora o Euratomu čije su aktivnosti relevantne za planiranje pripravnosti i odgovora, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.

5.   Komisija u suradnji s državama članicama osigurava koordinaciju i razmjenu informacija između mehanizama i struktura uspostavljenih ovom Uredbom i sličnih mehanizama i struktura uspostavljenih na
  međunarodnoj razini,
  razini Unije ili na temelju Ugovora o Euratomu čije su aktivnosti relevantne za planiranje pripravnosti i odgovora, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.

Amandman 51

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. stavak 6.

Članak 2. stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Države članice zadržavaju pravo zadržati ili uvesti dodatne mehanizme, postupke i mjere za svoje nacionalne sustave u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom, uključujući mehanizme predviđene postojećim ili budućim bilateralnim ili multilateralnim sporazumima ili konvencijama, pod uvjetom da takvi dodatni mehanizmi, postupci i mjere ne narušavaju primjenu ove Uredbe. | 6.   Države članice zadržavaju pravo zadržati ili uvesti dodatne mehanizme, postupke i mjere za svoje nacionalne sustave u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom, uključujući mehanizme predviđene postojećim ili budućim bilateralnim ili multilateralnim sporazumima ili konvencijama, pod uvjetom da takvi dodatni mehanizmi, postupci i mjere ne narušavaju primjenu ove Uredbe.
  Unija poziva na uspostavu okvirne konvencije WHO-a o pripravnosti i odgovoru na pandemije. Ta je konvencija takva da se njome olakšava provedba Međunarodnih zdravstvenih propisa (2005.)

   (1a)

  i rješavaju slabosti tih propisa, utvrđeni tijekom krize prouzročene bolešću COVID-19. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Države članice zadržavaju pravo zadržati ili uvesti dodatne mehanizme, postupke i mjere za svoje nacionalne sustave u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom, uključujući mehanizme predviđene postojećim ili budućim bilateralnim ili multilateralnim sporazumima ili konvencijama, pod uvjetom da takvi dodatni mehanizmi, postupci i mjere ne narušavaju primjenu ove Uredbe.

6.   Države članice zadržavaju pravo zadržati ili uvesti dodatne mehanizme, postupke i mjere za svoje nacionalne sustave u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom, uključujući mehanizme predviđene postojećim ili budućim bilateralnim ili multilateralnim sporazumima ili konvencijama, pod uvjetom da takvi dodatni mehanizmi, postupci i mjere ne narušavaju primjenu ove Uredbe.
  Unija poziva na uspostavu okvirne konvencije WHO-a o pripravnosti i odgovoru na pandemije. Ta je konvencija takva da se njome olakšava provedba Međunarodnih zdravstvenih propisa (2005.)

   (1a)

  i rješavaju slabosti tih propisa, utvrđeni tijekom krize prouzročene bolešću COVID-19.

Amandman 52

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 6.a (novi)

Članak 2. – stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6.a
     
  Ova se Uredba primjenjuje, prema potrebi, i na regionalna nadležna tijela, sustave i programe u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.a
     
  Ova se Uredba primjenjuje, prema potrebi, i na regionalna nadležna tijela, sustave i programe u područjima obuhvaćenima ovom Uredbom.

Amandman 53

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. stavak 1. točka 3.

Članak 3. stavak 1. točka 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3) | „praćenje kontakata” znači mjere
  koje se provode kako bi se
  ručno ili nekim drugim tehnološkim sredstvom
  pratile osobe
  koje su bile izložene izvoru ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju i koje su
  u opasnosti od razvijanja bolesti ili
  su
  je razvile
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)

„praćenje kontakata” znači mjere
  koje se provode kako bi se
  ručno ili nekim drugim tehnološkim sredstvom
  pratile osobe
  koje su bile izložene izvoru ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju i koje su
  u opasnosti od razvijanja bolesti ili
  su
  je razvile
  ;

koje se provode kako bi se

pratile osobe

u opasnosti od razvijanja bolesti ili

je razvile

| (3) | „praćenje kontakata” znači mjere
  za identificiranje, procjenjivanje i upravljanje,
  ručno ili nekim drugim tehnološkim sredstvom
  , koje se odnose na osobe
  koje su bile izložene izvoru ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju i 
  za
  koje
  postoji opasnost da
  su
  zaražene ili zarazne ili kod kojih se razvila zarazna bolest, s jedinim ciljem brze identifikacije potencijalno novozaraženih osoba koje
  su
  možda došle u kontakt s postojećim slučajevima, kako bi se smanjio daljnji prijenos
  ; |
| --- | --- |

(3)

„praćenje kontakata” znači mjere
  za identificiranje, procjenjivanje i upravljanje,
  ručno ili nekim drugim tehnološkim sredstvom
  , koje se odnose na osobe
  koje su bile izložene izvoru ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju i 
  za
  koje
  postoji opasnost da
  su
  zaražene ili zarazne ili kod kojih se razvila zarazna bolest, s jedinim ciljem brze identifikacije potencijalno novozaraženih osoba koje
  su
  možda došle u kontakt s postojećim slučajevima, kako bi se smanjio daljnji prijenos
  ;

za identificiranje, procjenjivanje i upravljanje,

, koje se odnose na osobe

za

postoji opasnost da

zaražene ili zarazne ili kod kojih se razvila zarazna bolest, s jedinim ciljem brze identifikacije potencijalno novozaraženih osoba koje

možda došle u kontakt s postojećim slučajevima, kako bi se smanjio daljnji prijenos

Amandman 54

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. stavak 1. točka 4.

Članak 3. stavak 1. točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | „epidemiološki nadzor” znači sustavno prikupljanje, bilježenje, analiza, tumačenje i širenje podataka o zaraznim bolestima i povezanim posebnim zdravstvenim pitanjima
  ta analiza takvih bolesti i pitanja
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)

„epidemiološki nadzor” znači sustavno prikupljanje, bilježenje, analiza, tumačenje i širenje podataka o zaraznim bolestima i povezanim posebnim zdravstvenim pitanjima
  ta analiza takvih bolesti i pitanja
  ;

ta analiza takvih bolesti i pitanja

| (4) | „epidemiološki nadzor” znači sustavno prikupljanje, bilježenje, analiza, tumačenje i širenje podataka o zaraznim bolestima
  , nadzor utjecaja takvih bolesti na glavne nezarazne bolesti, kao što su one povezane s mentalnim zdravljem, te o
  povezanim posebnim zdravstvenim pitanjima; |
| --- | --- |

(4)

„epidemiološki nadzor” znači sustavno prikupljanje, bilježenje, analiza, tumačenje i širenje podataka o zaraznim bolestima
  , nadzor utjecaja takvih bolesti na glavne nezarazne bolesti, kao što su one povezane s mentalnim zdravljem, te o
  povezanim posebnim zdravstvenim pitanjima;

, nadzor utjecaja takvih bolesti na glavne nezarazne bolesti, kao što su one povezane s mentalnim zdravljem, te o

Amandman 55

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. stavak 1. točka 5.a (nova)

Članak 3. stavak 1. točka 5.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a | pristup „Jedno zdravlje” znači višesektorski pristup kojim se prepoznaje da je zdravlje ljudi povezano sa zdravljem životinja i s okolišem, i da se pri djelovanju za borbu protiv prijetnji zdravlju moraju uzimati u obzir te tri dimenzije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a

5.a

pristup „Jedno zdravlje” znači višesektorski pristup kojim se prepoznaje da je zdravlje ljudi povezano sa zdravljem životinja i s okolišem, i da se pri djelovanju za borbu protiv prijetnji zdravlju moraju uzimati u obzir te tri dimenzije;

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. stavak 1. točka 5.b (nova)

Članak 3. stavak 1. točka 5.b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.b | „zdravlje u svim politikama” znači pristup razvoju, provedbi i preispitivanju javnih politika, bez obzira na sektor, pri kojem se uzimaju u obzir zdravstvene posljedice odluka te kojim se nastoje postići sinergije i izbjeći štetni učinci tih politika na zdravlje kako bi se poboljšalo zdravlje stanovništva i pravednost u području zdravlja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.b

5.b

„zdravlje u svim politikama” znači pristup razvoju, provedbi i preispitivanju javnih politika, bez obzira na sektor, pri kojem se uzimaju u obzir zdravstvene posljedice odluka te kojim se nastoje postići sinergije i izbjeći štetni učinci tih politika na zdravlje kako bi se poboljšalo zdravlje stanovništva i pravednost u području zdravlja;

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. stavak 1. točka 7.a (nova)

Članak 3. stavak 1. točka 7.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.a | „glavna nezarazna bolest” znači bolest kako je definirana u članku 2. točki 4.a Uredbe (EU) [Uredba o ECDC-u, umetnuti ispravno upućivanje]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.a

7.a

„glavna nezarazna bolest” znači bolest kako je definirana u članku 2. točki 4.a Uredbe (EU) [Uredba o ECDC-u, umetnuti ispravno upućivanje];

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. stavak 1. točka 8.

Članak 3. stavak 1. točka 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | „zdravstvena protumjera” znači lijekovi za humanu primjenu i medicinski proizvodi kako su definirani u Direktivi 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (23) i Uredbi (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća (24) ili druga roba ili usluge za potrebe pripravnosti i odgovora na ozbiljnu prekograničnu prijetnju zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(8)

„zdravstvena protumjera” znači lijekovi za humanu primjenu i medicinski proizvodi kako su definirani u Direktivi 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (23) i Uredbi (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća (24) ili druga roba ili usluge za potrebe pripravnosti i odgovora na ozbiljnu prekograničnu prijetnju zdravlju.

23

24

| (8) | „medicinska protumjera” znači lijekovi za humanu primjenu i medicinski proizvodi kako su definirani u Direktivi 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (23) i Uredbi (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća (24) ili druga roba ili usluge za potrebe
  olakšavanja dijagnoze i liječenja u okviru
  pripravnosti i odgovora na ozbiljnu prekograničnu prijetnju zdravlju. |
| --- | --- |

(8)

„medicinska protumjera” znači lijekovi za humanu primjenu i medicinski proizvodi kako su definirani u Direktivi 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (23) i Uredbi (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća (24) ili druga roba ili usluge za potrebe
  olakšavanja dijagnoze i liječenja u okviru
  pripravnosti i odgovora na ozbiljnu prekograničnu prijetnju zdravlju.

23

24

olakšavanja dijagnoze i liječenja u okviru

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. stavak 1. točka 8.a (nova)

Članak 3. stavak 1. točka 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.a | „Međunarodni zdravstveni propisi” znači Međunarodni zdravstveni propisi koje je Svjetska zdravstvena organizacija donijela 2005. godine; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.a

8.a

„Međunarodni zdravstveni propisi” znači Međunarodni zdravstveni propisi koje je Svjetska zdravstvena organizacija donijela 2005. godine;

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. stavak 1. točka 8b (nova)

Članak 3. stavak 1. točka 8b (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.b | „medicinski proizvod” znači medicinski proizvod kako je definiran u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) 2017/745 u vezi s člankom 1. točkom 2. i člankom 1. stavkom 6. točkom (a) te uredbe, te in vitro dijagnostički medicinski proizvod kako je definiran u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) 2017/746; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.b

8.b

„medicinski proizvod” znači medicinski proizvod kako je definiran u članku 2. točki 1. Uredbe (EU) 2017/745 u vezi s člankom 1. točkom 2. i člankom 1. stavkom 6. točkom (a) te uredbe, te in vitro dijagnostički medicinski proizvod kako je definiran u članku 2. točki 2. Uredbe (EU) 2017/746;

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. stavak 1. točka 8.c (nova)

Članak 3. stavak 1. točka 8.c (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 8.c | „zelene trake” znači prohodni i sigurni tranzitni koridori kojima se održavaju lanci opskrbe u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije koje je proglašeno tijekom pandemije tako što se osigurava slobodno i sigurno kretanje osnovnih potrepština, medicinskih protumjera i prekograničnih radnika na unutarnjem tržištu, uz potpuno poštovanje članka 77. stavka 2. točke (e) UFEU-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

8.c

8.c

„zelene trake” znači prohodni i sigurni tranzitni koridori kojima se održavaju lanci opskrbe u slučaju izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije koje je proglašeno tijekom pandemije tako što se osigurava slobodno i sigurno kretanje osnovnih potrepština, medicinskih protumjera i prekograničnih radnika na unutarnjem tržištu, uz potpuno poštovanje članka 77. stavka 2. točke (e) UFEU-a;

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 1.a (novi)

Članak 4. stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Predstavnici relevantnih agencija Unije sudjeluju na sastancima Odbora za zdravstvenu sigurnost kao promatrači. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Predstavnici relevantnih agencija Unije sudjeluju na sastancima Odbora za zdravstvenu sigurnost kao promatrači.

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 2. točka b

Članak 4. stavak 2. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | u suradnji s Komisijom koordinira planiranje pripravnosti i odgovora država članica u skladu s člankom 10.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

u suradnji s Komisijom koordinira planiranje pripravnosti i odgovora država članica u skladu s člankom 10.;

| (b) | u suradnji s Komisijom
  i relevantnim agencijama Unije
  koordinira planiranje
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora država članica u skladu s člankom 10.; |
| --- | --- |

(b)

u suradnji s Komisijom
  i relevantnim agencijama Unije
  koordinira planiranje
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora država članica u skladu s člankom 10.;

i relevantnim agencijama Unije

prevencije,

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 4. – točka c

Članak 4. – stavak 4. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | u suradnji s Komisijom koordinira obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama te odgovore država članica na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju u skladu s člankom 21.; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

u suradnji s Komisijom koordinira obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama te odgovore država članica na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju u skladu s člankom 21.;

| (c) | u suradnji s Komisijom
  i relevantnim agencijama Unije
  koordinira obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama te odgovore država članica na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju u skladu s člankom 21.; |
| --- | --- |

(c)

u suradnji s Komisijom
  i relevantnim agencijama Unije
  koordinira obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama te odgovore država članica na ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju u skladu s člankom 21.;

i relevantnim agencijama Unije

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 2. točka da (nova)

Članak 4. stavak 2. točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | donosi, na godišnjoj osnovi, programe djelovanja za jasno postavljanje svojih prioriteta i ciljeva na razinama radne skupine na visokoj razini i tehničke radne skupine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

donosi, na godišnjoj osnovi, programe djelovanja za jasno postavljanje svojih prioriteta i ciljeva na razinama radne skupine na visokoj razini i tehničke radne skupine.

donosi, na godišnjoj osnovi, programe djelovanja za jasno postavljanje svojih prioriteta i ciljeva na razinama radne skupine na visokoj razini i tehničke radne skupine.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. stavak 4.

Članak 4. stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Odborom za zdravstvenu sigurnost predsjeda predstavnik Komisije. Odbor za zdravstvenu sigurnost sastaje se redovito i na zahtjev Komisije ili države članice kadgod je to potrebno s obzirom na situaciju. | 4.   Odborom za zdravstvenu sigurnost predsjeda predstavnik Komisije
  , koji nema pravo glasa
  . Odbor za zdravstvenu sigurnost sastaje se redovito i na zahtjev Komisije ili države članice kadgod je to potrebno s obzirom na situaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Odborom za zdravstvenu sigurnost predsjeda predstavnik Komisije. Odbor za zdravstvenu sigurnost sastaje se redovito i na zahtjev Komisije ili države članice kadgod je to potrebno s obzirom na situaciju.

4.   Odborom za zdravstvenu sigurnost predsjeda predstavnik Komisije
  , koji nema pravo glasa
  . Odbor za zdravstvenu sigurnost sastaje se redovito i na zahtjev Komisije ili države članice kadgod je to potrebno s obzirom na situaciju.

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 5.a (novi)

Članak 4. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Članovi Odbora za zdravstvenu sigurnost i Komisije osiguravaju da se provode temeljita savjetovanja s relevantnim agencijama Unije, stručnjacima za javno zdravlje, međunarodnim organizacijama i dionicima, uključujući zdravstvene djelatnike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Članovi Odbora za zdravstvenu sigurnost i Komisije osiguravaju da se provode temeljita savjetovanja s relevantnim agencijama Unije, stručnjacima za javno zdravlje, međunarodnim organizacijama i dionicima, uključujući zdravstvene djelatnike.

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 7.a (novi)

Članak 4. – stavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.a
     
  Europski parlament imenuje predstavnike koji u Odboru za zdravstvenu sigurnost sudjeluju kao promatrači. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.a
     
  Europski parlament imenuje predstavnike koji u Odboru za zdravstvenu sigurnost sudjeluju kao promatrači.

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 7.b (novi)

Članak 5. – stavak 7.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.b
     
  Popis članova Odbora za zdravstvenu sigurnost i na političkoj i na tehničkoj razini objavljuje se na internetskim stranicama Komisije i Vijeća. Članovi Odbora ne smiju imati nikakve financijske ili druge interese koji bi mogli utjecati na njihovu nepristranost. Oni postupaju u javnom interesu i neovisno te podnose godišnju izjavu o svojim financijskim interesima. Svi izravni interesi koji bi mogli biti povezani sa zdravstvenim ili nekim drugim relevantnim sektorom unose se u registar koji vodi Komisija i na zahtjev su dostupni javnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.b
     
  Popis članova Odbora za zdravstvenu sigurnost i na političkoj i na tehničkoj razini objavljuje se na internetskim stranicama Komisije i Vijeća. Članovi Odbora ne smiju imati nikakve financijske ili druge interese koji bi mogli utjecati na njihovu nepristranost. Oni postupaju u javnom interesu i neovisno te podnose godišnju izjavu o svojim financijskim interesima. Svi izravni interesi koji bi mogli biti povezani sa zdravstvenim ili nekim drugim relevantnim sektorom unose se u registar koji vodi Komisija i na zahtjev su dostupni javnosti.

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 7.c (novi)

Članak 4. – stavak 7.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 7.c
     
  Poslovnik, smjernice, dnevni redovi i zapisnici sa sjednica Odbora za zdravstvenu sigurnost objavljuju se na internetskom portalu Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

7.c
     
  Poslovnik, smjernice, dnevni redovi i zapisnici sa sjednica Odbora za zdravstvenu sigurnost objavljuju se na internetskom portalu Komisije.

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Poglavlje II. – Naslov

Poglavlje II. – Naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – naslov

Članak 5. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Plan pripravnosti i odgovora Unije | Plan
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora Unije |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Plan pripravnosti i odgovora Unije

Plan
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora Unije

prevencije,

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 1.

Članak 5. stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija u suradnji s državama članicama i relevantnim agencijama Unije uspostavlja plan Unije za zdravstvene krize i pandemije („plan pripravnosti i odgovora Unije”) radi promicanja učinkovitog i koordiniranog odgovora na prekogranične prijetnje zdravlju na razini Unije. | 1.   Komisija u suradnji s državama članicama i relevantnim agencijama Unije
  te vodeći računa o okviru WHO-a
  uspostavlja plan Unije za zdravstvene krize i pandemije („plan
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora Unije”) radi promicanja učinkovitog i koordiniranog odgovora na prekogranične prijetnje zdravlju na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija u suradnji s državama članicama i relevantnim agencijama Unije uspostavlja plan Unije za zdravstvene krize i pandemije („plan pripravnosti i odgovora Unije”) radi promicanja učinkovitog i koordiniranog odgovora na prekogranične prijetnje zdravlju na razini Unije.

1.   Komisija u suradnji s državama članicama i relevantnim agencijama Unije
  te vodeći računa o okviru WHO-a
  uspostavlja plan Unije za zdravstvene krize i pandemije („plan
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora Unije”) radi promicanja učinkovitog i koordiniranog odgovora na prekogranične prijetnje zdravlju na razini Unije.

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 2.

Članak 5. stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Planom pripravnosti i odgovora Unije dopunjuju se nacionalni planovi pripravnosti i odgovora uspostavljeni u skladu s člankom 6. | 2.   Planom
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora Unije dopunjuju se nacionalni planovi pripravnosti i odgovora uspostavljeni u skladu s člankom 6. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Planom pripravnosti i odgovora Unije dopunjuju se nacionalni planovi pripravnosti i odgovora uspostavljeni u skladu s člankom 6.

2.   Planom
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora Unije dopunjuju se nacionalni planovi pripravnosti i odgovora uspostavljeni u skladu s člankom 6.

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 3. uvodni dio

Članak 5. stavak 3. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Plan pripravnosti i odgovora Unije posebno uključuje mehanizme upravljanja, kapacitete i resurse za: | 3.   Plan
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora Unije posebno uključuje mehanizme upravljanja, kapacitete i resurse za: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Plan pripravnosti i odgovora Unije posebno uključuje mehanizme upravljanja, kapacitete i resurse za:

3.   Plan
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora Unije posebno uključuje mehanizme upravljanja, kapacitete i resurse za:

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3. – točka c

Članak 5. – stavak 3. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | epidemiološki nadzor i praćenje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

epidemiološki nadzor i praćenje;

| (c) | epidemiološki nadzor i praćenje
  , kao i utjecaj zaraznih bolesti na glavne nezarazne bolesti
  ; |
| --- | --- |

(c)

epidemiološki nadzor i praćenje
  , kao i utjecaj zaraznih bolesti na glavne nezarazne bolesti
  ;

, kao i utjecaj zaraznih bolesti na glavne nezarazne bolesti

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3. – točka e

Članak 5. – stavak 3. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama;

| (e) | obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama
  , usmjereno na zdravstvene djelatnike i građane
  ; |
| --- | --- |

(e)

obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama
  , usmjereno na zdravstvene djelatnike i građane
  ;

, usmjereno na zdravstvene djelatnike i građane

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 3. točka fa (nova)

Članak 5. stavak 3. točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | mapiranje proizvodnih kapaciteta za proizvode iz područja medicine u Uniji kao cjelini; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

mapiranje proizvodnih kapaciteta za proizvode iz područja medicine u Uniji kao cjelini;

mapiranje proizvodnih kapaciteta za proizvode iz područja medicine u Uniji kao cjelini;

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 3. točka fb (nova)

Članak 5. stavak 3. točka fb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fb) | uspostavu Unijine zalihe ključnih lijekova, medicinskih protumjera i osobne zaštitne opreme kao dijela pričuve sustava rescEU namijenjene za hitne slučajeve; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fb)

(fb)

uspostavu Unijine zalihe ključnih lijekova, medicinskih protumjera i osobne zaštitne opreme kao dijela pričuve sustava rescEU namijenjene za hitne slučajeve;

uspostavu Unijine zalihe ključnih lijekova, medicinskih protumjera i osobne zaštitne opreme kao dijela pričuve sustava rescEU namijenjene za hitne slučajeve;

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 3. točka ga (nova)

Članak 5. stavak 3. točka ga (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ga) | kriterije za aktiviranje i deaktiviranje djelovanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ga)

(ga)

kriterije za aktiviranje i deaktiviranje djelovanja;

kriterije za aktiviranje i deaktiviranje djelovanja;

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 3. točka gb (nova)

Članak 5. stavak 3. točka gb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (gb) | osiguravanje da se zdravstvene usluge, uključujući preglede, dijagnosticiranje, praćenje, liječenje i skrb u vezi s drugim bolestima i stanjima pružaju bez prekida tijekom zdravstvenih kriza; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(gb)

(gb)

osiguravanje da se zdravstvene usluge, uključujući preglede, dijagnosticiranje, praćenje, liječenje i skrb u vezi s drugim bolestima i stanjima pružaju bez prekida tijekom zdravstvenih kriza;

osiguravanje da se zdravstvene usluge, uključujući preglede, dijagnosticiranje, praćenje, liječenje i skrb u vezi s drugim bolestima i stanjima pružaju bez prekida tijekom zdravstvenih kriza;

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 3. točka gc (nova)

Članak 5. stavak 3. točka gc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (gc) | osiguravanje da su nacionalni zdravstveni sustavi uključivi i da pružaju jednak pristup zdravstvenim i povezanim uslugama te da je kvalitetno liječenje dostupno bez odgode; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(gc)

(gc)

osiguravanje da su nacionalni zdravstveni sustavi uključivi i da pružaju jednak pristup zdravstvenim i povezanim uslugama te da je kvalitetno liječenje dostupno bez odgode;

osiguravanje da su nacionalni zdravstveni sustavi uključivi i da pružaju jednak pristup zdravstvenim i povezanim uslugama te da je kvalitetno liječenje dostupno bez odgode;

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 3. točka gd (nova)

Članak 5. stavak 3. točka gd (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (gd) | primjeren broj osoblja specijaliziranog s obzirom na postojeće potrebe; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(gd)

(gd)

primjeren broj osoblja specijaliziranog s obzirom na postojeće potrebe;

primjeren broj osoblja specijaliziranog s obzirom na postojeće potrebe;

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 3. točka ge (nova)

Članak 5. stavak 3. točka ge (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ge) | praćenje s ciljem da se utvrdi jesu li predviđene odgovarajuće procjene rizika, planovi pripravnosti i tečajevi osposobljavanja za djelatnike u području zdravlja i socijalne skrbi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ge)

(ge)

praćenje s ciljem da se utvrdi jesu li predviđene odgovarajuće procjene rizika, planovi pripravnosti i tečajevi osposobljavanja za djelatnike u području zdravlja i socijalne skrbi.

praćenje s ciljem da se utvrdi jesu li predviđene odgovarajuće procjene rizika, planovi pripravnosti i tečajevi osposobljavanja za djelatnike u području zdravlja i socijalne skrbi.

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 4.

Članak 5. stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Plan pripravnosti i odgovora Unije uključuje
  elemente
  međuregionalne pripravnosti radi uspostave usklađenih, višesektorskih, prekograničnih javnozdravstvenih mjera, uzimajući posebno u obzir kapacitete za testiranje, praćenje kontakata, laboratorije i specijalizirano liječenje ili intenzivnu njegu u susjednim regijama. Planovi uključuju sredstva pripravnosti i odgovora za rješavanje situacije građana s većim rizicima. | 4.   Plan
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora Unije uključuje
  planove prekogranične i
  međuregionalne pripravnosti radi uspostave usklađenih, višesektorskih, prekograničnih javnozdravstvenih mjera, uzimajući posebno u obzir kapacitete za testiranje, praćenje kontakata, laboratorije
  , osposobljavanje zdravstvenog osoblja
  i specijalizirano liječenje ili intenzivnu njegu u susjednim regijama. Planovi uključuju sredstva pripravnosti i odgovora za rješavanje situacije građana s većim rizicima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Plan pripravnosti i odgovora Unije uključuje
  elemente
  međuregionalne pripravnosti radi uspostave usklađenih, višesektorskih, prekograničnih javnozdravstvenih mjera, uzimajući posebno u obzir kapacitete za testiranje, praćenje kontakata, laboratorije i specijalizirano liječenje ili intenzivnu njegu u susjednim regijama. Planovi uključuju sredstva pripravnosti i odgovora za rješavanje situacije građana s većim rizicima.

4.   Plan
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora Unije uključuje
  planove prekogranične i
  međuregionalne pripravnosti radi uspostave usklađenih, višesektorskih, prekograničnih javnozdravstvenih mjera, uzimajući posebno u obzir kapacitete za testiranje, praćenje kontakata, laboratorije
  , osposobljavanje zdravstvenog osoblja
  i specijalizirano liječenje ili intenzivnu njegu u susjednim regijama. Planovi uključuju sredstva pripravnosti i odgovora za rješavanje situacije građana s većim rizicima.

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 4.a (novi)

Članak 5. – stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4.a
     
  Planom pripravnosti i odgovora Unije predviđaju se i mjere za osiguravanje normalnog funkcioniranja jedinstvenog tržišta u slučaju ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.a
     
  Planom pripravnosti i odgovora Unije predviđaju se i mjere za osiguravanje normalnog funkcioniranja jedinstvenog tržišta u slučaju ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. stavak 5.

Članak 5. stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Kako bi se osiguralo funkcioniranje plana pripravnosti i odgovora Unije, Komisija provodi testiranja otpornosti na stres, vježbe i preispitivanja tijekom i nakon djelovanja s državama članicama te prema potrebi ažurira plan. | 5.   Kako bi se osiguralo funkcioniranje plana
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora Unije, Komisija provodi testiranja otpornosti na stres, vježbe i preispitivanja tijekom i nakon djelovanja s državama članicama te prema potrebi ažurira plan.
  Planom prevencije, pripravnosti i odgovora uzimaju se u obzir podaci zdravstvenih sustava i relevantni podaci koji će se prikupljati na nacionalnoj ili regionalnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Kako bi se osiguralo funkcioniranje plana pripravnosti i odgovora Unije, Komisija provodi testiranja otpornosti na stres, vježbe i preispitivanja tijekom i nakon djelovanja s državama članicama te prema potrebi ažurira plan.

5.   Kako bi se osiguralo funkcioniranje plana
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora Unije, Komisija provodi testiranja otpornosti na stres, vježbe i preispitivanja tijekom i nakon djelovanja s državama članicama te prema potrebi ažurira plan.
  Planom prevencije, pripravnosti i odgovora uzimaju se u obzir podaci zdravstvenih sustava i relevantni podaci koji će se prikupljati na nacionalnoj ili regionalnoj razini.

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 5.a (novi)

Članak 5. – stavak 5.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Kako bi odgovorila na hitne situacije u području javnog zdravlja, Europska komisija može izdati preporuke, na temelju podataka zdravstvenih sustava Unije, o minimalnim resursima koji su, među ostalim na temelju broja stanovnika svake države članice, potrebni za pružanje osnovnog univerzalnog zdravstvenog osiguranja adekvatne kvalitete, uključujući mogućnost udruživanja resursa na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.a
     
  Kako bi odgovorila na hitne situacije u području javnog zdravlja, Europska komisija može izdati preporuke, na temelju podataka zdravstvenih sustava Unije, o minimalnim resursima koji su, među ostalim na temelju broja stanovnika svake države članice, potrebni za pružanje osnovnog univerzalnog zdravstvenog osiguranja adekvatne kvalitete, uključujući mogućnost udruživanja resursa na razini Unije.

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 5.b (novi)

Članak 5. – stavak 5.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 5.b
     
  Preispitivanja i sve naknadne prilagodbe plana objavljuju se kako bi se povećala transparentnost procesa planiranja prevencije, pripravnosti i odgovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.b
     
  Preispitivanja i sve naknadne prilagodbe plana objavljuju se kako bi se povećala transparentnost procesa planiranja prevencije, pripravnosti i odgovora.

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – naslov

Članak 6. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Nacionalni planovi pripravnosti i odgovora | Nacionalni planovi
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Nacionalni planovi pripravnosti i odgovora

Nacionalni planovi
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora

prevencije,

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. stavak 1.

Članak 6. stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Pri pripremi nacionalnih planova pripravnosti i odgovora svaka država članica surađuje s Komisijom kako bi
  se
  postigla usklađenost s planom pripravnosti i odgovora Unije te bez odgode obavješćuje Komisiju i Odbor za zdravstvenu sigurnost o svakoj bitnoj izmjeni nacionalnog plana. | 1.   Pri pripremi nacionalnih planova
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora svaka država članica
  savjetuje se s organizacijama pacijenata, organizacijama zdravstvenih djelatnika, dionicima iz industrije i lanca opskrbe te nacionalnim socijalnim partnerima, koordinira se
  s Komisijom kako bi postigla usklađenost s planom
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora
  Unije, koji je u skladu s mehanizmima upravljanja, kapacitetima i resursima iz članka 5. stavka 3., među ostalim u pogledu nacionalnih zahtjeva za stvaranje zaliha i upravljanja strateškim rezervama
  Unije te bez odgode obavješćuje Komisiju i Odbor za zdravstvenu sigurnost o svakoj bitnoj izmjeni nacionalnog plana. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Pri pripremi nacionalnih planova pripravnosti i odgovora svaka država članica surađuje s Komisijom kako bi
  se
  postigla usklađenost s planom pripravnosti i odgovora Unije te bez odgode obavješćuje Komisiju i Odbor za zdravstvenu sigurnost o svakoj bitnoj izmjeni nacionalnog plana.

1.   Pri pripremi nacionalnih planova
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora svaka država članica
  savjetuje se s organizacijama pacijenata, organizacijama zdravstvenih djelatnika, dionicima iz industrije i lanca opskrbe te nacionalnim socijalnim partnerima, koordinira se
  s Komisijom kako bi postigla usklađenost s planom
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora
  Unije, koji je u skladu s mehanizmima upravljanja, kapacitetima i resursima iz članka 5. stavka 3., među ostalim u pogledu nacionalnih zahtjeva za stvaranje zaliha i upravljanja strateškim rezervama
  Unije te bez odgode obavješćuje Komisiju i Odbor za zdravstvenu sigurnost o svakoj bitnoj izmjeni nacionalnog plana.

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1.a (novi)

Članak 6. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Nacionalni planovi prevencije, pripravnosti i odgovora uključuju mehanizme upravljanja i informacije o kapacitetima i resursima iz članka 5. stavka 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.a
     
  Nacionalni planovi prevencije, pripravnosti i odgovora uključuju mehanizme upravljanja i informacije o kapacitetima i resursima iz članka 5. stavka 3.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – naslov

Članak 7. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Izvješćivanje o planiranju pripravnosti i odgovora | Izvješćivanje o planiranju
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izvješćivanje o planiranju pripravnosti i odgovora

Izvješćivanje o planiranju
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora

prevencije,

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 1.

Članak 7. stavak 1. podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Države članice
  do kraja studenoga 2021.
  i svake dvije godine nakon toga Komisiji dostavljaju izvješće o planiranju i provedbi pripravnosti i odgovora na nacionalnoj razini. | 1.   Države članice
  [6 mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe]
  i svake dvije godine nakon toga Komisiji dostavljaju
  ažurirano
  izvješće o planiranju i provedbi
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora na nacionalnoj
  te, prema potrebi, regionalnoj i prekograničnoj
  razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Države članice
  do kraja studenoga 2021.
  i svake dvije godine nakon toga Komisiji dostavljaju izvješće o planiranju i provedbi pripravnosti i odgovora na nacionalnoj razini.

1.   Države članice
  [6 mjeseci od stupanja na snagu ove Uredbe]
  i svake dvije godine nakon toga Komisiji dostavljaju
  ažurirano
  izvješće o planiranju i provedbi
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora na nacionalnoj
  te, prema potrebi, regionalnoj i prekograničnoj
  razini.

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. uvodni dio

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| To izvješće obuhvaća sljedeće: | To
  je
  izvješće
  sažeto, temelji se na zajedničkim pokazateljima, daje pregled djelovanja provedenih u državama članicama te
  obuhvaća sljedeće: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

To izvješće obuhvaća sljedeće:

To
  je
  izvješće
  sažeto, temelji se na zajedničkim pokazateljima, daje pregled djelovanja provedenih u državama članicama te
  obuhvaća sljedeće:

je

sažeto, temelji se na zajedničkim pokazateljima, daje pregled djelovanja provedenih u državama članicama te

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka a

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | utvrđivanje i ažuriranje statusa provedbe standarda kapaciteta za planiranje pripravnosti i odgovora, kako su utvrđeni na nacionalnoj razini za zdravstveni sektor i dostavljeni WHO-u u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

utvrđivanje i ažuriranje statusa provedbe standarda kapaciteta za planiranje pripravnosti i odgovora, kako su utvrđeni na nacionalnoj razini za zdravstveni sektor i dostavljeni WHO-u u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima;

| (a) | utvrđivanje i ažuriranje statusa provedbe standarda kapaciteta za planiranje
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora, kako su utvrđeni na nacionalnoj
  i, prema potrebi, regionalnoj
  razini za zdravstveni sektor i dostavljeni WHO-u u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima; |
| --- | --- |

(a)

utvrđivanje i ažuriranje statusa provedbe standarda kapaciteta za planiranje
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora, kako su utvrđeni na nacionalnoj
  i, prema potrebi, regionalnoj
  razini za zdravstveni sektor i dostavljeni WHO-u u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima;

prevencije,

i, prema potrebi, regionalnoj

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka aa (nova)

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | opis mjera ili mehanizma usmjerenih na osiguravanje interoperabilnosti između zdravstvenog sektora i drugih sektora koji su ključni u izvanrednim stanjima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

opis mjera ili mehanizma usmjerenih na osiguravanje interoperabilnosti između zdravstvenog sektora i drugih sektora koji su ključni u izvanrednim stanjima;

opis mjera ili mehanizma usmjerenih na osiguravanje interoperabilnosti između zdravstvenog sektora i drugih sektora koji su ključni u izvanrednim stanjima;

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka ab (nova)

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka ab (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ab) | opis planova kontinuiteta poslovanja, mjera ili mehanizama usmjerenih na osiguranje neprekidne isporuke ključnih usluga i proizvoda; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ab)

(ab)

opis planova kontinuiteta poslovanja, mjera ili mehanizama usmjerenih na osiguranje neprekidne isporuke ključnih usluga i proizvoda;

opis planova kontinuiteta poslovanja, mjera ili mehanizama usmjerenih na osiguranje neprekidne isporuke ključnih usluga i proizvoda;

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka b

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | elemente
  pripravnosti
  za
  izvanredna stanja, posebno: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

elemente
  pripravnosti
  za
  izvanredna stanja, posebno:

elemente

za

| (b) | ažuriranje, prema potrebi, elemenata prevencije,
  pripravnosti
  i odgovora na
  izvanredna stanja, posebno: |
| --- | --- |

(b)

ažuriranje, prema potrebi, elemenata prevencije,
  pripravnosti
  i odgovora na
  izvanredna stanja, posebno:

ažuriranje, prema potrebi, elemenata prevencije,

i odgovora na

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka b – podtočka i.

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka b – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | upravljanje: uključujući nacionalne politike i zakonodavstvo koji obuhvaćaju pripravnost za izvanredna stanja; planove pripravnosti, odgovora i oporavka od izvanrednih stanja; mehanizme koordinacije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

upravljanje: uključujući nacionalne politike i zakonodavstvo koji obuhvaćaju pripravnost za izvanredna stanja; planove pripravnosti, odgovora i oporavka od izvanrednih stanja; mehanizme koordinacije;

| i. | upravljanje: uključujući nacionalne
  i, prema potrebi, regionalne
  politike i zakonodavstvo koji obuhvaćaju
  prevenciju i
  pripravnost za izvanredna stanja; planove
  prevencije,
  pripravnosti, odgovora i oporavka od izvanrednih stanja; mehanizme koordinacije
  na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj i prekograničnoj razini; kontinuitet ključne dugoročne zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

i.

upravljanje: uključujući nacionalne
  i, prema potrebi, regionalne
  politike i zakonodavstvo koji obuhvaćaju
  prevenciju i
  pripravnost za izvanredna stanja; planove
  prevencije,
  pripravnosti, odgovora i oporavka od izvanrednih stanja; mehanizme koordinacije
  na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj i prekograničnoj razini; kontinuitet ključne dugoročne zdravstvene skrbi;

i, prema potrebi, regionalne

prevenciju i

prevencije,

na nacionalnoj i, prema potrebi, regionalnoj i prekograničnoj razini; kontinuitet ključne dugoročne zdravstvene skrbi;

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka b – podtočka ii.

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka b – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | kapacitete: uključujući procjene rizika i kapaciteta za određivanje prioriteta za pripravnost za izvanredna stanja; nadzor i rano upozoravanje, upravljanje informacijama; pristup dijagnostičkim uslugama tijekom izvanrednih stanja; osnovne i sigurne rodno osjetljive zdravstvene i hitne službe; obavješćivanje o rizicima; razvoj istraživanja i evaluacije radi informiranja i ubrzanja pripravnosti za izvanredna stanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

kapacitete: uključujući procjene rizika i kapaciteta za određivanje prioriteta za pripravnost za izvanredna stanja; nadzor i rano upozoravanje, upravljanje informacijama; pristup dijagnostičkim uslugama tijekom izvanrednih stanja; osnovne i sigurne rodno osjetljive zdravstvene i hitne službe; obavješćivanje o rizicima; razvoj istraživanja i evaluacije radi informiranja i ubrzanja pripravnosti za izvanredna stanja;

| ii. | kapacitete: uključujući procjene rizika i kapaciteta za određivanje prioriteta za pripravnost za izvanredna stanja; nadzor i rano upozoravanje, upravljanje informacijama;
  kapacitete proizvodnje lijekova; zalihe medicinskih protumjera, uključujući osobnu zaštitnu opremu najviše kvalitete; pravičan
  pristup dijagnostičkim uslugama
  , alatima i proizvodima iz područja medicine
  tijekom izvanrednih stanja;
  informacije relevantne za unutarnje tržište i strateške rezerve Unije proizvoda iz područja medicine; pravične, visokokvalitetne
  osnovne i sigurne rodno osjetljive zdravstvene i hitne službe
  kojima se uzimaju u obzir potrebe stanovništva izloženog većem riziku; kontinuitet pregleda, dijagnoza, praćenja, i te liječenja i skrbi koji se odnose na druge bolesti i stanja, posebno u pogledu ključne dugotrajne zdravstvene skrbi
  ; obavješćivanje o rizicima; razvoj istraživanja i evaluacije radi informiranja i ubrzanja pripravnosti za izvanredna stanja; |
| --- | --- |

ii.

kapacitete: uključujući procjene rizika i kapaciteta za određivanje prioriteta za pripravnost za izvanredna stanja; nadzor i rano upozoravanje, upravljanje informacijama;
  kapacitete proizvodnje lijekova; zalihe medicinskih protumjera, uključujući osobnu zaštitnu opremu najviše kvalitete; pravičan
  pristup dijagnostičkim uslugama
  , alatima i proizvodima iz područja medicine
  tijekom izvanrednih stanja;
  informacije relevantne za unutarnje tržište i strateške rezerve Unije proizvoda iz područja medicine; pravične, visokokvalitetne
  osnovne i sigurne rodno osjetljive zdravstvene i hitne službe
  kojima se uzimaju u obzir potrebe stanovništva izloženog većem riziku; kontinuitet pregleda, dijagnoza, praćenja, i te liječenja i skrbi koji se odnose na druge bolesti i stanja, posebno u pogledu ključne dugotrajne zdravstvene skrbi
  ; obavješćivanje o rizicima; razvoj istraživanja i evaluacije radi informiranja i ubrzanja pripravnosti za izvanredna stanja;

kapacitete proizvodnje lijekova; zalihe medicinskih protumjera, uključujući osobnu zaštitnu opremu najviše kvalitete; pravičan

, alatima i proizvodima iz područja medicine

informacije relevantne za unutarnje tržište i strateške rezerve Unije proizvoda iz područja medicine; pravične, visokokvalitetne

kojima se uzimaju u obzir potrebe stanovništva izloženog većem riziku; kontinuitet pregleda, dijagnoza, praćenja, i te liječenja i skrbi koji se odnose na druge bolesti i stanja, posebno u pogledu ključne dugotrajne zdravstvene skrbi

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka b – podtočka iii.

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka b – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | resurse: uključujući financijska sredstva za pripravnost za izvanredna stanja i sredstva za odgovor u nepredviđenim situacijama; logističke mehanizme i osnovne potrepštine za zdravstvo te
  namjenske
  ,
  osposobljene
  i 
  opremljene ljudske resurse
  za izvanredna stanja; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

resurse: uključujući financijska sredstva za pripravnost za izvanredna stanja i sredstva za odgovor u nepredviđenim situacijama; logističke mehanizme i osnovne potrepštine za zdravstvo te
  namjenske
  ,
  osposobljene
  i 
  opremljene ljudske resurse
  za izvanredna stanja; i

namjenske

osposobljene

opremljene ljudske resurse

| iii. | resurse: uključujući financijska sredstva za pripravnost za izvanredna stanja i sredstva za odgovor u nepredviđenim situacijama; logističke mehanizme i osnovne potrepštine za zdravstvo
  ; mjere za osiguravanje kontinuiteta ključne dugoročne zdravstvene skrbi;
  te
  zdravstvene i socijalne službe s odgovarajućim brojem namjenskih
  ,
  osposobljenih
  i 
  opremljenih ljudskih resursa
  za izvanredna stanja; |
| --- | --- |

iii.

resurse: uključujući financijska sredstva za pripravnost za izvanredna stanja i sredstva za odgovor u nepredviđenim situacijama; logističke mehanizme i osnovne potrepštine za zdravstvo
  ; mjere za osiguravanje kontinuiteta ključne dugoročne zdravstvene skrbi;
  te
  zdravstvene i socijalne službe s odgovarajućim brojem namjenskih
  ,
  osposobljenih
  i 
  opremljenih ljudskih resursa
  za izvanredna stanja;

; mjere za osiguravanje kontinuiteta ključne dugoročne zdravstvene skrbi;

zdravstvene i socijalne službe s odgovarajućim brojem namjenskih

osposobljenih

opremljenih ljudskih resursa

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka b – podtočka iii.a (nova)

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka b – podtočka iii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii.a | strateške zalihe: svaka država članica pruža informacije o broju i dostupnosti medicinskih protumjera i drugih osnovnih lijekova i kritičnih medicinskih proizvoda za kontrolu nad prijetnjama utvrđenima u članku 2. stavku 1., kao i o kapacitetima za njihovo čuvanje i skladištenje. Kako bi se osigurali veći kapaciteti za odgovor, skladištenje se provodi u prostorima najbližima i najpristupačnijima populacijskim središtima, ne dovodeći u pitanje pristupačnost tih proizvoda osobama u zabačenim, ruralnim i najudaljenijim regijama, koji ispunjavaju potrebne zahtjeve za pružanje usluge u skladu s propisima koji se primjenjuju na lijekove, medicinske proizvode

   (1b)

  i druge medicinske protumjere; i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.a

iii.a

strateške zalihe: svaka država članica pruža informacije o broju i dostupnosti medicinskih protumjera i drugih osnovnih lijekova i kritičnih medicinskih proizvoda za kontrolu nad prijetnjama utvrđenima u članku 2. stavku 1., kao i o kapacitetima za njihovo čuvanje i skladištenje. Kako bi se osigurali veći kapaciteti za odgovor, skladištenje se provodi u prostorima najbližima i najpristupačnijima populacijskim središtima, ne dovodeći u pitanje pristupačnost tih proizvoda osobama u zabačenim, ruralnim i najudaljenijim regijama, koji ispunjavaju potrebne zahtjeve za pružanje usluge u skladu s propisima koji se primjenjuju na lijekove, medicinske proizvode

   (1b)

  i druge medicinske protumjere; i

strateške zalihe: svaka država članica pruža informacije o broju i dostupnosti medicinskih protumjera i drugih osnovnih lijekova i kritičnih medicinskih proizvoda za kontrolu nad prijetnjama utvrđenima u članku 2. stavku 1., kao i o kapacitetima za njihovo čuvanje i skladištenje. Kako bi se osigurali veći kapaciteti za odgovor, skladištenje se provodi u prostorima najbližima i najpristupačnijima populacijskim središtima, ne dovodeći u pitanje pristupačnost tih proizvoda osobama u zabačenim, ruralnim i najudaljenijim regijama, koji ispunjavaju potrebne zahtjeve za pružanje usluge u skladu s propisima koji se primjenjuju na lijekove, medicinske proizvode

1b

i druge medicinske protumjere; i

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka ca (nova)

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | savjetovanje s relevantnim partnerima koje se provodi kako bi se osiguralo da se procjene rizika, planovi prevencije, pripravnosti i odgovora te njihova provedba naširoko dijele i podupiru te da su u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom o radu i kolektivnim ugovorima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

savjetovanje s relevantnim partnerima koje se provodi kako bi se osiguralo da se procjene rizika, planovi prevencije, pripravnosti i odgovora te njihova provedba naširoko dijele i podupiru te da su u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom o radu i kolektivnim ugovorima;

savjetovanje s relevantnim partnerima koje se provodi kako bi se osiguralo da se procjene rizika, planovi prevencije, pripravnosti i odgovora te njihova provedba naširoko dijele i podupiru te da su u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom o radu i kolektivnim ugovorima;

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka cb (nova)

Članak 7. stavak 1. podstavak 2. točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | nedostatke opažene u provedbi i sve potrebne mjere koje će države članice poduzeti kako bi povećale svoje kapacitete za pripravnost i odgovor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

nedostatke opažene u provedbi i sve potrebne mjere koje će države članice poduzeti kako bi povećale svoje kapacitete za pripravnost i odgovor.

nedostatke opažene u provedbi i sve potrebne mjere koje će države članice poduzeti kako bi povećale svoje kapacitete za pripravnost i odgovor.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 3.

Članak 7. stavak 1. podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Izvješće prema potrebi
  uključuje
  elemente
  međuregionalne pripravnosti i odgovora
  u skladu s planovima Unije i nacionalnim planovima te posebno obuhvaća postojeće kapacitete
  ,
  resurse
  i mehanizme koordinacije
  u susjednim regijama
  . | Za države članice koje dijele kopnenu granicu s barem još jednom državom članicom, izvješće
  uključuje
  prekogranične,
  međuregionalne
  i međusektorske planove prevencije,
  pripravnosti i odgovora
  sa susjednim regijama, uključujući mehanizme koordinacije za sve elemente iz točaka (a), (b) i (c)
  ,
  prekogranično osposobljavanje i razmjenu najboljih praksi za zdravstveno osoblje
  i 
  osoblje u području javnog zdravlja te
  mehanizme koordinacije
  za medicinski transfer pacijenata
  .
  Tijela Unije ili nacionalna tijela koja se bave stvaranjem zaliha proizvoda iz područja medicine surađuju s Komisijom i državama članicama u izvješćivanju o dostupnim zalihama koje se uzimaju u obzir pri planiranju pripravnosti i odgovorima na razini Unije i na nacionalnoj razini. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izvješće prema potrebi
  uključuje
  elemente
  međuregionalne pripravnosti i odgovora
  u skladu s planovima Unije i nacionalnim planovima te posebno obuhvaća postojeće kapacitete
  ,
  resurse
  i mehanizme koordinacije
  u susjednim regijama
  .

Izvješće prema potrebi

elemente

u skladu s planovima Unije i nacionalnim planovima te posebno obuhvaća postojeće kapacitete

resurse

u susjednim regijama

Za države članice koje dijele kopnenu granicu s barem još jednom državom članicom, izvješće
  uključuje
  prekogranične,
  međuregionalne
  i međusektorske planove prevencije,
  pripravnosti i odgovora
  sa susjednim regijama, uključujući mehanizme koordinacije za sve elemente iz točaka (a), (b) i (c)
  ,
  prekogranično osposobljavanje i razmjenu najboljih praksi za zdravstveno osoblje
  i 
  osoblje u području javnog zdravlja te
  mehanizme koordinacije
  za medicinski transfer pacijenata
  .
  Tijela Unije ili nacionalna tijela koja se bave stvaranjem zaliha proizvoda iz područja medicine surađuju s Komisijom i državama članicama u izvješćivanju o dostupnim zalihama koje se uzimaju u obzir pri planiranju pripravnosti i odgovorima na razini Unije i na nacionalnoj razini.

Za države članice koje dijele kopnenu granicu s barem još jednom državom članicom, izvješće

prekogranične,

i međusektorske planove prevencije,

sa susjednim regijama, uključujući mehanizme koordinacije za sve elemente iz točaka (a), (b) i (c)

prekogranično osposobljavanje i razmjenu najboljih praksi za zdravstveno osoblje

osoblje u području javnog zdravlja te

za medicinski transfer pacijenata

Tijela Unije ili nacionalna tijela koja se bave stvaranjem zaliha proizvoda iz područja medicine surađuju s Komisijom i državama članicama u izvješćivanju o dostupnim zalihama koje se uzimaju u obzir pri planiranju pripravnosti i odgovorima na razini Unije i na nacionalnoj razini.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 3.a (novi)

Članak 7. stavak 1. podstavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Izvješće također sadržava, u mjeri u kojoj je to moguće, informacije o utjecaju zaraznih bolesti na glavne nezarazne bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izvješće također sadržava, u mjeri u kojoj je to moguće, informacije o utjecaju zaraznih bolesti na glavne nezarazne bolesti;

Izvješće također sadržava, u mjeri u kojoj je to moguće, informacije o utjecaju zaraznih bolesti na glavne nezarazne bolesti;

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 1. podstavak 3.b (novi)

Članak 7. stavak 1. podstavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Najnovija dostupna verzija planova prevencije, pripravnosti i odgovora prilaže se izvješću. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Najnovija dostupna verzija planova prevencije, pripravnosti i odgovora prilaže se izvješću.

Najnovija dostupna verzija planova prevencije, pripravnosti i odgovora prilaže se izvješću.

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. stavak 2. podstavak 4.

Članak 7. stavak 2. podstavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Preporuke iz izvješća objavljuju se na internetskim stranicama Komisije. | Preporuke iz izvješća objavljuju se na internetskim stranicama Komisije
  i ECDC-a
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Preporuke iz izvješća objavljuju se na internetskim stranicama Komisije.

Preporuke iz izvješća objavljuju se na internetskim stranicama Komisije
  i ECDC-a
  .

i ECDC-a

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – naslov

Članak 8. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Revizija planiranja pripravnosti i odgovora | Revizija planiranja
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Revizija planiranja pripravnosti i odgovora

Revizija planiranja
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora

prevencije,

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. stavak 1.

Članak 8. stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Svake
  tri
  godine ECDC provodi revizije u državama članicama radi utvrđivanja stanja provedbe nacionalnih planova i njihove usklađenosti s planom Unije. Takve revizije provode se s relevantnim agencijama Unije kako bi se procijenilo planiranje pripravnosti i odgovora na nacionalnoj razini s obzirom na informacije iz članka 7. stavka 1. | 1.   Svake
  dvije
  godine ECDC provodi revizije u državama članicama radi utvrđivanja stanja provedbe nacionalnih planova i njihove usklađenosti s planom Unije. Takve revizije
  temelje se na skupu pokazatelja i
  provode se
  u suradnji
  s relevantnim agencijama Unije kako bi se procijenilo planiranje
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora na nacionalnoj razini s obzirom na informacije iz članka 7. stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Svake
  tri
  godine ECDC provodi revizije u državama članicama radi utvrđivanja stanja provedbe nacionalnih planova i njihove usklađenosti s planom Unije. Takve revizije provode se s relevantnim agencijama Unije kako bi se procijenilo planiranje pripravnosti i odgovora na nacionalnoj razini s obzirom na informacije iz članka 7. stavka 1.

1.   Svake
  dvije
  godine ECDC provodi revizije u državama članicama radi utvrđivanja stanja provedbe nacionalnih planova i njihove usklađenosti s planom Unije. Takve revizije
  temelje se na skupu pokazatelja i
  provode se
  u suradnji
  s relevantnim agencijama Unije kako bi se procijenilo planiranje
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora na nacionalnoj razini s obzirom na informacije iz članka 7. stavka 1.

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. stavak 2. uvodni dio

Članak 8. stavak 2. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   
  Države članice predstavljaju
  akcijski plan u kojem se uzimaju u obzir predložene preporuke
  iz revizije te
  odgovarajuće korektivne mjere i ključne etape. | 2.   
  Ako se revizijom utvrde nedostaci, država članica unutar šest mjeseci od primitka zaključaka revizije predstavlja
  akcijski plan u kojem se uzimaju u obzir
  u njoj
  predložene preporuke
  te u kojem se utvrđuju
  odgovarajuće korektivne mjere i ključne etape. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   
  Države članice predstavljaju
  akcijski plan u kojem se uzimaju u obzir predložene preporuke
  iz revizije te
  odgovarajuće korektivne mjere i ključne etape.

2.   
  Ako se revizijom utvrde nedostaci, država članica unutar šest mjeseci od primitka zaključaka revizije predstavlja
  akcijski plan u kojem se uzimaju u obzir
  u njoj
  predložene preporuke
  te u kojem se utvrđuju
  odgovarajuće korektivne mjere i ključne etape.

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. stavak 2. podstavak 1.a (novi)

Članak 8. stavak 2. podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Ako država članica odluči da neće primijeniti određenu preporuku, dužna je navesti razloge za to. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako država članica odluči da neće primijeniti određenu preporuku, dužna je navesti razloge za to.

Ako država članica odluči da neće primijeniti određenu preporuku, dužna je navesti razloge za to.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – naslov

Članak 9. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Izvješće Komisije o planiranju pripravnosti | Izvješće Komisije o planiranju prevencije i pripravnosti |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Izvješće Komisije o planiranju pripravnosti

Izvješće Komisije o planiranju prevencije i pripravnosti

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. stavak 1.

Članak 9. stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Na temelju informacija koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 7. i rezultata revizija iz članka 8., Komisija do srpnja 2022. i svake
  dvije
  godine nakon toga Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o trenutačnom stanju i napretku u planiranju pripravnosti i odgovora na razini Unije. | 1.   Na temelju informacija koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 7. i rezultata revizija iz članka 8., Komisija do srpnja 2022. i svake
  dvije
  godine nakon toga Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o trenutačnom stanju i napretku u planiranju
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Na temelju informacija koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 7. i rezultata revizija iz članka 8., Komisija do srpnja 2022. i svake
  dvije
  godine nakon toga Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o trenutačnom stanju i napretku u planiranju pripravnosti i odgovora na razini Unije.

1.   Na temelju informacija koje države članice dostavljaju u skladu s člankom 7. i rezultata revizija iz članka 8., Komisija do srpnja 2022. i svake
  dvije
  godine nakon toga Europskom parlamentu i Vijeću dostavlja izvješće o trenutačnom stanju i napretku u planiranju
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora na razini Unije.

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. stavak 1.a (novi)

Članak 9. stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Izvješće Komisije uključuje stanje prekograničnog planiranja pripravnosti i odgovora u susjednim regijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Izvješće Komisije uključuje stanje prekograničnog planiranja pripravnosti i odgovora u susjednim regijama.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. stavak 2.

Članak 9. stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Komisija na temelju izvješća iz stavka 1. može donijeti preporuke o planiranju pripravnosti i odgovora upućene državama članicama. | 2.   Komisija na temelju izvješća iz stavka 1. može donijeti preporuke o planiranju
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora upućene državama članicama.
  Te preporuke mogu obuhvaćati, među ostalim, minimalne resurse potrebne za odgovor na izvanredna stanja u području javnog zdravlja u vezi s, između ostalog, brojem stanovnika te se sastavljaju na temelju primjera dobre prakse i ocjenjivanja politika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Komisija na temelju izvješća iz stavka 1. može donijeti preporuke o planiranju pripravnosti i odgovora upućene državama članicama.

2.   Komisija na temelju izvješća iz stavka 1. može donijeti preporuke o planiranju
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora upućene državama članicama.
  Te preporuke mogu obuhvaćati, među ostalim, minimalne resurse potrebne za odgovor na izvanredna stanja u području javnog zdravlja u vezi s, između ostalog, brojem stanovnika te se sastavljaju na temelju primjera dobre prakse i ocjenjivanja politika.

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – naslov

Članak 10. – naslov

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Koordinacija planiranja pripravnosti i odgovora u Odboru za zdravstvenu sigurnost | Koordinacija planiranja
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora u Odboru za zdravstvenu sigurnost |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Koordinacija planiranja pripravnosti i odgovora u Odboru za zdravstvenu sigurnost

Koordinacija planiranja
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora u Odboru za zdravstvenu sigurnost

prevencije,

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. stavak 1. podstavak 1.

Članak 10. stavak 1. podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Komisija i države članice surađuju u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost kako bi koordinirale svoj rad na razvoju, jačanju i održavanju kapaciteta za praćenje, rano upozoravanje i procjenu ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju te odgovor na njih. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Komisija i države članice surađuju u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost kako bi koordinirale svoj rad na razvoju, jačanju i održavanju kapaciteta za praćenje, rano upozoravanje i procjenu ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju te odgovor na njih.

| 1. | Komisija
  , relevantne agencije Unije
  i države članice surađuju u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost kako bi koordinirale svoj rad na razvoju, jačanju i održavanju kapaciteta za praćenje
  , prevenciju
  , rano upozoravanje i procjenu ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju te odgovor na njih. |
| --- | --- |

1.

Komisija
  , relevantne agencije Unije
  i države članice surađuju u okviru Odbora za zdravstvenu sigurnost kako bi koordinirale svoj rad na razvoju, jačanju i održavanju kapaciteta za praćenje
  , prevenciju
  , rano upozoravanje i procjenu ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju te odgovor na njih.

, relevantne agencije Unije

, prevenciju

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. stavak 1. podstavak 2. točka a

Članak 10. stavak 1. podstavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | razmjenu primjera najbolje prakse i iskustava u planiranju pripravnosti i odgovora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

razmjenu primjera najbolje prakse i iskustava u planiranju pripravnosti i odgovora;

| (a) | razmjenu primjera najbolje prakse i iskustava u planiranju
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora; |
| --- | --- |

(a)

razmjenu primjera najbolje prakse i iskustava u planiranju
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora;

prevencije,

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. stavak 1. podstavak 2. točka b

Članak 10. stavak 1. podstavak 2. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | promicanje interoperabilnosti planiranja nacionalne pripravnosti i međusektorske dimenzije planiranja pripravnosti i odgovora na razini Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

promicanje interoperabilnosti planiranja nacionalne pripravnosti i međusektorske dimenzije planiranja pripravnosti i odgovora na razini Unije;

| (b) | promicanje interoperabilnosti planiranja nacionalne
  prevencije,
  pripravnosti i međusektorske dimenzije planiranja
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora na razini Unije; |
| --- | --- |

(b)

promicanje interoperabilnosti planiranja nacionalne
  prevencije,
  pripravnosti i međusektorske dimenzije planiranja
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora na razini Unije;

prevencije,

prevencije,

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. stavak 1. podstavak 2. točka e

Članak 10. stavak 1. podstavak 2. točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | praćenje napretka, utvrđivanje nedostataka i mjera za jačanje planiranja pripravnosti i odgovora, među ostalim, u području istraživanja, na nacionalnoj razini i na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

praćenje napretka, utvrđivanje nedostataka i mjera za jačanje planiranja pripravnosti i odgovora, među ostalim, u području istraživanja, na nacionalnoj razini i na razini Unije.

| (e) | praćenje napretka, utvrđivanje nedostataka i mjera za jačanje planiranja
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora, među ostalim, u području istraživanja, na
  regionalnoj i
  nacionalnoj razini i na razini Unije. |
| --- | --- |

(e)

praćenje napretka, utvrđivanje nedostataka i mjera za jačanje planiranja
  prevencije,
  pripravnosti i odgovora, među ostalim, u području istraživanja, na
  regionalnoj i
  nacionalnoj razini i na razini Unije.

prevencije,

regionalnoj i

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 1.a (novi)

Članak 10. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisija i države članice, prema potrebi, vode dijalog s dionicima, među ostalim organizacijama zdravstvenih radnika i njegovatelja, dionicima iz sektora i lanca opskrbe, udrugama pacijenata te organizacijama potrošača. Taj dijalog mora uključivati redovitu razmjenu informacija između nadležnih tijela, sektora i relevantnih sudionika u farmaceutskom lancu opskrbe kako bi se utvrdila očekivana ograničenja u pogledu opskrbe te omogućila bolja koordinacija, razvoj sinergija i odgovarajući odgovori. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Komisija i države članice, prema potrebi, vode dijalog s dionicima, među ostalim organizacijama zdravstvenih radnika i njegovatelja, dionicima iz sektora i lanca opskrbe, udrugama pacijenata te organizacijama potrošača. Taj dijalog mora uključivati redovitu razmjenu informacija između nadležnih tijela, sektora i relevantnih sudionika u farmaceutskom lancu opskrbe kako bi se utvrdila očekivana ograničenja u pogledu opskrbe te omogućila bolja koordinacija, razvoj sinergija i odgovarajući odgovori.

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. stavak 1. podstavak 1.

Članak 11. stavak 1. podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1. | Komisija može organizirati aktivnosti osposobljavanja za zdravstveno osoblje i osoblje u području javnog zdravlja u 
  državama članicama
  , uključujući kapacitete za pripravnost u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.

Komisija može organizirati aktivnosti osposobljavanja za zdravstveno osoblje i osoblje u području javnog zdravlja u 
  državama članicama
  , uključujući kapacitete za pripravnost u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima.

državama članicama

| 1. | Komisija
  u država članicama
  može organizirati aktivnosti osposobljavanja za zdravstveno osoblje i osoblje u području
  socijalne skrbi i
  javnog zdravlja
  , uz potporu relevantnih agencija Unije i
  u 
  bliskoj suradnju s medicinskim komorama i udrugama pacijenata, a osobito interdiscplinarno osposobljavanje „Jedno zdravlje”
  , uključujući kapacitete za pripravnost u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima. |
| --- | --- |

1.

Komisija
  u država članicama
  može organizirati aktivnosti osposobljavanja za zdravstveno osoblje i osoblje u području
  socijalne skrbi i
  javnog zdravlja
  , uz potporu relevantnih agencija Unije i
  u 
  bliskoj suradnju s medicinskim komorama i udrugama pacijenata, a osobito interdiscplinarno osposobljavanje „Jedno zdravlje”
  , uključujući kapacitete za pripravnost u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima.

u država članicama

socijalne skrbi i

, uz potporu relevantnih agencija Unije i

bliskoj suradnju s medicinskim komorama i udrugama pacijenata, a osobito interdiscplinarno osposobljavanje „Jedno zdravlje”

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. stavak 1. podstavak 2.

Članak 11. stavak 1. podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija te aktivnosti organizira u suradnji s dotičnim državama članicama. | Komisija te aktivnosti organizira u suradnji s dotičnim
  ili potencijalno dotičnim
  državama članicama
  te, ako je to moguće, u suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom kako bi se izbjeglo udvostručavanje aktivnosti, uključujući kapacitete za pripravnost u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija te aktivnosti organizira u suradnji s dotičnim državama članicama.

Komisija te aktivnosti organizira u suradnji s dotičnim
  ili potencijalno dotičnim
  državama članicama
  te, ako je to moguće, u suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom kako bi se izbjeglo udvostručavanje aktivnosti, uključujući kapacitete za pripravnost u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima
  .

ili potencijalno dotičnim

te, ako je to moguće, u suradnji sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom kako bi se izbjeglo udvostručavanje aktivnosti, uključujući kapacitete za pripravnost u skladu s Međunarodnim zdravstvenim propisima

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. stavak 1. podstavak 2.a (novi)

Članak 11. stavak 1. podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | U prekograničnim regijama promiče se zajedničko prekogranično osposobljavanje i razmjena najboljih praksi za zdravstveno osoblje i osoblje u području javnog zdravlja, a poznavanje sustavâ javnog zdravstva mora biti obvezno. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U prekograničnim regijama promiče se zajedničko prekogranično osposobljavanje i razmjena najboljih praksi za zdravstveno osoblje i osoblje u području javnog zdravlja, a poznavanje sustavâ javnog zdravstva mora biti obvezno.

U prekograničnim regijama promiče se zajedničko prekogranično osposobljavanje i razmjena najboljih praksi za zdravstveno osoblje i osoblje u području javnog zdravlja, a poznavanje sustavâ javnog zdravstva mora biti obvezno.

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. stavak 1. podstavak 2.b (novi)

Članak 11. stavak 1. podstavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Komisija maksimalno iskorištava potencijal učenja na daljinu kako bi povećala broj osoba u programima osposobljavanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija maksimalno iskorištava potencijal učenja na daljinu kako bi povećala broj osoba u programima osposobljavanja.

Komisija maksimalno iskorištava potencijal učenja na daljinu kako bi povećala broj osoba u programima osposobljavanja.

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. stavak 2.

Članak 11. stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Aktivnostima osposobljavanja iz stavka 1. nastoji se osoblju iz tog stavka osigurati znanje i vještine koji su posebno potrebni za izradu i provedbu nacionalnih planova pripravnosti iz članka 6. te provedbu aktivnosti za jačanje kapaciteta za pripravnost i nadzor kriza, uključujući upotrebu digitalnih alata. | 2.   Aktivnostima osposobljavanja iz stavka 1. nastoji se osoblju iz tog stavka osigurati znanje i vještine koji su posebno potrebni za izradu i provedbu nacionalnih planova pripravnosti iz članka 6. te provedbu aktivnosti za jačanje kapaciteta za pripravnost i nadzor kriza, uključujući upotrebu digitalnih alata
  , ali i zajamčiti kontinuitet ključnih dugoročnih zdravstvenih usluga te usklađenost s pristupom „Jednog zdravlja”
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Aktivnostima osposobljavanja iz stavka 1. nastoji se osoblju iz tog stavka osigurati znanje i vještine koji su posebno potrebni za izradu i provedbu nacionalnih planova pripravnosti iz članka 6. te provedbu aktivnosti za jačanje kapaciteta za pripravnost i nadzor kriza, uključujući upotrebu digitalnih alata.

2.   Aktivnostima osposobljavanja iz stavka 1. nastoji se osoblju iz tog stavka osigurati znanje i vještine koji su posebno potrebni za izradu i provedbu nacionalnih planova pripravnosti iz članka 6. te provedbu aktivnosti za jačanje kapaciteta za pripravnost i nadzor kriza, uključujući upotrebu digitalnih alata
  , ali i zajamčiti kontinuitet ključnih dugoročnih zdravstvenih usluga te usklađenost s pristupom „Jednog zdravlja”
  .

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. stavak 3.

Članak 11. stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Osoblje nadležnih tijela trećih zemalja može sudjelovati u aktivnostima osposobljavanja iz stavka 1., koje se mogu organizirati izvan Unije. | 3.   Osoblje nadležnih tijela trećih zemalja može sudjelovati u aktivnostima osposobljavanja iz stavka 1., koje se mogu organizirati izvan Unije
  u koordinaciji, po potrebi, s aktivnostima ECDC-a u tom području
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Osoblje nadležnih tijela trećih zemalja može sudjelovati u aktivnostima osposobljavanja iz stavka 1., koje se mogu organizirati izvan Unije.

3.   Osoblje nadležnih tijela trećih zemalja može sudjelovati u aktivnostima osposobljavanja iz stavka 1., koje se mogu organizirati izvan Unije
  u koordinaciji, po potrebi, s aktivnostima ECDC-a u tom području
  .

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. stavak 5.

Članak 11. stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Komisija u suradnji s državama članicama može poduprijeti organizaciju programa za razmjenu zdravstvenog osoblja i osoblja u području javnog zdravlja između dviju ili više država članica i za privremeno upućivanje osoblja iz jedne države članice u drugu. | 5.   Komisija u suradnji s državama članicama može poduprijeti organizaciju programa za razmjenu zdravstvenog osoblja i osoblja u području javnog zdravlja između dviju ili više država članica i za privremeno upućivanje osoblja iz jedne države članice u drugu.
  Pri organiziranju tih programa uzima se u obzir doprinos profesionalnih zdravstvenih organizacija u svakoj državi članici. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Komisija u suradnji s državama članicama može poduprijeti organizaciju programa za razmjenu zdravstvenog osoblja i osoblja u području javnog zdravlja između dviju ili više država članica i za privremeno upućivanje osoblja iz jedne države članice u drugu.

5.   Komisija u suradnji s državama članicama može poduprijeti organizaciju programa za razmjenu zdravstvenog osoblja i osoblja u području javnog zdravlja između dviju ili više država članica i za privremeno upućivanje osoblja iz jedne države članice u drugu.
  Pri organiziranju tih programa uzima se u obzir doprinos profesionalnih zdravstvenih organizacija u svakoj državi članici.

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 1.

Članak 12. stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Komisija i sve države članice
  koje to žele mogu
  sudjelovati u postupku zajedničke nabave koji se provodi u skladu s člankom 165. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (29) u svrhu prethodne nabave zdravstvenih protumjera za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju. | 1.   Komisija i sve države članice
  mogu kao ugovorne stranke
  sudjelovati u postupku zajedničke nabave koji se provodi u skladu s člankom 165. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (29) u svrhu prethodne nabave medicinskih protumjera za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju
  u razumnom vremenskom roku
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Komisija i sve države članice
  koje to žele mogu
  sudjelovati u postupku zajedničke nabave koji se provodi u skladu s člankom 165. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (29) u svrhu prethodne nabave zdravstvenih protumjera za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju.

1.   Komisija i sve države članice
  mogu kao ugovorne stranke
  sudjelovati u postupku zajedničke nabave koji se provodi u skladu s člankom 165. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća (29) u svrhu prethodne nabave medicinskih protumjera za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju
  u razumnom vremenskom roku
  .

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 2. točka a

Članak 12. stavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | sve države članice, države Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA)
  i
  zemlje kandidatkinje za pristupanje Uniji
  mogu
  sudjelovati u postupku zajedničke nabave u skladu s člankom 165. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

sve države članice, države Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA)
  i
  zemlje kandidatkinje za pristupanje Uniji
  mogu
  sudjelovati u postupku zajedničke nabave u skladu s člankom 165. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

i

mogu

| (a) | sve države članice, države Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA), zemlje kandidatkinje za pristupanje Uniji
  te Kneževina Andora, Kneževina Monako, Republika San Marino i Država Vatikanskoga Grada mogu
  sudjelovati u postupku zajedničke nabave u skladu s člankom 165. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046; |
| --- | --- |

(a)

sve države članice, države Europskog udruženja slobodne trgovine (EFTA), zemlje kandidatkinje za pristupanje Uniji
  te Kneževina Andora, Kneževina Monako, Republika San Marino i Država Vatikanskoga Grada mogu
  sudjelovati u postupku zajedničke nabave u skladu s člankom 165. stavkom 2. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046;

te Kneževina Andora, Kneževina Monako, Republika San Marino i Država Vatikanskoga Grada mogu

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 2. točka c

Članak 12. stavak 2. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | države članice, države EFTA-e i zemlje kandidatkinje za pristupanje Uniji
  koje sudjeluju u zajedničkoj nabavi nabavljaju dotičnu zdravstvenu protumjeru u skladu s tim postupkom, a ne drugim kanalima, i ne provode usporedne pregovaračke postupke za taj proizvod; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

države članice, države EFTA-e i zemlje kandidatkinje za pristupanje Uniji
  koje sudjeluju u zajedničkoj nabavi nabavljaju dotičnu zdravstvenu protumjeru u skladu s tim postupkom, a ne drugim kanalima, i ne provode usporedne pregovaračke postupke za taj proizvod;

države članice, države EFTA-e i zemlje kandidatkinje za pristupanje Uniji

| (c) | zemlje
  koje sudjeluju u zajedničkoj nabavi nabavljaju dotičnu zdravstvenu protumjeru u skladu s tim postupkom, a ne drugim kanalima, i 
  od tog trenutka nadalje
  ne provode usporedne pregovaračke postupke za taj proizvod;
  zemlje koje sudjeluju u usporednim pregovaračkim postupcima od tog trenutka nadalje isključuju se iz skupine zemalja koje sudjeluju u postupku, bez obzira na to jesu li ti postupci ušli u fazu potpisivanja; |
| --- | --- |

(c)

zemlje
  koje sudjeluju u zajedničkoj nabavi nabavljaju dotičnu zdravstvenu protumjeru u skladu s tim postupkom, a ne drugim kanalima, i 
  od tog trenutka nadalje
  ne provode usporedne pregovaračke postupke za taj proizvod;
  zemlje koje sudjeluju u usporednim pregovaračkim postupcima od tog trenutka nadalje isključuju se iz skupine zemalja koje sudjeluju u postupku, bez obzira na to jesu li ti postupci ušli u fazu potpisivanja;

zemlje

od tog trenutka nadalje

zemlje koje sudjeluju u usporednim pregovaračkim postupcima od tog trenutka nadalje isključuju se iz skupine zemalja koje sudjeluju u postupku, bez obzira na to jesu li ti postupci ušli u fazu potpisivanja;

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 2. točka ca (nova)

Članak 12. stavak 2. točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | u okviru zajedničke nabave utvrđuju se jasni postupovni koraci za postupak, područje primjene, natječajne specifikacije i rokove te se od svih strana zahtijeva da ispune i poštuju jasne obveze, uključujući proizvođače koji isporučuju dogovorene količine proizvodnje i tijela koja kupuju dogovorene rezervirane količine; objavljuju se točni iznosi koje je određena zemlja koja sudjeluje u postupku naručila, točni iznosi koji su joj isporučeni kao i pojedinosti o njezinim obvezama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

u okviru zajedničke nabave utvrđuju se jasni postupovni koraci za postupak, područje primjene, natječajne specifikacije i rokove te se od svih strana zahtijeva da ispune i poštuju jasne obveze, uključujući proizvođače koji isporučuju dogovorene količine proizvodnje i tijela koja kupuju dogovorene rezervirane količine; objavljuju se točni iznosi koje je određena zemlja koja sudjeluje u postupku naručila, točni iznosi koji su joj isporučeni kao i pojedinosti o njezinim obvezama;

u okviru zajedničke nabave utvrđuju se jasni postupovni koraci za postupak, područje primjene, natječajne specifikacije i rokove te se od svih strana zahtijeva da ispune i poštuju jasne obveze, uključujući proizvođače koji isporučuju dogovorene količine proizvodnje i tijela koja kupuju dogovorene rezervirane količine; objavljuju se točni iznosi koje je određena zemlja koja sudjeluje u postupku naručila, točni iznosi koji su joj isporučeni kao i pojedinosti o njezinim obvezama;

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 2. točka cb (nova)

Članak 12. stavak 2. točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | visok stupanj transparentnosti primjenjuje se na sve aktivnosti zajedničke nabave i povezane ugovore o nabavi; Europski revizorski sud ima potpuni pristup svim relevantnim dokumentima kako bi osigurao točan godišnji pregled potpisanih ugovora i dotičnih javnih ulaganja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

visok stupanj transparentnosti primjenjuje se na sve aktivnosti zajedničke nabave i povezane ugovore o nabavi; Europski revizorski sud ima potpuni pristup svim relevantnim dokumentima kako bi osigurao točan godišnji pregled potpisanih ugovora i dotičnih javnih ulaganja;

visok stupanj transparentnosti primjenjuje se na sve aktivnosti zajedničke nabave i povezane ugovore o nabavi; Europski revizorski sud ima potpuni pristup svim relevantnim dokumentima kako bi osigurao točan godišnji pregled potpisanih ugovora i dotičnih javnih ulaganja;

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 2. točka cc (nova)

Članak 12. stavak 2. točka cc (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cc) | ako se primjenjuje zajednička nabava, osim cijene, u postupku odabira uzimaju se u obzir i kvalitativni kriteriji; takvim se kriterijima uzima u obzir i, na primjer, sposobnost proizvođača da osigura sigurnost opskrbe tijekom zdravstvene krize; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cc)

(cc)

ako se primjenjuje zajednička nabava, osim cijene, u postupku odabira uzimaju se u obzir i kvalitativni kriteriji; takvim se kriterijima uzima u obzir i, na primjer, sposobnost proizvođača da osigura sigurnost opskrbe tijekom zdravstvene krize;

ako se primjenjuje zajednička nabava, osim cijene, u postupku odabira uzimaju se u obzir i kvalitativni kriteriji; takvim se kriterijima uzima u obzir i, na primjer, sposobnost proizvođača da osigura sigurnost opskrbe tijekom zdravstvene krize;

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 2. točka cd (nova)

Članak 12. stavak 2. točka cd (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cd) | zajednička nabava provodi se tako da se ojača kupovna moć zemalja sudionica, poboljša sigurnost opskrbe i osigura ravnopravan pristup medicinskim protumjerama protiv ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cd)

(cd)

zajednička nabava provodi se tako da se ojača kupovna moć zemalja sudionica, poboljša sigurnost opskrbe i osigura ravnopravan pristup medicinskim protumjerama protiv ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju;

zajednička nabava provodi se tako da se ojača kupovna moć zemalja sudionica, poboljša sigurnost opskrbe i osigura ravnopravan pristup medicinskim protumjerama protiv ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju;

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 3. uvodni dio

Članak 12. stavak 3. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija u suradnji s državama članicama osigurava koordinaciju i razmjenu informacija među subjektima koji organiziraju određenu aktivnost, uključujući, ali ne ograničavajući se na postupke zajedničke nabave, stvaranje zaliha i donaciju zdravstvenih protumjera na temelju različitih mehanizama uspostavljenih na razini Unije, posebno na temelju: | 3.   Komisija u suradnji s državama članicama osigurava koordinaciju i razmjenu informacija među subjektima koji organiziraju određenu aktivnost
  i u njoj sudjeluju
  , uključujući, ali ne ograničavajući se na postupke zajedničke nabave,
  razvoj,
  stvaranje zaliha
  u objektima koji zadovoljavaju posebne zakonske zahtjeve za skladištenje medicinskih protumjera i koji su najbliži i najpristupačniji najvećem broju naseljenih središta bez istodobnog ugrožavanja pristupačnosti tih proizvoda za ljude u udaljenim, ruralnim i najudaljenijim regijama, distribuciju
  i donaciju medicinskih protumjera
  , koje će koristiti zemljama s nižim i srednje visokim prihodom,
  na temelju različitih mehanizama uspostavljenih na razini Unije, posebno na temelju: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija u suradnji s državama članicama osigurava koordinaciju i razmjenu informacija među subjektima koji organiziraju određenu aktivnost, uključujući, ali ne ograničavajući se na postupke zajedničke nabave, stvaranje zaliha i donaciju zdravstvenih protumjera na temelju različitih mehanizama uspostavljenih na razini Unije, posebno na temelju:

3.   Komisija u suradnji s državama članicama osigurava koordinaciju i razmjenu informacija među subjektima koji organiziraju određenu aktivnost
  i u njoj sudjeluju
  , uključujući, ali ne ograničavajući se na postupke zajedničke nabave,
  razvoj,
  stvaranje zaliha
  u objektima koji zadovoljavaju posebne zakonske zahtjeve za skladištenje medicinskih protumjera i koji su najbliži i najpristupačniji najvećem broju naseljenih središta bez istodobnog ugrožavanja pristupačnosti tih proizvoda za ljude u udaljenim, ruralnim i najudaljenijim regijama, distribuciju
  i donaciju medicinskih protumjera
  , koje će koristiti zemljama s nižim i srednje visokim prihodom,
  na temelju različitih mehanizama uspostavljenih na razini Unije, posebno na temelju:

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 3. točka a

Članak 12. stavak 3. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | stvaranja zaliha u okviru sustava rescEU iz članka 
  12
  . Odluke br. 1313/2013/EU; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

stvaranja zaliha u okviru sustava rescEU iz članka 
  12
  . Odluke br. 1313/2013/EU;

12

| (a) | stvaranja zaliha u okviru sustava rescEU iz članka
  23
  . Odluke br. 1313/2013/EU; |
| --- | --- |

(a)

stvaranja zaliha u okviru sustava rescEU iz članka
  23
  . Odluke br. 1313/2013/EU;

23

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 3. točka f

Članak 12. stavak 3. točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | drugih instrumenata kojima se podupiru biomedicinska istraživanja i razvoj na razini Unije za jačanje kapaciteta i spremnosti za odgovor na prekogranične prijetnje i izvanredna stanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

drugih instrumenata kojima se podupiru biomedicinska istraživanja i razvoj na razini Unije za jačanje kapaciteta i spremnosti za odgovor na prekogranične prijetnje i izvanredna stanja.

| (f) | drugih
  programa i
  instrumenata kojima se podupiru biomedicinska istraživanja i razvoj na razini Unije za jačanje kapaciteta i spremnosti za odgovor na prekogranične prijetnje i izvanredna stanja. |
| --- | --- |

(f)

drugih
  programa i
  instrumenata kojima se podupiru biomedicinska istraživanja i razvoj na razini Unije za jačanje kapaciteta i spremnosti za odgovor na prekogranične prijetnje i izvanredna stanja.

programa i

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 3.a (novi)

Članak 12. stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Zemlje sudionice pobrinut će se za stvaranje adekvatnih zaliha i distribuciju nabavljenih medicinskih protumjera. Glavne pojedinosti i značajke tog stvaranja zaliha i distribucije utvrđuju se u nacionalnim planovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Zemlje sudionice pobrinut će se za stvaranje adekvatnih zaliha i distribuciju nabavljenih medicinskih protumjera. Glavne pojedinosti i značajke tog stvaranja zaliha i distribucije utvrđuju se u nacionalnim planovima.

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 3.b (novi)

Članak 12. stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  U skladu s načelom transparentnosti Komisija redovito obavješćuje Europski parlament o pregovorima u vezi s zajedničkom nabavom medicinskih protumjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3b.
     
  U skladu s načelom transparentnosti Komisija redovito obavješćuje Europski parlament o pregovorima u vezi s zajedničkom nabavom medicinskih protumjera.

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 3.c (novi)

Članak 12. stavak 3.c (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Europski parlament u svakom trenutku zadržava pravo pregleda, prema postojećim pravilima o povjerljivosti, necenzuriranog sadržaja svih ugovora sklopljenih u postupcima na temelju ovog članka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3c.
     
  Europski parlament u svakom trenutku zadržava pravo pregleda, prema postojećim pravilima o povjerljivosti, necenzuriranog sadržaja svih ugovora sklopljenih u postupcima na temelju ovog članka.

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 3.d (novi)

Članak 12. stavak 3.d (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  Komisija i države članice potrošačima pružaju ažurirane, dostupne i jasne informacije o njihovim pravima i obvezama u pogledu zajednički nabavljenih medicinskih protumjera, uključujući pojedinosti o odgovornosti za štetu, o pristupu pravnoj zaštiti i zastupanju potrošača. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3d.
     
  Komisija i države članice potrošačima pružaju ažurirane, dostupne i jasne informacije o njihovim pravima i obvezama u pogledu zajednički nabavljenih medicinskih protumjera, uključujući pojedinosti o odgovornosti za štetu, o pristupu pravnoj zaštiti i zastupanju potrošača.

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. stavak 3.e (novi)

Članak 12. stavak 3.e (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3e.
     
  Ako se ne primjenjuje zajednički postupak javne nabave medicinskih protumjera za prekogranične prijetnje zdravlju, Komisija potiče države članice da razmjenjuju informacije o cijenama i datumima isporuke medicinskih protumjera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3e.
     
  Ako se ne primjenjuje zajednički postupak javne nabave medicinskih protumjera za prekogranične prijetnje zdravlju, Komisija potiče države članice da razmjenjuju informacije o cijenama i datumima isporuke medicinskih protumjera.

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. stavak 1.

Članak 13. stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Mrežom za epidemiološki nadzor zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i ii. osigurava se stalna komunikacija između Komisije, ECDC-a i nadležnih tijela koja su na nacionalnoj razini odgovorna za epidemiološki nadzor. | 1.   Mrežom za epidemiološki nadzor zaraznih bolesti
  , uključujući zarazne bolesti zoonotskog podrijetla,
  i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i ii. osigurava se stalna komunikacija između Komisije, ECDC-a i nadležnih tijela koja su na nacionalnoj razini odgovorna za epidemiološki nadzor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Mrežom za epidemiološki nadzor zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i ii. osigurava se stalna komunikacija između Komisije, ECDC-a i nadležnih tijela koja su na nacionalnoj razini odgovorna za epidemiološki nadzor.

1.   Mrežom za epidemiološki nadzor zaraznih bolesti
  , uključujući zarazne bolesti zoonotskog podrijetla,
  i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i ii. osigurava se stalna komunikacija između Komisije, ECDC-a i nadležnih tijela koja su na nacionalnoj razini odgovorna za epidemiološki nadzor.

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. stavak 2. točka ba (nova)

Članak 13. stavak 2. točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | pratiti utjecaj zaraznih bolesti na kontinuitet zdravstvenih pregleda, dijagnostike, praćenja, liječenja i skrbi za druge bolesti i stanja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

pratiti utjecaj zaraznih bolesti na kontinuitet zdravstvenih pregleda, dijagnostike, praćenja, liječenja i skrbi za druge bolesti i stanja;

pratiti utjecaj zaraznih bolesti na kontinuitet zdravstvenih pregleda, dijagnostike, praćenja, liječenja i skrbi za druge bolesti i stanja;

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. stavak 2. točka bb (nova)

Članak 13. stavak 2. točka bb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (bb) | pratiti utjecaj zaraznih bolesti na mentalno zdravlje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(bb)

(bb)

pratiti utjecaj zaraznih bolesti na mentalno zdravlje;

pratiti utjecaj zaraznih bolesti na mentalno zdravlje;

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. stavak 2. točka d

Članak 13. stavak 2. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | utvrditi čimbenike rizika za prijenos bolesti i skupine stanovništva izložene riziku za koje su potrebne ciljane preventivne mjere; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

utvrditi čimbenike rizika za prijenos bolesti i skupine stanovništva izložene riziku za koje su potrebne ciljane preventivne mjere;

| (d) | utvrditi
  i pratiti
  čimbenike rizika za prijenos bolesti i skupine stanovništva izložene riziku za koje su potrebne ciljane preventivne mjere; |
| --- | --- |

(d)

utvrditi
  i pratiti
  čimbenike rizika za prijenos bolesti i skupine stanovništva izložene riziku za koje su potrebne ciljane preventivne mjere;

i pratiti

Amandman 150

Amandman 150

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. stavak 2. točka e

Članak 13. stavak 2. točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | pridonijeti procjeni opterećenja stanovništva zbog zaraznih bolesti, služeći se podacima o prevalenciji bolesti, komplikacijama,
  hospitalizaciji
  i 
  smrtnosti
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

pridonijeti procjeni opterećenja stanovništva zbog zaraznih bolesti, služeći se podacima o prevalenciji bolesti, komplikacijama,
  hospitalizaciji
  i 
  smrtnosti
  ;

hospitalizaciji

smrtnosti

| (e) | pridonijeti procjeni opterećenja
  zdravstvenih sustava i pružanja njege te
  stanovništva zbog zaraznih bolesti, služeći se
  pritom
  podacima o prevalenciji bolesti, komplikacijama,
  hospitalizacijama, smrtnosti, utjecaju na mentalno zdravlje, odgođenim pregledima, dijagnostici, praćenju, liječenju
  i 
  njezi za druge bolesti i stanja te o njihovu društvenom i gospodarskom učinku
  ; |
| --- | --- |

(e)

pridonijeti procjeni opterećenja
  zdravstvenih sustava i pružanja njege te
  stanovništva zbog zaraznih bolesti, služeći se
  pritom
  podacima o prevalenciji bolesti, komplikacijama,
  hospitalizacijama, smrtnosti, utjecaju na mentalno zdravlje, odgođenim pregledima, dijagnostici, praćenju, liječenju
  i 
  njezi za druge bolesti i stanja te o njihovu društvenom i gospodarskom učinku
  ;

zdravstvenih sustava i pružanja njege te

pritom

hospitalizacijama, smrtnosti, utjecaju na mentalno zdravlje, odgođenim pregledima, dijagnostici, praćenju, liječenju

njezi za druge bolesti i stanja te o njihovu društvenom i gospodarskom učinku

Amandman 151

Amandman 151

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. stavak 2. točka ha (nova)

Članak 13. stavak 2. točka ha (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ha) | utvrditi sve nedostatke u globalnom lancu opskrbe koji je dio proizvodnje i izrade medicinskih protumjera potrebnih za prevenciju, dijagnozu, liječenje i praćenje zaraznih bolesti te razviti planove za otklanjanje takvih nedostataka. Drugi mehanizmi, kao što su mehanizam Unije za kontrolu izvoza, regulatorna fleksibilnost, sporazumi o suradnji, obvezni ili dobrovoljni ugovori o licenciranju između poduzeća, mogu omogućiti Uniji da svojim građanima i rezidentima te osobama iz zemalja Istočnog partnerstva kao i zemalja s niskim i srednjim dohotkom olakša pristup protumjerama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ha)

(ha)

utvrditi sve nedostatke u globalnom lancu opskrbe koji je dio proizvodnje i izrade medicinskih protumjera potrebnih za prevenciju, dijagnozu, liječenje i praćenje zaraznih bolesti te razviti planove za otklanjanje takvih nedostataka. Drugi mehanizmi, kao što su mehanizam Unije za kontrolu izvoza, regulatorna fleksibilnost, sporazumi o suradnji, obvezni ili dobrovoljni ugovori o licenciranju između poduzeća, mogu omogućiti Uniji da svojim građanima i rezidentima te osobama iz zemalja Istočnog partnerstva kao i zemalja s niskim i srednjim dohotkom olakša pristup protumjerama;

utvrditi sve nedostatke u globalnom lancu opskrbe koji je dio proizvodnje i izrade medicinskih protumjera potrebnih za prevenciju, dijagnozu, liječenje i praćenje zaraznih bolesti te razviti planove za otklanjanje takvih nedostataka. Drugi mehanizmi, kao što su mehanizam Unije za kontrolu izvoza, regulatorna fleksibilnost, sporazumi o suradnji, obvezni ili dobrovoljni ugovori o licenciranju između poduzeća, mogu omogućiti Uniji da svojim građanima i rezidentima te osobama iz zemalja Istočnog partnerstva kao i zemalja s niskim i srednjim dohotkom olakša pristup protumjerama;

Amandman 152

Amandman 152

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. stavak 3. točka fa (nova)

Članak 13. stavak 3. točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | informacije o dostupnosti medicinskih protumjera potrebne za prevenciju, dijagnozu, liječenje i praćenje bolesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

informacije o dostupnosti medicinskih protumjera potrebne za prevenciju, dijagnozu, liječenje i praćenje bolesti.

informacije o dostupnosti medicinskih protumjera potrebne za prevenciju, dijagnozu, liječenje i praćenje bolesti.

Amandman 153

Amandman 153

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. stavak 3.a (novi)

Članak 13. stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Informacije iz stavka 3. točke (a) koje proslijede države članice dostavljaju se barem na razini NUTS 2 Europskom sustavu za nadzor (TESSy) ili drugoj platformi, u skladu s vremenskim rokovima definiranima sukladno s člankom 7. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Informacije iz stavka 3. točke (a) koje proslijede države članice dostavljaju se barem na razini NUTS 2 Europskom sustavu za nadzor (TESSy) ili drugoj platformi, u skladu s vremenskim rokovima definiranima sukladno s člankom 7.

Amandman 154

Amandman 154

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. stavak 6. podstavak 2.a (novi)

Članak 13. stavak 6. podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ECDC podupire države članice kako bi se osiguralo prikupljanje i razmjena podataka u vrijeme zdravstvene krize kao i integrirano funkcioniranje mreže za epidemiološki nadzor zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i ii. ECDC također, prema potrebi, stavlja na raspolaganje svoje stručno znanje u tom području trećim zemljama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ECDC podupire države članice kako bi se osiguralo prikupljanje i razmjena podataka u vrijeme zdravstvene krize kao i integrirano funkcioniranje mreže za epidemiološki nadzor zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i ii. ECDC također, prema potrebi, stavlja na raspolaganje svoje stručno znanje u tom području trećim zemljama.

ECDC podupire države članice kako bi se osiguralo prikupljanje i razmjena podataka u vrijeme zdravstvene krize kao i integrirano funkcioniranje mreže za epidemiološki nadzor zaraznih bolesti i povezanih posebnih zdravstvenih pitanja iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i ii. ECDC također, prema potrebi, stavlja na raspolaganje svoje stručno znanje u tom području trećim zemljama.

Amandman 155

Amandman 155

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. stavak 9. podstavak 1. uvodni dio

Članak 13. stavak 9. podstavak 1. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 9.   Komisija
  provedbenim aktima utvrđuje
  i 
  ažurira
  : | 9.   Komisija
  donosi delegirane akte u skladu s člankom 28. u pogledu utvrđivanja
  i 
  ažuriranja
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9.   Komisija
  provedbenim aktima utvrđuje
  i 
  ažurira
  :

9.   Komisija
  donosi delegirane akte u skladu s člankom 28. u pogledu utvrđivanja
  i 
  ažuriranja
  :

Amandman 156

Amandman 156

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. stavak 9. podstavak 1. točka c

Članak 13. stavak 9. podstavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | postupke za rad mreže za epidemiološki nadzor razvijene u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe ECDC-a [ISC/2020/12527]]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

(c)

postupke za rad mreže za epidemiološki nadzor razvijene u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe ECDC-a [ISC/2020/12527]].

postupke za rad mreže za epidemiološki nadzor razvijene u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe ECDC-a [ISC/2020/12527]].

Briše se.

Briše se.

Amandman 157

Amandman 157

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 9.a (novi)

Članak 13. – stavak 9.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Kada opravdane neodložne izvanredne okolnosti koje se odnose na ozbiljnost ili novinu ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju ili brzinu njihovog širenja između država članica tako zahtijevaju, Komisija može donijeti mjere iz točaka (a) i (b) u obliku odmah neposredno primjenjivih provedbenih akata sukladno postupku iz članka 18. stavka 3. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9a.
     
  Kada opravdane neodložne izvanredne okolnosti koje se odnose na ozbiljnost ili novinu ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju ili brzinu njihovog širenja između država članica tako zahtijevaju, Komisija može donijeti mjere iz točaka (a) i (b) u obliku odmah neposredno primjenjivih provedbenih akata sukladno postupku iz članka 18. stavka 3.

Amandman 158

Amandman 158

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 5.b (novi)

Članak 5. – stavak 5.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 9b.
     
  Komisija provedbenim aktima uspostavlja i ažurira postupke za rad mreže za epidemiološki nadzor razvijene u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe ECDC-a [ISC/2020/12527]]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

9b.
     
  Komisija provedbenim aktima uspostavlja i ažurira postupke za rad mreže za epidemiološki nadzor razvijene u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe ECDC-a [ISC/2020/12527]].

Amandman 159

Amandman 159

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. stavak 10.

Članak 13. stavak 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 10.   Zbog opravdanih krajnje hitnih razloga povezanih s težinom ili novinom ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ili s brzinom njezina širenja među državama članicama, Komisija može, u skladu s postupkom iz članka 27. stavka 3., donijeti provedbene akte koji su odmah primjenjivi za donošenje
  definicija slučajeva,
  postupaka
  i pokazatelja
  za nadzor u državama članicama u slučaju prijetnje iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i ii.
  Navedenim pokazateljima podupire se i procjena kapaciteta za dijagnosticiranje, sprečavanje i liječenje. | 10.   Zbog opravdanih krajnje hitnih razloga povezanih s težinom ili novinom ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ili s brzinom njezina širenja među državama članicama, Komisija može u skladu s postupkom iz članka 27. stavka 3., donijeti provedbene akte koji su odmah primjenjivi za donošenje postupaka za nadzor u državama članicama u slučaju prijetnje iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i ii. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

10.   Zbog opravdanih krajnje hitnih razloga povezanih s težinom ili novinom ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ili s brzinom njezina širenja među državama članicama, Komisija može, u skladu s postupkom iz članka 27. stavka 3., donijeti provedbene akte koji su odmah primjenjivi za donošenje
  definicija slučajeva,
  postupaka
  i pokazatelja
  za nadzor u državama članicama u slučaju prijetnje iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i ii.
  Navedenim pokazateljima podupire se i procjena kapaciteta za dijagnosticiranje, sprečavanje i liječenje.

10.   Zbog opravdanih krajnje hitnih razloga povezanih s težinom ili novinom ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju ili s brzinom njezina širenja među državama članicama, Komisija može u skladu s postupkom iz članka 27. stavka 3., donijeti provedbene akte koji su odmah primjenjivi za donošenje postupaka za nadzor u državama članicama u slučaju prijetnje iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočaka i. i ii.

Amandman 160

Amandman 160

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. stavak 1.

Članak 14. stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   
  ECDC
  osigurava
  daljnji
  razvoj digitalne platforme za upravljanje podacima i njihovu automatsku razmjenu kako bi se uspostavili integrirani i interoperabilni sustavi nadzora koji, prema potrebi, omogućuju nadzor u stvarnom vremenu u svrhu pružanja potpore sprečavanju i kontroli zaraznih bolesti. | 1.   
  nakon što provede procjenu učinka na zaštitu podataka i umanji sve rizike za prava i slobode ispitanika, ECDC
  osigurava
  kontinuirani
  razvoj digitalne platforme za upravljanje podacima i njihovu automatsku razmjenu kako bi se uspostavili integrirani i interoperabilni sustavi nadzora koji, prema potrebi, omogućuju nadzor u stvarnom vremenu u svrhu pružanja potpore sprečavanju i kontroli zaraznih bolesti.
  On će osigurati ljudski nadzor nad digitalnom platformom i uključiti posebne mjere za smanjenje rizika koji mogu proizaći iz prijenosa pristranosti ili nepotpunih podataka iz više izvora te uspostaviti postupke za pregled kvalitete podataka. Digitalne platforme i aplikacije za potporu epidemiološkom nadzoru na razini Unije i država članica upotrebljavaju se u skladu s načelom tehničke zaštite podataka na temelju članka 27. stavka 1. Uredbe (EU) 2018/1725. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   
  ECDC
  osigurava
  daljnji
  razvoj digitalne platforme za upravljanje podacima i njihovu automatsku razmjenu kako bi se uspostavili integrirani i interoperabilni sustavi nadzora koji, prema potrebi, omogućuju nadzor u stvarnom vremenu u svrhu pružanja potpore sprečavanju i kontroli zaraznih bolesti.

1.   
  nakon što provede procjenu učinka na zaštitu podataka i umanji sve rizike za prava i slobode ispitanika, ECDC
  osigurava
  kontinuirani
  razvoj digitalne platforme za upravljanje podacima i njihovu automatsku razmjenu kako bi se uspostavili integrirani i interoperabilni sustavi nadzora koji, prema potrebi, omogućuju nadzor u stvarnom vremenu u svrhu pružanja potpore sprečavanju i kontroli zaraznih bolesti.
  On će osigurati ljudski nadzor nad digitalnom platformom i uključiti posebne mjere za smanjenje rizika koji mogu proizaći iz prijenosa pristranosti ili nepotpunih podataka iz više izvora te uspostaviti postupke za pregled kvalitete podataka. Digitalne platforme i aplikacije za potporu epidemiološkom nadzoru na razini Unije i država članica upotrebljavaju se u skladu s načelom tehničke zaštite podataka na temelju članka 27. stavka 1. Uredbe (EU) 2018/1725.

Amandman 161

Amandman 161

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. stavak 2. točka a

Članak 14. stavak 2. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | omogućiti automatizirano prikupljanje podataka o nadzoru i laboratorijskih podataka, upotrebljavati
  informacije
  iz elektroničkih zdravstvenih evidencija i praćenja medija te primjenjivati umjetnu inteligenciju za provjeru podataka, analizu i 
  automatsko
  izvješćivanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

omogućiti automatizirano prikupljanje podataka o nadzoru i laboratorijskih podataka, upotrebljavati
  informacije
  iz elektroničkih zdravstvenih evidencija i praćenja medija te primjenjivati umjetnu inteligenciju za provjeru podataka, analizu i 
  automatsko
  izvješćivanje;

informacije

automatsko

| (a) | omogućiti automatizirano prikupljanje podataka o nadzoru i laboratorijskih podataka, upotrebljavati
  relevantne zdravstvene podatke s unaprijed definiranog i odobrenog popisa
  iz elektroničkih zdravstvenih evidencija i 
  zdravstvenih baza podataka kao i
  praćenja medija te primjenjivati umjetnu inteligenciju za provjeru podataka, analizu i 
  statističko
  izvješćivanje
  u skladu s člankom 22. Opće uredbe o zaštiti podataka
  ; |
| --- | --- |

(a)

omogućiti automatizirano prikupljanje podataka o nadzoru i laboratorijskih podataka, upotrebljavati
  relevantne zdravstvene podatke s unaprijed definiranog i odobrenog popisa
  iz elektroničkih zdravstvenih evidencija i 
  zdravstvenih baza podataka kao i
  praćenja medija te primjenjivati umjetnu inteligenciju za provjeru podataka, analizu i 
  statističko
  izvješćivanje
  u skladu s člankom 22. Opće uredbe o zaštiti podataka
  ;

relevantne zdravstvene podatke s unaprijed definiranog i odobrenog popisa

zdravstvenih baza podataka kao i

statističko

u skladu s člankom 22. Opće uredbe o zaštiti podataka

Amandman 162

Amandman 162

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. stavak 2. točka b

Članak 14. stavak 2. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | omogućiti računalnu obradu i razmjenu informacija, podataka i dokumenata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

omogućiti računalnu obradu i razmjenu informacija, podataka i dokumenata.

| (b) | omogućiti računalnu obradu i razmjenu informacija, podataka i dokumenata
  , uzimajući u obzir pravo Unije koje se odnosi na zaštitu osobnih podataka; |
| --- | --- |

(b)

omogućiti računalnu obradu i razmjenu informacija, podataka i dokumenata
  , uzimajući u obzir pravo Unije koje se odnosi na zaštitu osobnih podataka;

, uzimajući u obzir pravo Unije koje se odnosi na zaštitu osobnih podataka;

Amandman 163

Amandman 163

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. stavak 2. točka ba (nova)

Članak 14. stavak 2. točka ba (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ba) | omogućiti automatsko obavješćivanje o EWRS-u kada zarazne bolesti porastu iznad pragova upozoravanja, kako je navedeno u članku 13. stavku 2. točki (a). Obavješćivanje potvrđuje nadležno zdravstveno tijelo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ba)

(ba)

omogućiti automatsko obavješćivanje o EWRS-u kada zarazne bolesti porastu iznad pragova upozoravanja, kako je navedeno u članku 13. stavku 2. točki (a). Obavješćivanje potvrđuje nadležno zdravstveno tijelo.

omogućiti automatsko obavješćivanje o EWRS-u kada zarazne bolesti porastu iznad pragova upozoravanja, kako je navedeno u članku 13. stavku 2. točki (a). Obavješćivanje potvrđuje nadležno zdravstveno tijelo.

Amandman 164

Amandman 164

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. stavak 3.

Članak 14. stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Države članice dužne su osigurati da se u integrirani sustav nadzora redovito unose pravodobne i 
  potpune
  informacije, podaci i dokumenti za prijenos i razmjenu
  putem
  digitalne platforme. | 3.   Države članice dužne su osigurati da se u integrirani sustav nadzora redovito unose pravodobne
  , potpune
  i 
  točne
  informacije, podaci i dokumenti za prijenos i razmjenu
  u okviru
  digitalne platforme.
  Države članice promiču automatizaciju tog procesa između nacionalnog sustava nadzora te sustava nadzora Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Države članice dužne su osigurati da se u integrirani sustav nadzora redovito unose pravodobne i 
  potpune
  informacije, podaci i dokumenti za prijenos i razmjenu
  putem
  digitalne platforme.

3.   Države članice dužne su osigurati da se u integrirani sustav nadzora redovito unose pravodobne
  , potpune
  i 
  točne
  informacije, podaci i dokumenti za prijenos i razmjenu
  u okviru
  digitalne platforme.
  Države članice promiču automatizaciju tog procesa između nacionalnog sustava nadzora te sustava nadzora Unije.

Amandman 165

Amandman 165

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. stavak 5.

Članak 14. stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Za epidemiološke potrebe ECDC ima pristup i relevantnim zdravstvenim podacima kojima se pristupa ili koji su stavljeni na raspolaganje
  putem
  digitalnih infrastruktura koje omogućuju upotrebu zdravstvenih podataka u istraživačke i regulatorne svrhe te u svrhe donošenja politika. | 5.   Za epidemiološke potrebe
  u svrhu nadzora
  ECDC ima pristup i relevantnim zdravstvenim podacima kojima se pristupa ili koji su stavljeni na raspolaganje
  u okviru
  digitalnih infrastruktura koje omogućuju upotrebu zdravstvenih podataka u istraživačke i regulatorne svrhe te u svrhe donošenja politika.
  Pristup zdravstvenim podacima mora biti razmjeran specifičnim i konkretnim svrhama koje je ECDC prethodno definirao. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Za epidemiološke potrebe ECDC ima pristup i relevantnim zdravstvenim podacima kojima se pristupa ili koji su stavljeni na raspolaganje
  putem
  digitalnih infrastruktura koje omogućuju upotrebu zdravstvenih podataka u istraživačke i regulatorne svrhe te u svrhe donošenja politika.

5.   Za epidemiološke potrebe
  u svrhu nadzora
  ECDC ima pristup i relevantnim zdravstvenim podacima kojima se pristupa ili koji su stavljeni na raspolaganje
  u okviru
  digitalnih infrastruktura koje omogućuju upotrebu zdravstvenih podataka u istraživačke i regulatorne svrhe te u svrhe donošenja politika.
  Pristup zdravstvenim podacima mora biti razmjeran specifičnim i konkretnim svrhama koje je ECDC prethodno definirao.

Amandman 166

Amandman 166

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. stavak 6. uvodni dio

Članak 14. stavak 6. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Komisija donosi
  provedbene
  akte
  za
  funkcioniranje platforme za nadzor kojima se utvrđuju: | 6.   Komisija
  , nakon provođenja postupka savjetovanja utvrđenog u članku 42. stavku 2. Uredbe (EU) 2018/1725,
  donosi
  delegirane
  akte
  u skladu s člankom 28. koji se odnose na
  funkcioniranje platforme za nadzor kojima se utvrđuju: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Komisija donosi
  provedbene
  akte
  za
  funkcioniranje platforme za nadzor kojima se utvrđuju:

6.   Komisija
  , nakon provođenja postupka savjetovanja utvrđenog u članku 42. stavku 2. Uredbe (EU) 2018/1725,
  donosi
  delegirane
  akte
  u skladu s člankom 28. koji se odnose na
  funkcioniranje platforme za nadzor kojima se utvrđuju:

Amandman 167

Amandman 167

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. stavak 6. točka a

Članak 14. stavak 6. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | tehničke specifikacije platforme, uključujući mehanizam elektroničke razmjene podataka za razmjene s postojećim nacionalnim sustavima, utvrđivanje primjenjivih standarda, definiranje struktura poruka, rječnike podataka, razmjenu protokola i postupaka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

tehničke specifikacije platforme, uključujući mehanizam elektroničke razmjene podataka za razmjene s postojećim nacionalnim sustavima, utvrđivanje primjenjivih standarda, definiranje struktura poruka, rječnike podataka, razmjenu protokola i postupaka;

| (a) | tehničke specifikacije platforme, uključujući mehanizam elektroničke razmjene podataka za razmjene s postojećim
  međunarodnim i
  nacionalnim sustavima, utvrđivanje primjenjivih standarda, definiranje struktura poruka, rječnike podataka, razmjenu protokola i postupaka; |
| --- | --- |

(a)

tehničke specifikacije platforme, uključujući mehanizam elektroničke razmjene podataka za razmjene s postojećim
  međunarodnim i
  nacionalnim sustavima, utvrđivanje primjenjivih standarda, definiranje struktura poruka, rječnike podataka, razmjenu protokola i postupaka;

međunarodnim i

Amandman 168

Amandman 168

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. stavak 6. točka c

Članak 14. stavak 6. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | postupci u slučaju nepredviđenih situacija koji se primjenjuju ako je nedostupna neka funkcija platforme; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

postupci u slučaju nepredviđenih situacija koji se primjenjuju ako je nedostupna neka funkcija platforme;

| (c) | postupci u slučaju nepredviđenih situacija
  i zaštićeno sigurnosno kopiranje podataka
  koji se primjenjuju ako je nedostupna neka funkcija platforme; |
| --- | --- |

(c)

postupci u slučaju nepredviđenih situacija
  i zaštićeno sigurnosno kopiranje podataka
  koji se primjenjuju ako je nedostupna neka funkcija platforme;

i zaštićeno sigurnosno kopiranje podataka

Amandman 169

Amandman 169

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. stavak 6. točka d

Članak 14. stavak 6. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | slučajevi i uvjeti u kojima se dotičnim
  trećim zemljama i
  međunarodnim organizacijama može odobriti djelomičan pristup funkcijama platforme te praktična rješenja za takav pristup; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

slučajevi i uvjeti u kojima se dotičnim
  trećim zemljama i
  međunarodnim organizacijama može odobriti djelomičan pristup funkcijama platforme te praktična rješenja za takav pristup;

trećim zemljama i

| (d) | slučajevi i uvjeti u kojima se dotičnim međunarodnim organizacijama može odobriti djelomičan pristup funkcijama platforme te praktična rješenja za takav pristup
  u potpunosti u skladu s uredbama (EU) 2018/1725 i (EU) 2016/679 te Direktivom (EU) 2016/680; |
| --- | --- |

(d)

slučajevi i uvjeti u kojima se dotičnim međunarodnim organizacijama može odobriti djelomičan pristup funkcijama platforme te praktična rješenja za takav pristup
  u potpunosti u skladu s uredbama (EU) 2018/1725 i (EU) 2016/679 te Direktivom (EU) 2016/680;

u potpunosti u skladu s uredbama (EU) 2018/1725 i (EU) 2016/679 te Direktivom (EU) 2016/680;

Amandman 170

Amandman 170

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. stavak 6. točka fa (nova)

Članak 14. stavak 6. točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | osiguravanje standardizacije infrastrukture za pohranu, obradu i analizu podataka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

osiguravanje standardizacije infrastrukture za pohranu, obradu i analizu podataka.

osiguravanje standardizacije infrastrukture za pohranu, obradu i analizu podataka.

Amandman 171

Amandman 171

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 14. stavak 6.a (novi)

Članak 14. stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Digitalne platforme i aplikacije za potporu epidemiološkom nadzoru na razini Unije i država članica upotrebljavaju se u skladu s načelom tehničke zaštite podataka na temelju članka 27. stavka 1. Uredbe (EU) 2018/1725. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6a.
     
  Digitalne platforme i aplikacije za potporu epidemiološkom nadzoru na razini Unije i država članica upotrebljavaju se u skladu s načelom tehničke zaštite podataka na temelju članka 27. stavka 1. Uredbe (EU) 2018/1725.

Amandman 172

Amandman 172

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. stavak 1.

Članak 15. stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U području javnog zdravlja ili za posebna područja javnog zdravlja koja su relevantna za provedbu ove Uredbe ili nacionalnih planova iz članka 6. Komisija može provedbenim aktima imenovati referentne laboratorije EU-a za pružanje potpore nacionalnim referentnim laboratorijima radi promicanja dobre prakse i usklađivanja među državama članicama
  na dobrovoljnoj osnovi
  u području dijagnostike, metoda testiranja, upotrebe određenih testova za ujednačeno nadziranje, prijavljivanje i izvješćivanje o bolestima koje provode države članice. | 1.   U području javnog zdravlja ili za posebna područja javnog zdravlja koja su relevantna za provedbu ove Uredbe ili nacionalnih planova iz članka 6. Komisija može provedbenim aktima imenovati referentne laboratorije EU-a za pružanje potpore nacionalnim referentnim laboratorijima radi promicanja dobre prakse i usklađivanja među državama članicama u području dijagnostike, metoda testiranja, upotrebe određenih testova za ujednačeno nadziranje, prijavljivanje i izvješćivanje o bolestima koje provode države članice. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   U području javnog zdravlja ili za posebna područja javnog zdravlja koja su relevantna za provedbu ove Uredbe ili nacionalnih planova iz članka 6. Komisija može provedbenim aktima imenovati referentne laboratorije EU-a za pružanje potpore nacionalnim referentnim laboratorijima radi promicanja dobre prakse i usklađivanja među državama članicama
  na dobrovoljnoj osnovi
  u području dijagnostike, metoda testiranja, upotrebe određenih testova za ujednačeno nadziranje, prijavljivanje i izvješćivanje o bolestima koje provode države članice.

1.   U području javnog zdravlja ili za posebna područja javnog zdravlja koja su relevantna za provedbu ove Uredbe ili nacionalnih planova iz članka 6. Komisija može provedbenim aktima imenovati referentne laboratorije EU-a za pružanje potpore nacionalnim referentnim laboratorijima radi promicanja dobre prakse i usklađivanja među državama članicama u području dijagnostike, metoda testiranja, upotrebe određenih testova za ujednačeno nadziranje, prijavljivanje i izvješćivanje o bolestima koje provode države članice.

Amandman 173

Amandman 173

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. stavak 2. točka f

Članak 15. stavak 2. točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | praćenju, uzbunjivanju i potpori u odgovoru na izbijanje bolesti;
  i |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

praćenju, uzbunjivanju i potpori u odgovoru na izbijanje bolesti;
  i

i

| (f) | praćenju, uzbunjivanju i potpori u odgovoru na izbijanje bolesti
  , posebno za nove patogene
  ; i |
| --- | --- |

(f)

praćenju, uzbunjivanju i potpori u odgovoru na izbijanje bolesti
  , posebno za nove patogene
  ; i

, posebno za nove patogene

Amandman 174

Amandman 174

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. stavak 3.

Članak 15. stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   ECDC je zadužen za upravljanje mrežom referentnih laboratorija EU-a i njezinu koordinaciju. | 3.   ECDC je zadužen za upravljanje mrežom referentnih laboratorija EU-a i njezinu koordinaciju
  u suradnji s mrežom laboratorija Svjetske zdravstvene organizacije kako bi se izbjeglo udvostručavanje aktivnosti. Struktura upravljanja mrežom obuhvaća suradnju i koordinaciju s postojećim nacionalnim i regionalnim referentnim laboratorijima i mrežama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   ECDC je zadužen za upravljanje mrežom referentnih laboratorija EU-a i njezinu koordinaciju.

3.   ECDC je zadužen za upravljanje mrežom referentnih laboratorija EU-a i njezinu koordinaciju
  u suradnji s mrežom laboratorija Svjetske zdravstvene organizacije kako bi se izbjeglo udvostručavanje aktivnosti. Struktura upravljanja mrežom obuhvaća suradnju i koordinaciju s postojećim nacionalnim i regionalnim referentnim laboratorijima i mrežama
  .

Amandman 175

Amandman 175

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 3.a (novi)

Članak 15. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Laboratoriji iz stavka 1. doprinose razmjeni dobrih praksi te poboljšavanju epidemiološkog nadzora iz članka 13. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  Laboratoriji iz stavka 1. doprinose razmjeni dobrih praksi te poboljšavanju epidemiološkog nadzora iz članka 13.

Amandman 176

Amandman 176

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. stavak 4.

Članak 15. stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Imenovanja iz stavka 1. provode se postupkom javnog odabira, vremenski su ograničena, pri čemu je najkraće razdoblje pet godina, i redovito se preispituju. Imenovanjima se utvrđuju odgovornosti i zadaće imenovanih laboratorija. | 4.   Imenovanja iz stavka 1. provode se postupkom javnog odabira, vremenski su ograničena, pri čemu je najkraće razdoblje pet godina, i redovito se preispituju.
  Komisija se savjetuje s državama članicama i ECDC-om kako bi razradila projektne zadatke i kriterije postupka imenovanja.
  Imenovanjima se utvrđuju odgovornosti i zadaće imenovanih laboratorija.
  Konzorciji laboratorija prihvatljivi su za imenovanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Imenovanja iz stavka 1. provode se postupkom javnog odabira, vremenski su ograničena, pri čemu je najkraće razdoblje pet godina, i redovito se preispituju. Imenovanjima se utvrđuju odgovornosti i zadaće imenovanih laboratorija.

4.   Imenovanja iz stavka 1. provode se postupkom javnog odabira, vremenski su ograničena, pri čemu je najkraće razdoblje pet godina, i redovito se preispituju.
  Komisija se savjetuje s državama članicama i ECDC-om kako bi razradila projektne zadatke i kriterije postupka imenovanja.
  Imenovanjima se utvrđuju odgovornosti i zadaće imenovanih laboratorija.
  Konzorciji laboratorija prihvatljivi su za imenovanje.

Amandman 177

Amandman 177

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. stavak 5. točka a

Članak 15. stavak 5. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | nepristrani su i nisu ni u kakvu sukobu interesa, a osobito nisu u situaciji koja bi mogla izravno ili neizravno utjecati na njihovu sposobnost nepristranog vršenja profesionalnih dužnosti u odnosu na obavljanje svojih zadaća kao referentnih laboratorija EU-a; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

nepristrani su i nisu ni u kakvu sukobu interesa, a osobito nisu u situaciji koja bi mogla izravno ili neizravno utjecati na njihovu sposobnost nepristranog vršenja profesionalnih dužnosti u odnosu na obavljanje svojih zadaća kao referentnih laboratorija EU-a;

| (a) | nepristrani su i nisu ni u kakvu sukobu interesa, a osobito nisu u situaciji koja bi mogla izravno ili neizravno utjecati na njihovu sposobnost nepristranog vršenja profesionalnih dužnosti u odnosu na obavljanje svojih zadaća kao referentnih laboratorija EU-a; posebna pažnja posvećuje se zaštićenim testovima i metodama koje mogu biti vlasništvo laboratorija; |
| --- | --- |

(a)

nepristrani su i nisu ni u kakvu sukobu interesa, a osobito nisu u situaciji koja bi mogla izravno ili neizravno utjecati na njihovu sposobnost nepristranog vršenja profesionalnih dužnosti u odnosu na obavljanje svojih zadaća kao referentnih laboratorija EU-a; posebna pažnja posvećuje se zaštićenim testovima i metodama koje mogu biti vlasništvo laboratorija;

Amandman 178

Amandman 178

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. – stavak 1.a (novi)

Članak 17. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Europski nadzorni sustav (TESSy) upotrebljava se za ad hoc praćenje ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočke iii. i članka 2. stavka 1. točaka (b), (c) i (d). |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1a.
     
  Europski nadzorni sustav (TESSy) upotrebljava se za ad hoc praćenje ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju iz članka 2. stavka 1. točke (a) podtočke iii. i članka 2. stavka 1. točaka (b), (c) i (d).

Amandman 179

Amandman 179

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. stavak 3. podstavak 1.

Članak 17. stavak 3. podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ako je potrebno, Komisija
  provedbenim
  aktima donosi definicije slučajeva koje će se upotrebljavati za ad hoc praćenje kako bi se osigurala usporedivost i 
  usklađenost
  prikupljenih podataka na razini Unije. | Ako je potrebno, Komisija
  delegiranim
  aktima
  u skladu s člankom 28.
  donosi definicije slučajeva koje će se upotrebljavati za ad hoc praćenje kako bi se osigurala usporedivost i 
  kompatibilnost
  prikupljenih podataka na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ako je potrebno, Komisija
  provedbenim
  aktima donosi definicije slučajeva koje će se upotrebljavati za ad hoc praćenje kako bi se osigurala usporedivost i 
  usklađenost
  prikupljenih podataka na razini Unije.

provedbenim

usklađenost

Ako je potrebno, Komisija
  delegiranim
  aktima
  u skladu s člankom 28.
  donosi definicije slučajeva koje će se upotrebljavati za ad hoc praćenje kako bi se osigurala usporedivost i 
  kompatibilnost
  prikupljenih podataka na razini Unije.

delegiranim

u skladu s člankom 28.

kompatibilnost

Amandman 180

Amandman 180

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. stavak 3. podstavak 2.

Članak 17. stavak 3. podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2.

Briše se.

Briše se.

Amandman 181

Amandman 181

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 17. stavak 3. podstavak 3.

Članak 17. stavak 3. podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Zbog opravdanih
  krajnje
  hitnih razloga povezanih
  s težinom
  ozbiljne prekogranične prijetnje
  zdravlju ili
  s
  brzinom
  njezina
  širenja
  među državama članicama, Komisija može
  ,
  u skladu s postupkom iz članka 27
  .
  stavka 3., provedbenim aktima koji su odmah primjenjivi donijeti ili ažurirati definicije slučajeva iz prvog podstavka
  . | Kada to zahtijevaju opravdani i
  krajnje
  hitni razlozi povezani
  s težinom
  ili novinom ozbiljnih prekograničnih prijetnji
  zdravlju ili brzinom
  njihova
  širenja
  između država članica
  ,
  postupak predviđen člankom 28
  .
  a primjenjuje se na delegirane akte donesene u skladu s ovim člankom
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zbog opravdanih
  krajnje
  hitnih razloga povezanih
  s težinom
  ozbiljne prekogranične prijetnje
  zdravlju ili
  s
  brzinom
  njezina
  širenja
  među državama članicama, Komisija može
  ,
  u skladu s postupkom iz članka 27
  .
  stavka 3., provedbenim aktima koji su odmah primjenjivi donijeti ili ažurirati definicije slučajeva iz prvog podstavka
  .

Zbog opravdanih

hitnih razloga povezanih

ozbiljne prekogranične prijetnje

s

njezina

među državama članicama, Komisija može

u skladu s postupkom iz članka 27

stavka 3., provedbenim aktima koji su odmah primjenjivi donijeti ili ažurirati definicije slučajeva iz prvog podstavka

Kada to zahtijevaju opravdani i
  krajnje
  hitni razlozi povezani
  s težinom
  ili novinom ozbiljnih prekograničnih prijetnji
  zdravlju ili brzinom
  njihova
  širenja
  između država članica
  ,
  postupak predviđen člankom 28
  .
  a primjenjuje se na delegirane akte donesene u skladu s ovim člankom
  .

Kada to zahtijevaju opravdani i

hitni razlozi povezani

ili novinom ozbiljnih prekograničnih prijetnji

njihova

između država članica

postupak predviđen člankom 28

a primjenjuje se na delegirane akte donesene u skladu s ovim člankom

Amandman 182

Amandman 182

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. stavak 1.

Članak 18. stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   EWRS Komisiji i nadležnim tijelima odgovornima na nacionalnoj razini omogućuje stalnu komunikaciju u svrhu pripravnosti, ranog upozoravanja i odgovora, uzbunjivanja, procjene rizika za javno zdravlje i određivanja mjera koje bi mogle biti potrebne za zaštitu javnog zdravlja. | 1.   EWRS Komisiji
  , ECDC-u
  i nadležnim tijelima odgovornima na nacionalnoj razini omogućuje stalnu komunikaciju u svrhu pripravnosti, ranog upozoravanja i odgovora, uzbunjivanja, procjene rizika za javno zdravlje i određivanja mjera koje bi mogle biti potrebne za zaštitu javnog zdravlja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   EWRS Komisiji i nadležnim tijelima odgovornima na nacionalnoj razini omogućuje stalnu komunikaciju u svrhu pripravnosti, ranog upozoravanja i odgovora, uzbunjivanja, procjene rizika za javno zdravlje i određivanja mjera koje bi mogle biti potrebne za zaštitu javnog zdravlja.

1.   EWRS Komisiji
  , ECDC-u
  i nadležnim tijelima odgovornima na nacionalnoj razini omogućuje stalnu komunikaciju u svrhu pripravnosti, ranog upozoravanja i odgovora, uzbunjivanja, procjene rizika za javno zdravlje i određivanja mjera koje bi mogle biti potrebne za zaštitu javnog zdravlja.

Amandman 183

Amandman 183

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. stavak 2. podstavak 1. uvodni dio

Članak 18. stavak 2. podstavak 1. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Upravljanje EWRS-om i njegova primjena uključuju razmjenu osobnih podataka u posebnim slučajevima kada je to predviđeno relevantnim pravnim instrumentima. To uključuje: | Upravljanje EWRS-om i njegova
  operativna
  primjena uključuju razmjenu osobnih podataka u posebnim slučajevima kada je to predviđeno relevantnim pravnim instrumentima. To uključuje: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Upravljanje EWRS-om i njegova primjena uključuju razmjenu osobnih podataka u posebnim slučajevima kada je to predviđeno relevantnim pravnim instrumentima. To uključuje:

Upravljanje EWRS-om i njegova
  operativna
  primjena uključuju razmjenu osobnih podataka u posebnim slučajevima kada je to predviđeno relevantnim pravnim instrumentima. To uključuje:

operativna

Amandman 184

Amandman 184

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. stavak 2. podstavak 2.

Članak 18. stavak 2. podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ECDC stalno ažurira EWRS kako bi se omogućila upotreba modernih tehnologija, kao što su digitalne mobilne aplikacije, modeli umjetne inteligencije, aplikacije utemeljene na svemirskim kapacitetima ili druge tehnologije za automatsko praćenje kontakata utemeljene na tehnologijama za praćenje kontakata koje su razvile države članice. | ECDC stalno ažurira EWRS kako bi se omogućila upotreba modernih tehnologija, kao što su digitalne mobilne aplikacije, modeli umjetne inteligencije, aplikacije utemeljene na svemirskim kapacitetima ili druge tehnologije za automatsko praćenje kontakata utemeljene na tehnologijama za praćenje kontakata koje su razvile države članice
  ili Unija, koje se koriste s jedinom svrhom borbe protiv pandemije i koje su dokazano primjerene, nužne i proporcionalne te su u potpunosti usklađene s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ECDC stalno ažurira EWRS kako bi se omogućila upotreba modernih tehnologija, kao što su digitalne mobilne aplikacije, modeli umjetne inteligencije, aplikacije utemeljene na svemirskim kapacitetima ili druge tehnologije za automatsko praćenje kontakata utemeljene na tehnologijama za praćenje kontakata koje su razvile države članice.

ECDC stalno ažurira EWRS kako bi se omogućila upotreba modernih tehnologija, kao što su digitalne mobilne aplikacije, modeli umjetne inteligencije, aplikacije utemeljene na svemirskim kapacitetima ili druge tehnologije za automatsko praćenje kontakata utemeljene na tehnologijama za praćenje kontakata koje su razvile države članice
  ili Unija, koje se koriste s jedinom svrhom borbe protiv pandemije i koje su dokazano primjerene, nužne i proporcionalne te su u potpunosti usklađene s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ
  .

ili Unija, koje se koriste s jedinom svrhom borbe protiv pandemije i koje su dokazano primjerene, nužne i proporcionalne te su u potpunosti usklađene s Uredbom (EU) 2016/679 i Direktivom 2002/58/EZ

Amandman 185

Amandman 185

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. stavak 2. podstavak 2.a (novi)

Članak 18. stavak 2. podstavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Kako bi se osigurala kvaliteta i dosljednost podataka, EWRS s državama članicama provodi pouzdane, točne i interoperabilne postupke obrade podataka. ECDC se koordinira s državama članicama tijekom takvih postupaka razmjene podataka, od procjene zahtjevâ za podacima, prijenosa i prikupljanja podataka, do aktualizacije i interpretacije podataka, uz osiguravanje snažne suradnje između Komisije, ECDC-a i nacionalnih i regionalnih nadležnih tijela. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi se osigurala kvaliteta i dosljednost podataka, EWRS s državama članicama provodi pouzdane, točne i interoperabilne postupke obrade podataka. ECDC se koordinira s državama članicama tijekom takvih postupaka razmjene podataka, od procjene zahtjevâ za podacima, prijenosa i prikupljanja podataka, do aktualizacije i interpretacije podataka, uz osiguravanje snažne suradnje između Komisije, ECDC-a i nacionalnih i regionalnih nadležnih tijela.

Kako bi se osigurala kvaliteta i dosljednost podataka, EWRS s državama članicama provodi pouzdane, točne i interoperabilne postupke obrade podataka. ECDC se koordinira s državama članicama tijekom takvih postupaka razmjene podataka, od procjene zahtjevâ za podacima, prijenosa i prikupljanja podataka, do aktualizacije i interpretacije podataka, uz osiguravanje snažne suradnje između Komisije, ECDC-a i nacionalnih i regionalnih nadležnih tijela.

Amandman 186

Amandman 186

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. stavak 2.a (novi)

Članak 18. stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  ECDC razvija i poboljšava EWRS kako bi se povećala automatizacija prikupljanja i analiza informacija, unaprijedila kategorizacija obavijesti, smanjila komunikacija otvorenim tekstom, smanjilo administrativno opterećenje i poboljšala standardizacija obavijesti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  ECDC razvija i poboljšava EWRS kako bi se povećala automatizacija prikupljanja i analiza informacija, unaprijedila kategorizacija obavijesti, smanjila komunikacija otvorenim tekstom, smanjilo administrativno opterećenje i poboljšala standardizacija obavijesti.

Amandman 187

Amandman 187

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. stavak 2.b (novi)

Članak 18. stavak 2.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  EWRS se mora unaprijediti se kako bi se smanjilo birokratsko opterećenje i udvostručavanja obavješćivanja. EWRS nacionalnim nadležnim tijelima omogućuje da Svjetsku zdravstvenu organizaciju obavješćuju o događajima koji mogu biti izvanredna stanja u području javnog zdravlja od međunarodnog značaja u skladu s člankom 6. Međunarodnih zdravstvenih propisa, kao i unos tih informacija u sustav EWRS kako bi automatski obavijestila o uzbuni u EWRS-u. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2b.
     
  EWRS se mora unaprijediti se kako bi se smanjilo birokratsko opterećenje i udvostručavanja obavješćivanja. EWRS nacionalnim nadležnim tijelima omogućuje da Svjetsku zdravstvenu organizaciju obavješćuju o događajima koji mogu biti izvanredna stanja u području javnog zdravlja od međunarodnog značaja u skladu s člankom 6. Međunarodnih zdravstvenih propisa, kao i unos tih informacija u sustav EWRS kako bi automatski obavijestila o uzbuni u EWRS-u.

Amandman 188

Amandman 188

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. stavak 4.

Članak 18. stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 4.   Komisija provedbenim aktima donosi postupke za razmjenu informacija s drugim sustavima brzog uzbunjivanja na razini Unije, uključujući razmjenu osobnih podataka, kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje EWRS-a i izbjeglo preklapanje aktivnosti ili proturječna djelovanja s postojećim strukturama i mehanizmima za pripravnost, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. | 4.   Komisija provedbenim aktima donosi postupke za razmjenu informacija s drugim sustavima brzog uzbunjivanja na razini Unije
  i međunarodnoj razini
  , uključujući razmjenu osobnih podataka, kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje EWRS-a i izbjeglo preklapanje aktivnosti ili proturječna djelovanja s postojećim strukturama i mehanizmima za pripravnost, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4.   Komisija provedbenim aktima donosi postupke za razmjenu informacija s drugim sustavima brzog uzbunjivanja na razini Unije, uključujući razmjenu osobnih podataka, kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje EWRS-a i izbjeglo preklapanje aktivnosti ili proturječna djelovanja s postojećim strukturama i mehanizmima za pripravnost, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.

4.   Komisija provedbenim aktima donosi postupke za razmjenu informacija s drugim sustavima brzog uzbunjivanja na razini Unije
  i međunarodnoj razini
  , uključujući razmjenu osobnih podataka, kako bi se osiguralo pravilno funkcioniranje EWRS-a i izbjeglo preklapanje aktivnosti ili proturječna djelovanja s postojećim strukturama i mehanizmima za pripravnost, praćenje, rano upozoravanje i suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.

Amandman 189

Amandman 189

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. stavak 4.a (novi)

Članak 18. stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  EWRS mora biti u stanju automatski prikupljati informacije iz drugih važnih baza podataka, kao što su podaci o okolišu, klimatski podaci, podaci o navodnjavanju i drugi podaci relevantni za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju koji bi mogli olakšati razumijevanje i ublažavanje rizika od mogućih prijetnji zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  EWRS mora biti u stanju automatski prikupljati informacije iz drugih važnih baza podataka, kao što su podaci o okolišu, klimatski podaci, podaci o navodnjavanju i drugi podaci relevantni za ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju koji bi mogli olakšati razumijevanje i ublažavanje rizika od mogućih prijetnji zdravlju.

Amandman 190

Amandman 190

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. stavak 2.

Članak 19. stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako nacionalna nadležna tijela obavijeste WHO o događajima koji mogu biti izvanredna stanja u području javnog zdravlja od međunarodnog značaja u skladu s člankom 6. Međunarodnih zdravstvenih propisa, ona su dužna
  najkasnije
  istodobno obavijestiti o uzbuni u EWRS-u, pod uvjetom da je dotična prijetnja jedna od prijetnji iz članka 2. stavka 1. ove Uredbe. | 2.   Ako nacionalna nadležna tijela obavijeste WHO o događajima koji mogu biti izvanredna stanja u području javnog zdravlja od međunarodnog značaja u skladu s člankom 6. Međunarodnih zdravstvenih propisa,
  kako je navedeno u članku 18. stavku 2. točki (b),
  ona su dužna istodobno obavijestiti o uzbuni u EWRS-u, pod uvjetom da je dotična prijetnja jedna od prijetnji iz članka 2. stavka 1. ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako nacionalna nadležna tijela obavijeste WHO o događajima koji mogu biti izvanredna stanja u području javnog zdravlja od međunarodnog značaja u skladu s člankom 6. Međunarodnih zdravstvenih propisa, ona su dužna
  najkasnije
  istodobno obavijestiti o uzbuni u EWRS-u, pod uvjetom da je dotična prijetnja jedna od prijetnji iz članka 2. stavka 1. ove Uredbe.

2.   Ako nacionalna nadležna tijela obavijeste WHO o događajima koji mogu biti izvanredna stanja u području javnog zdravlja od međunarodnog značaja u skladu s člankom 6. Međunarodnih zdravstvenih propisa,
  kako je navedeno u članku 18. stavku 2. točki (b),
  ona su dužna istodobno obavijestiti o uzbuni u EWRS-u, pod uvjetom da je dotična prijetnja jedna od prijetnji iz članka 2. stavka 1. ove Uredbe.

Amandman 191

Amandman 191

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. stavak 3. točka f

Članak 19. stavak 3. točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | rizici za javno zdravlje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

rizici za javno zdravlje;

| (f) | rizici za javno zdravlje
  , posebno za ranjive skupine, uključujući, koliko je to moguće, njihov utjecaj na glavne nezarazne bolesti
  ; |
| --- | --- |

(f)

rizici za javno zdravlje
  , posebno za ranjive skupine, uključujući, koliko je to moguće, njihov utjecaj na glavne nezarazne bolesti
  ;

, posebno za ranjive skupine, uključujući, koliko je to moguće, njihov utjecaj na glavne nezarazne bolesti

Amandman 192

Amandman 192

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. stavak 3. točka h

Članak 19. stavak 3. točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | ostale
  mjere osim javnozdravstvenih mjera; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

ostale
  mjere osim javnozdravstvenih mjera;

ostale

| (h) | višesektorske
  mjere osim javnozdravstvenih mjera; |
| --- | --- |

(h)

višesektorske
  mjere osim javnozdravstvenih mjera;

višesektorske

Amandman 193

Amandman 193

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. stavak 3. točka ia (nova)

Članak 19. stavak 3. točka ia (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ia. | postojeće i potencijalne proizvodne lokacije, isključivo kako bi se Uniji omogućilo da mapira strateške proizvodne kapacitete za Uniju kao cjelinu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ia.

ia.

postojeće i potencijalne proizvodne lokacije, isključivo kako bi se Uniji omogućilo da mapira strateške proizvodne kapacitete za Uniju kao cjelinu;

postojeće i potencijalne proizvodne lokacije, isključivo kako bi se Uniji omogućilo da mapira strateške proizvodne kapacitete za Uniju kao cjelinu;

Amandman 194

Amandman 194

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. stavak 3. točka j

Članak 19. stavak 3. točka j

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (j) | zahtjevi i ponude za prekograničnu hitnu pomoć; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(j)

zahtjevi i ponude za prekograničnu hitnu pomoć;

| (j) | zahtjevi i ponude za prekograničnu hitnu pomoć
  , kao što je medicinski transfer pacijenata ili upućivanje zdravstvenog osoblja iz jedne države članice u drugu, posebno u prekograničnim područjima u susjednim regijama
  ; |
| --- | --- |

(j)

zahtjevi i ponude za prekograničnu hitnu pomoć
  , kao što je medicinski transfer pacijenata ili upućivanje zdravstvenog osoblja iz jedne države članice u drugu, posebno u prekograničnim područjima u susjednim regijama
  ;

, kao što je medicinski transfer pacijenata ili upućivanje zdravstvenog osoblja iz jedne države članice u drugu, posebno u prekograničnim područjima u susjednim regijama

Amandman 195

Amandman 195

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. stavak 4.a (novi)

Članak 19. stavak 4.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Država članica ažurira informacije iz stavka 3. u mjeri u kojoj postaju dostupni novi podaci. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

4a.
     
  Država članica ažurira informacije iz stavka 3. u mjeri u kojoj postaju dostupni novi podaci.

Amandman 196

Amandman 196

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. stavak 1. uvodni dio

Članak 20. stavak 1. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   U slučaju obavješćivanja o uzbuni u skladu s člankom 19., Komisija, ako je to potrebno za koordinaciju odgovora na razini Unije ili na zahtjev Odbora za zdravstvenu sigurnost iz članka 21. ili na vlastitu inicijativu, odmah putem EWRS-a nacionalnim nadležnim tijelima i Odboru za zdravstvenu sigurnost stavlja na raspolaganje procjenu rizika u pogledu potencijalne ozbiljnosti prijetnje javnom zdravlju, uključujući moguće javnozdravstvene mjere. Tu procjenu provodi: | 1.   U slučaju obavješćivanja o uzbuni u skladu s člankom 19., Komisija, ako je to potrebno za koordinaciju odgovora na razini Unije ili na zahtjev Odbora za zdravstvenu sigurnost iz članka 21. ili na vlastitu inicijativu, odmah putem EWRS-a nacionalnim nadležnim tijelima i Odboru za zdravstvenu sigurnost stavlja na raspolaganje procjenu rizika u pogledu potencijalne ozbiljnosti prijetnje javnom zdravlju, uključujući moguće javnozdravstvene mjere
  kao i procjenu rizika u pogledu mentalnog zdravlja dotičnog stanovništva
  . Tu procjenu provodi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   U slučaju obavješćivanja o uzbuni u skladu s člankom 19., Komisija, ako je to potrebno za koordinaciju odgovora na razini Unije ili na zahtjev Odbora za zdravstvenu sigurnost iz članka 21. ili na vlastitu inicijativu, odmah putem EWRS-a nacionalnim nadležnim tijelima i Odboru za zdravstvenu sigurnost stavlja na raspolaganje procjenu rizika u pogledu potencijalne ozbiljnosti prijetnje javnom zdravlju, uključujući moguće javnozdravstvene mjere. Tu procjenu provodi:

1.   U slučaju obavješćivanja o uzbuni u skladu s člankom 19., Komisija, ako je to potrebno za koordinaciju odgovora na razini Unije ili na zahtjev Odbora za zdravstvenu sigurnost iz članka 21. ili na vlastitu inicijativu, odmah putem EWRS-a nacionalnim nadležnim tijelima i Odboru za zdravstvenu sigurnost stavlja na raspolaganje procjenu rizika u pogledu potencijalne ozbiljnosti prijetnje javnom zdravlju, uključujući moguće javnozdravstvene mjere
  kao i procjenu rizika u pogledu mentalnog zdravlja dotičnog stanovništva
  . Tu procjenu provodi:

Amandman 197

Amandman 197

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. stavak 1. točka a

Članak 20. stavak 1. točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | ECDC, u skladu s člankom 8.a Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe ECDC-a [ISC/2020/12527]], u slučaju prijetnje iz članka 2. stavka 1. točke (a)
  podtočaka i. i ii.
  koja uključuje tvari ljudskog podrijetla,
  odnosno krv, organe, tkiva i stanice na koje bi zarazne bolesti mogle utjecati,
  ili iz članka 2. stavka 1. točke (d); i/ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

ECDC, u skladu s člankom 8.a Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe ECDC-a [ISC/2020/12527]], u slučaju prijetnje iz članka 2. stavka 1. točke (a)
  podtočaka i. i ii.
  koja uključuje tvari ljudskog podrijetla,
  odnosno krv, organe, tkiva i stanice na koje bi zarazne bolesti mogle utjecati,
  ili iz članka 2. stavka 1. točke (d); i/ili

podtočaka i. i ii.

odnosno krv, organe, tkiva i stanice na koje bi zarazne bolesti mogle utjecati,

| (a) | ECDC, u skladu s člankom 8.a Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe ECDC-a [ISC/2020/12527]], u slučaju prijetnje iz članka 2. stavka 1. točke (a) koja uključuje tvari ljudskog podrijetla, kao što su krv, organi, tkiva i stanice na koje bi zarazne bolesti mogle utjecati, ili iz članka 2. stavka 1. točke (d); i/ili |
| --- | --- |

(a)

ECDC, u skladu s člankom 8.a Uredbe (EU) .../... [SL: umetnuti broj Uredbe ECDC-a [ISC/2020/12527]], u slučaju prijetnje iz članka 2. stavka 1. točke (a) koja uključuje tvari ljudskog podrijetla, kao što su krv, organi, tkiva i stanice na koje bi zarazne bolesti mogle utjecati, ili iz članka 2. stavka 1. točke (d); i/ili

Amandman 198

Amandman 198

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. stavak 1. točka aa (nova)

Članak 20. stavak 1. točka aa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (aa) | Europska agencija za lijekove (EMA), u skladu s člankom 1. Uredbe (EU) 2021/... [umetnuti broj revidirane uredbe EMA-e 2020/0321(COD)], u slučaju prijetnje povezane s neispravnim proizvodom iz područja medicine ili u slučaju da prijetnja postane ozbiljnija zbog nedostatka proizvoda iz područja medicine za ljudsku upotrebu ili medicinskih proizvoda; i/ili |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(aa)

(aa)

Europska agencija za lijekove (EMA), u skladu s člankom 1. Uredbe (EU) 2021/... [umetnuti broj revidirane uredbe EMA-e 2020/0321(COD)], u slučaju prijetnje povezane s neispravnim proizvodom iz područja medicine ili u slučaju da prijetnja postane ozbiljnija zbog nedostatka proizvoda iz područja medicine za ljudsku upotrebu ili medicinskih proizvoda; i/ili

Europska agencija za lijekove (EMA), u skladu s člankom 1. Uredbe (EU) 2021/... [umetnuti broj revidirane uredbe EMA-e 2020/0321(COD)], u slučaju prijetnje povezane s neispravnim proizvodom iz područja medicine ili u slučaju da prijetnja postane ozbiljnija zbog nedostatka proizvoda iz područja medicine za ljudsku upotrebu ili medicinskih proizvoda; i/ili

Amandman 199

Amandman 199

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. stavak 1. točka fa (nova)

Članak 20. stavak 1. točka fa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (fa) | subjekti Unije ili nacionalni subjekti uključeni u stvaranje zaliha proizvoda iz područja medicine. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(fa)

(fa)

subjekti Unije ili nacionalni subjekti uključeni u stvaranje zaliha proizvoda iz područja medicine.

subjekti Unije ili nacionalni subjekti uključeni u stvaranje zaliha proizvoda iz područja medicine.

Amandman 200

Amandman 200

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. stavak 2.

Članak 20. stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Na zahtjev agencije ili tijela koje provodi procjenu rizika u okviru svojih ovlasti, agencije i tijela iz stavka 1. bez nepotrebne odgode dostavljaju sve relevantne
  informacije
  i 
  podatke
  koji su im na raspolaganju. | 2.   Na zahtjev agencije ili tijela koje provodi procjenu rizika u okviru svojih ovlasti, agencije i tijela iz stavka 1. bez nepotrebne odgode dostavljaju sve relevantne
  informativne podatke
  i 
  stručnost
  koji su im na raspolaganju.
  Pri dostavljanju procjene rizika, agencija ili tijelo imenuju se „vodećom” agencijom u skladu sa stavkom 3.. Agencija ili tijelo osiguravaju bilježenje svih informacija ili stručnih mišljenja dobivenih od drugih agencija ili tijela iz stavka 1. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Na zahtjev agencije ili tijela koje provodi procjenu rizika u okviru svojih ovlasti, agencije i tijela iz stavka 1. bez nepotrebne odgode dostavljaju sve relevantne
  informacije
  i 
  podatke
  koji su im na raspolaganju.

2.   Na zahtjev agencije ili tijela koje provodi procjenu rizika u okviru svojih ovlasti, agencije i tijela iz stavka 1. bez nepotrebne odgode dostavljaju sve relevantne
  informativne podatke
  i 
  stručnost
  koji su im na raspolaganju.
  Pri dostavljanju procjene rizika, agencija ili tijelo imenuju se „vodećom” agencijom u skladu sa stavkom 3.. Agencija ili tijelo osiguravaju bilježenje svih informacija ili stručnih mišljenja dobivenih od drugih agencija ili tijela iz stavka 1.

Amandman 201

Amandman 201

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. stavak 3. podstavak 1.

Članak 20. stavak 3. podstavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Kada je potrebna procjena rizika u potpunosti ili djelomično izvan ovlasti agencija iz stavka 1. i smatra se nužnom za koordinaciju odgovora na razini Unije, Komisija, na zahtjev Odbora za zdravstvenu sigurnost ili na vlastitu inicijativu, pruža ad hoc procjenu rizika. | Kada je potrebna procjena rizika u potpunosti ili djelomično izvan ovlasti agencija iz stavka 1. i smatra se nužnom za koordinaciju odgovora na razini Unije, Komisija, na zahtjev Odbora za zdravstvenu sigurnost ili na vlastitu inicijativu, pruža ad hoc procjenu rizika.
  Ako potrebna procjena rizika spada u mandat nekoliko agencija iz stavka 1., Komisija određuje vodeću agenciju koja je odgovorna za provođenje procjene rizika u suradnji s ostalim dotičnim agencijama i koja određuje rok kada ta agencija treba dostaviti procjenu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kada je potrebna procjena rizika u potpunosti ili djelomično izvan ovlasti agencija iz stavka 1. i smatra se nužnom za koordinaciju odgovora na razini Unije, Komisija, na zahtjev Odbora za zdravstvenu sigurnost ili na vlastitu inicijativu, pruža ad hoc procjenu rizika.

Kada je potrebna procjena rizika u potpunosti ili djelomično izvan ovlasti agencija iz stavka 1. i smatra se nužnom za koordinaciju odgovora na razini Unije, Komisija, na zahtjev Odbora za zdravstvenu sigurnost ili na vlastitu inicijativu, pruža ad hoc procjenu rizika.
  Ako potrebna procjena rizika spada u mandat nekoliko agencija iz stavka 1., Komisija određuje vodeću agenciju koja je odgovorna za provođenje procjene rizika u suradnji s ostalim dotičnim agencijama i koja određuje rok kada ta agencija treba dostaviti procjenu.

Ako potrebna procjena rizika spada u mandat nekoliko agencija iz stavka 1., Komisija određuje vodeću agenciju koja je odgovorna za provođenje procjene rizika u suradnji s ostalim dotičnim agencijama i koja određuje rok kada ta agencija treba dostaviti procjenu.

Amandman 202

Amandman 202

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. stavak 3. podstavak 2.

Članak 20. stavak 3. podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija procjenu rizika odmah stavlja na raspolaganje nacionalnim nadležnim tijelima putem EWRS-a i, prema potrebi, putem povezanih sustava uzbunjivanja. Ako je procjenu rizika potrebno objaviti, nacionalna nadležna tijela primaju je prije njezine objave. | Komisija procjenu rizika odmah stavlja na raspolaganje nacionalnim nadležnim tijelima putem EWRS-a i, prema potrebi, putem povezanih sustava uzbunjivanja. Ako je procjenu rizika potrebno objaviti, nacionalna nadležna tijela primaju je prije njezine objave
  u okviru EWRS-a i posredstvom Odbora za zdravstvenu sigurnost
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija procjenu rizika odmah stavlja na raspolaganje nacionalnim nadležnim tijelima putem EWRS-a i, prema potrebi, putem povezanih sustava uzbunjivanja. Ako je procjenu rizika potrebno objaviti, nacionalna nadležna tijela primaju je prije njezine objave.

Komisija procjenu rizika odmah stavlja na raspolaganje nacionalnim nadležnim tijelima putem EWRS-a i, prema potrebi, putem povezanih sustava uzbunjivanja. Ako je procjenu rizika potrebno objaviti, nacionalna nadležna tijela primaju je prije njezine objave
  u okviru EWRS-a i posredstvom Odbora za zdravstvenu sigurnost
  .

u okviru EWRS-a i posredstvom Odbora za zdravstvenu sigurnost

Amandman 203

Amandman 203

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 20. stavak 3. podstavak 3.

Članak 20. stavak 3. podstavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| U procjeni rizika u obzir se uzimaju relevantne informacije koje su
  dostavila
  druga tijela, ako su dostupne, posebno WHO ako je riječ o izvanrednom stanju u području javnog zdravlja od međunarodnog značaja. | U procjeni rizika u obzir se uzimaju relevantne informacije koje su
  dostavili stručnjaci u području javnog zdravlja i
  druga tijela, ako su dostupne, posebno WHO ako je riječ o izvanrednom stanju u području javnog zdravlja od međunarodnog značaja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

U procjeni rizika u obzir se uzimaju relevantne informacije koje su
  dostavila
  druga tijela, ako su dostupne, posebno WHO ako je riječ o izvanrednom stanju u području javnog zdravlja od međunarodnog značaja.

dostavila

U procjeni rizika u obzir se uzimaju relevantne informacije koje su
  dostavili stručnjaci u području javnog zdravlja i
  druga tijela, ako su dostupne, posebno WHO ako je riječ o izvanrednom stanju u području javnog zdravlja od međunarodnog značaja.

dostavili stručnjaci u području javnog zdravlja i

Amandman 204

Amandman 204

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. stavak 1. točka b

Članak 21. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama, koje treba prilagoditi potrebama i okolnostima država članica, kako bi se osiguralo dosljedno i usklađeno informiranje javnosti i 
  zdravstvenih djelatnika
  u Uniji; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama, koje treba prilagoditi potrebama i okolnostima država članica, kako bi se osiguralo dosljedno i usklađeno informiranje javnosti i 
  zdravstvenih djelatnika
  u Uniji;

zdravstvenih djelatnika

| (b) | obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama, koje treba prilagoditi potrebama i okolnostima država članica, kako bi se osiguralo dosljedno i usklađeno informiranje javnosti
  , zdravstvenih djelatnika
  i 
  djelatnika u području javnog zdravlja
  u Uniji; |
| --- | --- |

(b)

obavješćivanje o rizicima i kriznim situacijama, koje treba prilagoditi potrebama i okolnostima država članica, kako bi se osiguralo dosljedno i usklađeno informiranje javnosti
  , zdravstvenih djelatnika
  i 
  djelatnika u području javnog zdravlja
  u Uniji;

, zdravstvenih djelatnika

djelatnika u području javnog zdravlja

Amandman 205

Amandman 205

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. stavak 1. točka c

Članak 21. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | donošenje mišljenja i smjernica, među ostalim, o posebnim mjerama odgovora za države članice u pogledu sprečavanja i kontrole ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

donošenje mišljenja i smjernica, među ostalim, o posebnim mjerama odgovora za države članice u pogledu sprečavanja i kontrole ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju.

| (c) | donošenje mišljenja i smjernica, među ostalim, o posebnim mjerama odgovora za države članice u pogledu sprečavanja i kontrole ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju
  , uključujući koordinaciji mjera odgovora
  . |
| --- | --- |

(c)

donošenje mišljenja i smjernica, među ostalim, o posebnim mjerama odgovora za države članice u pogledu sprečavanja i kontrole ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju
  , uključujući koordinaciji mjera odgovora
  .

, uključujući koordinaciji mjera odgovora

Amandman 206

Amandman 206

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. stavak 1. točka ca (nova)

Članak 21. stavak 1. točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | nacionalna ograničenja putovanja i druga prekogranična ograničenja kretanja i okupljanja ljudi te zahtjeve povezane s karantenom i nadzor karantene nakon prekograničnog putovanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

nacionalna ograničenja putovanja i druga prekogranična ograničenja kretanja i okupljanja ljudi te zahtjeve povezane s karantenom i nadzor karantene nakon prekograničnog putovanja.

nacionalna ograničenja putovanja i druga prekogranična ograničenja kretanja i okupljanja ljudi te zahtjeve povezane s karantenom i nadzor karantene nakon prekograničnog putovanja.

Amandman 207

Amandman 207

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. stavak 2.

Članak 21. stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ako država članica namjerava donijeti javnozdravstvene mjere za suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, prije njihova donošenja obavješćuje druge države članice i 
  Komisiju
  te se s njima savjetuje o prirodi, svrsi i području primjene mjera, osim u slučaju kada je potreba za zaštitom javnog zdravlja toliko hitna da je potrebno odmah donijeti mjere. | 2.   Ako država članica namjerava donijeti
  ili ukinuti
  javnozdravstvene mjere za suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, prije njihova donošenja
  ili ukidanja
  obavješćuje druge države članice
  , osobito susjedne države članice, Komisiju
  i 
  Odbor za zdravstvenu sigurnost
  te se s njima savjetuje
  i koordinira
  o prirodi, svrsi i području primjene mjera, osim u slučaju kada je potreba za zaštitom javnog zdravlja toliko hitna da je potrebno odmah donijeti mjere. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ako država članica namjerava donijeti javnozdravstvene mjere za suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, prije njihova donošenja obavješćuje druge države članice i 
  Komisiju
  te se s njima savjetuje o prirodi, svrsi i području primjene mjera, osim u slučaju kada je potreba za zaštitom javnog zdravlja toliko hitna da je potrebno odmah donijeti mjere.

2.   Ako država članica namjerava donijeti
  ili ukinuti
  javnozdravstvene mjere za suzbijanje ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju, prije njihova donošenja
  ili ukidanja
  obavješćuje druge države članice
  , osobito susjedne države članice, Komisiju
  i 
  Odbor za zdravstvenu sigurnost
  te se s njima savjetuje
  i koordinira
  o prirodi, svrsi i području primjene mjera, osim u slučaju kada je potreba za zaštitom javnog zdravlja toliko hitna da je potrebno odmah donijeti mjere.

Amandman 208

Amandman 208

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. stavak 3.

Članak 21. stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Ako država članica mora hitno donijeti javnozdravstvene mjere kao odgovor na nastanak ili ponovnu pojavu ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju, odmah po donošenju obavješćuje druge države članice
  i
  Komisiju o prirodi, svrsi i području primjene tih mjera. | 3.   Ako država članica mora hitno donijeti javnozdravstvene mjere kao odgovor na nastanak ili ponovnu pojavu ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju, odmah po donošenju obavješćuje druge države članice
  , relevantna regionalna tijela,
  Komisiju
  i Odbor za zdravstvenu sigurnost
  o prirodi, svrsi i području primjene tih mjera
  , u prvom redu u prekograničnim regijama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Ako država članica mora hitno donijeti javnozdravstvene mjere kao odgovor na nastanak ili ponovnu pojavu ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju, odmah po donošenju obavješćuje druge države članice
  i
  Komisiju o prirodi, svrsi i području primjene tih mjera.

3.   Ako država članica mora hitno donijeti javnozdravstvene mjere kao odgovor na nastanak ili ponovnu pojavu ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju, odmah po donošenju obavješćuje druge države članice
  , relevantna regionalna tijela,
  Komisiju
  i Odbor za zdravstvenu sigurnost
  o prirodi, svrsi i području primjene tih mjera
  , u prvom redu u prekograničnim regijama
  .

Amandman 209

Amandman 209

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 21. stavak 3.a (novi)

Članak 21. stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  U slučaju ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju koja nadilazi kapacitete nacionalnog odgovora u državi članici, država članica također može tražiti pomoć od drugih država članica u okviru Koordinacijskog centra za odgovor na hitne situacije predviđenog Odlukom br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3a.
     
  U slučaju ozbiljne prekogranične prijetnje zdravlju koja nadilazi kapacitete nacionalnog odgovora u državi članici, država članica također može tražiti pomoć od drugih država članica u okviru Koordinacijskog centra za odgovor na hitne situacije predviđenog Odlukom br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća

   (1a)

  .

Amandman 210

Amandman 210

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. stavak 2. točka c

Članak 22. stavak 2. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | proporcionalna
  je rizicima za javno zdravlje povezanima s dotičnom prijetnjom te se u njoj osobito izbjegavaju nepotrebna ograničenja slobodnog kretanja osoba, robe i usluga. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

proporcionalna
  je rizicima za javno zdravlje povezanima s dotičnom prijetnjom te se u njoj osobito izbjegavaju nepotrebna ograničenja slobodnog kretanja osoba, robe i usluga.

proporcionalna

| (c) | nužna
  je
  , primjerena i proporcionalna
  rizicima za javno zdravlje povezanima s dotičnom prijetnjom te se u njoj osobito izbjegavaju nepotrebna ograničenja slobodnog kretanja osoba, robe i usluga
  te prava, sloboda i načela sadržanih u Povelji Europske unije o temeljnim pravima; usto se njome promiče koordinacija mjera među državama članicama; |
| --- | --- |

(c)

nužna
  je
  , primjerena i proporcionalna
  rizicima za javno zdravlje povezanima s dotičnom prijetnjom te se u njoj osobito izbjegavaju nepotrebna ograničenja slobodnog kretanja osoba, robe i usluga
  te prava, sloboda i načela sadržanih u Povelji Europske unije o temeljnim pravima; usto se njome promiče koordinacija mjera među državama članicama;

nužna

, primjerena i proporcionalna

te prava, sloboda i načela sadržanih u Povelji Europske unije o temeljnim pravima; usto se njome promiče koordinacija mjera među državama članicama;

Amandman 211

Amandman 211

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. stavak 2. točka ca (nova)

Članak 22. stavak 2. točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | vremenski je ograničena i ukida se čim jedan od primjenjivih uvjeta iz točaka (a), (b) i (c) više nije ispunjen; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

vremenski je ograničena i ukida se čim jedan od primjenjivih uvjeta iz točaka (a), (b) i (c) više nije ispunjen;

vremenski je ograničena i ukida se čim jedan od primjenjivih uvjeta iz točaka (a), (b) i (c) više nije ispunjen;

Amandman 212

Amandman 212

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. stavak 2. točka cb (nova)

Članak 22. stavak 2. točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | uzima u obzir potrebu za normalnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, a naročito za uspostavom zelenih traka za slobodan optjecaj hrane i drugih medicinskih protumjera; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

uzima u obzir potrebu za normalnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, a naročito za uspostavom zelenih traka za slobodan optjecaj hrane i drugih medicinskih protumjera;

uzima u obzir potrebu za normalnim funkcioniranjem unutarnjeg tržišta, a naročito za uspostavom zelenih traka za slobodan optjecaj hrane i drugih medicinskih protumjera;

Amandman 213

Amandman 213

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. stavak 3.

Članak 23. stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Komisija
  bi
  se, prije proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije,
  trebala povezati sa
  WHO-om i 
  razmijeniti
  s njime svoju analizu stanja izbijanja bolesti te ga
  obavijestiti
  o svojoj namjeri da donese takvu odluku. | 3.   Komisija se, prije proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije,
  povezuje s
  WHO-om i 
  razmjenjuje
  s njime svoju analizu stanja izbijanja bolesti te ga
  obavještava
  o svojoj namjeri da donese takvu odluku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Komisija
  bi
  se, prije proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije,
  trebala povezati sa
  WHO-om i 
  razmijeniti
  s njime svoju analizu stanja izbijanja bolesti te ga
  obavijestiti
  o svojoj namjeri da donese takvu odluku.

3.   Komisija se, prije proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije,
  povezuje s
  WHO-om i 
  razmjenjuje
  s njime svoju analizu stanja izbijanja bolesti te ga
  obavještava
  o svojoj namjeri da donese takvu odluku.

Amandman 214

Amandman 214

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 23. stavak 4. podstavak 2.

Članak 23. stavak 4. podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka
  2
  . | Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka
  3
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka
  2
  .

2

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka
  3
  .

3

Amandman 215

Amandman 215

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. stavak 1. uvodni dio

Članak 24. stavak 1. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   Za potrebe formalnog proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije Komisija osniva Savjetodavni odbor za izvanredna stanja u području javnog zdravlja („Savjetodavni odbor”), koji savjetuje Komisiju na
  njezin
  zahtjev i daje: | 1.   Za potrebe formalnog proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije Komisija
  uz savjetovanje s Odborom za zdravstvenu sigurnost
  osniva Savjetodavni odbor za izvanredna stanja u području javnog zdravlja („Savjetodavni odbor”), koji savjetuje Komisiju
  i Odbor za zdravstvenu sigurnost
  na zahtjev Komisije
  ili Odbora
  i daje: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   Za potrebe formalnog proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije Komisija osniva Savjetodavni odbor za izvanredna stanja u području javnog zdravlja („Savjetodavni odbor”), koji savjetuje Komisiju na
  njezin
  zahtjev i daje:

1.   Za potrebe formalnog proglašenja izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije Komisija
  uz savjetovanje s Odborom za zdravstvenu sigurnost
  osniva Savjetodavni odbor za izvanredna stanja u području javnog zdravlja („Savjetodavni odbor”), koji savjetuje Komisiju
  i Odbor za zdravstvenu sigurnost
  na zahtjev Komisije
  ili Odbora
  i daje:

Amandman 216

Amandman 216

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. stavak 1. točka c – podtočka ii.

Članak 24. stavak 1. točka c – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | utvrđivanje i ublažavanje znatnih nedostataka, nedosljednosti ili neprimjerenosti mjera koje se poduzimaju ili će se poduzeti radi ograničavanja konkretne prijetnje i upravljanja njome te prevladavanja njezina učinka, među ostalim, u kliničkom upravljanju i liječenju
  , nefarmaceutskim protumjerama i
  potrebama za istraživanjem u području javnog zdravlja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

utvrđivanje i ublažavanje znatnih nedostataka, nedosljednosti ili neprimjerenosti mjera koje se poduzimaju ili će se poduzeti radi ograničavanja konkretne prijetnje i upravljanja njome te prevladavanja njezina učinka, među ostalim, u kliničkom upravljanju i liječenju
  , nefarmaceutskim protumjerama i
  potrebama za istraživanjem u području javnog zdravlja;

, nefarmaceutskim protumjerama i

| ii. | utvrđivanje i ublažavanje znatnih nedostataka, nedosljednosti ili neprimjerenosti mjera koje se poduzimaju ili će se poduzeti radi ograničavanja konkretne prijetnje i upravljanja njome te prevladavanja njezina učinka, među ostalim, u kliničkom upravljanju i liječenju
  te
  potrebama za istraživanjem u području javnog zdravlja; |
| --- | --- |

ii.

utvrđivanje i ublažavanje znatnih nedostataka, nedosljednosti ili neprimjerenosti mjera koje se poduzimaju ili će se poduzeti radi ograničavanja konkretne prijetnje i upravljanja njome te prevladavanja njezina učinka, među ostalim, u kliničkom upravljanju i liječenju
  te
  potrebama za istraživanjem u području javnog zdravlja;

te

Amandman 217

Amandman 217

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. stavak 1. točka c – podtočka ii.a (nova)

Članak 24. stavak 1. točka c – podtočka ii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ii.a | uz savjetovanje s EMA-om u skladu s Uredbom (EU).../... [SL: unijeti broj Uredbe o EMA-i], stabilnost lanaca opskrbe i proizvodnom kapacitetu medicinskih lanaca opskrbe uključenih u proizvodnju i proizvodnju medicinskih protumjera potrebnih za dijagnosticiranje, liječenje i praćenje dotične bolesti; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.a

ii.a

uz savjetovanje s EMA-om u skladu s Uredbom (EU).../... [SL: unijeti broj Uredbe o EMA-i], stabilnost lanaca opskrbe i proizvodnom kapacitetu medicinskih lanaca opskrbe uključenih u proizvodnju i proizvodnju medicinskih protumjera potrebnih za dijagnosticiranje, liječenje i praćenje dotične bolesti;

uz savjetovanje s EMA-om u skladu s Uredbom (EU).../... [SL: unijeti broj Uredbe o EMA-i], stabilnost lanaca opskrbe i proizvodnom kapacitetu medicinskih lanaca opskrbe uključenih u proizvodnju i proizvodnju medicinskih protumjera potrebnih za dijagnosticiranje, liječenje i praćenje dotične bolesti;

Amandman 218

Amandman 218

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. stavak 2.

Članak 24. stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Savjetodavni odbor sastoji se od neovisnih stručnjaka koje Komisija odabire prema područjima stručnosti i iskustva koja su najrelevantnija za konkretnu nastalu prijetnju. Odbor bi trebao imati multidisciplinarno članstvo kako bi mogao pružati savjete o biomedicinskim, bihevioralnim, društvenim, gospodarskim, kulturnim i međunarodnim aspektima. Predstavnici ECDC-a i EMA-e
  sudjeluju
  u Savjetodavnom odboru
  kao promatrači
  . Predstavnici drugih tijela ili agencija Unije relevantnih za konkretnu prijetnju prema potrebi sudjeluju u Savjetodavnom odboru kao promatrači. Komisija
  može
  pozvati stručnjake s posebnim stručnim znanjem iz područja koje je na dnevnom redu da sudjeluju u radu Savjetodavnog odbora na ad hoc osnovi. | 2.   Savjetodavni odbor sastoji se od neovisnih stručnjaka
  , predstavnika zdravstvenih radnika i njegovatelja te predstavnika civilnog društva
  koje Komisija odabire prema područjima stručnosti i iskustva koja su najrelevantnija za konkretnu nastalu prijetnju. Odbor bi trebao imati multidisciplinarno članstvo kako bi mogao pružati savjete o 
  sanitarnim,
  biomedicinskim, bihevioralnim, društvenim, gospodarskim,
  istraživačkim, razvojnim, proizvodnim,
  kulturnim
  , prometnim
  i međunarodnim aspektima. Predstavnici ECDC-a i EMA-e
  imaju aktivnu ulogu
  u Savjetodavnom odboru. Predstavnici drugih tijela ili agencija Unije relevantnih za konkretnu prijetnju prema potrebi sudjeluju u Savjetodavnom odboru kao promatrači. Komisija
  ili Odbor za zdravstvenu sigurnost mogu
  pozvati stručnjake
  i dionike
  s posebnim stručnim znanjem iz područja koje je na dnevnom redu da sudjeluju u radu Savjetodavnog odbora na ad hoc osnovi.
  Komisija objavljuje imena stručnjaka odabranih u redove članova Savjetodavnog odbora te pojedinosti o stručnoj i/ili znanstvenoj osposobljenosti na kojoj se temelji njihovo imenovanje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Savjetodavni odbor sastoji se od neovisnih stručnjaka koje Komisija odabire prema područjima stručnosti i iskustva koja su najrelevantnija za konkretnu nastalu prijetnju. Odbor bi trebao imati multidisciplinarno članstvo kako bi mogao pružati savjete o biomedicinskim, bihevioralnim, društvenim, gospodarskim, kulturnim i međunarodnim aspektima. Predstavnici ECDC-a i EMA-e
  sudjeluju
  u Savjetodavnom odboru
  kao promatrači
  . Predstavnici drugih tijela ili agencija Unije relevantnih za konkretnu prijetnju prema potrebi sudjeluju u Savjetodavnom odboru kao promatrači. Komisija
  može
  pozvati stručnjake s posebnim stručnim znanjem iz područja koje je na dnevnom redu da sudjeluju u radu Savjetodavnog odbora na ad hoc osnovi.

2.   Savjetodavni odbor sastoji se od neovisnih stručnjaka
  , predstavnika zdravstvenih radnika i njegovatelja te predstavnika civilnog društva
  koje Komisija odabire prema područjima stručnosti i iskustva koja su najrelevantnija za konkretnu nastalu prijetnju. Odbor bi trebao imati multidisciplinarno članstvo kako bi mogao pružati savjete o 
  sanitarnim,
  biomedicinskim, bihevioralnim, društvenim, gospodarskim,
  istraživačkim, razvojnim, proizvodnim,
  kulturnim
  , prometnim
  i međunarodnim aspektima. Predstavnici ECDC-a i EMA-e
  imaju aktivnu ulogu
  u Savjetodavnom odboru. Predstavnici drugih tijela ili agencija Unije relevantnih za konkretnu prijetnju prema potrebi sudjeluju u Savjetodavnom odboru kao promatrači. Komisija
  ili Odbor za zdravstvenu sigurnost mogu
  pozvati stručnjake
  i dionike
  s posebnim stručnim znanjem iz područja koje je na dnevnom redu da sudjeluju u radu Savjetodavnog odbora na ad hoc osnovi.
  Komisija objavljuje imena stručnjaka odabranih u redove članova Savjetodavnog odbora te pojedinosti o stručnoj i/ili znanstvenoj osposobljenosti na kojoj se temelji njihovo imenovanje.

Amandman 219

Amandman 219

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. stavak 2.a (novi)

Članak 24. stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija na svojoj internetskoj stranici objavljuje popis članova Savjetodavnog odbora i kvalifikacije na kojima se temelji njihovo imenovanje. Kad god je to moguće, osigurava se zemljopisna uravnoteženost članstva. Članovi Odbora djeluju neovisno i u skladu s javnim interesom. Dužni su predati izjave o nepostojanju sukoba interesa i o obvezama. Takve izjave obuhvaćaju svaku aktivnost, poziciju, okolnosti ili druge čimbenike koji eventualno uključuju neposredan ili posredan interes kako bi se omogućilo utvrđivanje interesa koji bi se mogli smatrati štetnima za neovisnost navedenih stručnjaka. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2a.
     
  Komisija na svojoj internetskoj stranici objavljuje popis članova Savjetodavnog odbora i kvalifikacije na kojima se temelji njihovo imenovanje. Kad god je to moguće, osigurava se zemljopisna uravnoteženost članstva. Članovi Odbora djeluju neovisno i u skladu s javnim interesom. Dužni su predati izjave o nepostojanju sukoba interesa i o obvezama. Takve izjave obuhvaćaju svaku aktivnost, poziciju, okolnosti ili druge čimbenike koji eventualno uključuju neposredan ili posredan interes kako bi se omogućilo utvrđivanje interesa koji bi se mogli smatrati štetnima za neovisnost navedenih stručnjaka.

Amandman 220

Amandman 220

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. stavak 3.

Članak 24. stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Savjetodavni odbor sastaje se na zahtjev Komisije ili države članice kadgod je to potrebno s obzirom na situaciju. | 3.   Savjetodavni odbor sastaje se na zahtjev Komisije
  , Odbora za zdravstvenu sigurnost
  ili države članice kadgod je to potrebno s obzirom na situaciju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Savjetodavni odbor sastaje se na zahtjev Komisije ili države članice kadgod je to potrebno s obzirom na situaciju.

3.   Savjetodavni odbor sastaje se na zahtjev Komisije
  , Odbora za zdravstvenu sigurnost
  ili države članice kadgod je to potrebno s obzirom na situaciju.

Amandman 221

Amandman 221

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. stavak 6.

Članak 24. stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Savjetodavni odbor utvrđuje svoj poslovnik, uključujući pravila za proglašenje i kraj izvanrednog stanja te donošenje preporuka i glasanje. Poslovnik stupa na snagu nakon
  primitka
  pozitivnog mišljenja Komisije. | 6.   Savjetodavni odbor utvrđuje svoj poslovnik, uključujući pravila za proglašenje i kraj izvanrednog stanja te donošenje preporuka i glasanje. Poslovnik stupa na snagu nakon
  dobivanja
  pozitivnog mišljenja Komisije
  i Odbora za zdravstvenu sigurnost
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Savjetodavni odbor utvrđuje svoj poslovnik, uključujući pravila za proglašenje i kraj izvanrednog stanja te donošenje preporuka i glasanje. Poslovnik stupa na snagu nakon
  primitka
  pozitivnog mišljenja Komisije.

6.   Savjetodavni odbor utvrđuje svoj poslovnik, uključujući pravila za proglašenje i kraj izvanrednog stanja te donošenje preporuka i glasanje. Poslovnik stupa na snagu nakon
  dobivanja
  pozitivnog mišljenja Komisije
  i Odbora za zdravstvenu sigurnost
  .

Amandman 222

Amandman 222

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. stavak 6.a (novi)

Članak 24. stavak 6.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Zapisnici Savjetodavnog odbora su javni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6a.
     
  Zapisnici Savjetodavnog odbora su javni.

Amandman 223

Amandman 223

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 24. stavak 6.b (novi)

Članak 24. stavak 6.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Savjetodavni odbor blisko surađuje s nacionalnim savjetodavnim tijelima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6b.
     
  Savjetodavni odbor blisko surađuje s nacionalnim savjetodavnim tijelima.

Amandman 224

Amandman 224

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. stavak 1. točka b

Članak 25. stavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | mehanizama za praćenje nedostatka, razvoja, nabave
  i primjene zdravstvenih protumjera te
  upravljanja
  njima
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

mehanizama za praćenje nedostatka, razvoja, nabave
  i primjene zdravstvenih protumjera te
  upravljanja
  njima
  ;

i primjene zdravstvenih protumjera te

njima

| (b) | mehanizama za praćenje nedostatka, razvoja,
  proizvodnje,
  nabave
  , mjera poduzetih kako bi se osigurala sigurnost opskrbe,
  upravljanja
  , skladištenja, distribucije i primjene medicinskih protumjera
  ; |
| --- | --- |

(b)

mehanizama za praćenje nedostatka, razvoja,
  proizvodnje,
  nabave
  , mjera poduzetih kako bi se osigurala sigurnost opskrbe,
  upravljanja
  , skladištenja, distribucije i primjene medicinskih protumjera
  ;

proizvodnje,

, mjera poduzetih kako bi se osigurala sigurnost opskrbe,

, skladištenja, distribucije i primjene medicinskih protumjera

Amandman 225

Amandman 225

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. stavak 1. točka c

Članak 25. stavak 1. točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | aktivacija potpore ECDC-a kako je navedeno u Uredbi (EU).../... [SL: umetnuti broj Uredbe ECDC-a [ISC/2020/12527]] za mobilizaciju i raspoređivanje radnih skupina EU-a za zdravlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

aktivacija potpore ECDC-a kako je navedeno u Uredbi (EU).../... [SL: umetnuti broj Uredbe ECDC-a [ISC/2020/12527]] za mobilizaciju i raspoređivanje radnih skupina EU-a za zdravlje.

| (c) | aktivacija potpore ECDC-a kako je navedeno u Uredbi (EU).../... [SL: umetnuti broj Uredbe ECDC-a [ISC/2020/12527]] za mobilizaciju i raspoređivanje radnih skupina EU-a za zdravlje
  , a posebno za uvođenje popisa smještajnih kapaciteta u jedinicama intenzivne njege u državama članicama u svrhu mogućeg prekograničnog premještanja pacijenata; |
| --- | --- |

(c)

aktivacija potpore ECDC-a kako je navedeno u Uredbi (EU).../... [SL: umetnuti broj Uredbe ECDC-a [ISC/2020/12527]] za mobilizaciju i raspoređivanje radnih skupina EU-a za zdravlje
  , a posebno za uvođenje popisa smještajnih kapaciteta u jedinicama intenzivne njege u državama članicama u svrhu mogućeg prekograničnog premještanja pacijenata;

, a posebno za uvođenje popisa smještajnih kapaciteta u jedinicama intenzivne njege u državama članicama u svrhu mogućeg prekograničnog premještanja pacijenata;

Amandman 226

Amandman 226

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. stavak 1. točka ca (nova)

Članak 25. stavak 1. točka ca (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (ca) | mehanizma Unije za kontrolu izvoza kako bi se Uniji omogućilo da zajamči pravovremen i učinkovit pristup protumjerama; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(ca)

(ca)

mehanizma Unije za kontrolu izvoza kako bi se Uniji omogućilo da zajamči pravovremen i učinkovit pristup protumjerama;

mehanizma Unije za kontrolu izvoza kako bi se Uniji omogućilo da zajamči pravovremen i učinkovit pristup protumjerama;

Amandman 227

Amandman 227

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. stavak 1. točka cb (nova)

Članak 25. stavak 1. točka cb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (cb) | zelenih traka iz članka 25.a ove Uredbe, u iznimnim slučajevima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(cb)

(cb)

zelenih traka iz članka 25.a ove Uredbe, u iznimnim slučajevima.

zelenih traka iz članka 25.a ove Uredbe, u iznimnim slučajevima.

Amandman 228

Amandman 228

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25.a (novi)

Članak 25.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 25.a |
| | Zelene trake |
| | 1.
     
  Nakon utvrđivanja izvanrednog stanja povezanog s javnim zdravljem uslijed pandemije u skladu s člankom 23. stavkom 1. Komisija u slučaju graničnih ograničenja uspostavlja zelene trake kako bi osigurala slobodno kretanje osnovnih potrepština, medicinskih protumjera i prekograničnih radnika na unutarnjem tržištu. |
| | 2.
     Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte radi dopune ove Uredbe odredbama o uspostavi zelenih traka iz stavka 1. |
| | 3.
     
  Država članica može zabraniti ili ograničiti izvoz medicinskih protumjera samo u slučajevima utvrđenima u članku 36. UFEU-a tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije, pod uvjetom da dobije prethodno odobrenje Komisije. |
| | 4.
     
  Komisija odlučuje o zahtjevu za prethodno odobrenje u roku od pet dana od podnošenja zahtjeva. Ako Komisija odluku ne donese u roku, odobrenje se smatra izdanim. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 25.a

Članak 25.a

Zelene trake

Zelene trake

1.
     
  Nakon utvrđivanja izvanrednog stanja povezanog s javnim zdravljem uslijed pandemije u skladu s člankom 23. stavkom 1. Komisija u slučaju graničnih ograničenja uspostavlja zelene trake kako bi osigurala slobodno kretanje osnovnih potrepština, medicinskih protumjera i prekograničnih radnika na unutarnjem tržištu.

2.
     Komisija je ovlaštena donijeti delegirane akte radi dopune ove Uredbe odredbama o uspostavi zelenih traka iz stavka 1.

3.
     
  Država članica može zabraniti ili ograničiti izvoz medicinskih protumjera samo u slučajevima utvrđenima u članku 36. UFEU-a tijekom izvanrednog stanja u području javnog zdravlja na razini Unije, pod uvjetom da dobije prethodno odobrenje Komisije.

4.
     
  Komisija odlučuje o zahtjevu za prethodno odobrenje u roku od pet dana od podnošenja zahtjeva. Ako Komisija odluku ne donese u roku, odobrenje se smatra izdanim.

Amandman 229

Amandman 229

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. stavak 1.

Članak 26. stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 1.   EWRS uključuje selektivnu funkciju prijenosa poruka koja omogućuje da se osobni podaci, među ostalim podaci za kontakt i zdravstveni podaci, dostavljaju samo nacionalnim nadležnim tijelima uključenima u dotične mjere praćenja kontakata. Ta selektivna funkcija prijenosa poruka osmišljena je i radi tako da osigurava sigurnu i zakonitu obradu osobnih podataka i povezivanje sa sustavima praćenja kontakata na razini Unije. | 1.   EWRS uključuje selektivnu funkciju prijenosa poruka koja omogućuje da se osobni podaci, među ostalim podaci za kontakt i zdravstveni podaci, dostavljaju samo nacionalnim nadležnim tijelima uključenima u dotične mjere praćenja kontakata. Ta selektivna funkcija prijenosa poruka osmišljena je
  uz poštovanje načela minimiziranja podataka te tehničke i integrirane zaštite podataka
  i radi tako da osigurava sigurnu i zakonitu obradu osobnih podataka i povezivanje sa sustavima praćenja kontakata na razini Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

1.   EWRS uključuje selektivnu funkciju prijenosa poruka koja omogućuje da se osobni podaci, među ostalim podaci za kontakt i zdravstveni podaci, dostavljaju samo nacionalnim nadležnim tijelima uključenima u dotične mjere praćenja kontakata. Ta selektivna funkcija prijenosa poruka osmišljena je i radi tako da osigurava sigurnu i zakonitu obradu osobnih podataka i povezivanje sa sustavima praćenja kontakata na razini Unije.

1.   EWRS uključuje selektivnu funkciju prijenosa poruka koja omogućuje da se osobni podaci, među ostalim podaci za kontakt i zdravstveni podaci, dostavljaju samo nacionalnim nadležnim tijelima uključenima u dotične mjere praćenja kontakata. Ta selektivna funkcija prijenosa poruka osmišljena je
  uz poštovanje načela minimiziranja podataka te tehničke i integrirane zaštite podataka
  i radi tako da osigurava sigurnu i zakonitu obradu osobnih podataka i povezivanje sa sustavima praćenja kontakata na razini Unije.

Amandman 230

Amandman 230

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. stavak 5.

Članak 26. stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 5.   Osobni podaci mogu se razmjenjivati i u kontekstu automatiziranog praćenja kontakata s pomoću aplikacija za praćenje kontakata. | 5.   Osobni podaci mogu se razmjenjivati i u kontekstu automatiziranog praćenja kontakata s pomoću aplikacija za praćenje kontakata
  u potpunosti u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i vijeća („GDPR”)

   (1a) |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

5.   Osobni podaci mogu se razmjenjivati i u kontekstu automatiziranog praćenja kontakata s pomoću aplikacija za praćenje kontakata.

5.   Osobni podaci mogu se razmjenjivati i u kontekstu automatiziranog praćenja kontakata s pomoću aplikacija za praćenje kontakata
  u potpunosti u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i vijeća („GDPR”)

   (1a)

Amandman 231

Amandman 231

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. stavak 6. podstavak 1. uvodni dio

Članak 26. stavak 6. podstavak 1. uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   
  Komisija provedbenim aktima
  donosi: | 6.   
  Nakon postupka prethodnog savjetovanja utvrđenog člankom 42. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1725 Komisija
  donosi
  delegirane akte u skladu s člankom 28. kojima se utvrđuju
  : |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   
  Komisija provedbenim aktima
  donosi:

6.   
  Nakon postupka prethodnog savjetovanja utvrđenog člankom 42. stavkom 2. Uredbe (EU) 2018/1725 Komisija
  donosi
  delegirane akte u skladu s člankom 28. kojima se utvrđuju
  :

Amandman 232

Amandman 232

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. stavak 6. podstavak 1. točka b

Članak 26. stavak 6. podstavak 1. točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | postupke za povezivanje EWRS-a sa sustavima praćenja kontakata na razini Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

postupke za povezivanje EWRS-a sa sustavima praćenja kontakata na razini Unije;

| (b) | postupke za povezivanje EWRS-a sa sustavima praćenja kontakata na razini Unije
  i na međunarodnoj razini
  ; |
| --- | --- |

(b)

postupke za povezivanje EWRS-a sa sustavima praćenja kontakata na razini Unije
  i na međunarodnoj razini
  ;

i na međunarodnoj razini

Amandman 233

Amandman 233

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. stavak 6. podstavak 1. točka d

Članak 26. stavak 6. podstavak 1. točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | načine obrade automatiziranih aplikacija za praćenje kontakta i interoperabilnosti tih aplikacija, kao i slučajeve i uvjete u kojima se trećim zemljama može odobriti pristup interoperabilnosti praćenja kontakata te praktična rješenja za takav pristup. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

načine obrade automatiziranih aplikacija za praćenje kontakta i interoperabilnosti tih aplikacija, kao i slučajeve i uvjete u kojima se trećim zemljama može odobriti pristup interoperabilnosti praćenja kontakata te praktična rješenja za takav pristup.

| (d) | načine obrade automatiziranih aplikacija za praćenje kontakta i interoperabilnosti tih aplikacija, kao i slučajeve i uvjete u kojima se trećim zemljama može odobriti pristup interoperabilnosti praćenja kontakata te praktična rješenja za takav pristup
  , u potpunosti u skladu s EUDPR-om i primjenjivom sudskom praksom Suda
  ; |
| --- | --- |

(d)

načine obrade automatiziranih aplikacija za praćenje kontakta i interoperabilnosti tih aplikacija, kao i slučajeve i uvjete u kojima se trećim zemljama može odobriti pristup interoperabilnosti praćenja kontakata te praktična rješenja za takav pristup
  , u potpunosti u skladu s EUDPR-om i primjenjivom sudskom praksom Suda
  ;

, u potpunosti u skladu s EUDPR-om i primjenjivom sudskom praksom Suda

Amandman 234

Amandman 234

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. stavak 6. podstavak 1. točka da (nova)

Članak 26. stavak 6. podstavak 1. točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | detaljan opis uloga aktera uključenih u postupke obrade osobnih podataka u okviru predloženih IT alata i sustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

detaljan opis uloga aktera uključenih u postupke obrade osobnih podataka u okviru predloženih IT alata i sustava.

detaljan opis uloga aktera uključenih u postupke obrade osobnih podataka u okviru predloženih IT alata i sustava.

Amandman 235

Amandman 235

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 26. stavak 6. podstavak 2.

Članak 26. stavak 6. podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2.

Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 27. stavka 2.

Briše se.

Briše se.

Amandman 236

Amandman 236

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. stavak 2.

Članak 28. stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme
  počevši od... [datum stupanja na snagu temeljnog zakonodavnog akta ili drugi datum koji odrede suzakonodavci]. | 2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. stavka 3.
  , članka 13. stavka 9., članka 14. stavka 6., članka 17. stavka 3., članka 25.a stavka 2. i članka 26. stavka 6.
  dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina
  počevši od ... [datum stupanja na snagu temeljnog zakonodavnog akta ili
  bilo koji
  drugi datum koji odrede suzakonodavci].
  Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja tog petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. stavka 3. dodjeljuje se Komisiji na
  neodređeno vrijeme
  počevši od... [datum stupanja na snagu temeljnog zakonodavnog akta ili drugi datum koji odrede suzakonodavci].

2.   Ovlast za donošenje delegiranih akata iz članka 8. stavka 3.
  , članka 13. stavka 9., članka 14. stavka 6., članka 17. stavka 3., članka 25.a stavka 2. i članka 26. stavka 6.
  dodjeljuje se Komisiji na
  razdoblje od pet godina
  počevši od ... [datum stupanja na snagu temeljnog zakonodavnog akta ili
  bilo koji
  drugi datum koji odrede suzakonodavci].
  Komisija sastavlja izvješće o delegiranju ovlasti najkasnije devet mjeseci prije kraja tog petogodišnjeg razdoblja. Delegiranje ovlasti prešutno se produljuje za razdoblja jednakog trajanja, osim ako se Europski parlament ili Vijeće tom produljenju ne usprotive najkasnije tri mjeseca prije kraja svakog razdoblja.

Amandman 237

Amandman 237

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. stavak 3.

Članak 28. stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 8. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave navedene odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. | 3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 8. stavka
  3., članka 13. stavka 9., članka 14. stavka 6., članka 17. stavka
  3
  ., članka 25.a stavka 2. i članka 26. stavka 6
  . Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave navedene odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 8. stavka 3. Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave navedene odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

3.   Europski parlament ili Vijeće u svakom trenutku mogu opozvati delegiranje ovlasti iz članka 8. stavka
  3., članka 13. stavka 9., članka 14. stavka 6., članka 17. stavka
  3
  ., članka 25.a stavka 2. i članka 26. stavka 6
  . Odlukom o opozivu prekida se delegiranje ovlasti koje je u njoj navedeno. Opoziv počinje proizvoditi učinke sljedećeg dana od dana objave navedene odluke u Službenom listu Europske unije ili na kasniji dan naveden u spomenutoj odluci. On ne utječe na valjanost delegiranih akata koji su već na snazi.

Amandman 238

Amandman 238

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28. stavak 6.

Članak 28. stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 8. stavka 3. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće, u roku od dva mjeseca od kada im je priopćen, na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijeste Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. | 6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 8. stavka
  3., članka 13. stavka 9., članka 14. stavka 6., članka 17. stavka
  3.
  , članka 25.a stavka 2. i članka 26. stavka 6.
  stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od kada im je priopćen, na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće
  ne
  obavijeste Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 8. stavka 3. stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće, u roku od dva mjeseca od kada im je priopćen, na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće obavijeste Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

6.   Delegirani akt donesen na temelju članka 8. stavka
  3., članka 13. stavka 9., članka 14. stavka 6., članka 17. stavka
  3.
  , članka 25.a stavka 2. i članka 26. stavka 6.
  stupa na snagu samo ako ni Europski parlament ni Vijeće u roku od dva mjeseca od kada im je priopćen, na njega ne podnesu nikakav prigovor ili ako prije isteka tog roka i Europski parlament i Vijeće
  ne
  obavijeste Komisiju da neće podnijeti prigovore. Taj se rok produljuje za dva mjeseca na inicijativu Europskog parlamenta ili Vijeća.

Amandman 239

Amandman 239

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 28.a (novi)

Članak 28.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 28.a




  Hitni postupak





  1.
     
  Delegirani akti doneseni na temelju ovog članka stupaju na snagu bez odgode i primjenjuju se sve dok nije podnesen prigovor u skladu sa stavkom 2. Pri priopćavanju delegiranog akta Europskom parlamentu i Vijeću navode se razlozi za primjenu hitnog postupka.






  2.
     
  Europski parlament ili Vijeće mogu podnijeti prigovor na delegirani akt u skladu s postupkom iz članka 28. stavka 6. U tom slučaju Komisija bez odgode stavlja dotični akt izvan snage nakon što joj Europski parlament ili Vijeće priopće svoju odluku o podnošenju prigovora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 28.a

Hitni postupak

1.
     
  Delegirani akti doneseni na temelju ovog članka stupaju na snagu bez odgode i primjenjuju se sve dok nije podnesen prigovor u skladu sa stavkom 2. Pri priopćavanju delegiranog akta Europskom parlamentu i Vijeću navode se razlozi za primjenu hitnog postupka.

2.
     
  Europski parlament ili Vijeće mogu podnijeti prigovor na delegirani akt u skladu s postupkom iz članka 28. stavka 6. U tom slučaju Komisija bez odgode stavlja dotični akt izvan snage nakon što joj Europski parlament ili Vijeće priopće svoju odluku o podnošenju prigovora.

Amandman 240

Amandman 240

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. stavak 1.

Članak 29. stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Komisija do 2025. i 
  svakih pet godina
  nakon toga provodi evaluaciju ove Uredbe i podnosi izvješće o glavnim zaključcima Europskom parlamentu i Vijeću. Evaluacija se provodi u skladu sa smjernicama Komisije za bolju regulativu. Evaluacija
  posebno
  uključuje procjenu rada EWRS-a i mreže za epidemiološki nadzor, kao i koordinaciju odgovora s Odborom za zdravstvenu sigurnost. | Komisija do 2025. i 
  svake tri godine
  nakon toga provodi evaluaciju ove Uredbe i podnosi izvješće o glavnim zaključcima Europskom parlamentu i Vijeću. Evaluacija se provodi u skladu sa smjernicama Komisije za bolju regulativu. Evaluacija
  u prvom redu
  uključuje procjenu rada EWRS-a i mreže za epidemiološki nadzor kao i koordinaciju odgovora s Odborom za zdravstvenu sigurnost
  te utjecaj Uredbe na pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta u slučaju da dođe do ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Komisija do 2025. i 
  svakih pet godina
  nakon toga provodi evaluaciju ove Uredbe i podnosi izvješće o glavnim zaključcima Europskom parlamentu i Vijeću. Evaluacija se provodi u skladu sa smjernicama Komisije za bolju regulativu. Evaluacija
  posebno
  uključuje procjenu rada EWRS-a i mreže za epidemiološki nadzor, kao i koordinaciju odgovora s Odborom za zdravstvenu sigurnost.

svakih pet godina

posebno

Komisija do 2025. i 
  svake tri godine
  nakon toga provodi evaluaciju ove Uredbe i podnosi izvješće o glavnim zaključcima Europskom parlamentu i Vijeću. Evaluacija se provodi u skladu sa smjernicama Komisije za bolju regulativu. Evaluacija
  u prvom redu
  uključuje procjenu rada EWRS-a i mreže za epidemiološki nadzor kao i koordinaciju odgovora s Odborom za zdravstvenu sigurnost
  te utjecaj Uredbe na pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta u slučaju da dođe do ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju
  .

svake tri godine

u prvom redu

te utjecaj Uredbe na pravilno funkcioniranje jedinstvenog tržišta u slučaju da dođe do ozbiljnih prekograničnih prijetnji zdravlju

Amandman 241

Amandman 241

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 29. – stavak 1.a (novi)

Članak 29. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Na temelju evaluacije iz prethodnog podstavka Komisija prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Na temelju evaluacije iz prethodnog podstavka Komisija prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe.

Na temelju evaluacije iz prethodnog podstavka Komisija prema potrebi podnosi zakonodavni prijedlog za izmjenu ove Uredbe.

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0247/2021).

1

(1a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

(15)  Svjetska zdravstvena organizacija. Međunarodni zdravstveni propisi (IHR, 2005.) https://www.who.int/ihr/publications/9789241596664/en/

15

(15)  Svjetska zdravstvena organizacija. Međunarodni zdravstveni propisi (IHR, 2005.) https://www.who.int/ihr/publications/9789241596664/en/

15

(1a)  
  Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).

1a

Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).

(1b)  
  Uredba (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o medicinskim proizvodima, o izmjeni Direktive 2001/83/EZ, Uredbe (EZ) br. 178/2002 i Uredbe (EZ) br. 1223/2009 te o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 90/385/EEZ i 93/42/EEZ (SL L 117, 5.5.2017., str. 1.).

1b

Uredba (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o medicinskim proizvodima, o izmjeni Direktive 2001/83/EZ, Uredbe (EZ) br. 178/2002 i Uredbe (EZ) br. 1223/2009 te o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 90/385/EEZ i 93/42/EEZ (SL L 117, 5.5.2017., str. 1.).

(16)  Odluka br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (SL L 347, 20.12.2013., str. 924.).

16

(16)  Odluka br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (SL L 347, 20.12.2013., str. 924.).

16

(17)  Odluka (EU) 2019/420 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. ožujka 2019. o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (SL L 77 I, 20.3.2019., str. 1.).

17

(17)  Odluka (EU) 2019/420 Europskog parlamenta i Vijeća od 13. ožujka 2019. o izmjeni Odluke br. 1313/2013/EU o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu (SL L 77 I, 20.3.2019., str. 1.).

17

(18)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

18

(18)  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

18

(1a)  
  Međunarodna zdravstvena organizacija, Međunarodni zdravstveni propisi (2005.). Treće izdanje dostupno je na https://www.who.int/publications/i/item/9789241580496

1a

Međunarodna zdravstvena organizacija, Međunarodni zdravstveni propisi (2005.). Treće izdanje dostupno je na https://www.who.int/publications/i/item/9789241580496

(19)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018, str. 39.).

19

(19)  Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).

19

(21)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

21

(21)  SL L 123, 12.5.2016., str. 1.

21

(1a)  
  Svjetska zdravstvena organizacija. Međunarodni zdravstveni propisi (IHR, 2005.) https://www.who.int/ihr/publications/9789241596664/en/

1a

Svjetska zdravstvena organizacija. Međunarodni zdravstveni propisi (IHR, 2005.) https://www.who.int/ihr/publications/9789241596664/en/

(23)  Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).

23

(24)  Uredba (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o medicinskim proizvodima, o izmjeni Direktive 2001/83/EZ, Uredbe (EZ) br. 178/2002 i Uredbe (EZ) br. 1223/2009 te o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 90/385/EEZ i 93/42/EEZ (SL L 117, 5.5.2017., str. 1.)

24

(23)  Direktiva 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (SL L 311, 28.11.2001., str. 67.).

23

(24)  Uredba (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o medicinskim proizvodima, o izmjeni Direktive 2001/83/EZ, Uredbe (EZ) br. 178/2002 i Uredbe (EZ) br. 1223/2009 te o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 90/385/EEZ i 93/42/EEZ (SL L 117, 5.5.2017., str. 1.)

24

(1b)  
  Uredba (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o medicinskim proizvodima, o izmjeni Direktive 2001/83/EZ, Uredbe (EZ) br. 178/2002 i Uredbe (EZ) br. 1223/2009 te o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 90/385/EEZ i 93/42/EEZ (SL L 117, 5.5.2017., str. 1.).

1b

Uredba (EU) 2017/745 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. travnja 2017. o medicinskim proizvodima, o izmjeni Direktive 2001/83/EZ, Uredbe (EZ) br. 178/2002 i Uredbe (EZ) br. 1223/2009 te o stavljanju izvan snage direktiva Vijeća 90/385/EEZ i 93/42/EEZ (SL L 117, 5.5.2017., str. 1.).

(29)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

29

(29)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).

29

(1a)  
  Odluka br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu.

1a

Odluka br. 1313/2013/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Mehanizmu Unije za civilnu zaštitu.

(1a)  
  Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

1a

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka), (SL L 119, 4.5.2016., str. 1.).

---

srijeda, 15. rujna 2021.

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/338 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/338

---

P9_TA(2021)0370

Nacrt izmjene proračuna br. 1/2021: pričuva za prilagodbu Brexitu

Rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o stajalištu Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 1 općeg proračuna za 2021.: – pričuva za prilagodbu Brexitu (10945/2021 – C9-0348/2021 – 2021/0022(BUD))

(2022/C 117/24)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1) („Financijska uredba”), a posebno njezin članak 44., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (1) („Financijska uredba”), a posebno njezin članak 44.,

| — | uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2021., konačno donesen 18. prosinca 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir opći proračun Europske unije za financijsku godinu 2021., konačno donesen 18. prosinca 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) („Uredba o VFO-u”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU, Euratom) br. 2020/2093 od 17. prosinca 2020. kojom se utvrđuje višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021. – 2027. (3) („Uredba o VFO-u”),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2020. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Europske komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju te novim sredstvima, uključujući plan za uvođenje novih vlastitih sredstava (4),

| — | uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5) te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Odluku Vijeća (EU, Euratom) 2020/2053 od 14. prosinca 2020. o sustavu vlastitih sredstava Europske unije (5) te o stavljanju izvan snage Odluke 2014/335/EU, Euratom,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu od 25. prosinca 2020. (6) („Uredba o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu od 25. prosinca 2020. (6) („Uredba o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu”),

| — | uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 1/2021, koji je Komisija usvojila 22. siječnja 2021. (COM(2021)0030), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt izmjene proračuna br. 1/2021, koji je Komisija usvojila 22. siječnja 2021. (COM(2021)0030),

| — | uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2021 koje je Vijeće usvojilo 19. srpnja 2021. i proslijedilo Europskom parlamentu 17. kolovoza 2021. (10945/2021 – C9-0348/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2021 koje je Vijeće usvojilo 19. srpnja 2021. i proslijedilo Europskom parlamentu 17. kolovoza 2021. (10945/2021 – C9-0348/2021),

| — | uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 94. i 96. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0263/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune (A9-0263/2021),

| A. | budući da je Komisija 25. prosinca 2020. predstavila Prijedlog uredbe o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu („pričuva”) u okviru tematskih posebnih instrumenata izvan gornjih granica proračuna Unije utvrđenih u VFO-u „radi suzbijanja nepredviđenih i štetnih posljedica u državama članicama i sektorima koji su najviše pogođeni” povlačenjem Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije, kako bi se ublažio učinak povlačenja na ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju; |
| --- | --- |

A.

budući da je Komisija 25. prosinca 2020. predstavila Prijedlog uredbe o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu („pričuva”) u okviru tematskih posebnih instrumenata izvan gornjih granica proračuna Unije utvrđenih u VFO-u „radi suzbijanja nepredviđenih i štetnih posljedica u državama članicama i sektorima koji su najviše pogođeni” povlačenjem Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Unije, kako bi se ublažio učinak povlačenja na ekonomsku, socijalnu i teritorijalnu koheziju;

| B. | budući da je maksimalni iznos sredstava za provedbu pričuve 5 000 000 000 EUR u cijenama iz 2018. (5 370 994 000 EUR u tekućim cijenama); |
| --- | --- |

B.

budući da je maksimalni iznos sredstava za provedbu pričuve 5 000 000 000 EUR u cijenama iz 2018. (5 370 994 000 EUR u tekućim cijenama);

| C. | budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 1/2021 unijeti u godišnji proračun Unije za 2021. iznos od 4 244 832 000 EUR u tekućim cijenama (4 000 000 000 EUR u cijenama iz 2018.), u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje, kako bi se zadovoljile potrebe za pretfinanciranjem koje proizlaze iz izvršavanja pričuve u 2021.; |
| --- | --- |

C.

budući da je svrha nacrta izmjene proračuna br. 1/2021 unijeti u godišnji proračun Unije za 2021. iznos od 4 244 832 000 EUR u tekućim cijenama (4 000 000 000 EUR u cijenama iz 2018.), u odobrenim sredstvima za preuzimanje obveza i odobrenim sredstvima za plaćanje, kako bi se zadovoljile potrebe za pretfinanciranjem koje proizlaze iz izvršavanja pričuve u 2021.;

| D. | budući da će se nakon donošenja Uredbe o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu odobrena sredstva prenijeti u proračunski članak 16 02 03; budući da će se financijski doprinos državama članicama iz pričuve izvršavati u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 63. Financijske uredbe; |
| --- | --- |

D.

budući da će se nakon donošenja Uredbe o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu odobrena sredstva prenijeti u proračunski članak 16 02 03; budući da će se financijski doprinos državama članicama iz pričuve izvršavati u okviru podijeljenog upravljanja u skladu s člankom 63. Financijske uredbe;

| 1. | prima na znanje nacrt izmjene proračuna br. 1/2021 u obliku u kojem ga je podnijela Komisija i kojim se namjerava staviti na raspolaganje 4 244 832 000 EUR u odobrenim sredstvima za preuzimanje sredstava i plaćanje kako bi se pokrile potrebe za pretfinanciranjem u okviru pričuve za prilagodbu Brexitu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ističe da je pričuva jedan od tematskih posebnih instrumenata u okviru Uredbe o VFO-u te se odobrena sredstva povezana s njom stoga unose u proračun izvan gornjih granica rashoda VFO-a; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prihvaća stajalište Vijeća o nacrtu izmjene proračuna br. 1/2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da proglasi izmjenu proračuna br. 3/2021 konačno donesenom i da je da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da ovu rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

(2)  SL L 93, 17.3.2021.

(3)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 11.

(4)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 28.

(5)  SL L 424, 15.12.2020., str. 1.

(6)  COM(2020)0854

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/340 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/340

---

P9_TA(2021)0371

Produljenje važenja potvrda o sigurnosti i dozvola željezničkih prijevoznika koji prometuju kroz Eurotunel ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2020/2222 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu prekogranične infrastrukture koja povezuje Uniju i Ujedinjenu Kraljevinu izravnom vezom ispod Engleskog kanala (COM(2021)0402 – C9-0314/2021 – 2021/0228(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 117/25)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0402), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0402),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0314/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 91. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0314/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Europskim gospodarskim i socijalnim odborom,

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 1. rujna 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 1. rujna 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 59. i 163. Poslovnika,

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0228

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2020/2222 radi produljenja razdoblja važenja potvrda o sigurnosti i dozvola željezničkih prijevoznika koji prometuju izravnom vezom ispod Engleskog kanala

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1701.)

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/341 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/341

---

P9_TA(2021)0372

Službene kontrole životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/625 u pogledu službenih kontrola životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 117/26)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0108), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0108),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 43. stavak 2., članak 114. i članak 168. stavak 4. točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0094/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 43. stavak 2., članak 114. i članak 168. stavak 4. točku (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0094/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 9. lipnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 9. lipnja 2021. (1),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 8. rujna 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 8. rujna 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0195/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0195/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 341, 24.8.2021., str. 107.

---

P9_TC1-COD(2021)0055

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/625 u pogledu službenih kontrola životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava i Uredbe (EZ) br. 853/2004 u pogledu izravne opskrbe mesom peradi i dvojezubaca

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1756.)

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/342 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/342

---

P9_TA(2021)0373

Pričuva za prilagodbu Brexitu ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu (COM(2020)0854 – C9-0433/2020 – 2020/0380(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 117/27)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0854), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0854),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 322. i treći stavak članka 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0433/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 322. i treći stavak članka 175. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0433/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 25. veljače 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 25. veljače 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 25. veljače 2021. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 25. veljače 2021. (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. ožujka 2021. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 19. ožujka 2021. (3),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 30. lipnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća, dogovorene na njegovu posebnom sastanku održanom od 17. do 21. srpnja 2020., kojima se predviđa uspostava nove posebne pričuve za prilagodbu Brexitu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća, dogovorene na njegovu posebnom sastanku održanom od 17. do 21. srpnja 2020., kojima se predviđa uspostava nove posebne pričuve za prilagodbu Brexitu,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o povlačenju Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske iz Europske unije i Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračune i Odbora za ribarstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračune i Odbora za ribarstvo,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0178/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za regionalni razvoj (A9-0178/2021),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 101, 23.3.2021., str. 1.

(2)  SL C 155, 30.4.2021., str. 52.

(3)  SL C 175, 7.5.2021., str. 69.

---

P9_TC1-COD(2020)0380

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi pričuve za prilagodbu Brexitu

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1755.)

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/344 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/344

---

P9_TA(2021)0374

Direktiva o plavoj karti EU-a ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o Prijedlogu direktive Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja radi zapošljavanja visokokvalificiranih radnika (COM(2016)0378 – C8-0213/2016 – 2016/0176(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 117/28)

Europski parlament

| — | uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0378), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2016)0378),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 79. stavak 2. točke (a) i (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0213/2016), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 79. stavak 2. točke (a) i (b) Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C8-0213/2016),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja bugarskog parlamenta, kao i češkog Zastupničkog doma i češkog Senata podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja bugarskog parlamenta, kao i češkog Zastupničkog doma i češkog Senata podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. prosinca 2016. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 14. prosinca 2016. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. prosinca 2016. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 8. prosinca 2016. (2),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 21. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0240/2017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A8-0240/2017),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | traži od Komisije da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmjeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 75, 10.3.2017., str. 75.

(2)  SL C 185, 9.6.2017., str. 105.

---

P9_TC1-COD(2016)0176

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 15. rujna 2021. radi donošenja Direktive (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uvjetima za ulazak i boravak državljana trećih zemalja u svrhu zapošljavanja visokokvalificiranih radnika te stavljanju izvan snage Direktive Vijeća 2009/50/EZ

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Direktivi (EU) 2021/1883.)

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/345 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/345

---

P9_TA(2021)0375

Uspostava Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 15. rujna 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) (06604/1/2021 – C9-0352/2021 – 2018/0247(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 117/29)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06604/1/2021 – C9-0352/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06604/1/2021 – C9-0352/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 12. prosinca 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. prosinca 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 6. prosinca 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0465), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0465),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za vanjske poslove (A9-0266/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za vanjske poslove (A9-0266/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje njegove izjave priložene ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji, koja će biti objavljena u seriji C Službenog lista Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniraju Europske unije potpiše akt s predsjednikom Vijeća; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon što se provjeri jesu li svi postupci propisno zaključeni te da u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća pripremi njegovu objavu, zajedno sa svim izjavama koje su priložene uz ovu rezoluciju, u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  SL C 110, 22.3.2019., str. 156.

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 305.

(3)  SL C 108, 26.3.2021., str. 409.

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjava Europskog parlamenta o obustavi pomoći odobrene u okviru Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III)

Europski parlament napominje da se u Uredbi (EU) 2021/... o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) načelno spominje mogućnost obustave pomoći, ali se ne navodi konkretna osnova za takvu odluku. Takvu obustavu pomoći trebalo bi provesti u slučaju pogoršanja stanja demokracije, ljudskih prava i vladavine prava od strane korisnika navedenog u Prilogu I.

Europski parlament smatra da bi svaka obustava pomoći u okviru tog instrumenta izmijenila ukupni financijski program dogovoren u okviru redovnog zakonodavnog postupka. Kao suzakonodavac i jedna od grana proračunskog tijela, Europski parlament stoga ima pravo u potpunosti iskoristiti svoje ovlasti u tom pogledu, ako se takva odluka donese.

Izjava Europskog parlamenta o Odluci Vijeća 2010/427/EU i strateškoj koordinaciji

Europski parlament napominje da su upućivanja na instrumente vanjskog djelovanja Unije u članku 9. Odluke Vijeća 2010/427/EU zastarjela te stoga smatra da bi radi pravne jasnoće taj članak trebalo ažurirati u skladu s postupkom utvrđenim u članku 27. stavku 3. Ugovora o Europskoj uniji kako bi se uzeli u obzir instrumenti vanjske pomoći Unije primjenjivi u razdoblju VFO-a 2021. – 2027., odnosno Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, Instrument pretpristupne pomoći, Europski instrument za međunarodnu suradnju u području nuklearne sigurnosti te Odluka o prekomorskom pridruživanju, uključujući Grenland.

Europski parlament poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da uspostave strukturu za stratešku koordinaciju sastavljenu od svih relevantnih službi Komisije i ESVD-a kako bi se osigurali dosljednost, sinergija, transparentnost i odgovornost, u skladu s člankom 5. Uredbe (EU) 2021/947 o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (1).

Izjava Europskog parlamenta o imenima korisnika

Europski parlament napominje da se u Prilogu I. Uredbi (EU) 2021/... o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III) upućuje na korisnike koji ispunjavaju uvjete za financiranje u okviru tog instrumenta. Europski parlament smatra da za navedene korisnike treba koristiti njihova ustavna imena te da se za Kosovo treba upotrebljavati naziv Republika Kosovo.

Izjava Europske komisije o geopolitičkom dijalogu s Europskim parlamentom o Instrumentu pretpristupne pomoći (IPA III)

Europska komisija, uvažavajući funkcije političkog nadzora Europskog parlamenta utvrđene u članku 14. Ugovora o Europskoj uniji, obvezuje se provesti geopolitički dijalog na visokoj razini između tih dviju institucija o provedbi Uredbe (EU) br. 2021/XXX Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III). Dijalog bi trebao omogućiti razmjenu mišljenja s Europskim parlamentom, čija će se stajališta o provedbi instrumenta IPA III u potpunosti uvažavati, uz potpuno poštovanje sposobnosti Komisije da izvršava Instrument u skladu sa svojim institucionalnim nadležnostima.

U okviru geopolitičkog dijaloga raspravljat će se o općim smjernicama za provedbu instrumenta IPA III, među ostalim o programiranju prije donošenja programskog okvira instrumenta IPA III i programskih dokumenata, te o posebnim temama kao što su obustava pomoći zemlji korisnici ako ona uporno ne poštuje načela demokracije, vladavine prava, dobrog upravljanja, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda.

Geopolitički dijalog bit će strukturiran na sljedeći način:

| i. | dijalog na visokoj razini između povjerenika nadležnog za susjedstvo i proširenje, u ime Komisije, i Europskog parlamenta. |
| --- | --- |

i.

dijalog na visokoj razini između povjerenika nadležnog za susjedstvo i proširenje, u ime Komisije, i Europskog parlamenta.

| ii. | trajni dijalog na razini viših dužnosnika s radnim skupinama AFET-a kako bi se osigurala odgovarajuća priprema i daljnje postupanje nakon dijaloga na visokoj razini. |
| --- | --- |

ii.

trajni dijalog na razini viših dužnosnika s radnim skupinama AFET-a kako bi se osigurala odgovarajuća priprema i daljnje postupanje nakon dijaloga na visokoj razini.

Dijalog na visokoj razini održavat će se najmanje dvaput godišnje. Jedan od sastanaka može se podudarati s Komisijinim predstavljanjem nacrta godišnjeg proračuna.

Izjava Komisije o prilagodbi/obustavi pomoći iz članka 8. stavka 5. Uredbe br. 2021/XXX Europskog parlamenta i Vijeća od XX.XX.2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III)

Komisija smatra da se u odredbama iz članka 8. stavka 5. poštuju ovlasti Komisije u izvršenju programa Unije i proračuna Unije općenito i da te odredbe ne dovode u pitanje ovlasti koje su Komisiji dodijeljene u Ugovorima i Financijskoj uredbi da obustavi pomoć Unije trećim zemljama.

Izjava Komisije o savjetodavnoj ulozi strateških odbora u članku 12. Uredbe br. 2021/XXX Europskog parlamenta i Vijeća od XX.XX.2021. o uspostavi Instrumenta pretpristupne pomoći (IPA III)

Europska komisija napominje da se u članku 12. Uredbe IPA III utvrđuje da je strateški odbor Okvira za ulaganja na zapadnom Balkanu (WBIF)
  savjetodavno tijelo
  Komisije. To je u skladu s člankom 33. Uredbe o Instrumentu za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021., u kojem se upućuje na strateške odbore WBIF i EFOR plus. Ti strateški odbori nemaju ovlasti za donošenje odluka u kontekstu izvršenja proračuna EU-a. Poslovnik strateškog odbora WBIF-a bit će utvrđen na tim osnovama.

---

(1)  Uredba (EU) 2021/947 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. lipnja 2021. o uspostavi Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa, izmjeni i stavljanju izvan snage Odluke br. 466/2014/EU te stavljanju izvan snage Uredbe (EU) 2017/1601 i Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 480/2009 (SL L 209, 14.6.2021., str. 1.).

---

četvrtak, 16. rujna 2021.

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/348 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/348

---

P9_TA(2021)0378

Sporazum o pojednostavljenju viza između EU-a i Kabo Verdea ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Kabo Verdea o izmjeni Sporazuma o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građana Republike Kabo Verde i Europske unije (05034/2021 – C9-0116/2021 – 2020/0319(NLE))

(Suglasnost)

(2022/C 117/30)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05034/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05034/2021),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Kabo Verdea o izmjeni Sporazuma između Europske unije i Republike Kabo Verde o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građana Republike Kabo Verde i Europske unije (05034/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Kabo Verdea o izmjeni Sporazuma između Europske unije i Republike Kabo Verde o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građana Republike Kabo Verde i Europske unije (05034/2021),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0116/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 77. stavkom 2. točkom (a) i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0116/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0264/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0264/2021),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Kabo Verde. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/349 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/349

---

P9_TA(2021)0379

Izmjena Okvirne odluke Vijeća 2002/465/PUP radi njezina usklađivanja s pravilima EU-a o zaštiti osobnih podataka ***I

Odluka Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o upućivanju predmeta natrag odboru nadležnom za međuinstitucijske pregovore na temelju neizmijenjenog Prijedloga direktive Europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Okvirne odluke Vijeća 2002/465/PUP radi njezina usklađivanja s pravilima EU-a o zaštiti osobnih podataka (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 117/31)

---

(1)  Odluka je donesena u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom Poslovnika (A9-0236/2021).

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/350 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/350

---

P9_TA(2021)0380

Europski istražni nalog u kaznenim stvarima: usklađivanje s pravilima EU-a o zaštiti osobnih podataka ***I

Odluka Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o upućivanju predmeta natrag odboru nadležnom za međuinstitucijske pregovore na temelju neizmijenjenog Prijedloga direktive Europskog Parlamenta i Vijeća o izmjeni Direktive 2014/41/EU radi njezina usklađivanja s pravilima EU-a o zaštiti osobnih podataka (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 117/32)

---

(1)  Odluka je donesena u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom Poslovnika (A9-0237/2021).

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/351 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/351

---

P9_TA(2021)0381

Sporazum između EU-a i Koreje: određeni aspekti usluga u zračnom prijevozu ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o Nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Europske unije i Republike Koreje o određenim aspektima usluga u zračnom prijevozu (05210/2021 – C9-0120/2021 – 2019/0044(NLE))

(Suglasnost)

(2022/C 117/33)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05210/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05210/2021),

| — | uzimajući u obzir Nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Koreje o određenim aspektima usluga u zračnom prijevozu (15082/2019), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt Sporazuma između Europske unije i Republike Koreje o određenim aspektima usluga u zračnom prijevozu (15082/2019),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0120/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 100. stavkom 2. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom v. i člankom 218. stavkom 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0120/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0251/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za promet i turizam (A9-0251/2021),

| 1. | daje suglasnost za sklapanje sporazuma; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republici Koreji. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.3.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 117/352 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 117/352

---

P9_TA(2021)0384

Smjernice za politike zapošljavanja država članica *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 16. rujna 2021. o Prijedlogu odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (COM(2021)0282 – C9-0205/2021 – 2021/0137(NLE))

(Savjetovanje)

(2022/C 117/34)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0282), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog koji je Komisija uputila Vijeću (COM(2021)0282),

| — | uzimajući u obzir članak 148. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0205/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 148. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojim se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0205/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0262/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za zapošljavanje i socijalna pitanja (A9-0262/2021),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s predloženim izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako namjerava odstupiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | traži od Vijeća da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 2

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | Unija treba suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju te promicati socijalnu pravdu i zaštitu te ravnopravnost žena i muškaraca, međugeneracijsku solidarnost i zaštitu prava djeteta. Pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija treba uzeti u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zapošljavanja, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv siromaštva i socijalne isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi, kako je utvrđeno u 
  članku 9
  . Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU). |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

Unija treba suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju te promicati socijalnu pravdu i zaštitu te ravnopravnost žena i muškaraca, međugeneracijsku solidarnost i zaštitu prava djeteta. Pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija treba uzeti u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zapošljavanja, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv siromaštva i socijalne isključenosti te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi, kako je utvrđeno u 
  članku 9
  . Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).

| (2) | Unija treba suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju te promicati socijalnu pravdu i zaštitu te ravnopravnost žena i muškaraca, međugeneracijsku solidarnost i zaštitu prava djeteta. Pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija treba uzeti u obzir zahtjeve povezane s promicanjem
  uključivog tržišta rada,
  visoke razine zapošljavanja,
  kolektivnog pregovaranja, pristojnih primanja,
  jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv siromaštva i socijalne isključenosti
  s posebnim naglaskom na ranjivim skupinama, posebice djeci, osobama s invaliditetom, samohranim roditeljima, etničkim manjinama, primjerice Romima, LGBTIQA+ osobama, osobama koje žive u udaljenim područjima i starijim osobama,
  te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi, kako je utvrđeno u 
  članku 3
  . Ugovora o 
  Europskoj uniji (UEU) i članku 9. Ugovora o
  funkcioniranju Europske unije (UFEU). |
| --- | --- |

(2)

Unija treba suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju te promicati socijalnu pravdu i zaštitu te ravnopravnost žena i muškaraca, međugeneracijsku solidarnost i zaštitu prava djeteta. Pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija treba uzeti u obzir zahtjeve povezane s promicanjem
  uključivog tržišta rada,
  visoke razine zapošljavanja,
  kolektivnog pregovaranja, pristojnih primanja,
  jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv siromaštva i socijalne isključenosti
  s posebnim naglaskom na ranjivim skupinama, posebice djeci, osobama s invaliditetom, samohranim roditeljima, etničkim manjinama, primjerice Romima, LGBTIQA+ osobama, osobama koje žive u udaljenim područjima i starijim osobama,
  te visokom razinom obrazovanja, osposobljavanja i zaštite zdravlja ljudi, kako je utvrđeno u 
  članku 3
  . Ugovora o 
  Europskoj uniji (UEU) i članku 9. Ugovora o
  funkcioniranju Europske unije (UFEU).

Amandman 2

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | U okviru europskog semestra
  različiti se instrumenti
  kombiniraju unutar
  sveobuhvatnog
  okvira za
  integriranu multilateralnu koordinaciju i nadzor
  ekonomskih politika
  i
  politika zapošljavanja. U okviru europskog semestra teži
  se
  ostvarivanju okolišne održivosti, produktivnosti, pravednosti i stabilnosti
  te on obuhvaća
  načela europskog stupa socijalnih prava i njegovo sredstvo za nadzor – pregled socijalnih pokazatelja. Osim toga, predviđena je bliska suradnja sa socijalnim partnerima, civilnim društvom i drugim dionicima. Podupire ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Politike zapošljavanja i ekonomske politike Unije i država članica trebale bi biti usko povezane s tranzicijom Europe prema klimatski neutralnom, okolišno održivom i digitalnom gospodarstvu, pri čemu bi trebalo poboljšati konkurentnost, osigurati
  primjerene
  radne uvjete, poticati inovacije, promicati socijalnu pravdu i jednake mogućnosti te suzbijati nejednakosti i regionalne razlike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

U okviru europskog semestra
  različiti se instrumenti
  kombiniraju unutar
  sveobuhvatnog
  okvira za
  integriranu multilateralnu koordinaciju i nadzor
  ekonomskih politika
  i
  politika zapošljavanja. U okviru europskog semestra teži
  se
  ostvarivanju okolišne održivosti, produktivnosti, pravednosti i stabilnosti
  te on obuhvaća
  načela europskog stupa socijalnih prava i njegovo sredstvo za nadzor – pregled socijalnih pokazatelja. Osim toga, predviđena je bliska suradnja sa socijalnim partnerima, civilnim društvom i drugim dionicima. Podupire ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Politike zapošljavanja i ekonomske politike Unije i država članica trebale bi biti usko povezane s tranzicijom Europe prema klimatski neutralnom, okolišno održivom i digitalnom gospodarstvu, pri čemu bi trebalo poboljšati konkurentnost, osigurati
  primjerene
  radne uvjete, poticati inovacije, promicati socijalnu pravdu i jednake mogućnosti te suzbijati nejednakosti i regionalne razlike.

| (5) | Ti se različiti instrumenti
  u okviru europskog semestra kombiniraju unutar
  krovnog
  okvira za
  integrirano multilateralno usklađivanje i praćenje
  ekonomskih politika, politika zapošljavanja
  te socijalnih i okolišnih politika
  .
  Iako se
  u okviru europskog semestra teži ostvarivanju okolišne održivosti, produktivnosti, pravednosti i stabilnosti
  njime bi se trebalo još više integrirati
  načela europskog stupa socijalnih prava i njegovo sredstvo za nadzor: pregled socijalnih pokazatelja. Osim toga, predviđena je bliska suradnja sa socijalnim partnerima, civilnim društvom i drugim dionicima. Podupire ostvarivanje ciljeva održivog razvoja
  , posebice rodne ravnopravnosti
  . Politike zapošljavanja i ekonomske politike Unije i država članica trebale bi biti usko povezane s tranzicijom Europe prema klimatski neutralnom,
  socijalno uključivom,
  okolišno održivom i digitalnom gospodarstvu, pri čemu bi trebalo poboljšati konkurentnost, osigurati
  dostojanstvene
  radne uvjete
  i snažne sustave socijalne skrbi
  , poticati inovacije, promicati socijalnu pravdu i jednake mogućnosti
  i ulagati u mlade ljude
  te suzbijati nejednakosti i regionalne razlike
  te smanjivati siromaštvo
  .
  Hitno je potrebno osigurati kvalitetno i održivo zapošljavanje, uključujući inicijative za dostojanstvene uvjete rada na daljinu, pravo na isključivanje, roditeljski dopust i dopust povezan sa skrbi, za prava radnika koji rade putem platformi, za opći pravni okvir o podugovaranju, s većom transparentnosti i preporukama o odgovornosti, kao i zdravlju i sigurnosti te većom ulogom kolektivnog pregovaranja. |
| --- | --- |

(5)

Ti se različiti instrumenti
  u okviru europskog semestra kombiniraju unutar
  krovnog
  okvira za
  integrirano multilateralno usklađivanje i praćenje
  ekonomskih politika, politika zapošljavanja
  te socijalnih i okolišnih politika
  .
  Iako se
  u okviru europskog semestra teži ostvarivanju okolišne održivosti, produktivnosti, pravednosti i stabilnosti
  njime bi se trebalo još više integrirati
  načela europskog stupa socijalnih prava i njegovo sredstvo za nadzor: pregled socijalnih pokazatelja. Osim toga, predviđena je bliska suradnja sa socijalnim partnerima, civilnim društvom i drugim dionicima. Podupire ostvarivanje ciljeva održivog razvoja
  , posebice rodne ravnopravnosti
  . Politike zapošljavanja i ekonomske politike Unije i država članica trebale bi biti usko povezane s tranzicijom Europe prema klimatski neutralnom,
  socijalno uključivom,
  okolišno održivom i digitalnom gospodarstvu, pri čemu bi trebalo poboljšati konkurentnost, osigurati
  dostojanstvene
  radne uvjete
  i snažne sustave socijalne skrbi
  , poticati inovacije, promicati socijalnu pravdu i jednake mogućnosti
  i ulagati u mlade ljude
  te suzbijati nejednakosti i regionalne razlike
  te smanjivati siromaštvo
  .
  Hitno je potrebno osigurati kvalitetno i održivo zapošljavanje, uključujući inicijative za dostojanstvene uvjete rada na daljinu, pravo na isključivanje, roditeljski dopust i dopust povezan sa skrbi, za prava radnika koji rade putem platformi, za opći pravni okvir o podugovaranju, s većom transparentnosti i preporukama o odgovornosti, kao i zdravlju i sigurnosti te većom ulogom kolektivnog pregovaranja.

Amandman 3

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | Klimatske promjene i izazovi povezani s okolišem, globalizacija, digitalizacija, umjetna inteligencija, rad na daljinu, ekonomija platformi i demografske promjene
  preobrazit će
  europska gospodarstva i društva. Unija i njezine države članice trebale bi surađivati kako bi djelotvorno odgovorile na te strukturne čimbenike i, prema potrebi, prilagoditi postojeće sustave prepoznajući blisku međuovisnost gospodarstava i tržištâ rada država članica te s time povezanih politika. Za to je potrebno koordinirano, ambiciozno i učinkovito djelovanje u 
  okviru politika
  na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s UFEU-om i odredbama Unije o gospodarskom upravljanju. Takvim bi djelovanjem u okviru politika trebalo obuhvatiti poticanje održivog ulaganja, ponovno zalaganje za primjereno raspoređene strukturne reforme koje pozitivno utječu na gospodarski rast, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, produktivnost,
  primjerene
  radne uvjete, socijalnu i teritorijalnu koheziju, uzlaznu konvergenciju, otpornost
  i
  provedbu fiskalne odgovornosti. U okviru tog djelovanja trebalo bi kombinirati mjere koje se odnose na ponudu i potražnju te pritom voditi računa o njihovu utjecaju na okoliš, zapošljavanje i društvo. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

Klimatske promjene i izazovi povezani s okolišem, globalizacija, digitalizacija, umjetna inteligencija, rad na daljinu, ekonomija platformi i demografske promjene
  preobrazit će
  europska gospodarstva i društva. Unija i njezine države članice trebale bi surađivati kako bi djelotvorno odgovorile na te strukturne čimbenike i, prema potrebi, prilagoditi postojeće sustave prepoznajući blisku međuovisnost gospodarstava i tržištâ rada država članica te s time povezanih politika. Za to je potrebno koordinirano, ambiciozno i učinkovito djelovanje u 
  okviru politika
  na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s UFEU-om i odredbama Unije o gospodarskom upravljanju. Takvim bi djelovanjem u okviru politika trebalo obuhvatiti poticanje održivog ulaganja, ponovno zalaganje za primjereno raspoređene strukturne reforme koje pozitivno utječu na gospodarski rast, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, produktivnost,
  primjerene
  radne uvjete, socijalnu i teritorijalnu koheziju, uzlaznu konvergenciju, otpornost
  i
  provedbu fiskalne odgovornosti. U okviru tog djelovanja trebalo bi kombinirati mjere koje se odnose na ponudu i potražnju te pritom voditi računa o njihovu utjecaju na okoliš, zapošljavanje i društvo.

| (6) | Klimatske promjene i izazovi povezani s okolišem, globalizacija, digitalizacija, umjetna inteligencija, rad na daljinu, ekonomija platformi i demografske promjene
  preobražavaju
  europska gospodarstva i društva.
  Iako bi se rad na daljinu mogao smatrati korakom prema boljoj ravnoteži između poslovnog i privatnog života, čime bi se prethodno isključenim skupinama radnika omogućio pristup tržištima rada, postoji rizik da bi on mogao zamagliti granice između radnog i osobnog vremena, što bi moglo negativno utjecati na temeljna prava radnika te na njihovo fizičko i mentalno zdravlje.
  Unija i njezine države članice trebale bi surađivati kako bi djelotvorno odgovorile na te strukturne čimbenike i, prema potrebi, prilagoditi postojeće sustave prepoznajući blisku međuovisnost gospodarstava i tržištâ rada država članica te s time povezanih politika. Za to je potrebno koordinirano, ambiciozno i učinkovito
  političko
  djelovanje u 
  kojem sudjeluju socijalni partneri
  na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s UFEU-om
  , europskim stupom socijalnih prava
  i odredbama Unije o gospodarskom upravljanju. Takvim bi djelovanjem u okviru politika trebalo obuhvatiti poticanje održivog ulaganja, ponovno zalaganje za primjereno raspoređene strukturne reforme koje pozitivno utječu na gospodarski rast, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, produktivnost,
  dostojanstvene
  radne uvjete, socijalnu i teritorijalnu koheziju, uzlaznu konvergenciju
  i
  otpornost
  te
  provedbu fiskalne
  i socijalne
  odgovornosti. U okviru tog djelovanja trebalo bi kombinirati mjere koje se odnose na ponudu i potražnju te pritom voditi računa o njihovu utjecaju na okoliš, zapošljavanje i društvo.
  Nakon izjave ministara i ministrica financija EU-a od 23. ožujka 2020. o Paktu o stabilnosti i rastu s obzirom na krizu prouzročenu bolešću COVID-19, u kojoj je najavljeno privremeno odstupanje od Pakta o stabilnosti i rastu (opća klauzula o odstupanju) i komunikacije Komisije od 2. lipnja 2021. naslovljene: „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, što je pokazalo da će se opća klauzula o odstupanju nastaviti primjenjivati 2022. i da se očekuje da će se deaktivirati od 2023., države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti potencijal koji nudi opća klauzula o odstupanju kako bi poduprle posrnula i nelikvidna poduzeća, osobito mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća,


  zaštitile radna mjesta, plaće i radne uvjete te uložile u ljude i sustave socijalne skrbi. Potencijalni rizik za javne financije koji proizlazi iz produljenja, kao i moguće socijalne negativne posljedice deaktivacije te klauzule, koja se očekuje 2023., trebalo bi ocijeniti ex ante. |
| --- | --- |

(6)

Klimatske promjene i izazovi povezani s okolišem, globalizacija, digitalizacija, umjetna inteligencija, rad na daljinu, ekonomija platformi i demografske promjene
  preobražavaju
  europska gospodarstva i društva.
  Iako bi se rad na daljinu mogao smatrati korakom prema boljoj ravnoteži između poslovnog i privatnog života, čime bi se prethodno isključenim skupinama radnika omogućio pristup tržištima rada, postoji rizik da bi on mogao zamagliti granice između radnog i osobnog vremena, što bi moglo negativno utjecati na temeljna prava radnika te na njihovo fizičko i mentalno zdravlje.
  Unija i njezine države članice trebale bi surađivati kako bi djelotvorno odgovorile na te strukturne čimbenike i, prema potrebi, prilagoditi postojeće sustave prepoznajući blisku međuovisnost gospodarstava i tržištâ rada država članica te s time povezanih politika. Za to je potrebno koordinirano, ambiciozno i učinkovito
  političko
  djelovanje u 
  kojem sudjeluju socijalni partneri
  na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s UFEU-om
  , europskim stupom socijalnih prava
  i odredbama Unije o gospodarskom upravljanju. Takvim bi djelovanjem u okviru politika trebalo obuhvatiti poticanje održivog ulaganja, ponovno zalaganje za primjereno raspoređene strukturne reforme koje pozitivno utječu na gospodarski rast, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta, produktivnost,
  dostojanstvene
  radne uvjete, socijalnu i teritorijalnu koheziju, uzlaznu konvergenciju
  i
  otpornost
  te
  provedbu fiskalne
  i socijalne
  odgovornosti. U okviru tog djelovanja trebalo bi kombinirati mjere koje se odnose na ponudu i potražnju te pritom voditi računa o njihovu utjecaju na okoliš, zapošljavanje i društvo.
  Nakon izjave ministara i ministrica financija EU-a od 23. ožujka 2020. o Paktu o stabilnosti i rastu s obzirom na krizu prouzročenu bolešću COVID-19, u kojoj je najavljeno privremeno odstupanje od Pakta o stabilnosti i rastu (opća klauzula o odstupanju) i komunikacije Komisije od 2. lipnja 2021. naslovljene: „Koordinacija ekonomskih politika u 2021.: prevladavanje pandemije bolesti COVID-19, potpora oporavku i modernizacija gospodarstva”, što je pokazalo da će se opća klauzula o odstupanju nastaviti primjenjivati 2022. i da se očekuje da će se deaktivirati od 2023., države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti potencijal koji nudi opća klauzula o odstupanju kako bi poduprle posrnula i nelikvidna poduzeća, osobito mikropoduzeća te mala i srednja poduzeća,


  zaštitile radna mjesta, plaće i radne uvjete te uložile u ljude i sustave socijalne skrbi. Potencijalni rizik za javne financije koji proizlazi iz produljenja, kao i moguće socijalne negativne posljedice deaktivacije te klauzule, koja se očekuje 2023., trebalo bi ocijeniti ex ante.

Amandman 4

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8) | Na sastanku na vrhu o socijalnim pitanjima u Portu (20)8. svibnja 2021. čelnici EU-a prepoznali su europski stup socijalnih prava kao temeljni element oporavka,
  čijom će se provedbom
  ojačati napredak Unije prema digitalnoj, zelenoj i pravednoj tranziciji i pridonijeti uzlaznoj gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji te suočavanju s demografskim izazovima. Naglasili su da su socijalna dimenzija, socijalni dijalog i aktivna uključenost socijalnih partnera u središtu visoko konkurentnog socijalnog tržišnoga gospodarstva. Predstavnici država članica utvrdili su da su Akcijskim planom za provedbu europskog stupa socijalnih prava, koji je predstavila Komisija, pružene korisne smjernice za provedbu tog stupa, među ostalim u područjima zapošljavanja, vještina, zdravlja i socijalne zaštite. Pozdravili su nove glavne ciljeve EU-a za 2030. u pogledu zapošljavanja (78 % stanovništva u dobi od 20 do 64 godine trebalo bi biti zaposleno), vještina (60 % svih odraslih osoba trebalo bi svake godine sudjelovati u nekom obliku osposobljavanja) i smanjenje siromaštva (najmanje 15 milijuna ljudi, uključujući pet milijuna djece) te revidirani pregled socijalnih pokazatelja s ciljem praćenja napretka u provedbi načela socijalnog stupa kao dijela okvira za koordinaciju politika u kontekstu europskog semestra. Nadalje, napomenuli su da će s postupnim oporavkom Europe od pandemije bolesti COVID-19 prioritet biti prelazak sa zaštite na
  stvaranje
  radnih mjesta i poboljšanje njihove kvalitete te su naglasili da će provedba načelâ europskog stupa socijalnih prava biti ključna kako bi se osiguralo otvaranje većeg broja boljih radnih mjesta za sve u okviru uključivog oporavka. Naposljetku, predstavnici država članica naglasili su važnost pomnog praćenja, među ostalim na najvišoj razini, napretka postignutog u provedbi europskog stupa socijalnih prava i glavnih ciljeva EU-a za 2030. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8)

Na sastanku na vrhu o socijalnim pitanjima u Portu (20)8. svibnja 2021. čelnici EU-a prepoznali su europski stup socijalnih prava kao temeljni element oporavka,
  čijom će se provedbom
  ojačati napredak Unije prema digitalnoj, zelenoj i pravednoj tranziciji i pridonijeti uzlaznoj gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji te suočavanju s demografskim izazovima. Naglasili su da su socijalna dimenzija, socijalni dijalog i aktivna uključenost socijalnih partnera u središtu visoko konkurentnog socijalnog tržišnoga gospodarstva. Predstavnici država članica utvrdili su da su Akcijskim planom za provedbu europskog stupa socijalnih prava, koji je predstavila Komisija, pružene korisne smjernice za provedbu tog stupa, među ostalim u područjima zapošljavanja, vještina, zdravlja i socijalne zaštite. Pozdravili su nove glavne ciljeve EU-a za 2030. u pogledu zapošljavanja (78 % stanovništva u dobi od 20 do 64 godine trebalo bi biti zaposleno), vještina (60 % svih odraslih osoba trebalo bi svake godine sudjelovati u nekom obliku osposobljavanja) i smanjenje siromaštva (najmanje 15 milijuna ljudi, uključujući pet milijuna djece) te revidirani pregled socijalnih pokazatelja s ciljem praćenja napretka u provedbi načela socijalnog stupa kao dijela okvira za koordinaciju politika u kontekstu europskog semestra. Nadalje, napomenuli su da će s postupnim oporavkom Europe od pandemije bolesti COVID-19 prioritet biti prelazak sa zaštite na
  stvaranje
  radnih mjesta i poboljšanje njihove kvalitete te su naglasili da će provedba načelâ europskog stupa socijalnih prava biti ključna kako bi se osiguralo otvaranje većeg broja boljih radnih mjesta za sve u okviru uključivog oporavka. Naposljetku, predstavnici država članica naglasili su važnost pomnog praćenja, među ostalim na najvišoj razini, napretka postignutog u provedbi europskog stupa socijalnih prava i glavnih ciljeva EU-a za 2030.

| (8) | Na sastanku na vrhu o socijalnim pitanjima u Portu (20)8. svibnja 2021. čelnici EU-a prepoznali su europski stup socijalnih prava kao temeljni element oporavka,
  napomenuvši da će njegova provedba
  ojačati napredak Unije prema digitalnoj, zelenoj i pravednoj tranziciji i pridonijeti uzlaznoj gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji te suočavanju s demografskim izazovima. Naglasili su da su socijalna dimenzija, socijalni dijalog i aktivna uključenost socijalnih partnera u središtu visoko konkurentnog socijalnog tržišnoga gospodarstva. Predstavnici država članica utvrdili su da su Akcijskim planom za provedbu europskog stupa socijalnih prava, koji je predstavila Komisija, pružene korisne smjernice za provedbu tog stupa, među ostalim u područjima zapošljavanja, vještina, zdravlja i socijalne zaštite. Pozdravili su nove glavne ciljeve EU-a za 2030. u pogledu zapošljavanja (78 % stanovništva u dobi od 20 do 64 godine trebalo bi biti zaposleno), vještina (60 % svih odraslih osoba trebalo bi svake godine sudjelovati u nekom obliku osposobljavanja) i smanjenje siromaštva (najmanje 15 milijuna ljudi, uključujući pet milijuna djece) te revidirani pregled socijalnih pokazatelja s ciljem praćenja napretka u provedbi načela socijalnog stupa kao dijela okvira za koordinaciju politika u kontekstu europskog semestra. Nadalje, napomenuli su da će s postupnim oporavkom Europe od pandemije bolesti COVID-19 prioritet biti prelazak sa zaštite na
  otvaranje
  radnih mjesta i poboljšanje njihove kvalitete te su naglasili da će provedba načelâ europskog stupa socijalnih prava biti ključna kako bi se osiguralo otvaranje većeg broja boljih radnih mjesta za sve u okviru uključivog oporavka. Naposljetku, predstavnici država članica naglasili su važnost pomnog praćenja, među ostalim na najvišoj razini, napretka postignutog u provedbi europskog stupa socijalnih prava i glavnih ciljeva EU-a za 2030.
  Države članice trebale bi osigurati pravednu mobilnost i prenosivost prava i povlastica boljom zaštitom mobilnih radnika, uključujući prekogranične i sezonske radnike, učinkovitijim inspektoratima rada i uvođenjem učinkovitih digitalnih rješenja. |
| --- | --- |

(8)

Na sastanku na vrhu o socijalnim pitanjima u Portu (20)8. svibnja 2021. čelnici EU-a prepoznali su europski stup socijalnih prava kao temeljni element oporavka,
  napomenuvši da će njegova provedba
  ojačati napredak Unije prema digitalnoj, zelenoj i pravednoj tranziciji i pridonijeti uzlaznoj gospodarskoj i socijalnoj konvergenciji te suočavanju s demografskim izazovima. Naglasili su da su socijalna dimenzija, socijalni dijalog i aktivna uključenost socijalnih partnera u središtu visoko konkurentnog socijalnog tržišnoga gospodarstva. Predstavnici država članica utvrdili su da su Akcijskim planom za provedbu europskog stupa socijalnih prava, koji je predstavila Komisija, pružene korisne smjernice za provedbu tog stupa, među ostalim u područjima zapošljavanja, vještina, zdravlja i socijalne zaštite. Pozdravili su nove glavne ciljeve EU-a za 2030. u pogledu zapošljavanja (78 % stanovništva u dobi od 20 do 64 godine trebalo bi biti zaposleno), vještina (60 % svih odraslih osoba trebalo bi svake godine sudjelovati u nekom obliku osposobljavanja) i smanjenje siromaštva (najmanje 15 milijuna ljudi, uključujući pet milijuna djece) te revidirani pregled socijalnih pokazatelja s ciljem praćenja napretka u provedbi načela socijalnog stupa kao dijela okvira za koordinaciju politika u kontekstu europskog semestra. Nadalje, napomenuli su da će s postupnim oporavkom Europe od pandemije bolesti COVID-19 prioritet biti prelazak sa zaštite na
  otvaranje
  radnih mjesta i poboljšanje njihove kvalitete te su naglasili da će provedba načelâ europskog stupa socijalnih prava biti ključna kako bi se osiguralo otvaranje većeg broja boljih radnih mjesta za sve u okviru uključivog oporavka. Naposljetku, predstavnici država članica naglasili su važnost pomnog praćenja, među ostalim na najvišoj razini, napretka postignutog u provedbi europskog stupa socijalnih prava i glavnih ciljeva EU-a za 2030.
  Države članice trebale bi osigurati pravednu mobilnost i prenosivost prava i povlastica boljom zaštitom mobilnih radnika, uključujući prekogranične i sezonske radnike, učinkovitijim inspektoratima rada i uvođenjem učinkovitih digitalnih rješenja.

Amandman 5

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 8.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (8.a) | Beskućništvo je jedan od najekstremnijih oblika socijalne isključenosti, koji negativno utječe na tjelesno i mentalno zdravlje, dobrobit i kvalitetu života ljudi, kao i na njihov pristup zapošljavanju i drugim gospodarskim i socijalnim uslugama. Europski parlament, Komisija, nacionalna, regionalna i lokalna tijela te organizacije civilnog društva na razini Unije složili su se da će pokrenuti Europsku platformu za borbu protiv beskućništva. S krajnjim ciljem okončanja beskućništva do 2030., obvezali su se na provedbu načela da se prioritet da jamčenju smještaja, na promicanje sprečavanja beskućništva i osiguravanje pristupa primjerenom, sigurnom i cjenovno pristupačnom stanovanju i uslugama podrške za beskućnike te da se istodobno uvedu potrebne mjere politike, uz odgovarajuće nacionalno financiranje i financiranje Unije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(8.a)

Amandman 6

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Reforme tržišta rada, uključujući nacionalne mehanizme određivanja plaća, trebale bi ići u korak s nacionalnim praksama socijalnog dijaloga kako bi se osigurale pravedne plaće koje omogućuju pristojan životni standard i održiv rast. Trebale bi omogućiti i potrebnu priliku za široko razmatranje socioekonomskih pitanja, uključujući poboljšanja u pogledu održivosti, konkurentnosti, inovacija, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, radnih uvjeta, siromaštva zaposlenih, obrazovanja i vještina, javnog zdravlja i uključenosti te stvarnih prihoda. Države članice i Unija trebale bi osigurati ublažavanje
  posljedica u pogledu zapošljavanja te socijalnih i gospodarskih posljedica
  krize uzrokovane bolešću COVID-19 te da
  tranzicije
  budu socijalno pravedne i poštene. Trebalo bi aktivno djelovati
  radi jačanja
  oporavka i 
  izgradnje
  uključivog i otpornog društva u kojem su građani zaštićeni i znaju predviđati promjene i upravljati njima te u kojem mogu aktivno sudjelovati u društvenom i gospodarskom životu. Kako je istaknuto u Preporuci Komisije (EU) o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE), kao potpora promjenama na tržištu rada potreban je koherentan skup aktivnih politika tržišta rada koji uključuje privremene poticaje za zapošljavanje i promjenu radnog mjesta,
  politike povezane s vještinama
  i poboljšane
  službe za zapošljavanje
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Reforme tržišta rada, uključujući nacionalne mehanizme određivanja plaća, trebale bi ići u korak s nacionalnim praksama socijalnog dijaloga kako bi se osigurale pravedne plaće koje omogućuju pristojan životni standard i održiv rast. Trebale bi omogućiti i potrebnu priliku za široko razmatranje socioekonomskih pitanja, uključujući poboljšanja u pogledu održivosti, konkurentnosti, inovacija, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, radnih uvjeta, siromaštva zaposlenih, obrazovanja i vještina, javnog zdravlja i uključenosti te stvarnih prihoda. Države članice i Unija trebale bi osigurati ublažavanje
  posljedica u pogledu zapošljavanja te socijalnih i gospodarskih posljedica
  krize uzrokovane bolešću COVID-19 te da
  tranzicije
  budu socijalno pravedne i poštene. Trebalo bi aktivno djelovati
  radi jačanja
  oporavka i 
  izgradnje
  uključivog i otpornog društva u kojem su građani zaštićeni i znaju predviđati promjene i upravljati njima te u kojem mogu aktivno sudjelovati u društvenom i gospodarskom životu. Kako je istaknuto u Preporuci Komisije (EU) o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE), kao potpora promjenama na tržištu rada potreban je koherentan skup aktivnih politika tržišta rada koji uključuje privremene poticaje za zapošljavanje i promjenu radnog mjesta,
  politike povezane s vještinama
  i poboljšane
  službe za zapošljavanje
  .

| (9) | Reforme tržišta rada, uključujući nacionalne mehanizme određivanja plaća, trebale bi ići u korak s nacionalnim praksama socijalnog dijaloga kako bi se osigurale pravedne plaće koje omogućuju pristojan životni standard i održiv rast. Trebale bi omogućiti i potrebnu priliku za široko razmatranje socioekonomskih pitanja, uključujući poboljšanja u pogledu održivosti, konkurentnosti, inovacija, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, radnih uvjeta, siromaštva zaposlenih,
  rodne ravnopravnosti,
  obrazovanja i vještina, javnog zdravlja i uključenosti te stvarnih prihoda. Države članice
  bi stoga trebale poštovati i jačati ulogu socijalnih partnera, promicati proširenje opsega kolektivnog pregovaranja i poduprijeti visoku gustoću sindikata i organizacija poslodavaca kako bi se osigurao uključiv i socijalno pravedan oporavak. Države članice
  i Unija trebale bi osigurati ublažavanje
  negativnih utjecaja
  krize uzrokovane bolešću COVID-19
  na zaposlenost, društvo i gospodarstvo
  te da
  promjene
  budu socijalno pravedne i poštene. Trebalo bi aktivno djelovati
  na jačanju
  oporavka i 
  izgradnji
  uključivog i otpornog društva u kojem su građani zaštićeni i znaju predviđati promjene i upravljati njima te u kojem mogu aktivno sudjelovati u društvenom i gospodarskom životu. Kako je istaknuto u Preporuci Komisije (EU) o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE), kao potpora promjenama na tržištu rada potreban je koherentan skup aktivnih politika tržišta rada koji uključuje privremene poticaje za zapošljavanje i promjenu radnog mjesta,
  potvrđivanje i stjecanje kompetencija
  i poboljšane
  usluge posredovanja u zapošljavanju
  .
  Potrebna je temeljita evaluacija nacionalnih politika i programa potpore uvedenih radi ublažavanja učinaka pandemije bolesti COVID-19 kako bi se izvukle pouke i utvrdili instrumenti za buduću upotrebu. |
| --- | --- |

(9)

Reforme tržišta rada, uključujući nacionalne mehanizme određivanja plaća, trebale bi ići u korak s nacionalnim praksama socijalnog dijaloga kako bi se osigurale pravedne plaće koje omogućuju pristojan životni standard i održiv rast. Trebale bi omogućiti i potrebnu priliku za široko razmatranje socioekonomskih pitanja, uključujući poboljšanja u pogledu održivosti, konkurentnosti, inovacija, otvaranja kvalitetnih radnih mjesta, radnih uvjeta, siromaštva zaposlenih,
  rodne ravnopravnosti,
  obrazovanja i vještina, javnog zdravlja i uključenosti te stvarnih prihoda. Države članice
  bi stoga trebale poštovati i jačati ulogu socijalnih partnera, promicati proširenje opsega kolektivnog pregovaranja i poduprijeti visoku gustoću sindikata i organizacija poslodavaca kako bi se osigurao uključiv i socijalno pravedan oporavak. Države članice
  i Unija trebale bi osigurati ublažavanje
  negativnih utjecaja
  krize uzrokovane bolešću COVID-19
  na zaposlenost, društvo i gospodarstvo
  te da
  promjene
  budu socijalno pravedne i poštene. Trebalo bi aktivno djelovati
  na jačanju
  oporavka i 
  izgradnji
  uključivog i otpornog društva u kojem su građani zaštićeni i znaju predviđati promjene i upravljati njima te u kojem mogu aktivno sudjelovati u društvenom i gospodarskom životu. Kako je istaknuto u Preporuci Komisije (EU) o učinkovitoj aktivnoj potpori zapošljavanju nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19 (EASE), kao potpora promjenama na tržištu rada potreban je koherentan skup aktivnih politika tržišta rada koji uključuje privremene poticaje za zapošljavanje i promjenu radnog mjesta,
  potvrđivanje i stjecanje kompetencija
  i poboljšane
  usluge posredovanja u zapošljavanju
  .
  Potrebna je temeljita evaluacija nacionalnih politika i programa potpore uvedenih radi ublažavanja učinaka pandemije bolesti COVID-19 kako bi se izvukle pouke i utvrdili instrumenti za buduću upotrebu.

Amandman 7

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | Trebalo bi
  se boriti protiv svih oblika
  diskriminacije, osigurati rodnu ravnopravnost i 
  podržati
  zapošljavanje mladih. Trebalo bi osigurati pristup i mogućnosti za sve te
  smanjiti
  siromaštvo i socijalnu isključenost, uključujući onu koja se odnosi na djecu, posebno osiguravanjem djelotvornog funkcioniranja tržištâ rada i odgovarajućih i uključivih sustava socijalne zaštite te uklanjanjem prepreka obrazovanju, osposobljavanju i sudjelovanju na tržištu rada, među ostalim putem ulaganja u rani i predškolski odgoj i obrazovanje
  te u
  digitalne vještine. S obzirom na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 i u kontekstu društava koja stare posebno su
  relevantni
  pravodoban i jednak pristup povoljnim uslugama dugotrajne skrbi i zdravstvenim uslugama, uključujući prevenciju i promicanje zdravstvene zaštite. Trebalo bi dodatno ostvariti potencijal osoba s invaliditetom da doprinose gospodarskom rastu i socijalnom razvoju. Usvajanjem novih gospodarskih i poslovnih modela na radnim mjestima u Uniji mijenjaju se i radni odnosi. Države članice trebale bi osigurati da se radnim odnosima koji proizlaze iz novih oblika rada
  održava i
  jača europski socijalni model. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

Trebalo bi
  se boriti protiv svih oblika
  diskriminacije, osigurati rodnu ravnopravnost i 
  podržati
  zapošljavanje mladih. Trebalo bi osigurati pristup i mogućnosti za sve te
  smanjiti
  siromaštvo i socijalnu isključenost, uključujući onu koja se odnosi na djecu, posebno osiguravanjem djelotvornog funkcioniranja tržištâ rada i odgovarajućih i uključivih sustava socijalne zaštite te uklanjanjem prepreka obrazovanju, osposobljavanju i sudjelovanju na tržištu rada, među ostalim putem ulaganja u rani i predškolski odgoj i obrazovanje
  te u
  digitalne vještine. S obzirom na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 i u kontekstu društava koja stare posebno su
  relevantni
  pravodoban i jednak pristup povoljnim uslugama dugotrajne skrbi i zdravstvenim uslugama, uključujući prevenciju i promicanje zdravstvene zaštite. Trebalo bi dodatno ostvariti potencijal osoba s invaliditetom da doprinose gospodarskom rastu i socijalnom razvoju. Usvajanjem novih gospodarskih i poslovnih modela na radnim mjestima u Uniji mijenjaju se i radni odnosi. Države članice trebale bi osigurati da se radnim odnosima koji proizlaze iz novih oblika rada
  održava i
  jača europski socijalni model.

| (10) | Trebalo bi
  iskorijeniti sve oblike
  diskriminacije, osigurati rodnu ravnopravnost i 
  poticati
  zapošljavanje mladih. Trebalo bi osigurati pristup i mogućnosti za sve te
  iskorijeniti
  siromaštvo i socijalnu isključenost, uključujući onu koja se odnosi na djecu, posebno osiguravanjem djelotvornog funkcioniranja tržištâ rada i odgovarajućih i uključivih sustava socijalne zaštite te uklanjanjem prepreka obrazovanju, osposobljavanju i sudjelovanju na tržištu rada, među ostalim putem ulaganja u rani i predškolski odgoj i obrazovanje, digitalne vještine
  i cjeloživotno učenje
  .
  Države članice trebale bi poticati ulaganja u održiva, kvalitetna radna mjesta i usvojiti sveobuhvatan pristup za spašavanje djece od siromaštva i pružanje potpore roditeljima djece kojoj je potrebna pomoć. Europsko jamstvo za djecu trebalo bi biti uključeno u sve sektore politika, a prednost bi trebalo dati financiranju prava djece, uz istodobno potpuno iskorištavanje postojećih politika i fondova Unije za konkretne mjere kojima se doprinosi iskorjenjivanju siromaštva djece i socijalne isključenosti.
  S obzirom na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 i u kontekstu društava koja stare posebno su
  važni
  pravodoban i jednak pristup povoljnim uslugama dugotrajne skrbi i zdravstvenim uslugama, uključujući prevenciju
  , među ostalim problema s mentalnim zdravljem na radnom mjestu
  i promicanje zdravstvene zaštite. Trebalo bi dodatno ostvariti potencijal osoba s invaliditetom da doprinose gospodarskom rastu i socijalnom razvoju. Usvajanjem novih gospodarskih i poslovnih modela na radnim mjestima u Uniji mijenjaju se i radni odnosi. Države članice trebale bi osigurati da se radnim odnosima koji proizlaze iz novih oblika rada jača europski socijalni model
  jamčeći pritom prava radnika, pristojne radne uvjete, uključujući zdravlje i sigurnost na radu, pristojna primanja i dobru ravnotežu između poslovnog i privatnog života
  . |
| --- | --- |

(10)

Trebalo bi
  iskorijeniti sve oblike
  diskriminacije, osigurati rodnu ravnopravnost i 
  poticati
  zapošljavanje mladih. Trebalo bi osigurati pristup i mogućnosti za sve te
  iskorijeniti
  siromaštvo i socijalnu isključenost, uključujući onu koja se odnosi na djecu, posebno osiguravanjem djelotvornog funkcioniranja tržištâ rada i odgovarajućih i uključivih sustava socijalne zaštite te uklanjanjem prepreka obrazovanju, osposobljavanju i sudjelovanju na tržištu rada, među ostalim putem ulaganja u rani i predškolski odgoj i obrazovanje, digitalne vještine
  i cjeloživotno učenje
  .
  Države članice trebale bi poticati ulaganja u održiva, kvalitetna radna mjesta i usvojiti sveobuhvatan pristup za spašavanje djece od siromaštva i pružanje potpore roditeljima djece kojoj je potrebna pomoć. Europsko jamstvo za djecu trebalo bi biti uključeno u sve sektore politika, a prednost bi trebalo dati financiranju prava djece, uz istodobno potpuno iskorištavanje postojećih politika i fondova Unije za konkretne mjere kojima se doprinosi iskorjenjivanju siromaštva djece i socijalne isključenosti.
  S obzirom na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 i u kontekstu društava koja stare posebno su
  važni
  pravodoban i jednak pristup povoljnim uslugama dugotrajne skrbi i zdravstvenim uslugama, uključujući prevenciju
  , među ostalim problema s mentalnim zdravljem na radnom mjestu
  i promicanje zdravstvene zaštite. Trebalo bi dodatno ostvariti potencijal osoba s invaliditetom da doprinose gospodarskom rastu i socijalnom razvoju. Usvajanjem novih gospodarskih i poslovnih modela na radnim mjestima u Uniji mijenjaju se i radni odnosi. Države članice trebale bi osigurati da se radnim odnosima koji proizlaze iz novih oblika rada jača europski socijalni model
  jamčeći pritom prava radnika, pristojne radne uvjete, uključujući zdravlje i sigurnost na radu, pristojna primanja i dobru ravnotežu između poslovnog i privatnog života
  .

Amandman 8

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 12.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (12) | Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti REACT-EU (21), kojim se dodatno jača učinak fondova kohezijske politike do 2023., Europskog socijalnog fonda plus, Mehanizma za oporavak i otpornost (22) i ostalih fondova Unije, uključujući Fond za pravednu tranziciju i InvestEU, kako bi poticale zapošljavanje, socijalna ulaganja, socijalnu uključenost i dostupnost, promicale mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije radnika, cjeloživotno učenje te visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje za sve, uključujući digitalnu pismenost i vještine. Iako su integrirane smjernice upućene državama članicama i Uniji, trebalo bi ih provoditi u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima, kao i sa socijalnim partnerima te predstavnicima civilnoga društva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(12)

Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti REACT-EU (21), kojim se dodatno jača učinak fondova kohezijske politike do 2023., Europskog socijalnog fonda plus, Mehanizma za oporavak i otpornost (22) i ostalih fondova Unije, uključujući Fond za pravednu tranziciju i InvestEU, kako bi poticale zapošljavanje, socijalna ulaganja, socijalnu uključenost i dostupnost, promicale mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije radnika, cjeloživotno učenje te visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje za sve, uključujući digitalnu pismenost i vještine. Iako su integrirane smjernice upućene državama članicama i Uniji, trebalo bi ih provoditi u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima, kao i sa socijalnim partnerima te predstavnicima civilnoga društva.

| (12) | Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti REACT-EU (21), kojim se dodatno jača učinak fondova kohezijske politike do 2023., Europskog socijalnog fonda plus, Mehanizma za oporavak i otpornost (22) i ostalih fondova Unije, uključujući Fond za pravednu tranziciju i InvestEU, kako bi poticale zapošljavanje, socijalna ulaganja, socijalnu uključenost i dostupnost, promicale mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije radnika, cjeloživotno učenje te visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje za sve, uključujući digitalnu pismenost i vještine.
  Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti i revidirani Europski fond za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom, uspostavljen Uredbom (EU) 2021/691 Europskog parlamenta i Vijeća

   (22a)

  , za potporu radnicima koji su proglašeni viškom zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19.
  Iako su integrirane smjernice upućene državama članicama i Uniji, trebalo bi ih provoditi u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima, kao i sa socijalnim partnerima te predstavnicima civilnoga društva. |
| --- | --- |

(12)

Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti REACT-EU (21), kojim se dodatno jača učinak fondova kohezijske politike do 2023., Europskog socijalnog fonda plus, Mehanizma za oporavak i otpornost (22) i ostalih fondova Unije, uključujući Fond za pravednu tranziciju i InvestEU, kako bi poticale zapošljavanje, socijalna ulaganja, socijalnu uključenost i dostupnost, promicale mogućnosti usavršavanja i prekvalifikacije radnika, cjeloživotno učenje te visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje za sve, uključujući digitalnu pismenost i vještine.
  Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti i revidirani Europski fond za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom, uspostavljen Uredbom (EU) 2021/691 Europskog parlamenta i Vijeća

   (22a)

  , za potporu radnicima koji su proglašeni viškom zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19.
  Iako su integrirane smjernice upućene državama članicama i Uniji, trebalo bi ih provoditi u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima, kao i sa socijalnim partnerima te predstavnicima civilnoga društva.

Amandman 9

Prijedlog odluke

Uvodna izjava 13.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (13.a) | U svojoj Zakonodavnoj rezoluciji od 10. srpnja 2020. o prijedlogu Odluke Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica Europski parlament pozvao je na reviziju smjernica za politike zapošljavanja država članica s obzirom na pandemiju bolesti COVID-19 te njezine socijalne posljedice i posljedice na zapošljavanje kako bi se bolje odgovorilo na krizu. Od ključne je važnosti da se u skladu s tim revidiraju smjernice za politike zapošljavanja država članica. Kako bi se ojačalo demokratsko donošenje odluka, Europski parlament trebao bi sudjelovati u definiranju integriranih smjernica za rast i radna mjesta ravnopravno s Vijećem. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(13.a)

---

(20)  Europsko vijeće, Izjava iz Porta, 8. svibnja 2021.

(20)  Europsko vijeće, Izjava iz Porta, 8. svibnja 2021.

(21)  Uredba (EU) 2020/2221 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu dodatnih sredstava i provedbenih mehanizama radi pružanja pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i njezinih socijalnih posljedica te u pripremi zelenog, digitalnog i otpornog oporavka gospodarstva (REACT-EU) (SL L 437, 28.12.2020., str. 30.).

(22)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

(21)  Uredba (EU) 2020/2221 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. prosinca 2020. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1303/2013 u pogledu dodatnih sredstava i provedbenih mehanizama radi pružanja pomoći u sanaciji krize u kontekstu pandemije bolesti COVID-19 i njezinih socijalnih posljedica te u pripremi zelenog, digitalnog i otpornog oporavka gospodarstva (REACT-EU) (SL L 437, 28.12.2020., str. 30.).

(22)  Uredba (EU) 2021/241 Europskog parlamenta i Vijeća od 12. veljače 2021. o uspostavi Mehanizma za oporavak i otpornost (SL L 57, 18.2.2021., str. 17.).

(22a)  
  Uredba (EU) 2021/691 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji za radnike koji su proglašeni viškom (EGF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1309/2013 (SL L 153, 3.5.2021., str. 48.).

---