# Euroopan unionin L 313/30.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 313 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta30. marraskuuta 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 313

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta30. marraskuuta 2007

---

| Sisältö | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö nro 95 ajoneuvojen hyväksynnästä matkustajien sivutörmäyssuojauksen osalta | 1 |
| | * | Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 16 yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka koskevat | 58 |

Sisältö

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö nro 95 ajoneuvojen hyväksynnästä matkustajien sivutörmäyssuojauksen osalta

1

*

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 16 yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka koskevat

58

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 30.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 313/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 313/1

---

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission sääntö nro 95 ajoneuvojen hyväksynnästä matkustajien sivutörmäyssuojauksen osalta

Lisäys 94: Sääntö nro 95

Vain alkuperäiset YK:n Euroopan talouskomission tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä olisi tarkastettava YK:n Euroopan talouskomission asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteesta: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraaviin asti:

Täydennys 1 muutossarjaan 02 — voimaantulopäivä: 12. elokuuta 2004.

Oikaisu 21. helmikuuta 2005.

SISÄLLYS

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksyntähakemus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Hyväksynnän antaminen |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vaatimukset ja testit |
| --- | --- |

5.

| 6. | Ajoneuvotyypin muutos |
| --- | --- |

6.

| 7. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

7.

| 8. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon lopullinen lopettaminen |
| --- | --- |

9.

| 10. | Siirtymäsäännökset |
| --- | --- |

10.

| 11. | Hyväksyntätesteistä vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

11.

LIITTEET

| Liite 1: | Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnästä, hyväksynnän epäämisestä, hyväksynnän laajentamisesta, hyväksynnän peruuttamisesta tai tuotannon lopullisesta päättymisestä matkustajien sivutörmäyssuojan osalta säännön nro 95 mukaisesti |
| --- | --- |

Liite 1:

| Liite 2: | Tyyppihyväksyntämerkin asettelu |
| --- | --- |

Liite 2:

| Liite 3: | Menettely moottoriajoneuvojen istumapaikkojen H-pisteen ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman määrittelemiseksi |
| --- | --- |

Liite 3:

| Lisäys 1 — | Kolmiulotteisen H-pistekoneen (3-DH-koneen) kuvaus |
| --- | --- |

Lisäys 1 —

| Lisäys 2 — | Kolmiulotteinen viitejärjestelmä |
| --- | --- |

Lisäys 2 —

| Lisäys 3 — | Istumapaikkoja koskevat vertailutiedot |
| --- | --- |

Lisäys 3 —

| Liite 4: | Törmäystestimenettely |
| --- | --- |

Liite 4:

| Lisäys 1 — | Suorituskykytietojen määrittäminen GE.95-22782 |
| --- | --- |

Lisäys 1 —

| Lisäys 2 — | Viskositeetin arviointiperusteen laskentamenettely EUROSID 1:tä varten |
| --- | --- |

Lisäys 2 —

| Liite 5: | Liikkuvan ja periksi antavan esteen ominaisuudet |
| --- | --- |

Liite 5:

| Lisäys 1 — | Staattisten testien rasitus-painumakäyrät |
| --- | --- |

Lisäys 1 —

| Lisäys 2 — | Dynaamisten testien rasitus-painumakäyrät |
| --- | --- |

Lisäys 2 —

| Liite 6: | Sivutörmäysnuken tekninen kuvaus |
| --- | --- |

Liite 6:

| Liite 7: | Sivutörmäysnuken asentaminen |
| --- | --- |

Liite 7:

| Liite 8: | Osittainen testi |
| --- | --- |

Liite 8:

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan sellaisten M1- ja N1-luokkiin kuuluvien ajoneuvojen matkustamon rakenteen käyttäytymiseen sivutörmäyksessä, joiden matalimman istuimen R-piste on enintään 700 mm maan pinnasta, kun ajoneuvo on tämän säännön 2.10 kohdassa määriteltyä vertailumassaa vastaavassa tilassa.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä tarkoitetaan

| 2.1 | ’ajoneuvon tyyppihyväksynnällä’ ajoneuvotyypin hyväksyntää matkustamon rakenteen käyttäytymisen osalta sivutörmäyksessä; |
| --- | --- |

2.1

’ajoneuvon tyyppihyväksynnällä’ ajoneuvotyypin hyväksyntää matkustamon rakenteen käyttäytymisen osalta sivutörmäyksessä;

| 2.2 | ’ajoneuvotyypillä’ moottoriajoneuvoja, jotka eivät olennaisesti eroa toisistaan erityisesti seuraavilta ominaisuuksiltaan: |
| --- | --- |

2.2

’ajoneuvotyypillä’ moottoriajoneuvoja, jotka eivät olennaisesti eroa toisistaan erityisesti seuraavilta ominaisuuksiltaan:

| 2.2.1 | ajoneuvon pituus, leveys ja maavara, jos nämä vaikuttavat kielteisesti tässä säännössä määritettyyn suorituskykyyn; |
| --- | --- |

2.2.1

ajoneuvon pituus, leveys ja maavara, jos nämä vaikuttavat kielteisesti tässä säännössä määritettyyn suorituskykyyn;

| 2.2.2 | matkustamon sivuseinien rakenne, mitat, muodot ja materiaalit, jos nämä vaikuttavat kielteisesti tässä säännössä määritettyyn suorituskykyyn; |
| --- | --- |

2.2.2

matkustamon sivuseinien rakenne, mitat, muodot ja materiaalit, jos nämä vaikuttavat kielteisesti tässä säännössä määritettyyn suorituskykyyn;

| 2.2.3 | matkustamon muodot ja sisäosien mitat sekä turvajärjestelmä, jos ne vaikuttavat kielteisesti tässä säännössä määritettyyn suorituskykyyn; |
| --- | --- |

2.2.3

matkustamon muodot ja sisäosien mitat sekä turvajärjestelmä, jos ne vaikuttavat kielteisesti tässä säännössä määritettyyn suorituskykyyn;

| 2.2.4 | moottorin sijainti (edessä, takana tai keskellä); |
| --- | --- |

2.2.4

moottorin sijainti (edessä, takana tai keskellä);

| 2.2.5 | tyhjämassa, jos se vaikuttaa kielteisesti tässä säännössä määritettyyn suorituskykyyn; |
| --- | --- |

2.2.5

tyhjämassa, jos se vaikuttaa kielteisesti tässä säännössä määritettyyn suorituskykyyn;

| 2.2.6 | sisätilojen lisävarusteet tai -laitteet, jos ne vaikuttavat kielteisesti tässä säännössä määritettyyn suorituskykyyn; |
| --- | --- |

2.2.6

sisätilojen lisävarusteet tai -laitteet, jos ne vaikuttavat kielteisesti tässä säännössä määritettyyn suorituskykyyn;

| 2.2.7 | istuintyyppi tai -tyypit ja R-piste, jos nämä vaikuttavat kielteisesti tässä säännössä määritettyyn suorituskykyyn; |
| --- | --- |

2.2.7

istuintyyppi tai -tyypit ja R-piste, jos nämä vaikuttavat kielteisesti tässä säännössä määritettyyn suorituskykyyn;

| 2.3 | ’matkustamolla’ ajoneuvossa oleville varattua tilaa, joka rajoittuu kattoon, lattiaan, sivuseiniin, oviin, ulkoseinien ikkunoihin, moottoritilan väliseinään sekä matkustamon takaosan väliseinän pintaan tai takaistuimen selkänojan takapintaan; |
| --- | --- |

2.3

’matkustamolla’ ajoneuvossa oleville varattua tilaa, joka rajoittuu kattoon, lattiaan, sivuseiniin, oviin, ulkoseinien ikkunoihin, moottoritilan väliseinään sekä matkustamon takaosan väliseinän pintaan tai takaistuimen selkänojan takapintaan;

| 2.4 | ’R-pisteellä’ eli ’istumapaikan peruspisteellä’ valmistajan määrittämää peruspistettä: |
| --- | --- |

2.4

’R-pisteellä’ eli ’istumapaikan peruspisteellä’ valmistajan määrittämää peruspistettä:

| 2.4.1 | jolla on ajoneuvon rakenteeseen nähden määritellyt koordinaatit; |
| --- | --- |

2.4.1

jolla on ajoneuvon rakenteeseen nähden määritellyt koordinaatit;

| 2.4.2 | joka vastaa ylävartalon ja reisien välisen kiertopisteen (H-piste) teoreettista paikkaa tavanomaisessa alimmassa tai taimmaisessa ajo- tai käyttöasennossa, jonka valmistaja on määritellyt kunkin määrittämänsä istuinpaikan osalta; |
| --- | --- |

2.4.2

joka vastaa ylävartalon ja reisien välisen kiertopisteen (H-piste) teoreettista paikkaa tavanomaisessa alimmassa tai taimmaisessa ajo- tai käyttöasennossa, jonka valmistaja on määritellyt kunkin määrittämänsä istuinpaikan osalta;

| 2.5 | ’H-pisteellä’ tämän säännön liitteessä 3 määriteltyä pistettä; |
| --- | --- |

2.5

’H-pisteellä’ tämän säännön liitteessä 3 määriteltyä pistettä;

| 2.6 | ’polttoainesäiliön tilavuudella’ ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa polttoainesäiliön tilavuutta; |
| --- | --- |

2.6

’polttoainesäiliön tilavuudella’ ajoneuvon valmistajan ilmoittamaa polttoainesäiliön tilavuutta;

| 2.7 | ’poikittaistasolla’ ajoneuvon pituussuuntaiseen pystykeskitasoon nähden kohtisuorassa olevaa pystytasoa; |
| --- | --- |

2.7

’poikittaistasolla’ ajoneuvon pituussuuntaiseen pystykeskitasoon nähden kohtisuorassa olevaa pystytasoa;

| 2.8 | ’turvajärjestelmällä’ matkustajien kiinnittämiseksi ja/tai suojaamiseksi tarkoitettuja laitteita; |
| --- | --- |

2.8

’turvajärjestelmällä’ matkustajien kiinnittämiseksi ja/tai suojaamiseksi tarkoitettuja laitteita;

| 2.9 | ’turvajärjestelmätyypillä’ turvalaitteiden luokkaa, johon kuuluvat laitteet eivät eroa olennaisesti toisistaan erityisesti seuraavien seikkojen osalta:






  — | tekniikka |
| --- | --- | --- |

2.9

’turvajärjestelmätyypillä’ turvalaitteiden luokkaa, johon kuuluvat laitteet eivät eroa olennaisesti toisistaan erityisesti seuraavien seikkojen osalta:

—

tekniikka

| — | geometria |
| --- | --- |

—

geometria

| — | rakennemateriaalit; |
| --- | --- |

—

rakennemateriaalit;

| 2.10 | ’vertailumassalla’ ajoneuvon tyhjämassaa korotettuna 100 kg:lla (eli sivutörmäysnuken ja sen laitteistojen massalla): |
| --- | --- |

2.10

’vertailumassalla’ ajoneuvon tyhjämassaa korotettuna 100 kg:lla (eli sivutörmäysnuken ja sen laitteistojen massalla):

| 2.11 | ’tyhjämassalla’ ajokuntoisen ajoneuvon massaa ilman kuljettajaa, matkustajia tai lastia, mutta polttoainesäiliö täytettynä 90-prosenttisesti vetoisuudestaan, ja tarvittaessa mukaan luettuna tavanomaiset työkalut ja varapyörä; |
| --- | --- |

2.11

’tyhjämassalla’ ajokuntoisen ajoneuvon massaa ilman kuljettajaa, matkustajia tai lastia, mutta polttoainesäiliö täytettynä 90-prosenttisesti vetoisuudestaan, ja tarvittaessa mukaan luettuna tavanomaiset työkalut ja varapyörä;

| 2.12 | ’liikkuvalla periksi antavalla esteellä’ laitetta, jolla ajoneuvoon törmätään. Siihen kuuluu törmäysvaunu ja iskuelementti; |
| --- | --- |

2.12

’liikkuvalla periksi antavalla esteellä’ laitetta, jolla ajoneuvoon törmätään. Siihen kuuluu törmäysvaunu ja iskuelementti;

| 2.13 | ’iskuelementillä’ murskautuvaa osaa, joka on kiinnitetty liikkuvan ja periksi antavan esteen etuosaan; |
| --- | --- |

2.13

’iskuelementillä’ murskautuvaa osaa, joka on kiinnitetty liikkuvan ja periksi antavan esteen etuosaan;

| 2.14 | ’törmäysvaunulla’ pyörille asetettua runkoa, joka voi kulkea pitkittäisakseliansa pitkin törmäyspisteeseen saakka. Sen etuseinä tukee iskuelementtiä. |
| --- | --- |

2.14

’törmäysvaunulla’ pyörille asetettua runkoa, joka voi kulkea pitkittäisakseliansa pitkin törmäyspisteeseen saakka. Sen etuseinä tukee iskuelementtiä.

3.   HYVÄKSYNNÄN HAKEMINEN

| 3.1 | Ajoneuvon valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajan on haettava ajoneuvotyypin hyväksyntää matkustajien sivutörmäyssuojan osalta. |
| --- | --- |

3.1

Ajoneuvon valmistajan tai valmistajan valtuutetun edustajan on haettava ajoneuvotyypin hyväksyntää matkustajien sivutörmäyssuojan osalta.

| 3.2 | Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

3.2

Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena ja seuraavat tiedot:

| 3.2.1 | yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin rakenteesta, mitoista, muodosta ja materiaaleista; |
| --- | --- |

3.2.1

yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvotyypin rakenteesta, mitoista, muodosta ja materiaaleista;

| 3.2.2 | ajoneuvon valokuvat ja/tai kaaviot ja piirustukset, joissa esitetään ajoneuvotyyppi edestä, sivulta ja takaa sekä rakenteen sivuosan yksityiskohdat; |
| --- | --- |

3.2.2

ajoneuvon valokuvat ja/tai kaaviot ja piirustukset, joissa esitetään ajoneuvotyyppi edestä, sivulta ja takaa sekä rakenteen sivuosan yksityiskohdat;

| 3.2.3 | yksityiskohtaiset tiedot edellä tämän säännön kohdassa 2.11 määritellystä ajoneuvon massasta; |
| --- | --- |

3.2.3

yksityiskohtaiset tiedot edellä tämän säännön kohdassa 2.11 määritellystä ajoneuvon massasta;

| 3.2.4 | matkustamon muodot ja sisämitat; |
| --- | --- |

3.2.4

matkustamon muodot ja sisämitat;

| 3.2.5 | ajoneuvojen sivujen tähdellisen sisustuksen ja ajoneuvoon asennettujen turvajärjestelmien kuvaus. |
| --- | --- |

3.2.5

ajoneuvojen sivujen tähdellisen sisustuksen ja ajoneuvoon asennettujen turvajärjestelmien kuvaus.

| 3.3 | Hyväksynnän hakija voi esittää tehdyistä testeistä kaikki tiedot ja tulokset, joiden perusteella voidaan todeta, että prototyyppiajoneuvoissa voidaan riittävällä tarkkuudella saavuttaa vaatimustenmukaisuus. |
| --- | --- |

3.3

Hyväksynnän hakija voi esittää tehdyistä testeistä kaikki tiedot ja tulokset, joiden perusteella voidaan todeta, että prototyyppiajoneuvoissa voidaan riittävällä tarkkuudella saavuttaa vaatimustenmukaisuus.

| 3.4 | Hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo on toimitettava tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle. |
| --- | --- |

3.4

Hyväksyttävää ajoneuvotyyppiä edustava ajoneuvo on toimitettava tyyppihyväksyntätesteistä vastaavalle tutkimuslaitokselle.

| 3.4.1 | Ajoneuvo, jossa ei ole kaikkia tyyppiin asianmukaisesti kuuluvia osia, voidaan ottaa hyväksyttäväksi edellyttäen, että voidaan osoittaa, ettei osien puuttumisella ole kielteistä vaikutusta tämän säännön vaatimusten mukaisen suorituskyvyn kannalta. |
| --- | --- |

3.4.1

Ajoneuvo, jossa ei ole kaikkia tyyppiin asianmukaisesti kuuluvia osia, voidaan ottaa hyväksyttäväksi edellyttäen, että voidaan osoittaa, ettei osien puuttumisella ole kielteistä vaikutusta tämän säännön vaatimusten mukaisen suorituskyvyn kannalta.

| 3.4.2 | Hyväksynnän hakijan vastuulla on osoittaa, että kohdan 3.4.1 soveltaminen on tämän säännön vaatimusten mukaista. |
| --- | --- |

3.4.2

Hyväksynnän hakijan vastuulla on osoittaa, että kohdan 3.4.1 soveltaminen on tämän säännön vaatimusten mukaista.

4.   HYVÄKSYNTÄ

| 4.1 | Jos tämän säännön nojalla hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvotyyppi täyttää jäljempänä olevan 5 kohdan vaatimukset, kyseiselle ajoneuvotyypille myönnetään hyväksyntä. |
| --- | --- |

4.1

Jos tämän säännön nojalla hyväksyttäväksi toimitettu ajoneuvotyyppi täyttää jäljempänä olevan 5 kohdan vaatimukset, kyseiselle ajoneuvotyypille myönnetään hyväksyntä.

| 4.2 | Todennettaessa ajoneuvon vastaavuutta tämän säännön vaatimusten kanssa on epävarmoissa tapauksissa otettava huomioon kaikki valmistajan antamat tiedot ja testaustulokset, joita voidaan käyttää tutkimuslaitoksen tekemän hyväksyntätestauksen validoinnissa. |
| --- | --- |

4.2

Todennettaessa ajoneuvon vastaavuutta tämän säännön vaatimusten kanssa on epävarmoissa tapauksissa otettava huomioon kaikki valmistajan antamat tiedot ja testaustulokset, joita voidaan käyttää tutkimuslaitoksen tekemän hyväksyntätestauksen validoinnissa.

| 4.3 | Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 01, mikä vastaa muutossarjaa 01) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa hyväksyntänumeroa toiselle ajoneuvotyypille. |
| --- | --- |

4.3

Kullekin hyväksytylle tyypille on annettava hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 01, mikä vastaa muutossarjaa 01) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa hyväksyntänumeroa toiselle ajoneuvotyypille.

| 4.4 | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella, jonka mukana ovat hyväksynnän hakijan toimittamat enintään A4-kokoiset (210 × 297 mm) tai tähän kokoon taitetut ja sopivassa mittakaavassa olevat valokuvat ja/tai kaaviot ja piirustukset. |
| --- | --- |

4.4

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella lomakkeella, jonka mukana ovat hyväksynnän hakijan toimittamat enintään A4-kokoiset (210 × 297 mm) tai tähän kokoon taitetut ja sopivassa mittakaavassa olevat valokuvat ja/tai kaaviot ja piirustukset.

| 4.5 | Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaiseen ajoneuvoon on kiinnitettävä hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn näkyvään ja helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu: |
| --- | --- |

4.5

Jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin mukaiseen ajoneuvoon on kiinnitettävä hyväksyntälomakkeessa määriteltyyn näkyvään ja helppopääsyiseen paikkaan kansainvälinen hyväksyntämerkki, joka koostuu:

| 4.5.1 | ympyrän sisällä olevasta E-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (1) |
| --- | --- |

4.5.1

ympyrän sisällä olevasta E-kirjaimesta, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero, (1)

| 4.5.2 | kohdassa 4.5.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella olevasta tämän säännön numerosta, jota seuraavat R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

4.5.2

kohdassa 4.5.1 tarkoitetun ympyrän oikealla puolella olevasta tämän säännön numerosta, jota seuraavat R-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

| 4.6 | Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön nojalla maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, kohdassa 4.5.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa; tällöin säännön numerot ja hyväksyntänumerot sekä muut tunnukset kaikkien niiden sääntöjen osalta, joiden nojalla on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, sijoitetaan pystysuoriin sarakkeisiin kohdassa 4.5.1 tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle. |
| --- | --- |

4.6

Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, jolle on myönnetty hyväksyntä yhden tai useamman sopimukseen liitetyn säännön nojalla maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, kohdassa 4.5.1 tarkoitettua tunnusta ei tarvitse toistaa; tällöin säännön numerot ja hyväksyntänumerot sekä muut tunnukset kaikkien niiden sääntöjen osalta, joiden nojalla on myönnetty hyväksyntä maassa, joka on myöntänyt hyväksynnän tämän säännön nojalla, sijoitetaan pystysuoriin sarakkeisiin kohdassa 4.5.1 tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle.

| 4.7 | Tyyppihyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi merkitty. |
| --- | --- |

4.7

Tyyppihyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi merkitty.

| 4.8 | Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä. |
| --- | --- |

4.8

Hyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämään ajoneuvon tyyppikilpeen tai lähelle sitä.

| 4.9 | Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä. |
| --- | --- |

4.9

Tämän säännön liitteessä 2 annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkeistä.

5.   ERITELMÄT JA TESTIT

| 5.1 | Ajoneuvolle suoritetaan tämän säännön liitteen 4 mukainen testi. |
| --- | --- |

5.1

Ajoneuvolle suoritetaan tämän säännön liitteen 4 mukainen testi.

| 5.1.1 | Testi suoritetaan kuljettajan puolelta, paitsi siinä tapauksessa, että epäsymmetrinen rakenne voisi vaikuttaa suoritusarvoihin sivutörmäyksessä. Tällaisessa tapauksessa voidaan käyttää kohdassa 5.1.1.1 tai 5.1.1.2 tarkoitettua ratkaisua, jos valmistaja ja testauksesta vastaava viranomainen näin sopivat. |
| --- | --- |

5.1.1

Testi suoritetaan kuljettajan puolelta, paitsi siinä tapauksessa, että epäsymmetrinen rakenne voisi vaikuttaa suoritusarvoihin sivutörmäyksessä. Tällaisessa tapauksessa voidaan käyttää kohdassa 5.1.1.1 tai 5.1.1.2 tarkoitettua ratkaisua, jos valmistaja ja testauksesta vastaava viranomainen näin sopivat.

| 5.1.1.1 | Valmistaja toimittaa hyväksynnästä vastaavalle viranomaiselle tiedot suoritusarvojen vastaavuuksista verrattuna kuljettajan puolen suoritusarvoihin, kun testi suoritetaan kyseiseltä puolelta. |
| --- | --- |

5.1.1.1

Valmistaja toimittaa hyväksynnästä vastaavalle viranomaiselle tiedot suoritusarvojen vastaavuuksista verrattuna kuljettajan puolen suoritusarvoihin, kun testi suoritetaan kyseiseltä puolelta.

| 5.1.1.2 | Todettuaan ajoneuvon rakenteelliset ominaisuudet tyyppihyväksyntäviranomainen voi päättää, että testi suoritetaan kuljettajan vastakkaiselta puolelta, jos tätä pidetään epäsuotuisampana tilanteena. |
| --- | --- |

5.1.1.2

Todettuaan ajoneuvon rakenteelliset ominaisuudet tyyppihyväksyntäviranomainen voi päättää, että testi suoritetaan kuljettajan vastakkaiselta puolelta, jos tätä pidetään epäsuotuisampana tilanteena.

| 5.1.2 | Tutkimuslaitos voi valmistajan kanssa neuvoteltuaan vaatia, että istuin on testattava muussa kuin liitteen 4 kohdassa 5.5.1 esitetyssä asennossa. Tällainen asento on ilmoitettava testiraportissa. (2) |
| --- | --- |

5.1.2

Tutkimuslaitos voi valmistajan kanssa neuvoteltuaan vaatia, että istuin on testattava muussa kuin liitteen 4 kohdassa 5.5.1 esitetyssä asennossa. Tällainen asento on ilmoitettava testiraportissa. (2)

| 5.1.3 | Testin tulos on katsottava tyydyttäväksi, jos jäljempänä kohdassa 5.2 ja 5.3 määritellyt edellytykset täyttyvät. |
| --- | --- |

5.1.3

Testin tulos on katsottava tyydyttäväksi, jos jäljempänä kohdassa 5.2 ja 5.3 määritellyt edellytykset täyttyvät.

5.2   Suorituskyvyn arviointiperusteet

| 5.2.1 | Tämän säännön liitteen 4 lisäyksen mukaista törmäystestiä varten määritettyjen suorituskyvyn arviointiperusteiden on oltava seuraavien vaatimusten mukaisia: |
| --- | --- |

5.2.1

Tämän säännön liitteen 4 lisäyksen mukaista törmäystestiä varten määritettyjen suorituskyvyn arviointiperusteiden on oltava seuraavien vaatimusten mukaisia:

| 5.2.1.1 | Pään arviointiperuste (HPC) saa olla enintään 1 000; jos pääkosketusta ei synny, HPC-arvoa ei mitata eikä lasketa, vaan merkitään seuraavasti: ”Ei pääkosketusta”. |
| --- | --- |

5.2.1.1

Pään arviointiperuste (HPC) saa olla enintään 1 000; jos pääkosketusta ei synny, HPC-arvoa ei mitata eikä lasketa, vaan merkitään seuraavasti: ”Ei pääkosketusta”.

| 5.2.1.2 | Rintakehän arviointiperusteet ovat seuraavat:






  a) | rintakehän painumisen arviointiperuste (RDC) saa olla enintään 42 mm; |
| --- | --- | --- |

5.2.1.2

Rintakehän arviointiperusteet ovat seuraavat:

a)

rintakehän painumisen arviointiperuste (RDC) saa olla enintään 42 mm;

| b) | sisäelimien arviointiperuste (VC) saa olla enintään 1,0 m/s. |
| --- | --- |

b)

sisäelimien arviointiperuste (VC) saa olla enintään 1,0 m/s.

Tämän säännön 10.2 kohdassa tarkoitetusta päivämäärästä lukien kahden vuoden siirtymäajan aikana V * C -arvoa ei katsota hyväksyntätestin läpäisy- tai hylkäysperusteeksi, mutta se on merkittävä testausselosteeseen, ja hyväksynnän myöntävän viranomaisen on tallennettava se. Tämän siirtymäajan jälkeen VC-arvoa 1,0 m/s on pidettävä hyväksymis- tai hylkäysperusteena, elleivät tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet toisin päätä.

| 5.2.1.3 | Lantion arviointiperuste on seuraava:
  häpyliitokseen kohdistuva enimmäisvoima (PSPF) saa olla enintään 6 kN. |
| --- | --- |

5.2.1.3

Lantion arviointiperuste on seuraava:

häpyliitokseen kohdistuva enimmäisvoima (PSPF) saa olla enintään 6 kN.

| 5.2.1.4 | Vatsan arviointiperuste on seuraava:
  vatsaan kohdistuva enimmäisvoima (AFP) saa olla enintään 2,5 kN:n sisäinen voima (vastaa 4,5 kN:n ulkoista voimaa). |
| --- | --- |

5.2.1.4

Vatsan arviointiperuste on seuraava:

vatsaan kohdistuva enimmäisvoima (AFP) saa olla enintään 2,5 kN:n sisäinen voima (vastaa 4,5 kN:n ulkoista voimaa).

5.3   Erityisvaatimukset

| 5.3.1 | Mikään ovista ei saa avautua testin aikana. |
| --- | --- |

5.3.1

Mikään ovista ei saa avautua testin aikana.

| 5.3.2 | Törmäyksen jälkeen täytyy olla mahdollista ilman apuvälineitä: |
| --- | --- |

5.3.2

Törmäyksen jälkeen täytyy olla mahdollista ilman apuvälineitä:

| 5.3.2.1 | avata riittävä määrä ovia, joka tarvitaan matkustajien tavanomaista ajoneuvoon nousua ja sieltä poistumista varten, ja tarvittaessa siirtää istuimia tai istuinten selkänojia kaikkien ajoneuvossa olevien poistumisen mahdollistamiseksi, |
| --- | --- |

5.3.2.1

avata riittävä määrä ovia, joka tarvitaan matkustajien tavanomaista ajoneuvoon nousua ja sieltä poistumista varten, ja tarvittaessa siirtää istuimia tai istuinten selkänojia kaikkien ajoneuvossa olevien poistumisen mahdollistamiseksi,

| 5.3.2.2 | irrottaa nukke turvajärjestelmistä, |
| --- | --- |

5.3.2.2

irrottaa nukke turvajärjestelmistä,

| 5.3.2.3 | poistaa nukke ajoneuvosta. |
| --- | --- |

5.3.2.3

poistaa nukke ajoneuvosta.

| 5.3.3 | Mikään sisätiloissa oleva laite tai osa ei saa irrota siten, että terävistä ulokkeista tai reunoista johtuvan loukkaantumisen vaara kasvaa havaittavasti. |
| --- | --- |

5.3.3

Mikään sisätiloissa oleva laite tai osa ei saa irrota siten, että terävistä ulokkeista tai reunoista johtuvan loukkaantumisen vaara kasvaa havaittavasti.

| 5.3.4 | Pysyvistä muodonmuutoksista johtuvat murtumiset hyväksytään, jos ne eivät lisää loukkaantumisen vaaraa. |
| --- | --- |

5.3.4

Pysyvistä muodonmuutoksista johtuvat murtumiset hyväksytään, jos ne eivät lisää loukkaantumisen vaaraa.

| 5.3.5 | Jos nestevuoto polttoainejärjestelmästä jatkuu törmäyksen jälkeen, vuodon määrä saa olla enintään 30 g/min; jos vuotanut polttoaine sekoittuu muista järjestelmistä peräisin oleviin nesteisiin ja jos nesteitä ei voida helposti erottaa toisistaan ja tunnistaa, kaikki nesteet on otettava huomioon arvioitaessa vuodon määrää. |
| --- | --- |

5.3.5

Jos nestevuoto polttoainejärjestelmästä jatkuu törmäyksen jälkeen, vuodon määrä saa olla enintään 30 g/min; jos vuotanut polttoaine sekoittuu muista järjestelmistä peräisin oleviin nesteisiin ja jos nesteitä ei voida helposti erottaa toisistaan ja tunnistaa, kaikki nesteet on otettava huomioon arvioitaessa vuodon määrää.

6.   AJONEUVOTYYPIN MUUTOS

| 6.1 | Hyväksynnän myöntävälle hallintoyksikölle on ilmoitettava kaikista muutoksista, jotka vaikuttavat rakenteeseen, istuinten määrään ja tyyppiin, verhoiluun tai sisustukseen tai hallintalaitteiden asemaan taikka mekaanisiin osiin, jotka voivat vaikuttaa ajoneuvon energianvaimennusominaisuuksiin. Hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen |
| --- | --- |

6.1

Hyväksynnän myöntävälle hallintoyksikölle on ilmoitettava kaikista muutoksista, jotka vaikuttavat rakenteeseen, istuinten määrään ja tyyppiin, verhoiluun tai sisustukseen tai hallintalaitteiden asemaan taikka mekaanisiin osiin, jotka voivat vaikuttaa ajoneuvon energianvaimennusominaisuuksiin. Hallinnollinen yksikkö voi tämän jälkeen

| 6.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole olennaista kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai |
| --- | --- |

6.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole olennaista kielteistä vaikutusta ja että ajoneuvo joka tapauksessa täyttää edelleen vaatimukset, tai

| 6.1.2 | edellyttää testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä laitokselta uutta testausselostetta. |
| --- | --- |

6.1.2

edellyttää testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä laitokselta uutta testausselostetta.

| 6.1.2.1 | Kaikki ajoneuvon yleistä rakennetta koskevat tai sen massaa yli 8 prosentilla muuttavat muutokset edellyttävät liitteessä 4 kuvatun testin uudelleen suorittamista, jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että muutokset voivat vaikuttaa selvästi testituloksiin. |
| --- | --- |

6.1.2.1

Kaikki ajoneuvon yleistä rakennetta koskevat tai sen massaa yli 8 prosentilla muuttavat muutokset edellyttävät liitteessä 4 kuvatun testin uudelleen suorittamista, jos toimivaltainen viranomainen katsoo, että muutokset voivat vaikuttaa selvästi testituloksiin.

| 6.1.2.2 | Jos tarkastuslaitos ajoneuvon valmistajan kanssa neuvoteltuaan katsoo, että ajoneuvotyyppiin tehdyt muutokset eivät anna aihetta uuden, täydellisen testin suorittamiseen, voidaan suorittaa osittainen testi. Tämä tulee kyseeseen, jos vertailumassan muutos on enintään 8 prosenttia alkuperäiseen ajoneuvoon nähden tai jos etuistuinten lukumäärä ei muutu. Istuintyyppien tai sisustuksen muutokset eivät automaattisesti anna aihetta uuden, täydellisen testin suorittamiseen. Esimerkkiratkaisu tähän ongelmaan on liitteessä 8. |
| --- | --- |

6.1.2.2

Jos tarkastuslaitos ajoneuvon valmistajan kanssa neuvoteltuaan katsoo, että ajoneuvotyyppiin tehdyt muutokset eivät anna aihetta uuden, täydellisen testin suorittamiseen, voidaan suorittaa osittainen testi. Tämä tulee kyseeseen, jos vertailumassan muutos on enintään 8 prosenttia alkuperäiseen ajoneuvoon nähden tai jos etuistuinten lukumäärä ei muutu. Istuintyyppien tai sisustuksen muutokset eivät automaattisesti anna aihetta uuden, täydellisen testin suorittamiseen. Esimerkkiratkaisu tähän ongelmaan on liitteessä 8.

| 6.2 | Epäämisen tai hyväksymisen vahvistus, jossa ilmoitetaan muutokset, on toimitettava edellä 4.4 kohdassa määritellyn menettelyn mukaisesti tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille. |
| --- | --- |

6.2

Epäämisen tai hyväksymisen vahvistus, jossa ilmoitetaan muutokset, on toimitettava edellä 4.4 kohdassa määritellyn menettelyn mukaisesti tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

| 6.3 | Hyväksynnän laajennuksen antavan toimivaltaisen viranomaisen on annettava sarjanumero jokaiselle kyseistä laajennusta varten laaditulle ilmoitukselle. |
| --- | --- |

6.3

Hyväksynnän laajennuksen antavan toimivaltaisen viranomaisen on annettava sarjanumero jokaiselle kyseistä laajennusta varten laaditulle ilmoitukselle.

7.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä.

| 7.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä edellä olevan 5 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

7.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksyttävä ajoneuvo on valmistettava siten, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä edellä olevan 5 kohdan vaatimukset.

| 7.2 | Hyväksynnän haltijan on varmistettava, että kunkin ajoneuvotyypin osalta tehdään ainakin mittaustestit. |
| --- | --- |

7.2

Hyväksynnän haltijan on varmistettava, että kunkin ajoneuvotyypin osalta tehdään ainakin mittaustestit.

| 7.3 | Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa. |
| --- | --- |

7.3

Tyyppihyväksynnän myöntänyt toimivaltainen viranomainen saa milloin tahansa tarkastaa kussakin tuotantoyksikössä sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät. Tarkastuksia tehdään tavallisesti kerran kahdessa vuodessa.

8.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 8.1 | Ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä kohdassa 7.1 asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos valittu ajoneuvo (valitut ajoneuvot) ei(vät) läpäise kohdassa 7.2 tarkoitettuja tarkastuksia. |
| --- | --- |

8.1

Ajoneuvotyypille tämän säännön perusteella myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos edellä kohdassa 7.1 asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos valittu ajoneuvo (valitut ajoneuvot) ei(vät) läpäise kohdassa 7.2 tarkoitettuja tarkastuksia.

| 8.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

8.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

9.   TUOTANNON LOPULLINEN PÄÄTTYMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn ajoneuvotyypin valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

10.   SIIRTYMÄMÄÄRÄYKSET

| 10.1 | Muutossarjan 02 ensimmäisen täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen ei yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli saa kieltäytyä myöntämästä ECE-hyväksyntiä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 02 ensimmäisellä täydennyksellä, mukaisesti. |
| --- | --- |

10.1

Muutossarjan 02 ensimmäisen täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen ei yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli saa kieltäytyä myöntämästä ECE-hyväksyntiä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 02 ensimmäisellä täydennyksellä, mukaisesti.

| 10.2 | Kahdentoista kuukauden kuluttua muutossarjan 02 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksyntiä ainoastaan sellaisille ajoneuvotyypeille, jotka täyttävät tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, vaatimukset. |
| --- | --- |

10.2

Kahdentoista kuukauden kuluttua muutossarjan 02 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksyntiä ainoastaan sellaisille ajoneuvotyypeille, jotka täyttävät tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, vaatimukset.

| 10.3 | Kuudenkymmenen kuukauden kuluttua muutossarjan 02 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat evätä ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton) sellaisilta ajoneuvotyypeiltä, jotka eivät täytä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, vaatimuksia. |
| --- | --- |

10.3

Kuudenkymmenen kuukauden kuluttua muutossarjan 02 voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat evätä ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton) sellaisilta ajoneuvotyypeiltä, jotka eivät täytä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 02, vaatimuksia.

| 10.4 | Kolmenkymmenenkuuden kuukauden kuluttua muutossarjan 02 ensimmäisen täydennyksen voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksyntiä ainoastaan sellaisille ajoneuvotyypeille, jotka täyttävät tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 02 ensimmäisellä täydennyksellä, vaatimukset. |
| --- | --- |

10.4

Kolmenkymmenenkuuden kuukauden kuluttua muutossarjan 02 ensimmäisen täydennyksen voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksyntiä ainoastaan sellaisille ajoneuvotyypeille, jotka täyttävät tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 02 ensimmäisellä täydennyksellä, vaatimukset.

| 10.5 | Kahdeksankymmenenneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 02 ensimmäisen täydennyksen voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat evätä ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton) sellaisilta ajoneuvotyypeiltä, jotka eivät täytä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 02 ensimmäisellä täydennyksellä, vaatimuksia. |
| --- | --- |

10.5

Kahdeksankymmenenneljän kuukauden kuluttua muutossarjan 02 ensimmäisen täydennyksen voimaantulopäivästä tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat evätä ensimmäisen kansallisen rekisteröinnin (ensimmäisen käyttöönoton) sellaisilta ajoneuvotyypeiltä, jotka eivät täytä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 02 ensimmäisellä täydennyksellä, vaatimuksia.

11.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TARKASTUSLAITOSTEN JA HALLINTOVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien sopimuksen sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tarkastuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille toimitetaan lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

---

(1)  Saksa 1, Ranska 2, Italia 3, Alankomaat 4, Ruotsi 5, Belgia 6, Unkari 7, Tšekki 8, Espanja 9, Jugoslavia 10, Yhdistynyt kuningaskunta 11, Itävalta 12, Luxemburg 13, Sveitsi 14, 15 (antamatta), Norja 16, Suomi 17, Tanska 18, Romania 19, Puola 20, Portugali 21, Venäjän federaatio 22, Kreikka 23, Irlanti 24, Kroatia 25, Slovenia 26, Slovakia 27, Valko-Venäjä 28, Viro 29, 30 (antamatta), Bosnia ja Hertsegovina 31, Latvia 32, 33 (antamatta), Bulgaria 34, 35–36 (antamatta), Turkki 37, 38–39 (antamatta), entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia 40, 41 (antamatta), Euroopan yhteisö 42 (jäsenvaltiot myöntävät hyväksynnät ECE-tunnuksillaan), Japani 43, 44 (antamatta), Australia 45 ja Ukraina 46. Seuraavat numerot annetaan muille maille aikajärjestyksessä sitä mukaa kuin ne ratifioivat pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymistä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevia ehtoja koskevan sopimuksen tai liittyvät siihen, ja Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin annetut numerot sopimuksen sopimuspuolille.

(2)  Testivaatimusten osalta tavanomaisten pitkittäissäätöjen aluetta on 30. syyskuuta 2000 asti rajoitettava siten, että H-piste on oviaukon leveyden sisällä.

---

LIITE 1

(Enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

ILMOITUS

Image

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKIN SIJOITTELU

Malli A

(Ks. tämän säännön kohta 4.5)

Image

a = vähintään 8 mm

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on matkustajien sivutörmäyssuojan osalta hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 95 perusteella. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 95 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 01.

Malli B

(Ks. tämän säännön kohta 4.6)

Image

a = vähintään 8 mm

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön 95 ja 24 (1) perusteella. (Viimeksi mainitun säännön numeroa seuraava lisätunnus osoittaa, että korjattu absorptiokerroin on 1,30 m-1). Hyväksyntänumeron kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että hyväksyntien myöntämispäivänä sääntöön nro 95 oli sisällytetty muutossarja 01 ja sääntöön nro 24 muutossarja 03.

---

(1)  Jälkimmäinen numero annetaan pelkästään esimerkkinä.

---

LIITE 3

MENETTELY MOOTTORIAJONEUVOJEN ISTUMAPAIKKOJEN H-PISTEEN JA ISTUIMEN SELKÄNOJAN TODELLISEN KALTEVUUSKULMAN MÄÄRITTELEMISEKSI

1.   TARKOITUS

Tässä liitteessä esitettyä menettelyä käytetään moottoriajoneuvon yhden tai useamman istumapaikan H-pisteen sijainnin ja rintaosan todellisen kulman määrittelemiseksi sekä mitattujen tietojen ja ajoneuvon valmistajan antamien, suunnittelussa käytettyjen eritelmien välisen suhteen tarkistamiseksi. (1)

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä liitteessä

| 2.1 | ’vertailutiedoilla’ tarkoitetaan yhtä tai useampaa istumapaikan seuraavista ominaisuuksista: |
| --- | --- |

2.1

’vertailutiedoilla’ tarkoitetaan yhtä tai useampaa istumapaikan seuraavista ominaisuuksista:

| 2.1.1 | H-pistettä ja R-pistettä sekä niiden välistä suhdetta, |
| --- | --- |

2.1.1

H-pistettä ja R-pistettä sekä niiden välistä suhdetta,

| 2.1.2 | istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa sekä niiden välistä suhdetta; |
| --- | --- |

2.1.2

istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa sekä niiden välistä suhdetta;

| 2.2 | ’kolmiulotteisella H-pistekoneella’ (’3-DH-koneella’) tarkoitetaan laitetta, jolla määritetään H-pisteet ja istuinten todelliset kaltevuuskulmat. Tämä laite kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 1; |
| --- | --- |

2.2

’kolmiulotteisella H-pistekoneella’ (’3-DH-koneella’) tarkoitetaan laitetta, jolla määritetään H-pisteet ja istuinten todelliset kaltevuuskulmat. Tämä laite kuvaillaan tämän liitteen lisäyksessä 1;

| 2.3 | ’H-pisteellä’ tarkoitetaan ajoneuvon istuimelle kohdan 4 mukaisesti asennetun 3-DH-koneen rintaosan ja reiden välistä rotaatiopistettä. H-piste sijaitsee laitteen keskilinjan keskellä 3-DH-koneen kummallakin puolella sijaitsevien H-pisteen tarkastuspisteiden välissä. H-piste vastaa teoreettisesti R-pistettä (toleransseista ks. kohta 3.2.2). Kun H-piste on määritetty kohdassa 4 esitetyllä menettelyllä, sen katsotaan kuuluvan kiinteästi istuinrakenteeseen ja liikkuvan istuimen mukana sitä säädettäessä; |
| --- | --- |

2.3

’H-pisteellä’ tarkoitetaan ajoneuvon istuimelle kohdan 4 mukaisesti asennetun 3-DH-koneen rintaosan ja reiden välistä rotaatiopistettä. H-piste sijaitsee laitteen keskilinjan keskellä 3-DH-koneen kummallakin puolella sijaitsevien H-pisteen tarkastuspisteiden välissä. H-piste vastaa teoreettisesti R-pistettä (toleransseista ks. kohta 3.2.2). Kun H-piste on määritetty kohdassa 4 esitetyllä menettelyllä, sen katsotaan kuuluvan kiinteästi istuinrakenteeseen ja liikkuvan istuimen mukana sitä säädettäessä;

| 2.4 | ’R-pisteellä’ eli ’istuinpaikan vertailupisteellä’ tarkoitetaan valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaan määritettävää suunnittelupistettä; |
| --- | --- |

2.4

’R-pisteellä’ eli ’istuinpaikan vertailupisteellä’ tarkoitetaan valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaan määritettävää suunnittelupistettä;

| 2.5 | ’rintaosan linjalla’ tarkoitetaan 3-DH-koneen koettimen keskilinjaa koettimen ollessa takimmaisessa asennossa; |
| --- | --- |

2.5

’rintaosan linjalla’ tarkoitetaan 3-DH-koneen koettimen keskilinjaa koettimen ollessa takimmaisessa asennossa;

| 2.6 | ’rintaosan todellisella kulmalla’ tarkoitetaan H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja rintaosan linjan välistä kulmaa, joka on mitattu 3-DH-koneen selkäkulmamittarilla. Rintaosan todellinen kulma vastaa teoreettisesti rintaosan suunnittelukulmaa (toleransseista ks. kohta 3.2.2); |
| --- | --- |

2.6

’rintaosan todellisella kulmalla’ tarkoitetaan H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja rintaosan linjan välistä kulmaa, joka on mitattu 3-DH-koneen selkäkulmamittarilla. Rintaosan todellinen kulma vastaa teoreettisesti rintaosan suunnittelukulmaa (toleransseista ks. kohta 3.2.2);

| 2.7 | ’rintaosan suunnittelukulmalla’ tarkoitetaan R-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja rintaosan linjan välistä mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunnitteluasentoa; |
| --- | --- |

2.7

’rintaosan suunnittelukulmalla’ tarkoitetaan R-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja rintaosan linjan välistä mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunnitteluasentoa;

| 2.8 | ’istujan mediaanitasolla’ (C/LO) jokaiselle ajoneuvon istuinpaikalle sijoitetun 3-DH-koneen mediaanitasoa. Sitä edustaa H-pisteen koordinaatti y-akselilla. Erillisten istuinten mediaanitaso on sama kuin istujan keskitaso. Muiden istuinten istujan mediaanitason määrittelee valmistaja; |
| --- | --- |

2.8

’istujan mediaanitasolla’ (C/LO) jokaiselle ajoneuvon istuinpaikalle sijoitetun 3-DH-koneen mediaanitasoa. Sitä edustaa H-pisteen koordinaatti y-akselilla. Erillisten istuinten mediaanitaso on sama kuin istujan keskitaso. Muiden istuinten istujan mediaanitason määrittelee valmistaja;

| 2.9 | ’kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tarkoitetaan tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää; |
| --- | --- |

2.9

’kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tarkoitetaan tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää;

| 2.10 | ’vertailumerkeillä’ tarkoitetaan ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia); |
| --- | --- |

2.10

’vertailumerkeillä’ tarkoitetaan ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia);

| 2.11 | ’ajoneuvon mittausasennolla’ tarkoitetaan vertailumerkkien kolmiulotteisen vertailujärjestelmän koordinaattien määrittämää ajoneuvon asentoa. |
| --- | --- |

2.11

’ajoneuvon mittausasennolla’ tarkoitetaan vertailumerkkien kolmiulotteisen vertailujärjestelmän koordinaattien määrittämää ajoneuvon asentoa.

3.   VAATIMUKSET

3.1   Tietojen esitystapa

Kustakin sellaisesta istumapaikasta, josta vaaditaan vertailutiedot tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseksi, on esitettävä kaikki seuraavassa annetut tai niistä asianmukaisesti valitut tiedot tämän liitteen lisäyksessä 3 ilmoitetussa muodossa:

| 3.1.1 | kolmiulotteiseen viitejärjestelmän mukaiset R-pisteen koordinaatit, |
| --- | --- |

3.1.1

kolmiulotteiseen viitejärjestelmän mukaiset R-pisteen koordinaatit,

| 3.1.2 | rintaosan suunnittelukulma, |
| --- | --- |

3.1.2

rintaosan suunnittelukulma,

| 3.1.3 | kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) kohdassa 4.3 vahvistettuun mittausasentoon. |
| --- | --- |

3.1.3

kaikki tiedot, jotka ovat tarpeen istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) kohdassa 4.3 vahvistettuun mittausasentoon.

3.2   Mittaustulosten ja suunnittelueritelmien suhde

| 3.2.1 | Kohdassa 4 esitetyllä menettelyllä saatuja H-pisteen koordinaatteja ja rintaosan todellisen kulman arvoa verrataan ajoneuvon valmistajan ilmoittamiin R-pisteen koordinaatteihin ja rintaosan todellisen kulman arvoon. |
| --- | --- |

3.2.1

Kohdassa 4 esitetyllä menettelyllä saatuja H-pisteen koordinaatteja ja rintaosan todellisen kulman arvoa verrataan ajoneuvon valmistajan ilmoittamiin R-pisteen koordinaatteihin ja rintaosan todellisen kulman arvoon.

| 3.2.2 | R-pisteen ja H-pisteen koordinaattien keskinäistä sijaintia sekä rintaosan suunnitellun kulman ja todellisen kulman välistä suhdetta on pidettävä hyväksyttävinä kyseisessä istuinpaikassa, jos koordinaattiensa avulla määritelty H-piste sijaitsee sellaisen neliön sisällä, jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen pituus on 50 mm ja jonka lävistäjät leikkaavat R-pisteessä, ja jos rintaosan todellinen kulma poikkeaa enintään 5o rintaosan suunnittelukulmasta. |
| --- | --- |

3.2.2

R-pisteen ja H-pisteen koordinaattien keskinäistä sijaintia sekä rintaosan suunnitellun kulman ja todellisen kulman välistä suhdetta on pidettävä hyväksyttävinä kyseisessä istuinpaikassa, jos koordinaattiensa avulla määritelty H-piste sijaitsee sellaisen neliön sisällä, jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen pituus on 50 mm ja jonka lävistäjät leikkaavat R-pisteessä, ja jos rintaosan todellinen kulma poikkeaa enintään 5o rintaosan suunnittelukulmasta.

| 3.2.3 | Jos nämä ehdot täyttyvät, R-pistettä ja rintaosan suunniteltua kulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten mukaisuuden osoittamiseen. |
| --- | --- |

3.2.3

Jos nämä ehdot täyttyvät, R-pistettä ja rintaosan suunniteltua kulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten mukaisuuden osoittamiseen.

| 3.2.4 | Jos H-piste tai rintaosan todellinen kulma ei vastaa kohdan 3.2.2 vaatimuksia, H-piste ja rintaosan todellinen kulma on määritettävä vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos näistä kolmesta määrityksestä vähintään kahden tulokset vastaavat vaatimuksia, sovelletaan kohdan 3.2.3 määräyksiä. |
| --- | --- |

3.2.4

Jos H-piste tai rintaosan todellinen kulma ei vastaa kohdan 3.2.2 vaatimuksia, H-piste ja rintaosan todellinen kulma on määritettävä vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos näistä kolmesta määrityksestä vähintään kahden tulokset vastaavat vaatimuksia, sovelletaan kohdan 3.2.3 määräyksiä.

| 3.2.5 | Jolleivät kohdassa 3.2.4 määrätystä kolmesta toimenpiteestä vähintään kahden tulokset vastaa kohdan 3.2.2 vaatimuksia tai jollei tarkistusta voida suorittaa siksi, ettei ajoneuvon valmistaja ole antanut R-pisteen sijaintia tai rintaosan suunnittelukulmaa koskevia tietoja, vertailupisteenä on käytettävä kolmen mitatun kohdan keskipistettä tai kolmen mittauskulman keskiarvoa kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkoitetaan R-pistettä tai rintaosan suunnittelukulmaa tässä säännössä. |
| --- | --- |

3.2.5

Jolleivät kohdassa 3.2.4 määrätystä kolmesta toimenpiteestä vähintään kahden tulokset vastaa kohdan 3.2.2 vaatimuksia tai jollei tarkistusta voida suorittaa siksi, ettei ajoneuvon valmistaja ole antanut R-pisteen sijaintia tai rintaosan suunnittelukulmaa koskevia tietoja, vertailupisteenä on käytettävä kolmen mitatun kohdan keskipistettä tai kolmen mittauskulman keskiarvoa kaikissa niissä tapauksissa, joissa tarkoitetaan R-pistettä tai rintaosan suunnittelukulmaa tässä säännössä.

4.   MENETTELY H-PISTEEN JA RINTAOSAN TODELLISEN KULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI

| 4.1 | Ajoneuvo on valmistajan harkinnan mukaan ilmastoitava lämpötilaan 20 ± 10 oC sen varmistamiseksi, että istuinmateriaali on saavuttanut huoneenlämmön. Jos tarkastettavaa istuinta ei ole koskaan käytetty, istuimelle on sijoitettava 70–80 kg:n painoinen ihminen tai laite kaksi kertaa yhden minuutin ajaksi istuintyynyn ja selkänojan notkistamiseksi. Valmistajan pyynnöstä kaikki istuinasennelmat pidetään kuormittamattomina vähintään 30 minuuttia ennen 3-DH-koneen asentamista. |
| --- | --- |

4.1

Ajoneuvo on valmistajan harkinnan mukaan ilmastoitava lämpötilaan 20 ± 10 oC sen varmistamiseksi, että istuinmateriaali on saavuttanut huoneenlämmön. Jos tarkastettavaa istuinta ei ole koskaan käytetty, istuimelle on sijoitettava 70–80 kg:n painoinen ihminen tai laite kaksi kertaa yhden minuutin ajaksi istuintyynyn ja selkänojan notkistamiseksi. Valmistajan pyynnöstä kaikki istuinasennelmat pidetään kuormittamattomina vähintään 30 minuuttia ennen 3-DH-koneen asentamista.

| 4.2 | Ajoneuvon on oltava kohdassa 2.11 määritellyssä mittausasennossa. |
| --- | --- |

4.2

Ajoneuvon on oltava kohdassa 2.11 määritellyssä mittausasennossa.

| 4.3 | Jos istuinta voidaan säätää, se on ensin säädettävä takimmaiseen ajoneuvon valmistajan sille määrittämään tavanomaiseen ajo- tai käyttöasentoon ottaen huomioon ainoastaan istuimen pituussuunnassa tapahtuva säätö mutta ei istuimen säätöä muihin kuin tavanomaisiin ajo- tai käyttöasentoihin. Jos istuimella on muita säätötapoja (korkeussäätö, kulmasäätö, istuimen selkänojan säätö jne.), säädöt asetetaan tämän jälkeen ajoneuvon valmistajan niille määrittelemään asentoon. Jousitettujen istuinten korkeussäätö on asetettava tarkasti valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa vastaavaan asentoon. |
| --- | --- |

4.3

Jos istuinta voidaan säätää, se on ensin säädettävä takimmaiseen ajoneuvon valmistajan sille määrittämään tavanomaiseen ajo- tai käyttöasentoon ottaen huomioon ainoastaan istuimen pituussuunnassa tapahtuva säätö mutta ei istuimen säätöä muihin kuin tavanomaisiin ajo- tai käyttöasentoihin. Jos istuimella on muita säätötapoja (korkeussäätö, kulmasäätö, istuimen selkänojan säätö jne.), säädöt asetetaan tämän jälkeen ajoneuvon valmistajan niille määrittelemään asentoon. Jousitettujen istuinten korkeussäätö on asetettava tarkasti valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa vastaavaan asentoon.

| 4.4 | Se istumapaikan alue, jota 3-DH-kone koskettaa, on peitettävä riittävän suurella musliinipuuvillakankaalla, jossa on asianmukainen kudos; kangas määritellään sileäksi puuvillakankaaksi, jossa on 18,9 säiettä/cm2 ja joka painaa 0,228 kg/m2, tai kudotuksi kankaaksi tai kuitukankaaksi, jolla on vastaavat ominaisuudet. Jos testi suoritetaan ajoneuvon ulkopuolella olevalle istuimelle, on alustalla, jolle istuin asetetaan, oltava samat olennaiset ominaisuudet (2) kuin sen ajoneuvon lattialla, jolla istuin on tarkoitettu käytettäväksi. |
| --- | --- |

4.4

Se istumapaikan alue, jota 3-DH-kone koskettaa, on peitettävä riittävän suurella musliinipuuvillakankaalla, jossa on asianmukainen kudos; kangas määritellään sileäksi puuvillakankaaksi, jossa on 18,9 säiettä/cm2 ja joka painaa 0,228 kg/m2, tai kudotuksi kankaaksi tai kuitukankaaksi, jolla on vastaavat ominaisuudet. Jos testi suoritetaan ajoneuvon ulkopuolella olevalle istuimelle, on alustalla, jolle istuin asetetaan, oltava samat olennaiset ominaisuudet (2) kuin sen ajoneuvon lattialla, jolla istuin on tarkoitettu käytettäväksi.

| 4.5 | 3-DH-koneen istuin- ja selkänojakokonaisuus sijoitetaan siten, että istujan mediaanitaso (C/LO) on 3-DH-koneen mediaanitason kohdalla. 3-DH-konetta voidaan valmistajan pyynnöstä siirtää C/LO-tasoon nähden sisemmäksi, jos kone sijaitsee niin kaukana sivulla, että istuimen reuna estää koneen asettamisen vaakasuoraan. |
| --- | --- |

4.5

3-DH-koneen istuin- ja selkänojakokonaisuus sijoitetaan siten, että istujan mediaanitaso (C/LO) on 3-DH-koneen mediaanitason kohdalla. 3-DH-konetta voidaan valmistajan pyynnöstä siirtää C/LO-tasoon nähden sisemmäksi, jos kone sijaitsee niin kaukana sivulla, että istuimen reuna estää koneen asettamisen vaakasuoraan.

| 4.6 | Jalkaterä- ja sääriosat kiinnitetään istuinkaukaloon joko erikseen tai käyttämällä T-tankoa ja sääriosaa. H-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan linjan on oltava maanpinnan suuntainen ja kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan. |
| --- | --- |

4.6

Jalkaterä- ja sääriosat kiinnitetään istuinkaukaloon joko erikseen tai käyttämällä T-tankoa ja sääriosaa. H-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan linjan on oltava maanpinnan suuntainen ja kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

| 4.7 | 3-DH-koneen jalkaterä ja jalka säädetään seuraavasti: |
| --- | --- |

4.7

3-DH-koneen jalkaterä ja jalka säädetään seuraavasti:

4.7.1   Suunniteltu istumapaikka: kuljettaja ja uloimpana edessä istuva matkustaja

| 4.7.1.1 | Molempia jalkaterä- ja jalkakokonaisuuksia siirretään eteenpäin siten, että jalkaterät ovat luonnollisessa asennossa lattialla, tarvittaessa polkimien välissä. Vasemman jalkaterän on oltava mahdollisuuksien mukaan suunnilleen samalla etäisyydellä 3-DH-koneen mediaanitason vasemmalla puolella kuin oikea jalkaterä on sen oikealla puolella. Saatetaan 3-DH-koneen poikittaissuuntauksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka vaakatasoon säätämällä tarvittaessa istuinkaukalo uudelleen tai säätämällä jalka- ja jalkateräkokonaisuuksia taaksepäin. H-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan linjan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Molempia jalkaterä- ja jalkakokonaisuuksia siirretään eteenpäin siten, että jalkaterät ovat luonnollisessa asennossa lattialla, tarvittaessa polkimien välissä. Vasemman jalkaterän on oltava mahdollisuuksien mukaan suunnilleen samalla etäisyydellä 3-DH-koneen mediaanitason vasemmalla puolella kuin oikea jalkaterä on sen oikealla puolella. Saatetaan 3-DH-koneen poikittaissuuntauksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka vaakatasoon säätämällä tarvittaessa istuinkaukalo uudelleen tai säätämällä jalka- ja jalkateräkokonaisuuksia taaksepäin. H-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan linjan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

| 4.7.1.2 | Jos vasenta jalkaa ei voida pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä vasenta jalkaterää voida tukea rakenteeseen, vasenta jalkaterää siirretään, kunnes se on tuetussa asennossa. Tarkastuspisteiden suuntaus on pidettävä ennallaan. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Jos vasenta jalkaa ei voida pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä vasenta jalkaterää voida tukea rakenteeseen, vasenta jalkaterää siirretään, kunnes se on tuetussa asennossa. Tarkastuspisteiden suuntaus on pidettävä ennallaan.

4.7.2   Suunniteltu istumapaikka: ulompi takaistuin

Taka- tai apuistuimilla sääret sijoitetaan valmistajan määritelmien mukaisesti. Jos jalkaterät tällöin koskettavat lattiaa eri tasoissa, käytetään vertailukohtana sitä jalkaterää, joka ensimmäisenä koskettaa etuistuinta, ja toinen jalkaterä asetetaan niin, että laitteen istumaosan poikittaissuuntausta osoittava vesivaaka näyttää vaakasuoraa.

| 4.7.3 | Muut suunnitellut istumapaikat:
  Noudatetaan kohdassa 4.7.1 esitettyä yleistä menettelyä, mutta asetetaan jalkaterät ajoneuvon valmistajan määrittelemällä tavalla. |
| --- | --- |

4.7.3

Muut suunnitellut istumapaikat:

Noudatetaan kohdassa 4.7.1 esitettyä yleistä menettelyä, mutta asetetaan jalkaterät ajoneuvon valmistajan määrittelemällä tavalla.

| 4.8 | Asetetaan sääri- ja reisipainot ja säädetään 3-DH-kone vaakatasoon. |
| --- | --- |

4.8

Asetetaan sääri- ja reisipainot ja säädetään 3-DH-kone vaakatasoon.

| 4.9 | Kallistetaan selkäosaa etupidäkettä vasten ja vedetään 3-DH-kone irti istuimen selkänojasta T-tangon avulla. Asetetaan 3-DH-kone uudelleen istuimelle käyttäen yhtä seuraavista menetelmistä: |
| --- | --- |

4.9

Kallistetaan selkäosaa etupidäkettä vasten ja vedetään 3-DH-kone irti istuimen selkänojasta T-tangon avulla. Asetetaan 3-DH-kone uudelleen istuimelle käyttäen yhtä seuraavista menetelmistä:

| 4.9.1 | Jos 3-DH-kone pyrkii liukumaan taaksepäin, käytetään seuraavaa menettelyä: 3-DH-koneen annetaan liukua taaksepäin, kunnes T-tankoon ei enää tarvitse kohdistaa vaakatason suuntaista eteenpäin suunnattua pidätyskuormaa eli kunnes istumaosa koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa korjataan säären asentoa. |
| --- | --- |

4.9.1

Jos 3-DH-kone pyrkii liukumaan taaksepäin, käytetään seuraavaa menettelyä: 3-DH-koneen annetaan liukua taaksepäin, kunnes T-tankoon ei enää tarvitse kohdistaa vaakatason suuntaista eteenpäin suunnattua pidätyskuormaa eli kunnes istumaosa koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa korjataan säären asentoa.

| 4.9.2 | Jos 3-DH-kone ei pyri liukumaan taaksepäin, käytetään seuraavaa menettelyä: 3-DH-konetta liu' utetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakatason suuntainen taaksepäin suuntautuva kuorma, kunnes istumaosa koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). |
| --- | --- |

4.9.2

Jos 3-DH-kone ei pyri liukumaan taaksepäin, käytetään seuraavaa menettelyä: 3-DH-konetta liu' utetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakatason suuntainen taaksepäin suuntautuva kuorma, kunnes istumaosa koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2).

| 4.10 | Kohdistetaan 100 ± 10 N:n kuorma 3-DH-laitteen selkä- ja lantioasennelmaan lantiokulman mittauslaitteen ja T-tangon kotelon leikkauskohdassa. Kuormituksen suunta pidetään edellä mainitun leikkauspisteen kautta reisiosan palkin kotelon yläpuolella olevaan pisteeseen kulkevan linjan suuntaisena (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Tämän jälkeen selkäosa palautetaan varovasti istuimen selkänojalle. Menettely on suoritettava loppuun varovaisesti, jottei 3-DH-kone liu'u eteenpäin. |
| --- | --- |

4.10

Kohdistetaan 100 ± 10 N:n kuorma 3-DH-laitteen selkä- ja lantioasennelmaan lantiokulman mittauslaitteen ja T-tangon kotelon leikkauskohdassa. Kuormituksen suunta pidetään edellä mainitun leikkauspisteen kautta reisiosan palkin kotelon yläpuolella olevaan pisteeseen kulkevan linjan suuntaisena (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Tämän jälkeen selkäosa palautetaan varovasti istuimen selkänojalle. Menettely on suoritettava loppuun varovaisesti, jottei 3-DH-kone liu'u eteenpäin.

| 4.11 | Asetetaan oikean- ja vasemmanpuoleiset lantiopainot ja sen jälkeen kahdeksan rintapainoa yksi kerrallaan.
  3-DH-koneen suuntaus säilytetään ennallaan. |
| --- | --- |

4.11

Asetetaan oikean- ja vasemmanpuoleiset lantiopainot ja sen jälkeen kahdeksan rintapainoa yksi kerrallaan.

3-DH-koneen suuntaus säilytetään ennallaan.

| 4.12 | Kallistetaan selkäosaa eteenpäin istuimen selkänojaan kohdistuvan jännityksen vapauttamiseksi. Keinutetaan 3-DH-konetta puolelta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme täyttä heilahdusta koneen ja istuimen välille mahdollisesti syntyneen kitkan poistamiseksi.
  Keinuttamisen aikana 3-DH-koneen T-tanko saattaa pyrkiä poikkeamaan määritetystä vaaka- ja pystylinjauksesta. Tästä syystä T-tankoa on pidettävä paikoillaan kohdistamalla siihen asianmukainen sivuttainen kuorma keinutusliikkeiden aikana. T-tankoa pideltäessä ja 3-DH-konetta keinutettaessa on oltava huolellinen, jottei siihen kohdistu tahatonta pystysuoraa tai eteen- ja taaksepäin suuntautuvaa ulkoista kuormitusta.
  3-DH-koneen jalkateräosia ei saa pidättää tai pitää kiinni tämän vaiheen aikana. Jos jalkaterien asento muuttuu, niiden pitäisi antaa jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi.
  Lasketaan selkäosa varovasti takaisin istuimen selkänojaa vasten ja tarkistetaan, että molemmat vesivaa'at ovat nolla-asennossa. Jos jalkaterät ovat liikkuneet 3-DH-koneen keinutuksen aikana, ne on asetettava uudelleen seuraavasti: | Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta juuri sen verran, ettei se enää pääse liikkumaan. Nostamisen aikana jalkaterien on annettava kiertyä vapaasti, eikä niihin saa kohdistaa eteen tai sivulle suuntautuvaa kuormaa. Kun jalkaterät lasketaan takaisin alas, kantapäiden on kosketettava siihen tarkoitettua rakennetta. |
| --- | --- | --- |

4.12

Kallistetaan selkäosaa eteenpäin istuimen selkänojaan kohdistuvan jännityksen vapauttamiseksi. Keinutetaan 3-DH-konetta puolelta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme täyttä heilahdusta koneen ja istuimen välille mahdollisesti syntyneen kitkan poistamiseksi.

Keinuttamisen aikana 3-DH-koneen T-tanko saattaa pyrkiä poikkeamaan määritetystä vaaka- ja pystylinjauksesta. Tästä syystä T-tankoa on pidettävä paikoillaan kohdistamalla siihen asianmukainen sivuttainen kuorma keinutusliikkeiden aikana. T-tankoa pideltäessä ja 3-DH-konetta keinutettaessa on oltava huolellinen, jottei siihen kohdistu tahatonta pystysuoraa tai eteen- ja taaksepäin suuntautuvaa ulkoista kuormitusta.

3-DH-koneen jalkateräosia ei saa pidättää tai pitää kiinni tämän vaiheen aikana. Jos jalkaterien asento muuttuu, niiden pitäisi antaa jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi.

Lasketaan selkäosa varovasti takaisin istuimen selkänojaa vasten ja tarkistetaan, että molemmat vesivaa'at ovat nolla-asennossa. Jos jalkaterät ovat liikkuneet 3-DH-koneen keinutuksen aikana, ne on asetettava uudelleen seuraavasti:

Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta juuri sen verran, ettei se enää pääse liikkumaan. Nostamisen aikana jalkaterien on annettava kiertyä vapaasti, eikä niihin saa kohdistaa eteen tai sivulle suuntautuvaa kuormaa. Kun jalkaterät lasketaan takaisin alas, kantapäiden on kosketettava siihen tarkoitettua rakennetta.

| | Tarkistetaan, että sivuttaissuuntainen vesivaaka on nolla-asennossa. Tarvittaessa kohdistetaan selkäosan yläosaan sivuttainen kuorma, joka riittää asettamaan 3-DH-koneen istumaosan vaakatasoon istuimelle. |
| --- | --- |

Tarkistetaan, että sivuttaissuuntainen vesivaaka on nolla-asennossa. Tarvittaessa kohdistetaan selkäosan yläosaan sivuttainen kuorma, joka riittää asettamaan 3-DH-koneen istumaosan vaakatasoon istuimelle.

| 4.13 | Pidetään T-tangosta kiinni, jottei 3-DH-kone pääse liukumaan istuintyynyllä eteenpäin, ja jatketaan seuraavasti:






  a) | palautetaan selkäosa istuimen selkänojalle; |
| --- | --- | --- |

4.13

Pidetään T-tangosta kiinni, jottei 3-DH-kone pääse liukumaan istuintyynyllä eteenpäin, ja jatketaan seuraavasti:

a)

palautetaan selkäosa istuimen selkänojalle;

| b) | kohdistetaan ja vapautetaan selkäosan takapalkkiin suunnilleen rintamassojen keskipisteen kohdalle vuorotellen vaakasuora, taaksepäin suuntautuva enintään 25 N:n kuormitus, kunnes lantiokulmamittari osoittaa, että kuorman vapauttamisen jälkeen on saavutettu vakaa asento. On huolehdittava, ettei 3-DH-koneeseen kohdistu ulkoisia alas tai sivulle suuntautuvia kuormia. Jos 3-DH-koneen tasoa on säädettävä uudelleen, selkäosaa käännetään eteenpäin, taso asetetaan uudelleen ja kohdan 4.12 menettely toistetaan. |
| --- | --- |

b)

kohdistetaan ja vapautetaan selkäosan takapalkkiin suunnilleen rintamassojen keskipisteen kohdalle vuorotellen vaakasuora, taaksepäin suuntautuva enintään 25 N:n kuormitus, kunnes lantiokulmamittari osoittaa, että kuorman vapauttamisen jälkeen on saavutettu vakaa asento. On huolehdittava, ettei 3-DH-koneeseen kohdistu ulkoisia alas tai sivulle suuntautuvia kuormia. Jos 3-DH-koneen tasoa on säädettävä uudelleen, selkäosaa käännetään eteenpäin, taso asetetaan uudelleen ja kohdan 4.12 menettely toistetaan.

| 4.14 | Tehdään kaikki seuraavat mittaukset: |
| --- | --- |

4.14

Tehdään kaikki seuraavat mittaukset:

| 4.14.1 | Mitataan H-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä. |
| --- | --- |

4.14.1

Mitataan H-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä.

| 4.14.2 | Luetaan rintaosan todellinen kulma 3-DH-koneen selkäkulmamittarista, kun anturi on takimmaisessa asennossaan. |
| --- | --- |

4.14.2

Luetaan rintaosan todellinen kulma 3-DH-koneen selkäkulmamittarista, kun anturi on takimmaisessa asennossaan.

| 4.15 | Jos 3-DH-koneen asennus halutaan toistaa, istuinasennelma olisi pidettävä kuormittamattomana vähintään 30 minuuttia ennen toistoa. 3-DH-konetta ei saisi pitää istuimella pidempään kuin tarvitaan testin suorittamiseen. |
| --- | --- |

4.15

Jos 3-DH-koneen asennus halutaan toistaa, istuinasennelma olisi pidettävä kuormittamattomana vähintään 30 minuuttia ennen toistoa. 3-DH-konetta ei saisi pitää istuimella pidempään kuin tarvitaan testin suorittamiseen.

| 4.16 | Jos saman istuinrivin istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset istuimet jne.), riittää, että kullekin istuinriville määritetään yksi H-piste ja yksi rintaosan todellinen kulma, jolloin tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvattu 3-DH-kone sijoitetaan koko riviä edustavalle paikalle. Tämän istumapaikan on oltava |
| --- | --- |

4.16

Jos saman istuinrivin istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset istuimet jne.), riittää, että kullekin istuinriville määritetään yksi H-piste ja yksi rintaosan todellinen kulma, jolloin tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvattu 3-DH-kone sijoitetaan koko riviä edustavalle paikalle. Tämän istumapaikan on oltava

| 4.16.1 | etummaisella rivillä kuljettajan istuin |
| --- | --- |

4.16.1

etummaisella rivillä kuljettajan istuin

| 4.16.2 | takimmaisilla riveillä ulommainen istuin. |
| --- | --- |

4.16.2

takimmaisilla riveillä ulommainen istuin.

---

(1)  Kaikkien muiden istumapaikkojen kuin etuistuimien osalta, joissa H-pistettä ei voida määritellä kolmiulotteisen H-pistelaitteen tai siihen liittyvien menetelmien avulla, voidaan toimivaltaisen viranomaisen niin päättäessä käyttää viitearvona valmistajan ilmoittamaa R-pistettä.

(2)  Kaltevuuskulma, korkeusero istuinasennukseen nähden, pintarakenne jne.

Lisäys 1

KOLMIULOTTEISEN H-PISTEKONEEN KUVAUS (1)

(3-DH-kone)

1.   SELKÄ- JA ISTUMAOSAT

Selkä- ja istumaosat on valmistettu lujitemuovista ja metallista. Ne jäljittelevät ihmisen ylävartaloa ja reisiä, ja ne on mekaanisesti nivelletty H-pisteeseen. H-pisteeseen nivellettyyn anturiin kiinnitetään kulmamittari, jolla mitataan rintaosan todellinen kulma. Istumaosaan kiinnitetty säädettävä reisitanko osoittaa reisien mediaanilinjan ja toimii lantiokulmamittarin nollalinjana.

2.   VARTALO- JA JALKAOSAT

Sääriosat kytketään istumaosaan polvet yhdistävästä T-tangosta, joka on säädettävän reisitangon poikittaissuuntainen jatke. Kulmamittarit sisällytetään sääriosiin, ja niillä mitataan polvikulmia. Kenkä- ja jalkateräosat kalibroidaan jalkaterän kulman mittaamiseksi. Laite suunnataan kahdella vesivaa’alla. Vartalo-osan painot sijoitetaan niitä vastaaviin painopisteisiin niin, että istuimeen kohdistuu 76 kg painavan miehen painoa vastaava kuormitus. On tarkistettava, että 3-DH-koneen kaikki nivelet liikkuvat vapaasti ilman havaittavissa olevaa kitkaa.

Kuva 1

3-DH-koneen osat

Image

Kuva 2

3-DH-koneen osien mitat ja kuorman jakautuminen

Image

---

(1)  Tarkempia tietoja 3-DH-koneen rakenteesta: Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Yhdysvallat.

Kone vastaa ISO-standardissa 6549-1980 kuvattua laitetta.

Lisäys 2

KOLMIULOTTEINEN VERTAILUJÄRJESTELMÄ

| 1. | Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla kohtisuoralla tasolla (ks. kuva) (1). |
| --- | --- |

1.

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla kohtisuoralla tasolla (ks. kuva) (1).

| 2. | Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla se tukipinnalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja. |
| --- | --- |

2.

Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla se tukipinnalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja.

| 3. | R-pisteen ja H-pisteen koordinaatit saadaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella. |
| --- | --- |

3.

R-pisteen ja H-pisteen koordinaatit saadaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella.

Kuva

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä

Image

---

(1)  Vertailujärjestelmä vastaa ISO-standardia 4130:1978.

Lisäys 3

ISTUINPAIKKOJEN VERTAILUTIEDOT

1.   VERTAILUTIETOJEN MERKITSEMINEN

Kunkin istuinpaikan vertailutiedot luetteloidaan peräkkäin. Istumapaikalle annetaan kaksimerkkinen tunnistuskoodi. Ensimmäinen merkki on arabialainen numero, jolla ilmoitetaan istuinrivi ajoneuvon edestä taaksepäin laskettuna. Toinen merkki on iso kirjain, joka ilmoittaa istuinpaikan sijaintia rivillä katsottaessa eteenpäin ajoneuvon kulkusuuntaan. Käytetään seuraavia kirjaimia:

| L | = | vasen |
| --- | --- | --- |
| C | = | keskimmäinen |
| R | = | oikea. |

L

=

vasen

C

=

keskimmäinen

R

=

oikea.

2.   AJONEUVON MITTAUSASENNON KUVAUS

| 2.1 | Vertailumerkkien koordinaatit
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1

Vertailumerkkien koordinaatit

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   VERTAILUTIETOJEN LUETTELO

| 3.1 | Istumapaikka: .............................. |
| --- | --- |

3.1

Istumapaikka: ..............................

| 3.1.1 | R-pisteen koordinaatit
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1

R-pisteen koordinaatit

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2 | Rintaosan suunnittelukulma: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2

Rintaosan suunnittelukulma: ..............................

| 3.1.3 | Istuimen säätö (1)

  vaakasuora: ..............................
  pystysuora: ..............................
  kulmittainen: ..............................
  rintaosan kulma: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3

Istuimen säätö (1)

vaakasuora: ..............................

pystysuora: ..............................

kulmittainen: ..............................

rintaosan kulma: ..............................

Huom. Muiden istumapaikkojen vertailutiedot annetaan käyttämällä numerointia 3.2, 3.3 jne.

---

(1)  Tarpeeton viivataan yli.

---

LIITE 4

TÖRMÄYSTESTAUSMENETTELY

1.   ASETTELU

1.1   Testausalue

Testausalueen on oltava riittävän suuri, jotta sinne voidaan sijoittaa liikkuvan ja periksi antavan esteen käyttövoimajärjestelmä, jotta törmäyksen kohteena oleva ajoneuvo voi siirtyä ja jotta sinne voidaan sijoittaa testin edellyttämät tarvikkeet. Alueen, jolla törmäys ja siirtyminen tapahtuvat, on oltava vaakasuora, tasainen, vapaa epäpuhtauksista ja vastattava tavallista, kuivaa ja puhdasta tienpintaa.

2.   TESTAUSOLOSUHTEET

| 2.1 | Testattavan ajoneuvon on oltava pysähdyksissä. |
| --- | --- |

2.1

Testattavan ajoneuvon on oltava pysähdyksissä.

| 2.2 | Liikkuvan ja periksi antavan esteen ominaisuuksien on vastattava tämän säännön liitteessä 5 esitettyjä vaatimuksia. Ominaisuuksien tarkastamista koskevat vaatimukset on esitetty liitteen 5 lisäyksessä. Liikkuva ja periksi antava este on varustettava asianmukaisella laitteella, jonka avulla estetään toisen törmäyksen osuminen törmäyksen kohteena olleeseen ajoneuvoon. |
| --- | --- |

2.2

Liikkuvan ja periksi antavan esteen ominaisuuksien on vastattava tämän säännön liitteessä 5 esitettyjä vaatimuksia. Ominaisuuksien tarkastamista koskevat vaatimukset on esitetty liitteen 5 lisäyksessä. Liikkuva ja periksi antava este on varustettava asianmukaisella laitteella, jonka avulla estetään toisen törmäyksen osuminen törmäyksen kohteena olleeseen ajoneuvoon.

| 2.3 | Liikkuvan ja periksi antavan esteen pystysuoran pitkittäiskeskitason on oltava kohtisuora törmäyksen kohteena olevan ajoneuvon pystysuoraan pitkittäiskeskitasoon nähden. |
| --- | --- |

2.3

Liikkuvan ja periksi antavan esteen pystysuoran pitkittäiskeskitason on oltava kohtisuora törmäyksen kohteena olevan ajoneuvon pystysuoraan pitkittäiskeskitasoon nähden.

| 2.4 | Liikkuvan ja periksi antavan esteen pystysuoran pitkittäiskeskitason on kohdistuttava ± 25 mm:n tarkkuudella pystysuoraan poikittaistasoon, joka kulkee testattavan ajoneuvon törmäyspuolella olevan etuistuimen R-pisteen kautta. Etupinnan ulkoreunoja sivuavien pystysuorien tasojen rajaaman vaakasuoran keskitason on törmäyshetkellä sijaittava ennen testiä määritellyn kahden tason välillä ja 25 mm:n sisällä aiemmin määritellystä tasosta. |
| --- | --- |

2.4

Liikkuvan ja periksi antavan esteen pystysuoran pitkittäiskeskitason on kohdistuttava ± 25 mm:n tarkkuudella pystysuoraan poikittaistasoon, joka kulkee testattavan ajoneuvon törmäyspuolella olevan etuistuimen R-pisteen kautta. Etupinnan ulkoreunoja sivuavien pystysuorien tasojen rajaaman vaakasuoran keskitason on törmäyshetkellä sijaittava ennen testiä määritellyn kahden tason välillä ja 25 mm:n sisällä aiemmin määritellystä tasosta.

| 2.5 | Laitteiston on oltava ISO-standardin 6487:1987 mukainen, jollei tässä säännössä toisin säädetä. |
| --- | --- |

2.5

Laitteiston on oltava ISO-standardin 6487:1987 mukainen, jollei tässä säännössä toisin säädetä.

| 2.6 | Testinuken vakioidun lämpötilan on oltava sivutörmäyshetkellä 22 ± 4 oC. |
| --- | --- |

2.6

Testinuken vakioidun lämpötilan on oltava sivutörmäyshetkellä 22 ± 4 oC.

3.   TESTAUSNOPEUS

Liikkuvan ja periksi antavan esteen nopeuden on oltava törmäyshetkellä 50 ± 1 km/h. Nopeuden on oltava vakioitu vähintään 0,5 m ennen törmäystä. Mittaustarkkuus on 1 prosentti. Jos testi suoritetaan suuremmalla törmäysnopeudella ja jos ajoneuvo täyttää sille asetetut vaatimukset, testi katsotaan tyydyttävästi suoritetuksi.

4.   AJONEUVON TILA

4.1   Yleistä

Testiajoneuvon on edustettava kyseessä olevia sarjavalmisteisia ajoneuvoja. Siinä on oltava sarjan kaikki vakiovarusteet, ja sen on oltava tavanomaisessa ajokunnossa. Tiettyjä osia voidaan jättää pois tai korvata vastaavansuuruisilla massoilla, jos on osoitettavissa, että pois jättäminen tai korvaaminen ei vaikuta millään tavalla testituloksiin.

4.2   Ajoneuvon varusteet

Testiajoneuvossa on oltava kaikki valinnaiset varusteet, jotka voivat vaikuttaa testituloksiin.

4.3   Ajoneuvon massa

| 4.3.1 | Testattavan ajoneuvon massan on oltava tämän säännön kohdassa 2.10 määritelty vertailumassa. Ajoneuvon massa korjataan vertailumassaksi ± 1 prosentin tarkkuudella. |
| --- | --- |

4.3.1

Testattavan ajoneuvon massan on oltava tämän säännön kohdassa 2.10 määritelty vertailumassa. Ajoneuvon massa korjataan vertailumassaksi ± 1 prosentin tarkkuudella.

| 4.3.2 | Polttoainesäiliö on täytettävä vedellä, jonka massa on 90 prosenttia valmistajan ilmoittamasta täyden polttoainesäiliön polttoaineen massasta. |
| --- | --- |

4.3.2

Polttoainesäiliö on täytettävä vedellä, jonka massa on 90 prosenttia valmistajan ilmoittamasta täyden polttoainesäiliön polttoaineen massasta.

| 4.3.3 | Kaikki muut nestejärjestelmät (jarru-, jäähdytysneste jne.) voivat olla tyhjiä; tässä tapauksessa nesteiden massa on korvattava. |
| --- | --- |

4.3.3

Kaikki muut nestejärjestelmät (jarru-, jäähdytysneste jne.) voivat olla tyhjiä; tässä tapauksessa nesteiden massa on korvattava.

| 4.3.4 | Jos ajoneuvossa olevien mittauslaitteiden massa on yli sallitut 25 kg, ylitys voidaan korvata vähentämällä sellaista painoa, jolla ei ole havaittavaa vaikutusta testituloksiin. |
| --- | --- |

4.3.4

Jos ajoneuvossa olevien mittauslaitteiden massa on yli sallitut 25 kg, ylitys voidaan korvata vähentämällä sellaista painoa, jolla ei ole havaittavaa vaikutusta testituloksiin.

| 4.3.5 | Mittalaitteiden massa ei saa muuttaa minkään akselin vertailukuormaa yli 5 prosentilla tai yli 20 kg:lla. |
| --- | --- |

4.3.5

Mittalaitteiden massa ei saa muuttaa minkään akselin vertailukuormaa yli 5 prosentilla tai yli 20 kg:lla.

5.   AJONEUVON VALMISTELU

| 5.1 | Sivuikkunoiden on oltava kiinni ainakin törmäyspuolella. |
| --- | --- |

5.1

Sivuikkunoiden on oltava kiinni ainakin törmäyspuolella.

| 5.2 | Ovien on oltava kiinni, mutta ei lukittuina. |
| --- | --- |

5.2

Ovien on oltava kiinni, mutta ei lukittuina.

| 5.3 | Vaihteen on oltava vapaa-asennossa, ja käsijarrun on oltava vapautettuna. |
| --- | --- |

5.3

Vaihteen on oltava vapaa-asennossa, ja käsijarrun on oltava vapautettuna.

| 5.4 | Istuinten mahdollisten mukavuussäätöjen on oltava ajoneuvon valmistajan ilmoittamassa asennossa. |
| --- | --- |

5.4

Istuinten mahdollisten mukavuussäätöjen on oltava ajoneuvon valmistajan ilmoittamassa asennossa.

| 5.5 | Jos istuin, jolle nukke ja sen osat on asetettu, on säädettävä, se on säädettävä seuraavasti: |
| --- | --- |

5.5

Jos istuin, jolle nukke ja sen osat on asetettu, on säädettävä, se on säädettävä seuraavasti:

| 5.5.1 | Pituussuunnan säätö on asetettava siten, että lukituslaite asetetaan lähimpänä etu- ja taka-asentojen välistä keskiasentoa olevaan asentoon; jos tämä asento on kahden pykälän välillä, käytetään taempaa pykälää. |
| --- | --- |

5.5.1

Pituussuunnan säätö on asetettava siten, että lukituslaite asetetaan lähimpänä etu- ja taka-asentojen välistä keskiasentoa olevaan asentoon; jos tämä asento on kahden pykälän välillä, käytetään taempaa pykälää.

| 5.5.2 | Pääntuki on asetettava siten, että sen yläpinta on samalla tasolla nuken pään painopisteen kanssa tai, jos tämä ei ole mahdollista, korkeimpaan asentoonsa. |
| --- | --- |

5.5.2

Pääntuki on asetettava siten, että sen yläpinta on samalla tasolla nuken pään painopisteen kanssa tai, jos tämä ei ole mahdollista, korkeimpaan asentoonsa.

| 5.5.3 | Jollei valmistaja ilmoita toisin, selkänoja säädetään siten, että 3-DH-koneen rintaosan vertailulinja on kallistettu 25 ± 1 astetta taaksepäin. |
| --- | --- |

5.5.3

Jollei valmistaja ilmoita toisin, selkänoja säädetään siten, että 3-DH-koneen rintaosan vertailulinja on kallistettu 25 ± 1 astetta taaksepäin.

| 5.5.4 | Kaikkien muiden istuinsäätöjen on oltava säätöalueen keskiasennossa. Jos kyseistä ajoneuvotyyppiä valmistetaan sekä säädettävillä että kiinteillä istuimilla, korkeussäädön on oltava kiinteän istuimen asentoa vastaavassa asennossa. Jos istuimia ei voida lukita keskiasentoonsa, on käytettävä asentoa, joka on lähimpänä keskitasoa siitä taaksepäin, alaspäin tai sivusuuntaan. Kallistuksen säätöjen osalta ”taaksepäin” tarkoittaa nuken päätä taaksepäin siirtävää säätösuuntaa. Jos nukke ulottuu yli tavanomaisen matkustajalle tarkoitetun alueen esimerkiksi siten, että pää osuu kattovuoraukseen, on jätettävä 1 cm:n välys käyttäen lisäsäätöjä, selkänojan kulmaa tai pitkittäissäätöä, tässä tärkeysjärjestyksessä. |
| --- | --- |

5.5.4

Kaikkien muiden istuinsäätöjen on oltava säätöalueen keskiasennossa. Jos kyseistä ajoneuvotyyppiä valmistetaan sekä säädettävillä että kiinteillä istuimilla, korkeussäädön on oltava kiinteän istuimen asentoa vastaavassa asennossa. Jos istuimia ei voida lukita keskiasentoonsa, on käytettävä asentoa, joka on lähimpänä keskitasoa siitä taaksepäin, alaspäin tai sivusuuntaan. Kallistuksen säätöjen osalta ”taaksepäin” tarkoittaa nuken päätä taaksepäin siirtävää säätösuuntaa. Jos nukke ulottuu yli tavanomaisen matkustajalle tarkoitetun alueen esimerkiksi siten, että pää osuu kattovuoraukseen, on jätettävä 1 cm:n välys käyttäen lisäsäätöjä, selkänojan kulmaa tai pitkittäissäätöä, tässä tärkeysjärjestyksessä.

| 5.6 | Jollei valmistaja ilmoita toisin, muut istuimet on mahdollisuuksien mukaan säädettävä samaan asentoon kun istuin, jolla testinukke istuu. |
| --- | --- |

5.6

Jollei valmistaja ilmoita toisin, muut istuimet on mahdollisuuksien mukaan säädettävä samaan asentoon kun istuin, jolla testinukke istuu.

| 5.7 | Jos ohjauspyörä on säädettävä, kaikki säädöt on asetettava keskiasentoon. |
| --- | --- |

5.7

Jos ohjauspyörä on säädettävä, kaikki säädöt on asetettava keskiasentoon.

| 5.8 | Renkaat on täytettävä ajoneuvon valmistajan ilmoittamaan paineeseen. |
| --- | --- |

5.8

Renkaat on täytettävä ajoneuvon valmistajan ilmoittamaan paineeseen.

| 5.9 | Testattavan ajoneuvon on oltava vaakatasossa pitkittäisakseliinsa nähden, ja se on pidettävä tässä asennossa tukien avulla, kunnes nukke on paikoillaan ja valmistelut on saatettu päätökseen. |
| --- | --- |

5.9

Testattavan ajoneuvon on oltava vaakatasossa pitkittäisakseliinsa nähden, ja se on pidettävä tässä asennossa tukien avulla, kunnes nukke on paikoillaan ja valmistelut on saatettu päätökseen.

| 5.10 | Ajoneuvon on oltava tavanomaisessa asennossa kohdassa 4.3 esitettyjen edellytysten mukaisesti. Ajoneuvot, joiden jousitus mahdollistaa maavaran säätämisen, on testattava tilassa, joka vastaa tavanomaista käyttöä 50 km:n tuntinopeudella ajoneuvon valmistajan ilmoittamalla tavalla. Tämä voidaan tarvittaessa varmistaa ylimääräisten tukien avulla, jotka eivät saa vaikuttaa testattavan ajoneuvon käyttäytymiseen törmäyksen aikana. |
| --- | --- |

5.10

Ajoneuvon on oltava tavanomaisessa asennossa kohdassa 4.3 esitettyjen edellytysten mukaisesti. Ajoneuvot, joiden jousitus mahdollistaa maavaran säätämisen, on testattava tilassa, joka vastaa tavanomaista käyttöä 50 km:n tuntinopeudella ajoneuvon valmistajan ilmoittamalla tavalla. Tämä voidaan tarvittaessa varmistaa ylimääräisten tukien avulla, jotka eivät saa vaikuttaa testattavan ajoneuvon käyttäytymiseen törmäyksen aikana.

6.   SIVUTÖRMÄYSNUKKE JA SEN ASETTELU

| 6.1 | Sivutörmäysnuken on oltava liitteessä 6 esitettyjen eritelmien mukainen, ja se on asetettava paikalleen törmäyksen kohteena olevan puolen etuistuimelle tämän säännön liitteessä 7 kuvatun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1

Sivutörmäysnuken on oltava liitteessä 6 esitettyjen eritelmien mukainen, ja se on asetettava paikalleen törmäyksen kohteena olevan puolen etuistuimelle tämän säännön liitteessä 7 kuvatun menettelyn mukaisesti.

| 6.2 | Turvavöitä tai muita ajoneuvolle tarkoitettuja kiinnitysjärjestelmiä on käytettävä. Vöiden olisi oltava hyväksyttyä, säännön nro 16 tai muiden vastaavien vaatimusten mukaista tyyppiä, ja ne olisi kiinnitettävä säännön nro 14 tai muiden vastaavien vaatimusten mukaisiin kiinnityspisteisiin. |
| --- | --- |

6.2

Turvavöitä tai muita ajoneuvolle tarkoitettuja kiinnitysjärjestelmiä on käytettävä. Vöiden olisi oltava hyväksyttyä, säännön nro 16 tai muiden vastaavien vaatimusten mukaista tyyppiä, ja ne olisi kiinnitettävä säännön nro 14 tai muiden vastaavien vaatimusten mukaisiin kiinnityspisteisiin.

| 6.3 | Turvavyö tai kiinnitysjärjestelmä on säädettävä nuken mukaan noudattaen valmistajan ohjeita. Valmistajan ohjeiden puuttuessa korkeussäätö asetetaan keskiasentoon; jos tällaista asentoa ei ole, käytetään välittömästi sen alapuolella olevaa asentoa. |
| --- | --- |

6.3

Turvavyö tai kiinnitysjärjestelmä on säädettävä nuken mukaan noudattaen valmistajan ohjeita. Valmistajan ohjeiden puuttuessa korkeussäätö asetetaan keskiasentoon; jos tällaista asentoa ei ole, käytetään välittömästi sen alapuolella olevaa asentoa.

7.   SIVUTÖRMÄYSNUKELLA TEHTÄVÄT MITTAUKSET

| 7.1 | Seuraavat mittauslaitteiden lukemat on tallennettava: |
| --- | --- |

7.1

Seuraavat mittauslaitteiden lukemat on tallennettava:

7.1.1   Testinuken pää

Resultantti kolmiaksiaalikiihtyvyys kohdistetaan pään painopisteeseen. Pään tietokanavan on oltava ISO-standardin 6487:1987 vaatimusten mukainen, jossa:

CFC: 1 000 Hz ja

CAC: 150 g.

7.1.2   Testinuken rintakehä

Rintakehän painuman mittauksessa käytettävien kolmen kanavan on oltava ISO-standardin 6487:1987 mukaiset, jossa

CFC: 1 000 Hz

CAC: 60 mm.

7.1.3   Testinuken lantio

Lantioon kohdistuvan voiman mittauksessa käytettävien kolmen kanavan on oltava ISO-standardin 6487:1987 mukaiset, jossa

CFC: 1 000 Hz

CAC: 15 kN.

7.1.4   Testinuken vatsa

Vatsaan kohdistuvan voiman mittauksessa käytettävien kanavien on oltava ISO-standardin 6487:1987 mukaiset, jossa

CFC: 1 000 Hz

CAC: 5 kN.

Lisäys 1

SUORITUSKYKYTIETOJEN MÄÄRITTÄMINEN

Testeistä vaadittavat tulokset eritellään tämän säännön kohdassa 5.2.

1.   PÄÄTÄ KOSKEVA ARVIOINTIPERUSTE (HPC)

Pääkosketuksen tapahtuessa tämä arviointiperuste lasketaan kosketuksen alkamishetken ja päättymishetken välisestä kokonaisajasta.

HPC on seuraavan lausekkeen enimmäisarvo:

Formula

jossa a on pään painopisteen resultanttikiihtyvyys metreinä sekunnista (m/s2) jaettuna luvulla 9,81, mitattuna ajan funktiona ja suodatettuna kanavataajuusluokassa 1 000 Hz; t1 ja t2 ovat mitkä tahansa kaksi hetkeä kosketuksen alkamishetken ja päättymishetken välillä.

2.   RINTAKEHÄÄ KOSKEVA ARVIOINTIPERUSTE

| 2.1 | Rintakehän painuminen: rintakehän enimmäispainuman arvo on minkä tahansa kylkiluun painumisen enimmäisarvo, joka määritetään rintakehän liikeanturien avulla, joiden signaalit suodatetaan kanavataajuusluokassa 180 Hz. |
| --- | --- |

2.1

Rintakehän painuminen: rintakehän enimmäispainuman arvo on minkä tahansa kylkiluun painumisen enimmäisarvo, joka määritetään rintakehän liikeanturien avulla, joiden signaalit suodatetaan kanavataajuusluokassa 180 Hz.

| 2.2 | Viskositeetin arviointiperuste: viskositeetin enimmäisvasteen arvo on viskositeetin arviointiperusteen (VC) enimmäisarvo mille tahansa kylkiluulle, ja se määritellään rintakehän hetkellisen suhteellisen kompression syntymisestä suhteessa rintakehän puolikkaaseen ja kompressionopeuteen, joka saadaan derivoimalla kompressio suodatettuna kanavan taajuusluokassa 180 Hz. Tämän laskemiseksi rintakehän puolikkaan vakioleveys on 140 mm.



  jossa D (metriä) = kylkiluiden painuminen.
  Käytettävä laskenta-algoritmi on esitetty liitteen 4 lisäyksessä 2. |
| --- | --- |

2.2

Viskositeetin arviointiperuste: viskositeetin enimmäisvasteen arvo on viskositeetin arviointiperusteen (VC) enimmäisarvo mille tahansa kylkiluulle, ja se määritellään rintakehän hetkellisen suhteellisen kompression syntymisestä suhteessa rintakehän puolikkaaseen ja kompressionopeuteen, joka saadaan derivoimalla kompressio suodatettuna kanavan taajuusluokassa 180 Hz. Tämän laskemiseksi rintakehän puolikkaan vakioleveys on 140 mm.

Formula

jossa D (metriä) = kylkiluiden painuminen.

Käytettävä laskenta-algoritmi on esitetty liitteen 4 lisäyksessä 2.

3.   VATSAN SUOJAAMISTA KOSKEVA ARVIOINTIPERUSTE

Vatsaan kohdistuvan voiman huippuarvo on kolmen voiman yhteenlaskettu kokonaisarvo, jotka mitataan kolmella 39 mm:n syvyyteen törmäyspuolen pinnan alle asennetulla voima-anturilla, CFC 600 Hz.

4.   LANTIOTA KOSKEVA ARVIOINTIPERUSTE

Häpyliitokseen kohdistuvan voiman huippuarvo (PSPF) on voima-anturin mittaama häpyliitokseen kohdistuvan voiman enimmäisarvo suodatettuna kanavan taajuusluokassa 600 Hz.

Lisäys 2

VISKOSITEETIN ARVIOINTIPERUSTEEN LASKENTAMENETTELY EUROSID 1:TÄ VARTEN

Viskositeetin arviointiperuste (VC) lasketaan rintalastaan kohdistuvan kompression ja rintakehän kokoonpainumisnopeuden hetkellisenä tuloksena. Molemmat arvot saadaan rintakehän kokoonpainumisen mittausarvosta. Rintakehän sisäänpainumisvaste suodatetaan kerran kanavataajuusluokassa 180. Kompressio hetkellä t lasketaan painumana tästä suodatetusta signaalista, joka ilmaistaan suhteena EUROSID 1 -rintakehän puolesta leveydestä, metallisten kylkiluiden (0,14 m) kohdalta mitattuna:

Formula

Rintakehän sisäänpainumisnopeus ajassa t lasketaan kokoonpainumisesta, joka suodatetaan seuraavan kaavan mukaisesti:

Formula

jossa D(t) on sisäänpainuminen ajassa t metreinä ja ∂t on sisäänpainumisen mittausarvojen välinen aika sekunteina. ∂t:n enimmäisarvo on 1,25 × 10-4 sekuntia.

Laskemismenettely esitetään seuraavassa kaaviossa:

Image

---

LIITE 5

LIIKKUVAN JA PERIKSI ANTAVAN ESTEEN OMINAISUUDET

1.   LIIKKUVAN JA PERIKSI ANTAVAN ESTEEN OMINAISUUDET

| 1.1 | Liikkuvaan periksi antavaan esteeseen kuuluu sekä iskuelementti että törmäysvaunu. |
| --- | --- |

1.1

Liikkuvaan periksi antavaan esteeseen kuuluu sekä iskuelementti että törmäysvaunu.

| 1.2 | Kokonaismassan on oltava 950 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.2

Kokonaismassan on oltava 950 ± 20 kg.

| 1.3 | Laitteiston painopisteen on oltava törmäysvaunun pystysuoralla pitkittäiskeskitasolla 10 mm:n tarkkuudella, 1 000 ± 30 mm etuakselin keskilinjan takana ja 500 ± 30 mm maan pinnan yläpuolella. |
| --- | --- |

1.3

Laitteiston painopisteen on oltava törmäysvaunun pystysuoralla pitkittäiskeskitasolla 10 mm:n tarkkuudella, 1 000 ± 30 mm etuakselin keskilinjan takana ja 500 ± 30 mm maan pinnan yläpuolella.

| 1.4 | Iskuelementin etuseinän ja esteen painopisteen välisen etäisyyden on oltava 2 000 ± 30 mm. |
| --- | --- |

1.4

Iskuelementin etuseinän ja esteen painopisteen välisen etäisyyden on oltava 2 000 ± 30 mm.

| 1.5 | Iskuelementin maavaran on oltava 300 ± 5 mm mitattuna alemman etulevyn alareunasta staattisessa tilassa ennen törmäystä. |
| --- | --- |

1.5

Iskuelementin maavaran on oltava 300 ± 5 mm mitattuna alemman etulevyn alareunasta staattisessa tilassa ennen törmäystä.

| 1.6 | Törmäysvaunun etu- ja takapyörien raidevälin on oltava 1 500 ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.6

Törmäysvaunun etu- ja takapyörien raidevälin on oltava 1 500 ± 10 mm.

| 1.7 | Törmäysvaunun akselivälin on oltava 3 000 ± 10 mm. |
| --- | --- |

1.7

Törmäysvaunun akselivälin on oltava 3 000 ± 10 mm.

2.   ISKUELEMENTIN OMINAISUUDET

Iskuelementti koostuu kuudesta alumiinikennostolohkareesta, jotka on käsitelty siten, että ne tuottavat asteittain kasvavan voiman painuman lisääntyessä (ks. kohta 2.1). Alumiinikennostolohkareisiin on kiinnitetty alumiiniset etu- ja takalevyt.

2.1   Kennostolohkareet

2.1.1   Geometriset ominaisuudet

| 2.1.1.1 | Iskuelementti koostuu kuudesta toisiinsa liitetystä alueesta, joiden muodot ja asettelu esitetään kuvissa 1 ja 2. Näiden alueiden kooksi on kuvissa 1 ja 2 määritelty 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm. Mitan 500 mm olisi oltava alumiinikennorakenteen suuntaan W ja mitan 250 mm suuntaan L (ks. kuva 3). |
| --- | --- |

2.1.1.1

Iskuelementti koostuu kuudesta toisiinsa liitetystä alueesta, joiden muodot ja asettelu esitetään kuvissa 1 ja 2. Näiden alueiden kooksi on kuvissa 1 ja 2 määritelty 500 ± 5 mm × 250 ± 3 mm. Mitan 500 mm olisi oltava alumiinikennorakenteen suuntaan W ja mitan 250 mm suuntaan L (ks. kuva 3).

| 2.1.1.2 | Iskuelementti jakautuu kahteen riviin. Alempi rivi on korkeudeltaan 250 ± 3 mm ja syvyydeltään 500 ± 2 mm esipuristuksen jälkeen (ks. kohta 2.1.2), ja sen syvyys on ylempää riviä 60 ± 2 mm suurempi. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Iskuelementti jakautuu kahteen riviin. Alempi rivi on korkeudeltaan 250 ± 3 mm ja syvyydeltään 500 ± 2 mm esipuristuksen jälkeen (ks. kohta 2.1.2), ja sen syvyys on ylempää riviä 60 ± 2 mm suurempi.

| 2.1.1.3 | Lohkareet on keskitettävä kuudelle kuvassa 1 määritetylle alueelle, ja kunkin lohkareen (epätäydelliset solut mukaan luettuina) olisi täysin peitettävä kullekin alueelle määritetty pinta-ala. |
| --- | --- |

2.1.1.3

Lohkareet on keskitettävä kuudelle kuvassa 1 määritetylle alueelle, ja kunkin lohkareen (epätäydelliset solut mukaan luettuina) olisi täysin peitettävä kullekin alueelle määritetty pinta-ala.

2.1.2   Esipuristus

| 2.1.2.1 | Esipuristus olisi tehtävä siihen kennoston pintaan, johon etulevyt on kiinnitetty. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Esipuristus olisi tehtävä siihen kennoston pintaan, johon etulevyt on kiinnitetty.

| 2.1.2.2 | Lohkareita 1, 2 ja 3 olisi ennen testausta puristettava sisään 10 ± 2 mm yläpinnalta, jolloin syvyydeksi saadaan 500 ± 2 mm (kuva 2). |
| --- | --- |

2.1.2.2

Lohkareita 1, 2 ja 3 olisi ennen testausta puristettava sisään 10 ± 2 mm yläpinnalta, jolloin syvyydeksi saadaan 500 ± 2 mm (kuva 2).

| 2.1.2.3 | Lohkareita 4, 5 ja 6 olisi ennen testausta puristettava sisään 10 ± 2 mm yläpinnalta, jolloin syvyydeksi saadaan 440 ± 2 mm (kuva 2). |
| --- | --- |

2.1.2.3

Lohkareita 4, 5 ja 6 olisi ennen testausta puristettava sisään 10 ± 2 mm yläpinnalta, jolloin syvyydeksi saadaan 440 ± 2 mm (kuva 2).

2.1.3   Materiaalin ominaisuudet

| 2.1.3.1 | Solujen mitat ovat 19 mm ± 10 prosenttia kutakin lohkaretta kohden (ks. kuva 4). |
| --- | --- |

2.1.3.1

Solujen mitat ovat 19 mm ± 10 prosenttia kutakin lohkaretta kohden (ks. kuva 4).

| 2.1.3.2 | Ylärivissä olevat solut on tehtävä 3003-alumiinista. |
| --- | --- |

2.1.3.2

Ylärivissä olevat solut on tehtävä 3003-alumiinista.

| 2.1.3.3 | Alarivissä olevat solut on tehtävä 5052-alumiinista. |
| --- | --- |

2.1.3.3

Alarivissä olevat solut on tehtävä 5052-alumiinista.

| 2.1.3.4 | Alumiinikennostolohkareet olisi käsiteltävä siten, että rasitus-painumakäyrä (kohdassa 2.1.4 määritellyn menettelyn mukaisessa) staattisessa puristuksessa jää kaikkien kuuden lohkareen osalta tämän liitteen lisäyksessä 1 määriteltyjen rajojen sisään. Esteen rakentamiseen käytetyissä kennostolohkareissa käytetty prosessoitu kennostomateriaali olisi lisäksi puhdistettava kennoston raaka-aineen käsittelyn aikana mahdollisesti syntyneiden jäämien poistamiseksi. |
| --- | --- |

2.1.3.4

Alumiinikennostolohkareet olisi käsiteltävä siten, että rasitus-painumakäyrä (kohdassa 2.1.4 määritellyn menettelyn mukaisessa) staattisessa puristuksessa jää kaikkien kuuden lohkareen osalta tämän liitteen lisäyksessä 1 määriteltyjen rajojen sisään. Esteen rakentamiseen käytetyissä kennostolohkareissa käytetty prosessoitu kennostomateriaali olisi lisäksi puhdistettava kennoston raaka-aineen käsittelyn aikana mahdollisesti syntyneiden jäämien poistamiseksi.

| 2.1.3.5 | Kussakin erässä lohkareiden massa voi erota enintään 5 prosenttia kyseisen erän lohkareiden massan keskiarvosta. |
| --- | --- |

2.1.3.5

Kussakin erässä lohkareiden massa voi erota enintään 5 prosenttia kyseisen erän lohkareiden massan keskiarvosta.

2.1.4   Staattiset testit

| 2.1.4.1 | Kunkin käsitellyn kennoston ytimestä otettu näyte on testattava kohdassa 5 kuvatun staattisen testimenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1.4.1

Kunkin käsitellyn kennoston ytimestä otettu näyte on testattava kohdassa 5 kuvatun staattisen testimenettelyn mukaisesti.

| 2.1.4.2 | Kunkin testatun lohkareen rasitus-painumakäyrän on oltava lisäyksessä 1 määriteltyjen rajojen sisällä. Staattiset rasituspainumarajat määritellään jokaiselle esteen lohkareelle. |
| --- | --- |

2.1.4.2

Kunkin testatun lohkareen rasitus-painumakäyrän on oltava lisäyksessä 1 määriteltyjen rajojen sisällä. Staattiset rasituspainumarajat määritellään jokaiselle esteen lohkareelle.

2.1.5   Dynaaminen testi

| 2.1.5.1 | Dynaamiset muodonmuutosominaisuudet, kun törmäys tapahtuu kohdassa 6 kuvatun menettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1.5.1

Dynaamiset muodonmuutosominaisuudet, kun törmäys tapahtuu kohdassa 6 kuvatun menettelyn mukaisesti.

| 2.1.5.2 | Poikkeama lisäyksessä 2 määritellyistä, iskuelementin jäykkyyttä kuvaavien rasitus-painumakäytävien rajoista sallitaan sillä edellytyksellä, että |
| --- | --- |

2.1.5.2

Poikkeama lisäyksessä 2 määritellyistä, iskuelementin jäykkyyttä kuvaavien rasitus-painumakäytävien rajoista sallitaan sillä edellytyksellä, että

| 2.1.5.2.1 | poikkeama tapahtuu törmäyksen alettua ja ennen kuin iskuelementin painuminen on saavuttanut 150 mm; |
| --- | --- |

2.1.5.2.1

poikkeama tapahtuu törmäyksen alettua ja ennen kuin iskuelementin painuminen on saavuttanut 150 mm;

| 2.1.5.2.2 | poikkeama on enintään 50 prosenttia lähimmästä hetkellisestä käytävän rajaamasta arvosta; |
| --- | --- |

2.1.5.2.2

poikkeama on enintään 50 prosenttia lähimmästä hetkellisestä käytävän rajaamasta arvosta;

| 2.1.5.2.3 | kutakin poikkeamaa vastaava painuma on enintään 35 mm ja näiden painumien summa on enintään 70 mm (ks. tämän liitteen lisäys 2); |
| --- | --- |

2.1.5.2.3

kutakin poikkeamaa vastaava painuma on enintään 35 mm ja näiden painumien summa on enintään 70 mm (ks. tämän liitteen lisäys 2);

| 2.1.5.2.4 | raja-arvojen ylittämistä vastaava kokonaisenergia on enintään 5 prosenttia kyseisen lohkareen kokonaisenergiasta. |
| --- | --- |

2.1.5.2.4

raja-arvojen ylittämistä vastaava kokonaisenergia on enintään 5 prosenttia kyseisen lohkareen kokonaisenergiasta.

| 2.1.5.3 | Lohkareet 1 ja 3 ovat identtiset. Niiden on oltava jäykkyydeltään sellaiset, että niiden rasitus-painumakäyrä sijoittuu kuvan 2 a rajojen väliin. |
| --- | --- |

2.1.5.3

Lohkareet 1 ja 3 ovat identtiset. Niiden on oltava jäykkyydeltään sellaiset, että niiden rasitus-painumakäyrä sijoittuu kuvan 2 a rajojen väliin.

| 2.1.5.4 | Lohkareet 5 ja 6 ovat identtiset. Niiden on oltava jäykkyydeltään sellaiset, että niiden rasitus-painumakäyrä sijoittuu kuvan 2 d rajojen väliin. |
| --- | --- |

2.1.5.4

Lohkareet 5 ja 6 ovat identtiset. Niiden on oltava jäykkyydeltään sellaiset, että niiden rasitus-painumakäyrä sijoittuu kuvan 2 d rajojen väliin.

| 2.1.5.5 | Lohkareen 2 on oltava jäykkyydeltään sellainen, että sen rasitus-painumakäyrä sijoittuu kuvan 2 b rajojen väliin. |
| --- | --- |

2.1.5.5

Lohkareen 2 on oltava jäykkyydeltään sellainen, että sen rasitus-painumakäyrä sijoittuu kuvan 2 b rajojen väliin.

| 2.1.5.6 | Lohkareen 4 on oltava jäykkyydeltään sellainen, että sen rasitus-painumakäyrä sijoittuu kuvan 2 c rajojen väliin. |
| --- | --- |

2.1.5.6

Lohkareen 4 on oltava jäykkyydeltään sellainen, että sen rasitus-painumakäyrä sijoittuu kuvan 2 c rajojen väliin.

| 2.1.5.7 | Koko iskuelementin rasitus-painumakäyrän on sijoituttava kuvassa 2 e annettujen rajojen väliin. |
| --- | --- |

2.1.5.7

Koko iskuelementin rasitus-painumakäyrän on sijoituttava kuvassa 2 e annettujen rajojen väliin.

| 2.1.5.8 | Rasitus-painumakäyrät tarkistetaan liitteen 5 kohdassa 6 määritellyllä testillä eli 35 ±0,5 km/h tuntivauhdilla suoritetulla esteen törmäyksellä voimamittauksella varustettuun seinään. |
| --- | --- |

2.1.5.8

Rasitus-painumakäyrät tarkistetaan liitteen 5 kohdassa 6 määritellyllä testillä eli 35 ±0,5 km/h tuntivauhdilla suoritetulla esteen törmäyksellä voimamittauksella varustettuun seinään.

| 2.1.5.9 | Törmäyksessä hajaantuneen energian (1) määrän on sekä kappaleen 1 että 3 osalta oltava 9,5 ± 2 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.9

Törmäyksessä hajaantuneen energian (1) määrän on sekä kappaleen 1 että 3 osalta oltava 9,5 ± 2 kJ.

| 2.1.5.10 | Törmäyksessä hajaantuneen energian määrän on sekä kappaleen 5 että 6 osalta oltava 3,5 ± 1 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.10

Törmäyksessä hajaantuneen energian määrän on sekä kappaleen 5 että 6 osalta oltava 3,5 ± 1 kJ.

| 2.1.5.11 | Kappaleen 4 osalta energian hajaantumisen on oltava 4 ± 1kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.11

Kappaleen 4 osalta energian hajaantumisen on oltava 4 ± 1kJ.

| 2.1.5.12 | Kappaleen 2 osalta energian hajaantumisen on oltava 15 ± 2 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.12

Kappaleen 2 osalta energian hajaantumisen on oltava 15 ± 2 kJ.

| 2.1.5.13 | Törmäyksessä hajaantuneen energian kokonaismäärän on oltava 45 ± 3 kJ. |
| --- | --- |

2.1.5.13

Törmäyksessä hajaantuneen energian kokonaismäärän on oltava 45 ± 3 kJ.

| 2.1.5.14 | Iskuelementin enimmäismuodonmuutos ensikosketuspisteestä, laskettuna kiihtyvyysmittarien integroinnista kohdan 6.6.3 mukaisesti, on oltava 330 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.14

Iskuelementin enimmäismuodonmuutos ensikosketuspisteestä, laskettuna kiihtyvyysmittarien integroinnista kohdan 6.6.3 mukaisesti, on oltava 330 ± 20 mm.

| 2.1.5.15 | Iskuelementin lopullinen staattinen jäännösmuodonmuutos mitattuna dynaamisen testin jälkeen tasolla B (kuva 2) on 310 ± 20 mm. |
| --- | --- |

2.1.5.15

Iskuelementin lopullinen staattinen jäännösmuodonmuutos mitattuna dynaamisen testin jälkeen tasolla B (kuva 2) on 310 ± 20 mm.

2.2   Etulevyt

2.2.1   Geometriset ominaisuudet

| 2.2.1.1 | Etulevyjen leveys on 1 500 ± 1 mm ja korkeus 250 ± 1 mm. Niiden paksuus on 0,5±0,06 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Etulevyjen leveys on 1 500 ± 1 mm ja korkeus 250 ± 1 mm. Niiden paksuus on 0,5±0,06 mm.

| 2.2.1.2 | Kootun iskuelementin kokonaismitat (määritelty kuvassa 2) ovat: leveys 1 500 ±2,5 mm ja korkeus 500 ±2,5 mm. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Kootun iskuelementin kokonaismitat (määritelty kuvassa 2) ovat: leveys 1 500 ±2,5 mm ja korkeus 500 ±2,5 mm.

| 2.2.1.3 | Alemman etulevyn yläreuna ja ylemmän etulevyn alareuna on linjattava 4 mm:n tarkkuudella. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Alemman etulevyn yläreuna ja ylemmän etulevyn alareuna on linjattava 4 mm:n tarkkuudella.

2.2.2   Materiaalin ominaisuudet

| 2.2.2.1 | Etulevyt valmistetaan sarjan AlMg2–AlMg3 alumiinista, jonka venymä ≥ 12 prosenttia ja murtovetolujuus (UTS) ≥ 175 N/mm2. |
| --- | --- |

2.2.2.1

Etulevyt valmistetaan sarjan AlMg2–AlMg3 alumiinista, jonka venymä ≥ 12 prosenttia ja murtovetolujuus (UTS) ≥ 175 N/mm2.

2.3   Takalevy

2.3.1   Geometriset ominaisuudet

| 2.3.1.1 | Geometristen ominaisuuksien on oltava kuvien 5 ja 6 mukaiset. |
| --- | --- |

2.3.1.1

Geometristen ominaisuuksien on oltava kuvien 5 ja 6 mukaiset.

2.3.2   Materiaalin ominaisuudet

| 2.3.2.1 | Takalevyn on oltava 3 mm:n alumiinilevyä. Takalevy on valmistettava sarjan AlMg2–AlMg3 alumiinista, jonka kovuus on 50–65 HBS. Tähän levyyn on lävistettävä tuuletusreikiä: niiden sijainti, läpimitta ja etäisyydet osoitetaan kuvissa 5 ja 7. |
| --- | --- |

2.3.2.1

Takalevyn on oltava 3 mm:n alumiinilevyä. Takalevy on valmistettava sarjan AlMg2–AlMg3 alumiinista, jonka kovuus on 50–65 HBS. Tähän levyyn on lävistettävä tuuletusreikiä: niiden sijainti, läpimitta ja etäisyydet osoitetaan kuvissa 5 ja 7.

2.4   Kennostolohkareiden sijainti

| 2.4.1 | Kennostolohkareet on keskitettävä takalevyn lävistetylle alueelle (kuva 5). |
| --- | --- |

2.4.1

Kennostolohkareet on keskitettävä takalevyn lävistetylle alueelle (kuva 5).

2.5   Liimaus

| 2.5.1 | Suoraan sekä etu- että takalevyjen pinnalle levitetään tasaisesti enintään 0,5 kg/m2 liimaa siten, että kalvon paksuus on enintään 0,5 mm. Olisi käytettävä kaksikomponenttista polyuretaaniliimaa (kuten Ciba-Geigy XB5090/1 hartsi ja XB5304 kovettaja) tai vastaavaa. |
| --- | --- |

2.5.1

Suoraan sekä etu- että takalevyjen pinnalle levitetään tasaisesti enintään 0,5 kg/m2 liimaa siten, että kalvon paksuus on enintään 0,5 mm. Olisi käytettävä kaksikomponenttista polyuretaaniliimaa (kuten Ciba-Geigy XB5090/1 hartsi ja XB5304 kovettaja) tai vastaavaa.

| 2.5.2 | Takalevyn liimauksen kestävyyden on oltava vähintään 0,6 Mpa (87 psi) kohdan 2.4.3 mukaisesti testattuna. |
| --- | --- |

2.5.2

Takalevyn liimauksen kestävyyden on oltava vähintään 0,6 Mpa (87 psi) kohdan 2.4.3 mukaisesti testattuna.

| 2.5.3 | Liimauksen kestävyystestit: |
| --- | --- |

2.5.3

Liimauksen kestävyystestit:

| 2.5.3.1 | Lapepuolen vetotestiä käytetään liimaliitoksen kestävyyden mittaamiseen ASTM C297-61:n mukaisesti. |
| --- | --- |

2.5.3.1

Lapepuolen vetotestiä käytetään liimaliitoksen kestävyyden mittaamiseen ASTM C297-61:n mukaisesti.

| 2.5.3.2 | Testikappaleen olisi oltava kooltaan 100 mm x 100 mm ja syvyydeltään 15 mm, ja se olisi liimattava rei'itetyn takalevymateriaalin näytekappaleeseen. Käytettävän kennoston olisi edustettava iskukappaleessa käytettyä eli se olisi kemiallisesti syövytettävä vastaavassa määrin kuin esteen takalevyn lähellä oleva kennosto mutta ilman esipuristusta. |
| --- | --- |

2.5.3.2

Testikappaleen olisi oltava kooltaan 100 mm x 100 mm ja syvyydeltään 15 mm, ja se olisi liimattava rei'itetyn takalevymateriaalin näytekappaleeseen. Käytettävän kennoston olisi edustettava iskukappaleessa käytettyä eli se olisi kemiallisesti syövytettävä vastaavassa määrin kuin esteen takalevyn lähellä oleva kennosto mutta ilman esipuristusta.

2.6   Jäljitettävyys

| 2.6.1 | Iskulaitteissa on oltava peräkkäiset sarjanumerot, jotka niihin on leimattu, syövytetty tai muutoin pysyvästi kiinnitetty ja joista voidaan selvittää yksittäisten lohkareiden valmistuserät ja -päivät. |
| --- | --- |

2.6.1

Iskulaitteissa on oltava peräkkäiset sarjanumerot, jotka niihin on leimattu, syövytetty tai muutoin pysyvästi kiinnitetty ja joista voidaan selvittää yksittäisten lohkareiden valmistuserät ja -päivät.

2.7   Iskulaitteen kiinnitys

| 2.7.1 | Kiinnitys testivaunuun on tehtävä kuvan 8 mukaisesti. Kiinnityksessä käytetään kuutta M8-pulttia, eikä testivaunun pyörien edessä saa olla mitään mitoiltaan estettä suurempaa. Soveltuvia välikappaleita on käytettävä alemman takalevyn laipan ja vaunun etuosan välillä, jotta vältetään takalevyn vääntyminen, kun kiinnityspultit kiristetään. |
| --- | --- |

2.7.1

Kiinnitys testivaunuun on tehtävä kuvan 8 mukaisesti. Kiinnityksessä käytetään kuutta M8-pulttia, eikä testivaunun pyörien edessä saa olla mitään mitoiltaan estettä suurempaa. Soveltuvia välikappaleita on käytettävä alemman takalevyn laipan ja vaunun etuosan välillä, jotta vältetään takalevyn vääntyminen, kun kiinnityspultit kiristetään.

3.   TUULETUSJÄRJESTELMÄ

| 3.1 | Vaunun ja tuuletusjärjestelmän rajapinnan on oltava kiinteä, luja ja tasainen. Tuuletuslaite on osa vaunua eikä valmistajan toimittamaa iskulaitetta. Tuuletuslaitteen geometristen ominaisuuksien on oltava kuvan 9 mukaiset. |
| --- | --- |

3.1

Vaunun ja tuuletusjärjestelmän rajapinnan on oltava kiinteä, luja ja tasainen. Tuuletuslaite on osa vaunua eikä valmistajan toimittamaa iskulaitetta. Tuuletuslaitteen geometristen ominaisuuksien on oltava kuvan 9 mukaiset.

3.2   Tuuletuslaitteen asennusmenettely

| 3.2.1 | Tuuletuslaite asennetaan vaunun etulevyyn. |
| --- | --- |

3.2.1

Tuuletuslaite asennetaan vaunun etulevyyn.

| 3.2.2 | Varmistetaan, että 0,5 mm:n rakotulkki ei mistään kohdin mahdu tuuletuslaitteen ja vaunun väliin. Jos yli 0,5 mm:n rako havaitaan, tuuletuskehikko on vaihdettava tai sitä on säädettävä, jotta se voidaan asentaa siten, että rako on pienempi kuin 0,5 mm. |
| --- | --- |

3.2.2

Varmistetaan, että 0,5 mm:n rakotulkki ei mistään kohdin mahdu tuuletuslaitteen ja vaunun väliin. Jos yli 0,5 mm:n rako havaitaan, tuuletuskehikko on vaihdettava tai sitä on säädettävä, jotta se voidaan asentaa siten, että rako on pienempi kuin 0,5 mm.

| 3.2.3 | Tuuletuslaite irrotetaan vaunun etulevystä. |
| --- | --- |

3.2.3

Tuuletuslaite irrotetaan vaunun etulevystä.

| 3.2.4 | Vaunun etuseinään kiinnitetään 1,0 mm:n paksuinen korkkikerros. |
| --- | --- |

3.2.4

Vaunun etuseinään kiinnitetään 1,0 mm:n paksuinen korkkikerros.

| 3.2.5 | Tuuletuslaite asennetaan uudestaan vaunun etuseinään ja kiristetään ilmarakojen poistamiseksi. |
| --- | --- |

3.2.5

Tuuletuslaite asennetaan uudestaan vaunun etuseinään ja kiristetään ilmarakojen poistamiseksi.

4.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä.

| 4.1 | Valmistaja vastaa tuotantomenettelyiden vaatimustenmukaisuudesta, ja tätä varten: |
| --- | --- |

4.1

Valmistaja vastaa tuotantomenettelyiden vaatimustenmukaisuudesta, ja tätä varten:

| 4.1.1 | valmistajan on varmistettava, että käytössä on tehokkaat menettelyt, joilla tuotteiden laatu voidaan tarkistaa; |
| --- | --- |

4.1.1

valmistajan on varmistettava, että käytössä on tehokkaat menettelyt, joilla tuotteiden laatu voidaan tarkistaa;

| 4.1.2 | valmistajalla on oltava käytössään testilaitteet, joita kunkin tuotteen vaatimustenmukaisuuden testaaminen edellyttää; |
| --- | --- |

4.1.2

valmistajalla on oltava käytössään testilaitteet, joita kunkin tuotteen vaatimustenmukaisuuden testaaminen edellyttää;

| 4.1.3 | valmistajan on varmistettava, että testitulokset kirjataan ja että tällaiset asiakirjat ovat saatavilla 10 vuoden ajan testien jälkeen; |
| --- | --- |

4.1.3

valmistajan on varmistettava, että testitulokset kirjataan ja että tällaiset asiakirjat ovat saatavilla 10 vuoden ajan testien jälkeen;

| 4.1.4 | valmistajan on osoitettava, että testatut näytteet antavat luotettavan näytön erän ominaisuuksista (esimerkkejä erätuotannon mukaisista näytteenottomenettelyistä annetaan jäljempänä); |
| --- | --- |

4.1.4

valmistajan on osoitettava, että testatut näytteet antavat luotettavan näytön erän ominaisuuksista (esimerkkejä erätuotannon mukaisista näytteenottomenettelyistä annetaan jäljempänä);

| 4.1.5 | valmistajan on analysoitava testien tulokset todentaakseen ja varmistaakseen, että esteen ominaisuudet ovat stabiileja, kun otetaan huomioon teollisuustuotantoon vaikuttavat vaihtelut, kuten lämpötila, raaka-aineiden laatu, kemiallisen immersion kesto, kemikaalipitoisuus, neutralisaatio jne., ja että prosessoitu materiaali tarkastetaan kaikkien prosessointijäämien poistamiseksi; |
| --- | --- |

4.1.5

valmistajan on analysoitava testien tulokset todentaakseen ja varmistaakseen, että esteen ominaisuudet ovat stabiileja, kun otetaan huomioon teollisuustuotantoon vaikuttavat vaihtelut, kuten lämpötila, raaka-aineiden laatu, kemiallisen immersion kesto, kemikaalipitoisuus, neutralisaatio jne., ja että prosessoitu materiaali tarkastetaan kaikkien prosessointijäämien poistamiseksi;

| 4.1.6 | valmistajan on varmistettava, että kaikki näytteet tai testikappaleet, jotka ovat vaatimusten vastaisia, johtavat lisänäytteiden ottoon ja testaukseen. Kaikkiin tarvittaviin toimiin on ryhdyttävä, jotta vastaavan tuotannon vaatimustenmukaisuus voitaisiin palauttaa. |
| --- | --- |

4.1.6

valmistajan on varmistettava, että kaikki näytteet tai testikappaleet, jotka ovat vaatimusten vastaisia, johtavat lisänäytteiden ottoon ja testaukseen. Kaikkiin tarvittaviin toimiin on ryhdyttävä, jotta vastaavan tuotannon vaatimustenmukaisuus voitaisiin palauttaa.

| 4.2 | Valmistajan on oltava sertifioitu vähintään ISO 9002 -standardin tasolle. |
| --- | --- |

4.2

Valmistajan on oltava sertifioitu vähintään ISO 9002 -standardin tasolle.

| 4.3 | Tuotannon valvonnan vähimmäisvaatimukset: sopimuksen haltijan on varmistettava vaatimustenmukaisuuden valvonta jäljempänä kuvattavien menetelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

4.3

Tuotannon valvonnan vähimmäisvaatimukset: sopimuksen haltijan on varmistettava vaatimustenmukaisuuden valvonta jäljempänä kuvattavien menetelmien mukaisesti.

4.4   Esimerkkejä erän mukaisesta näytteenotosta

| 4.4.1 | Jos yhdestä alkuperäisestä alumiinikennostosta valmistetaan useita kappaleita yhtä lohkaretyyppiä ja kaikki käsitellään samassa käsittelykylvyssä (rinnakkaistuotanto), voidaan yksi näistä kappaleista valita näytteeksi sillä edellytyksellä, että huolellisesti varmistetaan saman käsittelyn soveltaminen kaikkiin lohkareisiin. Jos näin ei ole, voi olla tarpeen valita useampia kuin yksi näyte. |
| --- | --- |

4.4.1

Jos yhdestä alkuperäisestä alumiinikennostosta valmistetaan useita kappaleita yhtä lohkaretyyppiä ja kaikki käsitellään samassa käsittelykylvyssä (rinnakkaistuotanto), voidaan yksi näistä kappaleista valita näytteeksi sillä edellytyksellä, että huolellisesti varmistetaan saman käsittelyn soveltaminen kaikkiin lohkareisiin. Jos näin ei ole, voi olla tarpeen valita useampia kuin yksi näyte.

| 4.4.2 | Jos rajattu määrä (esimerkiksi 3–20) samanlaisia lohkareita, jotka kaikki on rakennettu samasta alkuperäisestä alumiinikenostolohkareesta, käsitellään samassa kylvyssä (sarjatuotanto), erässä käsitellyistä lohkareista ensimmäinen ja viimeinen olisi otettava edustaviksi näytteiksi. Jos ensimmäinen näyte on vaatimustenmukainen mutta viimeinen ei, voi olla tarpeen ottaa lisänäytteitä aiemmasta tuotannosta, kunnes löydetään näyte, joka on vaatimustenmukainen. Vain näiden kahden näytteen välillä olevat lohkareet voidaan hyväksyä. |
| --- | --- |

4.4.2

Jos rajattu määrä (esimerkiksi 3–20) samanlaisia lohkareita, jotka kaikki on rakennettu samasta alkuperäisestä alumiinikenostolohkareesta, käsitellään samassa kylvyssä (sarjatuotanto), erässä käsitellyistä lohkareista ensimmäinen ja viimeinen olisi otettava edustaviksi näytteiksi. Jos ensimmäinen näyte on vaatimustenmukainen mutta viimeinen ei, voi olla tarpeen ottaa lisänäytteitä aiemmasta tuotannosta, kunnes löydetään näyte, joka on vaatimustenmukainen. Vain näiden kahden näytteen välillä olevat lohkareet voidaan hyväksyä.

| 4.4.3 | Kun tuotannon valvonnasta on saatu kokemusta, voi olla mahdollista yhdistää nämä näytteenottotavat, jolloin useampaa kuin yhtä rinnakkaista tuotantoryhmää voidaan tarkastella eränä, sillä edellytyksellä, että ensimmäisen ja viimeisen tuotantoryhmän näytteet ovat vaatimustenmukaisia. |
| --- | --- |

4.4.3

Kun tuotannon valvonnasta on saatu kokemusta, voi olla mahdollista yhdistää nämä näytteenottotavat, jolloin useampaa kuin yhtä rinnakkaista tuotantoryhmää voidaan tarkastella eränä, sillä edellytyksellä, että ensimmäisen ja viimeisen tuotantoryhmän näytteet ovat vaatimustenmukaisia.

5.   STAATTISET TESTIT

| 5.1 | Kustakin prosessoidun kennoytimen erästä otettu yksi tai useampi näyte on testattava seuraavan testimenettelyn mukaisesti: |
| --- | --- |

5.1

Kustakin prosessoidun kennoytimen erästä otettu yksi tai useampi näyte on testattava seuraavan testimenettelyn mukaisesti:

| 5.2 | Staattisissa testeissä käytettävä alumiinikennoston näytekoko on iskulaitteen tavanomaisen lohkareen koko eli 250 mm x 500 mm x 440 mm ylärivissä ja 250 mm x 500 mm x 500 mm alarivissä. |
| --- | --- |

5.2

Staattisissa testeissä käytettävä alumiinikennoston näytekoko on iskulaitteen tavanomaisen lohkareen koko eli 250 mm x 500 mm x 440 mm ylärivissä ja 250 mm x 500 mm x 500 mm alarivissä.

| 5.3 | Näytteet olisi puristettava kahden yhdensuuntaisen kuormituslaatan välissä, jotka ovat vähintään 20 mm suurempia kuin lohkareen poikkileikkaus. |
| --- | --- |

5.3

Näytteet olisi puristettava kahden yhdensuuntaisen kuormituslaatan välissä, jotka ovat vähintään 20 mm suurempia kuin lohkareen poikkileikkaus.

| 5.4 | Puristusnopeus on 100 mm minuutissa 5 prosentin toleranssilla. |
| --- | --- |

5.4

Puristusnopeus on 100 mm minuutissa 5 prosentin toleranssilla.

| 5.5 | Staattisesta puristuksesta saadut tiedot on otettava vähintään 5 Hz:n taajuudella. |
| --- | --- |

5.5

Staattisesta puristuksesta saadut tiedot on otettava vähintään 5 Hz:n taajuudella.

| 5.6 | Staattista testiä jatketaan, kunnes lohkareen kokoonpuristuminen on vähintään 300 mm lohkareiden 4–6 osalta ja 350 mm lohkareiden 1–3 osalta. |
| --- | --- |

5.6

Staattista testiä jatketaan, kunnes lohkareen kokoonpuristuminen on vähintään 300 mm lohkareiden 4–6 osalta ja 350 mm lohkareiden 1–3 osalta.

6.   DYNAAMISET TESTIT

Kutakin 100:aa tuotettua estepintaa kohden valmistajan on tehtävä yksi dynaaminen testi jäykän esteen tukemaa voimamittauksella varustettua seinää vasten jäljempänä kuvattavan menetelmän mukaisesti.

6.1   Asennus

6.1.1   Testausalue

| 6.1.1.1 | Testausalueen on oltava riittävän suuri, jotta siihen mahtuu liikkuvan ja periksi antavan esteen kiihdytysrata, kiinteä este ja testin kannalta tarpeelliset tekniset laitteet. Radan loppupään eli kiinteää estettä edeltävän vähintään viiden metrin alueen on oltava vaakasuora, tasainen ja sileä. |
| --- | --- |

6.1.1.1

Testausalueen on oltava riittävän suuri, jotta siihen mahtuu liikkuvan ja periksi antavan esteen kiihdytysrata, kiinteä este ja testin kannalta tarpeelliset tekniset laitteet. Radan loppupään eli kiinteää estettä edeltävän vähintään viiden metrin alueen on oltava vaakasuora, tasainen ja sileä.

6.1.2   Jäykkä kiinteä este ja voimamittauksella varustettu seinä

| 6.1.2.1 | Este on teräsbetonikappale, joka on vähintään 3 metriä leveä ja vähintään 1,5 metriä korkea. Kiinteän seinämän paksuus määritetään siten, että sen massan on oltava vähintään 70 tonnia. |
| --- | --- |

6.1.2.1

Este on teräsbetonikappale, joka on vähintään 3 metriä leveä ja vähintään 1,5 metriä korkea. Kiinteän seinämän paksuus määritetään siten, että sen massan on oltava vähintään 70 tonnia.

| 6.1.2.2 | Esteen etuseinän on oltava pystysuora, kohtisuorassa kiihdytysradan akseliin nähden ja varustettu kuudella kuormitusanturilevyllä, joista jokaisella voidaan mitata liikkuvan ja periksi antavan esteen iskulaitteen kuhunkin lohkareeseen kohdistuva kokonaiskuormitus törmäyshetkellä. Kuormitusanturilevyjen keskustat on kohdistettava liikkuvan ja periksi antavan esteen etuseinän kuuden törmäysalueen keskustoihin. Niiden reunojen on oltava 20 mm:n päässä viereisistä alueista, jolloin törmäysalueet eivät liikkuvan ja periksi antavan esteen törmäyskohdistuksen toleranssilla osu viereisiin törmäyslevyalueisiin. Antureiden ja törmäysvyöhykkeiden asentaminen on tehtävä ISO-standardin 6387:1987 liitteessä olevien vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1.2.2

Esteen etuseinän on oltava pystysuora, kohtisuorassa kiihdytysradan akseliin nähden ja varustettu kuudella kuormitusanturilevyllä, joista jokaisella voidaan mitata liikkuvan ja periksi antavan esteen iskulaitteen kuhunkin lohkareeseen kohdistuva kokonaiskuormitus törmäyshetkellä. Kuormitusanturilevyjen keskustat on kohdistettava liikkuvan ja periksi antavan esteen etuseinän kuuden törmäysalueen keskustoihin. Niiden reunojen on oltava 20 mm:n päässä viereisistä alueista, jolloin törmäysalueet eivät liikkuvan ja periksi antavan esteen törmäyskohdistuksen toleranssilla osu viereisiin törmäyslevyalueisiin. Antureiden ja törmäysvyöhykkeiden asentaminen on tehtävä ISO-standardin 6387:1987 liitteessä olevien vaatimusten mukaisesti.

| 6.1.2.3 | Kuhunkin kuormitusanturilevyyn lisätään pintasuoja, johon kuuluu vanerilevypinta (paksuus12 ± 1 mm), siten että suoja ei huononna anturin vastinetta. |
| --- | --- |

6.1.2.3

Kuhunkin kuormitusanturilevyyn lisätään pintasuoja, johon kuuluu vanerilevypinta (paksuus12 ± 1 mm), siten että suoja ei huononna anturin vastinetta.

| 6.1.2.4 | Jäykkä seinä on joko kiinnitettävä maahan tai asetettava maahan, jolloin sen painumista rajoitetaan tarvittaessa lisäpysäytyslaitteilla. Voidaan myös käyttää ominaisuuksiltaan erilaista jäykkää seinää (johon kuormitusanturit on kiinnitetty), joka antaa vähintään yhtä pitävät tulokset. |
| --- | --- |

6.1.2.4

Jäykkä seinä on joko kiinnitettävä maahan tai asetettava maahan, jolloin sen painumista rajoitetaan tarvittaessa lisäpysäytyslaitteilla. Voidaan myös käyttää ominaisuuksiltaan erilaista jäykkää seinää (johon kuormitusanturit on kiinnitetty), joka antaa vähintään yhtä pitävät tulokset.

6.2   Liikkuvan ja periksi antavan esteen käyttövoima

Liikkuvaan ja periksi antavaan esteeseen ei saa törmäyshetkellä enää vaikuttaa minkään lisäohjaus- tai lisävoimalaitteen toiminta. Sen on osuttava esteeseen kohtisuorassa suunnassa voimamittauksella varustetun seinän etupintaan nähden. Törmäyksen kohdistustarkkuuden on oltava 10 mm:n sisällä.

6.3   Mittauslaitteet

6.3.1   Nopeus

Törmäysnopeuden on oltava 35 ±0,5 km/h, ja nopeuden mittaamiseen käytettävän laitteen on kirjattava törmäyshetken nopeus 0,1 prosentin tarkkuudella.

6.3.2   Kuormat

Mittalaitteiden on oltava ISO 6487:1987 -standardin mukaisia

| CFC kaikkien lohkareiden osalta: | 60 Hz |
| --- | --- |
| CAC lohkareiden 1 ja 3 osalta: | 200 kN |
| CAC lohkareiden 4, 5 ja 6 osalta: | 100 kN |
| CAC lohkareen 2 osalta: | 200 kN |

CFC kaikkien lohkareiden osalta:

60 Hz

CAC lohkareiden 1 ja 3 osalta:

200 kN

CAC lohkareiden 4, 5 ja 6 osalta:

100 kN

CAC lohkareen 2 osalta:

200 kN

6.3.3   Kiihtyvyys

| 6.3.3.1 | Pituussuuntainen kiihtyvyys on mitattava vaunun kolmesta eri kohdata, joista yksi on keskellä ja muut sen kummallakin puolella; nämä paikat eivät saa olla taipumisalttiita. |
| --- | --- |

6.3.3.1

Pituussuuntainen kiihtyvyys on mitattava vaunun kolmesta eri kohdata, joista yksi on keskellä ja muut sen kummallakin puolella; nämä paikat eivät saa olla taipumisalttiita.

| 6.3.3.2 | Keskellä oleva kiihtyvyysmittari on sijoitettava 500 mm:n säteelle liikkuvan ja periksi antavan esteen painopisteestä ja sen on sijaittava pystysuorassa pitkittäistasossa, joka on ± 10 mm:n etäisyydellä periksi antavan esteen painopisteestä. |
| --- | --- |

6.3.3.2

Keskellä oleva kiihtyvyysmittari on sijoitettava 500 mm:n säteelle liikkuvan ja periksi antavan esteen painopisteestä ja sen on sijaittava pystysuorassa pitkittäistasossa, joka on ± 10 mm:n etäisyydellä periksi antavan esteen painopisteestä.

| 6.3.3.3 | Sivuilla olevat kiihtyvyysmittarit sijoitetaan keskenään samalle korkeudelle (± 10 mm) ja samalle etäisyydelle (± 20 mm) liikkuvan ja periksi antavan esteen etupinnasta. |
| --- | --- |

6.3.3.3

Sivuilla olevat kiihtyvyysmittarit sijoitetaan keskenään samalle korkeudelle (± 10 mm) ja samalle etäisyydelle (± 20 mm) liikkuvan ja periksi antavan esteen etupinnasta.

| 6.3.3.4 | Mittalaitteiden on oltava standardin ISO 6487:1987 mukaisia seuraavin määrityksin:
  CFC 1 000 Hz (ennen integrointia)
  CAC 50 g |
| --- | --- |

6.3.3.4

Mittalaitteiden on oltava standardin ISO 6487:1987 mukaisia seuraavin määrityksin:

CFC 1 000 Hz (ennen integrointia)

CAC 50 g

6.4   Esteen yleiset erittelyt

| 6.4.1 | Kunkin yksittäisen esteen ominaisuuksien on oltava tämän liitteen kohdan 1 mukaisia, ja ne on kirjattava. |
| --- | --- |

6.4.1

Kunkin yksittäisen esteen ominaisuuksien on oltava tämän liitteen kohdan 1 mukaisia, ja ne on kirjattava.

6.5   Iskulaitteen yleiset erittelyt

| 6.5.1 | Iskulaitteen soveltuvuus dynaamisen testin vaatimuksiin nähden vahvistuu, kun kaikkien kuuden kuormitusanturilevyn lähtösignaalit ovat tässä liitteessä esitettyjen vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

6.5.1

Iskulaitteen soveltuvuus dynaamisen testin vaatimuksiin nähden vahvistuu, kun kaikkien kuuden kuormitusanturilevyn lähtösignaalit ovat tässä liitteessä esitettyjen vaatimusten mukaisia.

| 6.5.2 | Iskulaitteissa on oltava peräkkäiset sarjanumerot, jotka niihin on leimattu, syövytetty tai muutoin pysyvästi kiinnitetty ja joista voidaan selvittää yksittäisten lohkareiden valmistuserät ja -päivät. |
| --- | --- |

6.5.2

Iskulaitteissa on oltava peräkkäiset sarjanumerot, jotka niihin on leimattu, syövytetty tai muutoin pysyvästi kiinnitetty ja joista voidaan selvittää yksittäisten lohkareiden valmistuserät ja -päivät.

6.6   Tietojenkäsittelymenettely

| 6.6.1 | Käsittelemättömät tiedot: hetkenä T = T0 kaikki säätöpoikkeamat olisi poistettava tiedoista. Menetelmä, jolla poikkeamat poistetaan, on kirjattava testiraporttiin. |
| --- | --- |

6.6.1

Käsittelemättömät tiedot: hetkenä T = T0 kaikki säätöpoikkeamat olisi poistettava tiedoista. Menetelmä, jolla poikkeamat poistetaan, on kirjattava testiraporttiin.

6.6.2   Suodatus

| 6.6.2.1 | Käsittelemättömät tiedot on suodatettava ennen käsittelyä/laskutoimituksia. |
| --- | --- |

6.6.2.1

Käsittelemättömät tiedot on suodatettava ennen käsittelyä/laskutoimituksia.

| 6.6.2.2 | Kiihtyvyysmittarin tiedot integrointia varten suodatetaan CFC 180:een, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.2

Kiihtyvyysmittarin tiedot integrointia varten suodatetaan CFC 180:een, ISO 6487:1987.

| 6.6.2.3 | Kiihdytysmittarin tiedot impulssilaskelmia varten suodatetaan CFC 60:een, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.3

Kiihdytysmittarin tiedot impulssilaskelmia varten suodatetaan CFC 60:een, ISO 6487:1987.

| 6.6.2.4 | Kuormitusanturin tiedot suodatetaan CFC 60:een, ISO 6487:1987. |
| --- | --- |

6.6.2.4

Kuormitusanturin tiedot suodatetaan CFC 60:een, ISO 6487:1987.

6.6.3   Liikkuvan ja periksi antavan esteen etuseinän painuman laskeminen

| 6.6.3.1 | Kaikkien kolmen eri kiihtyvyysmittarin tiedot (CFC 180:een suodatuksen jälkeen) integroidaan kahdesti, jotta saadaan esteen periksi antavan osan painuma. |
| --- | --- |

6.6.3.1

Kaikkien kolmen eri kiihtyvyysmittarin tiedot (CFC 180:een suodatuksen jälkeen) integroidaan kahdesti, jotta saadaan esteen periksi antavan osan painuma.

| 6.6.3.2 | Painuman laskemisen alkuehdot ovat: |
| --- | --- |

6.6.3.2

Painuman laskemisen alkuehdot ovat:

| 6.6.3.2.1 | nopeus = törmäysnopeus (nopeutta mittaavasta laitteesta) |
| --- | --- |

6.6.3.2.1

nopeus = törmäysnopeus (nopeutta mittaavasta laitteesta)

| 6.6.3.2.2 | painuma = 0. |
| --- | --- |

6.6.3.2.2

painuma = 0.

| 6.6.3.3 | Liikkuvan ja periksi antavan esteen painuma vasemmalla puolella, keskilinjalla ja oikealla puolella kuvataan käyränä ajan suhteen. |
| --- | --- |

6.6.3.3

Liikkuvan ja periksi antavan esteen painuma vasemmalla puolella, keskilinjalla ja oikealla puolella kuvataan käyränä ajan suhteen.

| 6.6.3.4 | Kustakin kolmesta kiihtyvyysmittarista lasketun enimmäispainuman arvon olisi oltava 10 mm:n sisällä toisista. Jos näin ei ole, vieras havainto olisi poistettava ja olisi laskettava kahdesta muusta kiihtyvyysmittarista laskettujen painuman arvojen ero ja varmistettava, että se on vähemmän kuin 10 mm. |
| --- | --- |

6.6.3.4

Kustakin kolmesta kiihtyvyysmittarista lasketun enimmäispainuman arvon olisi oltava 10 mm:n sisällä toisista. Jos näin ei ole, vieras havainto olisi poistettava ja olisi laskettava kahdesta muusta kiihtyvyysmittarista laskettujen painuman arvojen ero ja varmistettava, että se on vähemmän kuin 10 mm.

| 6.6.3.5 | Jos vasemmalla puolella, keskilinjalla ja oikealla puolella olevista kiihtyvyysmittareista mitatut painuman arvot ovat 10 mm:n sisällä toisistaan, käytetään näiden kolmen kiihdytysmittarin antamaa kiihtyvyyden keskiarvoa esteen etuseinän painuman laskemiseksi. |
| --- | --- |

6.6.3.5

Jos vasemmalla puolella, keskilinjalla ja oikealla puolella olevista kiihtyvyysmittareista mitatut painuman arvot ovat 10 mm:n sisällä toisistaan, käytetään näiden kolmen kiihdytysmittarin antamaa kiihtyvyyden keskiarvoa esteen etuseinän painuman laskemiseksi.

| 6.6.3.6 | Jos ainoastaan kahdesta kiihtyvyysmittarista saadut painuman arvot täyttävät tämän 10 mm:n vaatimuksen, käytetään näiden kahden kiihdytysmittarin antamaa kiihtyvyyden keskiarvoa esteen etuseinän painuman laskemiseksi. |
| --- | --- |

6.6.3.6

Jos ainoastaan kahdesta kiihtyvyysmittarista saadut painuman arvot täyttävät tämän 10 mm:n vaatimuksen, käytetään näiden kahden kiihdytysmittarin antamaa kiihtyvyyden keskiarvoa esteen etuseinän painuman laskemiseksi.

| 6.6.3.7 | Jos minkään kolmen kiihtyvyysmittarin (vasemmalla puolella, keskilinjalla ja oikealla puolella) arvot EIVÄT täytä tätä 10 mm:n vaatimusta, käsittelemättömiä tietoja olisi tarkasteltava, jotta näin suuren vaihtelun syyt voitaisiin selvittää. Tällöin yksittäisen testilaitoksen on määritettävä, minkä kiihtyvyysmittarin tietoja olisi käytettävä liikkuvan ja periksi antavan esteen kokoonpainuman määrittämiseksi, tai selvitettävä, voidaanko minkään kiihtyvyysmittarin lukemia käyttää; jos lukemia ei voida käyttää, sertifiointitesti on uusittava. Testiraportissa on annettava tästä täydellinen selvitys. |
| --- | --- |

6.6.3.7

Jos minkään kolmen kiihtyvyysmittarin (vasemmalla puolella, keskilinjalla ja oikealla puolella) arvot EIVÄT täytä tätä 10 mm:n vaatimusta, käsittelemättömiä tietoja olisi tarkasteltava, jotta näin suuren vaihtelun syyt voitaisiin selvittää. Tällöin yksittäisen testilaitoksen on määritettävä, minkä kiihtyvyysmittarin tietoja olisi käytettävä liikkuvan ja periksi antavan esteen kokoonpainuman määrittämiseksi, tai selvitettävä, voidaanko minkään kiihtyvyysmittarin lukemia käyttää; jos lukemia ei voida käyttää, sertifiointitesti on uusittava. Testiraportissa on annettava tästä täydellinen selvitys.

| 6.6.3.8 | Keskimääräiset painuma-aikatiedot yhdistetään kuormitusanturiseinän voima-aikatietoihin, jolloin saadaan kunkin lohkareen voima-painumatulos. |
| --- | --- |

6.6.3.8

Keskimääräiset painuma-aikatiedot yhdistetään kuormitusanturiseinän voima-aikatietoihin, jolloin saadaan kunkin lohkareen voima-painumatulos.

6.6.4   Energian laskeminen

Kunkin lohkareen ja koko liikkuvan ja periksi antavan esteen etuseinän absorboima energia olisi laskettava esteen painuman huippuarvohetkeen asti.

Formula

jossa

| t0 | ensimmäisen kosketuksen aika |
| --- | --- |
| t1 | aika, jolloin vaunu pysähtyy, eli aika, jona u = 0 |
| s | vaunun periksi antavan osan painuma kohdan 6.6.3 mukaisesti laskettuna. |

t0

ensimmäisen kosketuksen aika

t1

aika, jolloin vaunu pysähtyy, eli aika, jona u = 0

s

vaunun periksi antavan osan painuma kohdan 6.6.3 mukaisesti laskettuna.

6.6.5   Dynaamista voimaa koskevien tietojen varmennus

| 6.6.5.1 | Verrataan integroimalla kokonaisvoima kosketusajan suhteen saatua kokonaisimpulssia I momentin muutokseen samana aikana (M*)V). |
| --- | --- |

6.6.5.1

Verrataan integroimalla kokonaisvoima kosketusajan suhteen saatua kokonaisimpulssia I momentin muutokseen samana aikana (M*)V).

| 6.6.5.2 | Verrataan kokonaisenergian muutosta liikkuvan ja periksi antavan esteen liike-energian muutokseen, joka saadaan:



  jossa Vi
  on törmäysnopeus ja M liikkuvan ja periksi antavan esteen kokonaismassa.
  Jos momentin muutos (M*)V) ei ole yhtä suuri kuin kokonaisimpulssi (I) ± 5 prosenttia tai jos absorboidun energian kokonaismäärä (E En) ei ole yhtä suuri kuin liike-energia EK ± 5 prosenttia, testitiedot on tarkastettava virheen syyn määrittämiseksi. |
| --- | --- |

6.6.5.2

Verrataan kokonaisenergian muutosta liikkuvan ja periksi antavan esteen liike-energian muutokseen, joka saadaan:

Formula

jossa Vi
  on törmäysnopeus ja M liikkuvan ja periksi antavan esteen kokonaismassa.

Jos momentin muutos (M*)V) ei ole yhtä suuri kuin kokonaisimpulssi (I) ± 5 prosenttia tai jos absorboidun energian kokonaismäärä (E En) ei ole yhtä suuri kuin liike-energia EK ± 5 prosenttia, testitiedot on tarkastettava virheen syyn määrittämiseksi.

ISKULAITTEEN KUVAUS (2)

Kuva 1

Image

Kuva 2

Image

ISKUKAPPALEEN YLÄPINTA

Kuva 3

Alumiinikennoston suunta

Image

Kuva 4

Alumiinikennoston solujen mitat

Image

TAKALEVYN RAKENNE

Kuva 5

Image

Kuva 6

Takalevyn kiinnitys tuuletuslaitteeseen ja vaunun etulevyyn

Image

Kuva 7

Takalevyn tuuletusreikien etäisyydet ja sijainti

Image

Kuva 8

Image

Ylä- ja alatakalevyn laipat

| Huom. | Alalaipan kiinnitysreiät voidaan kiinnityksen helpottamista varten avata uriksi, kuten seuraavassa kuvassa osoitetaan, sillä edellytyksellä, että riittävä kiinnitys saadaan aikaan ja irtoaminen vältetään koko iskutestin aikana. |
| --- | --- |

Huom.

Alalaipan kiinnitysreiät voidaan kiinnityksen helpottamista varten avata uriksi, kuten seuraavassa kuvassa osoitetaan, sillä edellytyksellä, että riittävä kiinnitys saadaan aikaan ja irtoaminen vältetään koko iskutestin aikana.

Image

TUULETUSKEHIKKO

Tuuletuslaite on rakenne, joka on valmistettu levystä, jonka paksuus on 5 mm ja leveys 20 mm. Ainoastaan pystysuorat levyt on rei'itetty yhdeksällä 8 mm:n reiällä, jotta ilma voi kiertää vaakatasossa.

Kuva 9

Image

---

(1)  Mainitut energiamäärät vastaavat järjestelmän absorboimaa energiaa iskuelementin murskautumisen ollessa suurimmillaan.

(2)  Kaikki mitat ovat millimetreinä (mm). Lohkareiden mittojen toleransseissa on otettu huomioon leikatun alumiinikennoston mittaamiseen liittyvät ongelmat. Iskulaitteen kokonaismittojen toleranssi on pienempi kuin yksittäisten lohkareiden, koska kennostolohkareet voidaan sovittaa tarvittaessa myös limittäin, jotta saadaan tarkemmin määritellyt iskupinnan mitat.

Lisäys 1

STAATTISTEN TESTIEN RASITUS-PAINUMAKÄYRÄT

Kuva 1 a

| Lohk. 1 ja 3 | |
| --- | --- |

Lohk. 1 ja 3

Image

Kuva 1 b

| Lohkare 2 | |
| --- | --- |

Lohkare 2

Image

Kuva 1 c

| Lohkare 4 | |
| --- | --- |

Lohkare 4

Image

Kuva 1 d

| Lohk. 5 ja 6 | |
| --- | --- |

Lohk. 5 ja 6

Image

Lisäys 2

DYNAAMISTEN TESTIEN RASITUS-PAINUMAKÄYRÄT

Kuva 2 a

| Lohk. 1 ja 3 | |
| --- | --- |

Lohk. 1 ja 3

Image

Kuva 2 b

| Lohkare 2 | |
| --- | --- |

Lohkare 2

Image

Kuva 2 c

| Lohkare 4 | |
| --- | --- |

Lohkare 4

Image

Kuva 2 d

| Lohk. 5 ja 6 | |
| --- | --- |

Lohk. 5 ja 6

Image

Kuva 2 e

| Lohk. yht. | |
| --- | --- |

Lohk. yht.

Image

---

LIITE 6

SIVUTÖRMÄYSNUKEN TEKNINEN KUVAUS

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Tässä säännössä säädetty sivutörmäysnukke, mittauslaitteet ja kalibrointi mukaan luettuina, on kuvattu teknisissä piirustuksissa sekä käyttöohjekirjassa. (1) |
| --- | --- |

1.1

Tässä säännössä säädetty sivutörmäysnukke, mittauslaitteet ja kalibrointi mukaan luettuina, on kuvattu teknisissä piirustuksissa sekä käyttöohjekirjassa. (1)

| 1.2 | Sivutörmäysnuken mitat ja massat vastaavat viidennenkymmenennen prosenttipisteen miehen mittoja, ilman kyynärvarsia. |
| --- | --- |

1.2

Sivutörmäysnuken mitat ja massat vastaavat viidennenkymmenennen prosenttipisteen miehen mittoja, ilman kyynärvarsia.

| 1.3 | Sivutörmäysnukke koostuu metallista ja muovista valmistetusta rungosta, joka on päällystetty lihaskudosta jäljittelevällä kumilla, muovilla ja vaahdolla. |
| --- | --- |

1.3

Sivutörmäysnukke koostuu metallista ja muovista valmistetusta rungosta, joka on päällystetty lihaskudosta jäljittelevällä kumilla, muovilla ja vaahdolla.

2.   RAKENNE

| 2.1 | Sivutörmäysnuken malli esitetään tämän liitteen kuvassa 1 ja nuken osien erittely taulukossa 1. |
| --- | --- |

2.1

Sivutörmäysnuken malli esitetään tämän liitteen kuvassa 1 ja nuken osien erittely taulukossa 1.

2.2   Pää

| 2.2.1 | Pää on tämän liitteen kuvan 1 osa nro 1. |
| --- | --- |

2.2.1

Pää on tämän liitteen kuvan 1 osa nro 1.

| 2.2.2 | Pää muodostuu alumiinirungosta, joka on päällystetty joustavalla vinyylikalvolla. Rungon sisällä on tila, johon sijoitetaan kolmiaksiaalikiihtyvyysmittarit ja painot. |
| --- | --- |

2.2.2

Pää muodostuu alumiinirungosta, joka on päällystetty joustavalla vinyylikalvolla. Rungon sisällä on tila, johon sijoitetaan kolmiaksiaalikiihtyvyysmittarit ja painot.

| 2.2.3 | Pään ja kaulan väliseen kaulaliitoskappaleeseen on rakennettu voima-anturin korvaava osa. Tämä osa voidaan korvata niskan yläosan voima-anturilla. |
| --- | --- |

2.2.3

Pään ja kaulan väliseen kaulaliitoskappaleeseen on rakennettu voima-anturin korvaava osa. Tämä osa voidaan korvata niskan yläosan voima-anturilla.

2.3   Kaula

| 2.3.1 | Kaula on tämän lisäyksen kuvan 1 osa nro 2. |
| --- | --- |

2.3.1

Kaula on tämän lisäyksen kuvan 1 osa nro 2.

| 2.3.2 | Kaula muodostuu pään ja kaulan välisestä liitoskappaleesta, kaulan ja rintakehän välisestä liitoskappaleesta sekä nämä kaksi kappaletta yhdistävästä keskiosasta. |
| --- | --- |

2.3.2

Kaula muodostuu pään ja kaulan välisestä liitoskappaleesta, kaulan ja rintakehän välisestä liitoskappaleesta sekä nämä kaksi kappaletta yhdistävästä keskiosasta.

| 2.3.3 | Pään ja kaulan välinen liitoskappale (osa nro 2 a) sekä kaulan ja rintakehän välinen liitoskappale (osa nro 2 c) muodostuvat kumpikin kahdesta puolipalloruuvilla yhdistetystä alumiinilevystä ja kahdeksasta kumityynystä. |
| --- | --- |

2.3.3

Pään ja kaulan välinen liitoskappale (osa nro 2 a) sekä kaulan ja rintakehän välinen liitoskappale (osa nro 2 c) muodostuvat kumpikin kahdesta puolipalloruuvilla yhdistetystä alumiinilevystä ja kahdeksasta kumityynystä.

| 2.3.4 | Lieriömäinen keskiosa (osa nro 2 b) on tehty kumista. Liitoskappaleiden kummallakin sivulla on kumiosaan valettu alumiinilevy. |
| --- | --- |

2.3.4

Lieriömäinen keskiosa (osa nro 2 b) on tehty kumista. Liitoskappaleiden kummallakin sivulla on kumiosaan valettu alumiinilevy.

| 2.3.5 | Kaula asennetaan kaulatuen päälle, joka on tämän liitteen kuvan 1 osa nro 2 d. Tämä osa voidaan valinnaisesti korvata niskan yläosan voima-anturilla. |
| --- | --- |

2.3.5

Kaula asennetaan kaulatuen päälle, joka on tämän liitteen kuvan 1 osa nro 2 d. Tämä osa voidaan valinnaisesti korvata niskan yläosan voima-anturilla.

| 2.3.6 | Kaulatuen kaksi sivua muodostavat 25 asteen kulman. Kun olkapääelementti on kallistettu 5 astetta taaksepäin, kaulan ja ylävartalon muodostama kulma on 20 astetta. |
| --- | --- |

2.3.6

Kaulatuen kaksi sivua muodostavat 25 asteen kulman. Kun olkapääelementti on kallistettu 5 astetta taaksepäin, kaulan ja ylävartalon muodostama kulma on 20 astetta.

2.4   Olkapäät

| 2.4.1 | Olkapäät ovat tämän liitteen kuvan 1 osa nro 3. |
| --- | --- |

2.4.1

Olkapäät ovat tämän liitteen kuvan 1 osa nro 3.

| 2.4.2 | Olkapääosa muodostuu olkapääelementistä, kahdesta solisluusta ja olkapään vaahtokuoresta. |
| --- | --- |

2.4.2

Olkapääosa muodostuu olkapääelementistä, kahdesta solisluusta ja olkapään vaahtokuoresta.

| 2.4.3 | Olkapääelementti (osa nro 3 a) muodostuu alumiinisesta välikappaleesta ja tämän kappaleen yläpuolisesta sekä alapuolisesta alumiinilevystä. Kumpikin levy on päällystetty polytetrafluorieteenipäällysteellä (PTFE). |
| --- | --- |

2.4.3

Olkapääelementti (osa nro 3 a) muodostuu alumiinisesta välikappaleesta ja tämän kappaleen yläpuolisesta sekä alapuolisesta alumiinilevystä. Kumpikin levy on päällystetty polytetrafluorieteenipäällysteellä (PTFE).

| 2.4.4 | Solisluut (osa nro 3 b) ovat valettu polyuretaanihartsia (PU), ja ne on suunniteltu liikkumaan välikappaleen yli. Ne pidetään lepoasennossa kahdella kuminauhalla (osa nro 3 c), jotka kiinnitetään olkapääelementin taakse. Kummankin solisluun ulkoreuna suunnitellaan siten, että käsivarret ovat tavanomaisessa asennossa. |
| --- | --- |

2.4.4

Solisluut (osa nro 3 b) ovat valettu polyuretaanihartsia (PU), ja ne on suunniteltu liikkumaan välikappaleen yli. Ne pidetään lepoasennossa kahdella kuminauhalla (osa nro 3 c), jotka kiinnitetään olkapääelementin taakse. Kummankin solisluun ulkoreuna suunnitellaan siten, että käsivarret ovat tavanomaisessa asennossa.

| 2.4.5 | Olkapääkuori (osa nro 3 d) on tehty polyuretaanivaahdosta, jonka tiheys on alhainen, ja se on kiinnitetty olkapääelementtiin. |
| --- | --- |

2.4.5

Olkapääkuori (osa nro 3 d) on tehty polyuretaanivaahdosta, jonka tiheys on alhainen, ja se on kiinnitetty olkapääelementtiin.

2.5   Rintakehä

| 2.5.1 | Rintakehä on tämän liitteen kuvan 1 osa nro 4. |
| --- | --- |

2.5.1

Rintakehä on tämän liitteen kuvan 1 osa nro 4.

| 2.5.2 | Rintakehä koostuu kovasta rintakehä-selkärankakotelosta ja kolmesta identtisestä kylkimoduulista. |
| --- | --- |

2.5.2

Rintakehä koostuu kovasta rintakehä-selkärankakotelosta ja kolmesta identtisestä kylkimoduulista.

| 2.5.3 | Rintakehä-selkärankakotelo (osa nro 4 a) on terästä. Takasivulle on asennettu teräksinen välikappale ja kaareva polyuretaanihartsinen (PU) takalevy (osa nro 4 b). |
| --- | --- |

2.5.3

Rintakehä-selkärankakotelo (osa nro 4 a) on terästä. Takasivulle on asennettu teräksinen välikappale ja kaareva polyuretaanihartsinen (PU) takalevy (osa nro 4 b).

| 2.5.4 | Rintakehä-selkärankakotelon yläpintaa on kallistettu 5 astetta taaksepäin. |
| --- | --- |

2.5.4

Rintakehä-selkärankakotelon yläpintaa on kallistettu 5 astetta taaksepäin.

| 2.5.5 | Selkärankakotelon alemmalle sivulle on asennettu T12-voima-anturi tai voima-anturin korvaava osa (osa nro 4 j). |
| --- | --- |

2.5.5

Selkärankakotelon alemmalle sivulle on asennettu T12-voima-anturi tai voima-anturin korvaava osa (osa nro 4 j).

| 2.5.6 | Kylkimoduuli (osa nro 4 c) koostuu lihaskudosta jäljittelevällä polyuretaanivaahdolla päällystetystä teräskylkiluukaaresta (osa nro 4 d), kylkiluun ja selkärankakotelon yhdistävästä lineaarisesta ohjainjärjestelmäkokonaisuudesta (osa nro 4 e), hydraulisesta iskunvaimentimesta (osa nro 4 f) sekä jäykästä iskunvaimenninjousesta (osa nro 4 g). |
| --- | --- |

2.5.6

Kylkimoduuli (osa nro 4 c) koostuu lihaskudosta jäljittelevällä polyuretaanivaahdolla päällystetystä teräskylkiluukaaresta (osa nro 4 d), kylkiluun ja selkärankakotelon yhdistävästä lineaarisesta ohjainjärjestelmäkokonaisuudesta (osa nro 4 e), hydraulisesta iskunvaimentimesta (osa nro 4 f) sekä jäykästä iskunvaimenninjousesta (osa nro 4 g).

| 2.5.7 | Lineaarinen ohjainjärjestelmä (osa nro 4 e) mahdollistaa kylkiluukaaren herkän puolen (osa nro 4 d) painumisen selkärankakoteloon (osa nro 4 a) ja epäherkkään puoleen nähden. Ohjainjärjestelmäkokonaisuus on varustettu lineaarisilla neulalaakereilla. |
| --- | --- |

2.5.7

Lineaarinen ohjainjärjestelmä (osa nro 4 e) mahdollistaa kylkiluukaaren herkän puolen (osa nro 4 d) painumisen selkärankakoteloon (osa nro 4 a) ja epäherkkään puoleen nähden. Ohjainjärjestelmäkokonaisuus on varustettu lineaarisilla neulalaakereilla.

| 2.5.8 | Ohjainjärjestelmäkokonaisuudessa on viritysjousi (osa nro 4 h). |
| --- | --- |

2.5.8

Ohjainjärjestelmäkokonaisuudessa on viritysjousi (osa nro 4 h).

| 2.5.9 | Kylkiluun liikeanturi (osa nro 4 i) voidaan asentaa selkärankakoteloon sisältyvään ohjainjärjestelmän osaan (osa nro 4 e) ja yhdistää ohjainjärjestelmän ulkoreunaan, joka on kylkiluun herkällä sivulla. |
| --- | --- |

2.5.9

Kylkiluun liikeanturi (osa nro 4 i) voidaan asentaa selkärankakoteloon sisältyvään ohjainjärjestelmän osaan (osa nro 4 e) ja yhdistää ohjainjärjestelmän ulkoreunaan, joka on kylkiluun herkällä sivulla.

2.6   Käsivarret

| 2.6.1 | Käsivarret ovat tämän liitteen kuvan 1 osa nro 5. |
| --- | --- |

2.6.1

Käsivarret ovat tämän liitteen kuvan 1 osa nro 5.

| 2.6.2 | Käsivarsissa on muovirunko, joka on päällystetty polyuretaanisella (PU) ”lihaskudoksella” ja polyvinyylikloridikalvolla (PVC). Lihaskudosta jäljittelevä osa koostuu suuritiheyksisestä polyuretaanista valetusta yläosasta ja polyuretaanivaahdosta tehdystä alaosasta. |
| --- | --- |

2.6.2

Käsivarsissa on muovirunko, joka on päällystetty polyuretaanisella (PU) ”lihaskudoksella” ja polyvinyylikloridikalvolla (PVC). Lihaskudosta jäljittelevä osa koostuu suuritiheyksisestä polyuretaanista valetusta yläosasta ja polyuretaanivaahdosta tehdystä alaosasta.

| 2.6.3 | Olkapään ja käsivarren välisen nivelen avulla käsivarret voidaan laittaa erillisiin asentoihin kulmissa 0o, 40o ja 90o suhteessa alavartalon linjaan. |
| --- | --- |

2.6.3

Olkapään ja käsivarren välisen nivelen avulla käsivarret voidaan laittaa erillisiin asentoihin kulmissa 0o, 40o ja 90o suhteessa alavartalon linjaan.

| 2.6.4 | Olkapään ja käsivarren välisen nivelen avulla on mahdollista tehdä ainoastaan taitto-ojennusliike. |
| --- | --- |

2.6.4

Olkapään ja käsivarren välisen nivelen avulla on mahdollista tehdä ainoastaan taitto-ojennusliike.

2.7   Alaselkä

| 2.7.1 | Alaselkä on tämän liitteen kuvan 1 osa nro 6. |
| --- | --- |

2.7.1

Alaselkä on tämän liitteen kuvan 1 osa nro 6.

| 2.7.2 | Alaselkä muodostuu kumisesta umpilieriöstä, jossa on kaksi teräksistä liitoslevyä kummassakin päässä, sekä lieriön sisälle sijoitetusta teräsvaijerista. |
| --- | --- |

2.7.2

Alaselkä muodostuu kumisesta umpilieriöstä, jossa on kaksi teräksistä liitoslevyä kummassakin päässä, sekä lieriön sisälle sijoitetusta teräsvaijerista.

2.8   Vatsa

| 2.8.1 | Vatsa on tämän liitteen kuvan 1 osa nro 7. |
| --- | --- |

2.8.1

Vatsa on tämän liitteen kuvan 1 osa nro 7.

| 2.8.2 | Vatsa muodostuu jäykästä keskiosasta ja vaahtopäällyksestä. |
| --- | --- |

2.8.2

Vatsa muodostuu jäykästä keskiosasta ja vaahtopäällyksestä.

| 2.8.3 | Vatsan keskiosa on valettu metallikappale (osa nro 7 a). Valetun metallikappaleen yläosan päälle on asennettu peitelevy. |
| --- | --- |

2.8.3

Vatsan keskiosa on valettu metallikappale (osa nro 7 a). Valetun metallikappaleen yläosan päälle on asennettu peitelevy.

| 2.8.4 | Peite (osa nro 7 b) on tehty polyuretaanivaahdosta (PU). Sisäänpäin taivutettu kumiosa, joka on täytetty lyijykuulilla, on viety molemmilta sivuilta vaahtopeitteen sisään. |
| --- | --- |

2.8.4

Peite (osa nro 7 b) on tehty polyuretaanivaahdosta (PU). Sisäänpäin taivutettu kumiosa, joka on täytetty lyijykuulilla, on viety molemmilta sivuilta vaahtopeitteen sisään.

| 2.8.5 | Vaahtopeitteen ja jäykän valukappaleen väliin vatsan molemmille sivuille voidaan asentaa kolme voima-anturia (osa nro 7 c) tai kolme korvaavaa osaa ilman mittauslaitetta. |
| --- | --- |

2.8.5

Vaahtopeitteen ja jäykän valukappaleen väliin vatsan molemmille sivuille voidaan asentaa kolme voima-anturia (osa nro 7 c) tai kolme korvaavaa osaa ilman mittauslaitetta.

2.9   Lantio

| 2.9.1 | Lantio on tämän liitteen kuvan 1 osa nro 8. |
| --- | --- |

2.9.1

Lantio on tämän liitteen kuvan 1 osa nro 8.

| 2.9.2 | Lantio muodostuu ristiluuelementistä, kahdesta suoliluun siivestä, kahdesta lonkkanivelkokonaisuudesta ja lihaskudosta jäljittelevästä vaahtopäällysteestä. |
| --- | --- |

2.9.2

Lantio muodostuu ristiluuelementistä, kahdesta suoliluun siivestä, kahdesta lonkkanivelkokonaisuudesta ja lihaskudosta jäljittelevästä vaahtopäällysteestä.

| 2.9.3 | Ristiluu (osa nro 8 a) muodostuu massaltaan viritetystä metallielementistä ja elementin yläosan päälle asennetusta metallilevystä. Elementin takapuolella on tila, johon laitteisto voidaan asentaa. |
| --- | --- |

2.9.3

Ristiluu (osa nro 8 a) muodostuu massaltaan viritetystä metallielementistä ja elementin yläosan päälle asennetusta metallilevystä. Elementin takapuolella on tila, johon laitteisto voidaan asentaa.

| 2.9.4 | Suoliluun siivet (osa nro 8 b) ovat polyuretaanihartsia (PU). |
| --- | --- |

2.9.4

Suoliluun siivet (osa nro 8 b) ovat polyuretaanihartsia (PU).

| 2.9.5 | Lonkkanivelkokonaisuudet (osa nro 8 c) on koottu teräsosista. Ne koostuvat reisiluun yläpään tuesta ja pallonivelestä, joka on liitetty nuken H-pisteen läpäisevään akseliin.
  Reisiluun yläpään tuen loitonnus- ja lähennyskykyä rajoitetaan kumipysäyttimillä, jotka ovat liikealueen äärilaidoilla. |
| --- | --- |

2.9.5

Lonkkanivelkokonaisuudet (osa nro 8 c) on koottu teräsosista. Ne koostuvat reisiluun yläpään tuesta ja pallonivelestä, joka on liitetty nuken H-pisteen läpäisevään akseliin.

Reisiluun yläpään tuen loitonnus- ja lähennyskykyä rajoitetaan kumipysäyttimillä, jotka ovat liikealueen äärilaidoilla.

| 2.9.6 | Lihaskudososa (osa nro 8 d) on tehty PVC-kalvosta, joka on täytetty polyuretaanivaahdolla (PU). H-pisteen kohdalla kalvo korvataan isolla, polyuretaanivaahdosta (PU) valmistetulla, avokennoisella elementillä (osa nro 8 e), jonka taustassa on kiinni teräslevy, joka on kiinnitetty suoliluun siipeen pallonivelen lävistävällä akselin tuella. |
| --- | --- |

2.9.6

Lihaskudososa (osa nro 8 d) on tehty PVC-kalvosta, joka on täytetty polyuretaanivaahdolla (PU). H-pisteen kohdalla kalvo korvataan isolla, polyuretaanivaahdosta (PU) valmistetulla, avokennoisella elementillä (osa nro 8 e), jonka taustassa on kiinni teräslevy, joka on kiinnitetty suoliluun siipeen pallonivelen lävistävällä akselin tuella.

| 2.9.7 | Suoliluun siivet on kiinnitetty ristiluuelementin takapuolelle ja yhdistetty toisiinsa häpyliitoksen kohdalla voima-anturilla (osa nro 8 f) tai anturin korvaavalla osalla. |
| --- | --- |

2.9.7

Suoliluun siivet on kiinnitetty ristiluuelementin takapuolelle ja yhdistetty toisiinsa häpyliitoksen kohdalla voima-anturilla (osa nro 8 f) tai anturin korvaavalla osalla.

2.10   Jalat

| 2.10.1 | Jalat ovat tämän liitteen kuvan 1 osa nro 9. |
| --- | --- |

2.10.1

Jalat ovat tämän liitteen kuvan 1 osa nro 9.

| 2.10.2 | Jalat koostuvat metallirungosta, joka päällystetään lihaskudosta jäljittelevällä polyuretaanivaahdolla (PU) ja polyvinyylikloridikalvolla (PVC). |
| --- | --- |

2.10.2

Jalat koostuvat metallirungosta, joka päällystetään lihaskudosta jäljittelevällä polyuretaanivaahdolla (PU) ja polyvinyylikloridikalvolla (PVC).

| 2.10.3 | Suuritiheyksinen polyuretaanivalu (PU), jossa polyvinyylikloridikalvo (PVC) ja joka edustaa jaloissa reiden lihaskudosta. |
| --- | --- |

2.10.3

Suuritiheyksinen polyuretaanivalu (PU), jossa polyvinyylikloridikalvo (PVC) ja joka edustaa jaloissa reiden lihaskudosta.

| 2.10.4 | Polvi- ja nilkkanivelen avulla on mahdollista tehdä ainoastaan taitto-ojennusliike. |
| --- | --- |

2.10.4

Polvi- ja nilkkanivelen avulla on mahdollista tehdä ainoastaan taitto-ojennusliike.

2.11   Vaate

| 2.11.1 | Vaate ei näy tämän liitteen kuvassa 1. |
| --- | --- |

2.11.1

Vaate ei näy tämän liitteen kuvassa 1.

| 2.11.2 | Vaate on kumia ja peittää olkapäät, rintakehän, käsivarsien yläosan, vatsan, alaselän ja lantion yläosan. |
| --- | --- |

2.11.2

Vaate on kumia ja peittää olkapäät, rintakehän, käsivarsien yläosan, vatsan, alaselän ja lantion yläosan.

Kuva 1

Sivutörmäysnuken rakenne

Image

Taulukko 1

Sivutörmäysnuken osat (vrt. kuva 1)

| Osa | Nro | Kuvaus | Lukumäärä nukkea kohden |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | | Pää | 1 |
| 2 | | Kaulaa | 1 |
| | 2 a | Pään ja kaulan liitos | 1 |
| | 2 b | Keskiosa | 1 |
| | 2 c | Niskan ja rintakehän liitos | 1 |
| | 2 d | Kaulatuki | 1 |
| 3 | | Olkapäät | 1 |
| | 3 a | Olkapääkotelo | 1 |
| | 3 b | Solisluu | 2 |
| | 3 c | Kuminauha | 2 |
| | 3 d | Olkapäiden vaahtokuori | 1 |
| 4 | | Rintakehä | 1 |
| | 4 a | Rintaranka | 1 |
| | 4 b | Takalevy (kaareva) | 1 |
| | 4 c | Kylkimoduuli | 3 |
| | 4 d | Lihaskudoksella päällystetty kylkikaari | 3 |
| | 4 e | Mäntä-sylinterikokonaisuus | 3 |
| | 4 f | Vaimennin | 3 |
| | 4 g | Jäykkä vaimennusjousi | 3 |
| | 4 h | Viritysjousi | 3 |
| | 4 i | Liikeanturi | 3 |
| | 4 j | T12-voima-anturi tai anturin korvaava osa | 1 |
| 5 | | Käsivarsi | 2 |
| 6 | | Alaselän ranka | 1 |
| 7 | | Vatsa | 1 |
| | 7 a | Keskiosan valukappale | 1 |
| | 7 b | Vaahtopäällys | 1 |
| | 7 c | Voima-anturi tai anturin korvaava osa | 3 |
| 8 | | Lantio | 1 |
| | 8 a | Ristiluuelementti | 1 |
| | 8 b | Suoliluun siivet | 2 |
| | 8 c | Lonkkanivelkokonaisuus | 2 |
| | 8 d | Lihaskudospäällys | 1 |
| | 8 e | H-pisteen vaahtoelementti | 1 |
| | 8 f | Voima-anturi tai anturin korvaava osa | 1 |
| 9 | | Jalka | 2 |
| 10 | | Vaate | 1 |

Osa

Nro

Kuvaus

Lukumäärä nukkea kohden

1

Pää

1

2

Kaulaa

1

2 a

Pään ja kaulan liitos

1

2 b

Keskiosa

1

2 c

Niskan ja rintakehän liitos

1

2 d

Kaulatuki

1

3

Olkapäät

1

3 a

Olkapääkotelo

1

3 b

Solisluu

2

3 c

Kuminauha

2

3 d

Olkapäiden vaahtokuori

1

4

Rintakehä

1

4 a

Rintaranka

1

4 b

Takalevy (kaareva)

1

4 c

Kylkimoduuli

3

4 d

Lihaskudoksella päällystetty kylkikaari

3

4 e

Mäntä-sylinterikokonaisuus

3

4 f

Vaimennin

3

4 g

Jäykkä vaimennusjousi

3

4 h

Viritysjousi

3

4 i

Liikeanturi

3

4 j

T12-voima-anturi tai anturin korvaava osa

1

5

Käsivarsi

2

6

Alaselän ranka

1

7

Vatsa

1

7 a

Keskiosan valukappale

1

7 b

Vaahtopäällys

1

7 c

Voima-anturi tai anturin korvaava osa

3

8

Lantio

1

8 a

Ristiluuelementti

1

8 b

Suoliluun siivet

2

8 c

Lonkkanivelkokonaisuus

2

8 d

Lihaskudospäällys

1

8 e

H-pisteen vaahtoelementti

1

8 f

Voima-anturi tai anturin korvaava osa

1

9

Jalka

2

10

Vaate

1

3.   NUKEN KOKOONPANO

3.1   Pää — niska

| 3.1.1 | Puolipalloruuveille vaadittava kiristysmomentti kaulan kokoonpanossa on 10 Nm. |
| --- | --- |

3.1.1

Puolipalloruuveille vaadittava kiristysmomentti kaulan kokoonpanossa on 10 Nm.

| 3.1.2 | Pään ja kaulan yläosan kuormitusanturikokonaisuus asennetaan neljällä ruuvilla pään ja kaulan väliselle liitoslevylle. |
| --- | --- |

3.1.2

Pään ja kaulan yläosan kuormitusanturikokonaisuus asennetaan neljällä ruuvilla pään ja kaulan väliselle liitoslevylle.

| 3.1.3 | Kaulan ja rintakehän välinen liitoslevy asennetaan neljällä ruuvilla kaulatuelle. |
| --- | --- |

3.1.3

Kaulan ja rintakehän välinen liitoslevy asennetaan neljällä ruuvilla kaulatuelle.

3.2   Kaula — olkapäät — rintakehä

| 3.2.1 | Kaulatuki asennetaan olkapääelementille neljällä ruuvilla. |
| --- | --- |

3.2.1

Kaulatuki asennetaan olkapääelementille neljällä ruuvilla.

| 3.2.2 | Olkapääelementti asennetaan kolmella ruuvilla rintakehä-selkärankakotelon päälle. |
| --- | --- |

3.2.2

Olkapääelementti asennetaan kolmella ruuvilla rintakehä-selkärankakotelon päälle.

3.3   Olkapää — käsivarsi

| 3.3.1 | Käsivarret voidaan asentaa ja sovittaa solisluihin ruuvilla ja aksiaalilaakerilla. Ruuvi kiristetään siten, että saadaan 1–2 g:n jarrutusvoima käsivarren kiertopisteeseen. |
| --- | --- |

3.3.1

Käsivarret voidaan asentaa ja sovittaa solisluihin ruuvilla ja aksiaalilaakerilla. Ruuvi kiristetään siten, että saadaan 1–2 g:n jarrutusvoima käsivarren kiertopisteeseen.

3.4   Rintakehä — alaselkä — vatsa

| 3.4.1 | Kylkimoduulien asennussuunta rintakehään nähden on sovitettava vaaditun törmäyspuolen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4.1

Kylkimoduulien asennussuunta rintakehään nähden on sovitettava vaaditun törmäyspuolen mukaisesti.

| 3.4.2 | Alaselän liitinkappale asennetaan T12-kuormitusanturiin tai anturin korvaavaan osaan kahdella ruuvilla rintarangan alaosassa. |
| --- | --- |

3.4.2

Alaselän liitinkappale asennetaan T12-kuormitusanturiin tai anturin korvaavaan osaan kahdella ruuvilla rintarangan alaosassa.

| 3.4.3 | Alaselän liitinkappale asennetaan alaselän ylälevyyn kahdella ruuvilla. |
| --- | --- |

3.4.3

Alaselän liitinkappale asennetaan alaselän ylälevyyn kahdella ruuvilla.

| 3.4.4 | Vatsan valetun keskiosan asennuslaippa kiinnitetään alaselän liitinkappaleen ja itse lantio-osan ylälevyn väliin. |
| --- | --- |

3.4.4

Vatsan valetun keskiosan asennuslaippa kiinnitetään alaselän liitinkappaleen ja itse lantio-osan ylälevyn väliin.

| 3.4.5 | Vatsan voima-antureiden sijainti on sovitettava vaaditun törmäyspuolen mukaisesti. |
| --- | --- |

3.4.5

Vatsan voima-antureiden sijainti on sovitettava vaaditun törmäyspuolen mukaisesti.

3.5   Alaselkä — lantio — jalat

| 3.5.1 | Alaselkä asennetaan kolmella ruuvilla ristiluuelementin päällyslevyyn. Jos alaselän kuormitusanturia käytetään, tarvitaan neljä ruuvia. |
| --- | --- |

3.5.1

Alaselkä asennetaan kolmella ruuvilla ristiluuelementin päällyslevyyn. Jos alaselän kuormitusanturia käytetään, tarvitaan neljä ruuvia.

| 3.5.2 | Alaselän pohjalevy asennetaan kolmella ruuvilla lantion ristiluuelementtiin. |
| --- | --- |

3.5.2

Alaselän pohjalevy asennetaan kolmella ruuvilla lantion ristiluuelementtiin.

| 3.5.3 | Jalat kiinnitetään reisiluun pään ja lonkan väliseen niveleen yhdellä ruuvilla. |
| --- | --- |

3.5.3

Jalat kiinnitetään reisiluun pään ja lonkan väliseen niveleen yhdellä ruuvilla.

| 3.5.4 | Polven ja nilkan yhteydet voidaan säätää siten, että saadaan 1–2 g:n jarrutusvoima. |
| --- | --- |

3.5.4

Polven ja nilkan yhteydet voidaan säätää siten, että saadaan 1–2 g:n jarrutusvoima.

4.   KESKEISET OMINAISUUDET

4.1   Massa

| 4.1.1 | Nuken keskeisten osien massat on osoitettu tämän liitteen taulukossa 2.
  Taulukko 2
  Nuken osien massat








  Osa
  (ruumiinosa) | Massa
  (kg) | Toleranssi
  ± (kg) | Keskeinen sisältö |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Pää | 4,0 | 0,2 | Täydellinen pääkokonaisuus, johon sisältyy kolmiaksiaalikiihtyvyysmittari ja kaulan yläosan kuormitusanturi tai anturin korvaava osa |
| Kaula | 1,0 | 0,05 | Kaula ilman niskatukea |
| Rintakehä | 22,4 | 1,0 | Niskatuki, olkapäänkuori, olkapääkokonaisuus, käsivarren kiinnityspultit, selkärankakotelo, ylävartalon takalevy, kylkimoduulit, rintakehän painuma-anturit, ylävartalon takalevyn kuormitusanturi tai korvaava, T12-kuormitusanturi tai anturin korvaava osa, vatsan valettu keskiosa, vatsan voima-anturit, 2/3 vaatteesta |
| Käsivarsi (kukin) | 1,3 | 0,1 | Olkavarsi, myös käsivarren asettelulevy (kukin) |
| Vatsa ja alaselkä | 5,0 | 0,25 | Vatsan lihaskudospäällys ja alaselkä |
| Lantio | 12,0 | 0,6 | Ristiluuelementti, alaselän asennuslevy, lonkan pallonivelet, reisiluun päät, suoliluun siivet, häpyliitoksen voima-anturi, lantion lihaskudospäällyste, 1/3 vaatteesta |
| Jalka (kukin) | 12,7 | 0,6 | Jalkaterä, sääri ja reisi sekä lihaskudos reisiluun päähän asti (kukin) |
| Nukke yhteensä | 72,0 | 1,2 | |

4.1.1

Nuken keskeisten osien massat on osoitettu tämän liitteen taulukossa 2.

Taulukko 2

Nuken osien massat

Osa

(ruumiinosa)

Massa

(kg)

Toleranssi

± (kg)

Keskeinen sisältö

Pää

4,0

0,2

Täydellinen pääkokonaisuus, johon sisältyy kolmiaksiaalikiihtyvyysmittari ja kaulan yläosan kuormitusanturi tai anturin korvaava osa

Kaula

1,0

0,05

Kaula ilman niskatukea

Rintakehä

22,4

1,0

Niskatuki, olkapäänkuori, olkapääkokonaisuus, käsivarren kiinnityspultit, selkärankakotelo, ylävartalon takalevy, kylkimoduulit, rintakehän painuma-anturit, ylävartalon takalevyn kuormitusanturi tai korvaava, T12-kuormitusanturi tai anturin korvaava osa, vatsan valettu keskiosa, vatsan voima-anturit, 2/3 vaatteesta

Käsivarsi (kukin)

1,3

0,1

Olkavarsi, myös käsivarren asettelulevy (kukin)

Vatsa ja alaselkä

5,0

0,25

Vatsan lihaskudospäällys ja alaselkä

Lantio

12,0

0,6

Ristiluuelementti, alaselän asennuslevy, lonkan pallonivelet, reisiluun päät, suoliluun siivet, häpyliitoksen voima-anturi, lantion lihaskudospäällyste, 1/3 vaatteesta

Jalka (kukin)

12,7

0,6

Jalkaterä, sääri ja reisi sekä lihaskudos reisiluun päähän asti (kukin)

Nukke yhteensä

72,0

1,2

4.2   Keskeiset mitat

| 4.2.1 | Tämän liitteen kuvassa 2 esitetyn sivutörmäysnuken keskeiset mitat on annettu tämän liitteen taulukossa 3.
  Mitat annetaan ilman vaatetta.
  Kuva 2
  Nuken keskeisten osien mitat (ks. taulukko 3)




  Taulukko 3
  Nuken keskeiset mitat







  Nro | Suure | Mitta (mm) |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Istumakorkeus | 909 ± 9 |
| 2 | Istuimesta olkaniveleen | 565 ± 7 |
| 3 | Istuimesta rintakehä-selkärankakotelon alapintaan | 351 ± 5 |
| 4 | Istuimesta lonkkaniveleen (pultin keskipiste) | 100 ± 3 |
| 5 | Jalkapohjasta istuimeen, istuvassa asennossa | 442 ± 9 |
| 6 | Pään leveys | 155 ± 3 |
| 7 | Olkapään/käsivarren leveys | 470 ± 9 |
| 8 | Rintakehän leveys | 327 ± 5 |
| 9 | Vatsan leveys | 280 ± 7 |
| 10 | Lantion leveys | 366 ± 7 |
| 11 | Pään syvyys | 201 ± 5 |
| 12 | Rintakehän syvyys | 267 ± 5 |
| 13 | Vatsan syvyys | 199 ± 5 |
| 14 | Lantion syvyys | 240 ± 5 |
| 15 | Pakaroiden takaosasta lonkkaniveleen (pultin keskipiste) | 155 ± 5 |
| 16 | Pakaroiden takaosasta polven etuosaan | 606 ± 9 |

4.2.1

Tämän liitteen kuvassa 2 esitetyn sivutörmäysnuken keskeiset mitat on annettu tämän liitteen taulukossa 3.

Mitat annetaan ilman vaatetta.

Kuva 2

Nuken keskeisten osien mitat (ks. taulukko 3)

Image

Taulukko 3

Nuken keskeiset mitat

Nro

Suure

Mitta (mm)

1

Istumakorkeus

909 ± 9

2

Istuimesta olkaniveleen

565 ± 7

3

Istuimesta rintakehä-selkärankakotelon alapintaan

351 ± 5

4

Istuimesta lonkkaniveleen (pultin keskipiste)

100 ± 3

5

Jalkapohjasta istuimeen, istuvassa asennossa

442 ± 9

6

Pään leveys

155 ± 3

7

Olkapään/käsivarren leveys

470 ± 9

8

Rintakehän leveys

327 ± 5

9

Vatsan leveys

280 ± 7

10

Lantion leveys

366 ± 7

11

Pään syvyys

201 ± 5

12

Rintakehän syvyys

267 ± 5

13

Vatsan syvyys

199 ± 5

14

Lantion syvyys

240 ± 5

15

Pakaroiden takaosasta lonkkaniveleen (pultin keskipiste)

155 ± 5

16

Pakaroiden takaosasta polven etuosaan

606 ± 9

5.   NUKEN TYYPPIHYVÄKSYNTÄ

5.1   Törmäyspuoli

| 5.1.1 | Nuken osat on hyväksyttävä oikean- tai vasemmanpuoleisiksi sen mukaan, kummalle puolelle ajoneuvoa törmäys tapahtuu. |
| --- | --- |

5.1.1

Nuken osat on hyväksyttävä oikean- tai vasemmanpuoleisiksi sen mukaan, kummalle puolelle ajoneuvoa törmäys tapahtuu.

| 5.1.2 | Nuken kokoonpano kylkimoduulien asennussuunnan osalta ja vatsan voima-antureiden sijainti on sovitettava vaaditun törmäyspuolen mukaisesti. |
| --- | --- |

5.1.2

Nuken kokoonpano kylkimoduulien asennussuunnan osalta ja vatsan voima-antureiden sijainti on sovitettava vaaditun törmäyspuolen mukaisesti.

5.2   Mittauslaitteet

| 5.2.1 | Kaikki mittauslaitteet on kalibroitava kohdassa 1.1 eriteltyjen asiakirjojen vaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

5.2.1

Kaikki mittauslaitteet on kalibroitava kohdassa 1.1 eriteltyjen asiakirjojen vaatimusten mukaisesti.

| 5.2.2 | Kaikkien mittauskanavien on oltava standardin ISO 6487:2000 tai SAE J211 (maaliskuu 1995) mittauskanavien tallennuserittelyiden mukaisia. |
| --- | --- |

5.2.2

Kaikkien mittauskanavien on oltava standardin ISO 6487:2000 tai SAE J211 (maaliskuu 1995) mittauskanavien tallennuserittelyiden mukaisia.

| 5.2.3 | Tämän säännön mukaisesti edellytettävä kanavien vähimmäismäärä on kymmenen:






  pään kiihtyvyydet | (3), |
| --- | --- | --- |
| rintakehän kylkiluiden liike | (3), |
| vatsan kuormat | (3) ja |
| häpyliitoksen kuorma | (1). |

5.2.3

Tämän säännön mukaisesti edellytettävä kanavien vähimmäismäärä on kymmenen:

pään kiihtyvyydet

(3),

rintakehän kylkiluiden liike

(3),

vatsan kuormat

(3) ja

häpyliitoksen kuorma

(1).

| 5.2.4 | Lisäksi on saatavilla valinnaisia mittauskanavia (38 kpl):






  niskan yläosan kuormat | (6), |
| --- | --- | --- |
| niskan alaosan kuormat | (6), |
| solisluun kuormat | (3), |
| ylävartalon takalevyn kuormat | (4), |
| T1-kiihtyvyydet | (3), |
| T12-kiihtyvyydet | (3), |
| kylkiluun kiihtyvyydet | (6, kaksi kussakin kylkiluussa), |
| T12-selkärankakuormat | (4), |
| alaselän kuormat | (3), |
| lantion kiihtyvyydet | (3) ja |
| reisiluun kuormat | (6). |

5.2.4

Lisäksi on saatavilla valinnaisia mittauskanavia (38 kpl):

niskan yläosan kuormat

(6),

niskan alaosan kuormat

(6),

solisluun kuormat

(3),

ylävartalon takalevyn kuormat

(4),

T1-kiihtyvyydet

(3),

T12-kiihtyvyydet

(3),

kylkiluun kiihtyvyydet

(6, kaksi kussakin kylkiluussa),

T12-selkärankakuormat

(4),

alaselän kuormat

(3),

lantion kiihtyvyydet

(3) ja

reisiluun kuormat

(6).

Lisäksi on valinnaisesti saatavilla neljä paikanilmaisinkanavaa:

| Rintakehän kiertymiset | (2) ja |
| --- | --- |
| Lantion kiertymiset | (2). |

Rintakehän kiertymiset

(2) ja

Lantion kiertymiset

(2).

5.3   Silmämääräinen tarkastus

| 5.3.1 | On aiheellista suorittaa nuken kaikkien osien silmämääräinen tarkastus, jotta voidaan varmistaa, että osat eivät ole vahingoittuneita, tai jotta ne voidaan tarvittaessa vaihtaa ennen tyyppihyväksyntätestejä. |
| --- | --- |

5.3.1

On aiheellista suorittaa nuken kaikkien osien silmämääräinen tarkastus, jotta voidaan varmistaa, että osat eivät ole vahingoittuneita, tai jotta ne voidaan tarvittaessa vaihtaa ennen tyyppihyväksyntätestejä.

5.4   Yleiskäyttöön tarkoitettu testilaitteisto

| 5.4.1 | Tämän liitteen kuvassa 3 näytetään testilaitteisto, jota käytetään kaikkiin sivutörmäysnuken tyyppihyväksyntätesteihin. |
| --- | --- |

5.4.1

Tämän liitteen kuvassa 3 näytetään testilaitteisto, jota käytetään kaikkiin sivutörmäysnuken tyyppihyväksyntätesteihin.

| 5.4.2 | Hyväksyntätestin järjestelyjen ja testimenettelyiden on oltava kohdassa 1.1 vahvistettujen dokumentointieritelmien ja -vaatimusten mukaisia. |
| --- | --- |

5.4.2

Hyväksyntätestin järjestelyjen ja testimenettelyiden on oltava kohdassa 1.1 vahvistettujen dokumentointieritelmien ja -vaatimusten mukaisia.

| 5.4.3 | Päätä, kaulaa, rintakehää ja alaselkää koskevat testit suoritetaan nuken osakokonaisuuksilla. |
| --- | --- |

5.4.3

Päätä, kaulaa, rintakehää ja alaselkää koskevat testit suoritetaan nuken osakokonaisuuksilla.

| 5.4.4 | Olkapäitä, vatsaa ja lantiota koskevat testit suoritetaan kokonaisella nukella (ilman vaatetta, kenkiä ja alusvaatteita). Näitä kokeita varten nukke asetetaan istuma-asentoon tasaiselle alustalle ja nuken ja tasaisen alustan väliin laitetaan kaksi polytetrafluorieteenikalvoa (PTFE), joiden paksuus on korkeintaan 2 mm. |
| --- | --- |

5.4.4

Olkapäitä, vatsaa ja lantiota koskevat testit suoritetaan kokonaisella nukella (ilman vaatetta, kenkiä ja alusvaatteita). Näitä kokeita varten nukke asetetaan istuma-asentoon tasaiselle alustalle ja nuken ja tasaisen alustan väliin laitetaan kaksi polytetrafluorieteenikalvoa (PTFE), joiden paksuus on korkeintaan 2 mm.

| 5.4.5 | Kaikkien tyyppihyväksyttävien osien on oltava ennen koetta vähintään neljän tunnin ajan testihuoneessa, jonka lämpötila on 18–22 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 10–70 prosenttia. |
| --- | --- |

5.4.5

Kaikkien tyyppihyväksyttävien osien on oltava ennen koetta vähintään neljän tunnin ajan testihuoneessa, jonka lämpötila on 18–22 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 10–70 prosenttia.

| 5.4.6 | Samaa osaa koskevien kahden hyväksyntätestin välissä on oltava vähintään 30 minuuttia. |
| --- | --- |

5.4.6

Samaa osaa koskevien kahden hyväksyntätestin välissä on oltava vähintään 30 minuuttia.

5.5   Pää

| 5.5.1 | Pään osakokonaisuus, johon sisältyy kaulan yläosan kuormitusanturin korvaava osa, hyväksytään pudotustestillä, joka tehdään 200 ± 1 mm:stä tasaiselle kovalle iskupinnalle. |
| --- | --- |

5.5.1

Pään osakokonaisuus, johon sisältyy kaulan yläosan kuormitusanturin korvaava osa, hyväksytään pudotustestillä, joka tehdään 200 ± 1 mm:stä tasaiselle kovalle iskupinnalle.

| 5.5.2 | Iskupinnan ja pään keskisagittaalitason välinen kulma on 35 ± 1 astetta, jolloin isku osuu pään ylempään osaan (tähän voidaan käyttää nostovaljaita tai pään pudotuksen tukiosaa, jonka massa on 0,075 ±0,005 kg). |
| --- | --- |

5.5.2

Iskupinnan ja pään keskisagittaalitason välinen kulma on 35 ± 1 astetta, jolloin isku osuu pään ylempään osaan (tähän voidaan käyttää nostovaljaita tai pään pudotuksen tukiosaa, jonka massa on 0,075 ±0,005 kg).

| 5.5.3 | Päähän aiheutuvan kiihtyvyyden huippuarvon on ISO 6487:2000 -standardin CFC 1000 -suodatuksen mukaisesti oltava välillä 100–150 g. |
| --- | --- |

5.5.3

Päähän aiheutuvan kiihtyvyyden huippuarvon on ISO 6487:2000 -standardin CFC 1000 -suodatuksen mukaisesti oltava välillä 100–150 g.

| 5.5.4 | Pään käyttäytymistä voidaan muuttaa vaatimusten mukaiseksi muuttamalla kalvon ja kallon rajapinnan kitkaominaisuuksia (esim. talkkivoitelulla tai polytetrafluorieteeniruiskutuksella). |
| --- | --- |

5.5.4

Pään käyttäytymistä voidaan muuttaa vaatimusten mukaiseksi muuttamalla kalvon ja kallon rajapinnan kitkaominaisuuksia (esim. talkkivoitelulla tai polytetrafluorieteeniruiskutuksella).

5.6   Kaula

| 5.6.1 | Kaulan pääliitos asennetaan erityiseen tyyppihyväksyntäpääosaan, jonka massa on 3,9 ±0,05 kg (ks. kuva 6); tähän käytetään 12 mm:n paksuista liitoslevyä, jonka massa on 0,205 ±0,05 kg. |
| --- | --- |

5.6.1

Kaulan pääliitos asennetaan erityiseen tyyppihyväksyntäpääosaan, jonka massa on 3,9 ±0,05 kg (ks. kuva 6); tähän käytetään 12 mm:n paksuista liitoslevyä, jonka massa on 0,205 ±0,05 kg.

| 5.6.2 | Pääosa ja kaula asennetaan ylösalaisin kaulaheilurin pohjaan, jolloin sivusuuntainen liike on mahdollinen. (2) |
| --- | --- |

5.6.2

Pääosa ja kaula asennetaan ylösalaisin kaulaheilurin pohjaan, jolloin sivusuuntainen liike on mahdollinen. (2)

| 5.6.3 | Kaulaheiluri on varustettu yksiaksiaalisella kiihtyvyysmittarilla kaulaheilurin erittelyiden mukaisesti (ks. kuva 5). |
| --- | --- |

5.6.3

Kaulaheiluri on varustettu yksiaksiaalisella kiihtyvyysmittarilla kaulaheilurin erittelyiden mukaisesti (ks. kuva 5).

| 5.6.4 | Kaulaheilurin olisi voitava pudota vapaasti valitusta korkeudesta siten, että se saavuttaa törmäysnopeuden 3,4 ±0,1 m/s mitattuna heilurin kiihtyvyysmittarin sijaintipaikasta. |
| --- | --- |

5.6.4

Kaulaheilurin olisi voitava pudota vapaasti valitusta korkeudesta siten, että se saavuttaa törmäysnopeuden 3,4 ±0,1 m/s mitattuna heilurin kiihtyvyysmittarin sijaintipaikasta.

| 5.6.5 | Kaulaheilurin nopeus pudotetaan törmäysnopeudesta nollaan asianmukaisella laitteella (3) kaulaheilurin erittelyiden mukaisesti (ks. kuva 5) siten, että vastaava hidastumiskäyrä sijoittuu tämän liitteen kuvassa 7 ja taulukossa 4 annettuihin rajoihin. Kaikki kanavat tallennetaan standardin ISO 6487:2000 tai SAE J211 (maaliskuu 1995) mittauskanavien tallennuserittelyiden mukaisesti ja suodatetaan digitaalisesti standardia ISO 6487:2000 CFC 180 käyttäen.
  Taulukko 4
  Heilurin nopeuden muutos — aikakäytävä kaulan hyväksyntätestiä varten








  Yläraja | | Alaraja | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aika (s) | Nopeus (m/s) | Aika (s) | Nopeus (m/s) |
| 0,001 | 0,0 | 0 | 0,05 |
| 0,003 | -0,25 | 0,0025 | -0,375 |
| 0,014 | -3,2 | 0,0135 | -3,7 |
| | | 0,017 | -3,7 |

5.6.5

Kaulaheilurin nopeus pudotetaan törmäysnopeudesta nollaan asianmukaisella laitteella (3) kaulaheilurin erittelyiden mukaisesti (ks. kuva 5) siten, että vastaava hidastumiskäyrä sijoittuu tämän liitteen kuvassa 7 ja taulukossa 4 annettuihin rajoihin. Kaikki kanavat tallennetaan standardin ISO 6487:2000 tai SAE J211 (maaliskuu 1995) mittauskanavien tallennuserittelyiden mukaisesti ja suodatetaan digitaalisesti standardia ISO 6487:2000 CFC 180 käyttäen.

Taulukko 4

Heilurin nopeuden muutos — aikakäytävä kaulan hyväksyntätestiä varten

Yläraja

Alaraja

Aika (s)

Nopeus (m/s)

Aika (s)

Nopeus (m/s)

0,001

0,0

0

0,05

0,003

-0,25

0,0025

-0,375

0,014

-3,2

0,0135

-3,7

0,017

-3,7

| 5.6.6 | Pääosan suurimman taipumiskulman suhteessa heiluriin (kuvan 6 kulma dθA + dθC) olisi oltava 49,0–59,0 astetta ja sen olisi esiinnyttävä välillä 54,0–66,0 ms. |
| --- | --- |

5.6.6

Pääosan suurimman taipumiskulman suhteessa heiluriin (kuvan 6 kulma dθA + dθC) olisi oltava 49,0–59,0 astetta ja sen olisi esiinnyttävä välillä 54,0–66,0 ms.

| 5.6.7 | Pääosan painopisteen enimmäissiirtymien olisi kulmina dθA ja dθB (ks. kuva 6) mitattuina oltava seuraavat: heilurin edessä peruskulma dθA välillä 32,0–37,0 astetta, esiintyy välillä 53,0–63,0 ms ja heilurin takana peruskulma dθB välillä 0,81*(kulma dθA) +1,75 ja 0,81*(kulma dθA) +4,25 asetetta, esiintyy välillä 54,0–64,0 ms. |
| --- | --- |

5.6.7

Pääosan painopisteen enimmäissiirtymien olisi kulmina dθA ja dθB (ks. kuva 6) mitattuina oltava seuraavat: heilurin edessä peruskulma dθA välillä 32,0–37,0 astetta, esiintyy välillä 53,0–63,0 ms ja heilurin takana peruskulma dθB välillä 0,81*(kulma dθA) +1,75 ja 0,81*(kulma dθA) +4,25 asetetta, esiintyy välillä 54,0–64,0 ms.

| 5.6.8 | Kaulan toimintaa voidaan säätää vaihtamalla kahdeksan pyöreää vaimenninta vaimentimiin, joilla on eri shore-kovuus. |
| --- | --- |

5.6.8

Kaulan toimintaa voidaan säätää vaihtamalla kahdeksan pyöreää vaimenninta vaimentimiin, joilla on eri shore-kovuus.

5.7   Olkapäät

| 5.7.1 | Kuminauhan pituus olisi säädettävä siten, että solisluun siirtämiseen eteenpäin tarvitaan välillä 27,5–32,5 N oleva voima, joka suuntautuu 4 ± 1mm:n etäisyydelle solisluun ulkoreunasta samassa tasossa kuin solisluun siirtymä. |
| --- | --- |

5.7.1

Kuminauhan pituus olisi säädettävä siten, että solisluun siirtämiseen eteenpäin tarvitaan välillä 27,5–32,5 N oleva voima, joka suuntautuu 4 ± 1mm:n etäisyydelle solisluun ulkoreunasta samassa tasossa kuin solisluun siirtymä.

| 5.7.2 | Nukke asetetaan istumaan tasaiselle, kovalle, vaakasuoralle alustalle ilman selkätukea. Rintakehä asetetaan pystysuoraan ja käsivarret on sijoitettava siten, että ne muodostavat kohtisuoran kanssa 40 ± 2o kulman eteenpäin. Jalat asetetaan vaakasuoraan. |
| --- | --- |

5.7.2

Nukke asetetaan istumaan tasaiselle, kovalle, vaakasuoralle alustalle ilman selkätukea. Rintakehä asetetaan pystysuoraan ja käsivarret on sijoitettava siten, että ne muodostavat kohtisuoran kanssa 40 ± 2o kulman eteenpäin. Jalat asetetaan vaakasuoraan.

| 5.7.3 | Iskuelementti on heiluri, jonka massa on 23,4 ±0,2 kg, halkaisija 152,4 ±0,25 mm ja pyöristyssäde 12,7 mm. (4) Iskuelementti ripustetaan jäykistä saranoista neljällä metallilangalla siten, että elementin keskiviiva on vähintään 3,5 m jäykkien saranoiden alapuolella (ks. kuva 4). |
| --- | --- |

5.7.3

Iskuelementti on heiluri, jonka massa on 23,4 ±0,2 kg, halkaisija 152,4 ±0,25 mm ja pyöristyssäde 12,7 mm. (4) Iskuelementti ripustetaan jäykistä saranoista neljällä metallilangalla siten, että elementin keskiviiva on vähintään 3,5 m jäykkien saranoiden alapuolella (ks. kuva 4).

| 5.7.4 | Iskuelementti varustetaan kiihtyvyysmittarilla, joka on herkkä törmäyssuunnassa ja sijaitsee iskuelementin akselilla. |
| --- | --- |

5.7.4

Iskuelementti varustetaan kiihtyvyysmittarilla, joka on herkkä törmäyssuunnassa ja sijaitsee iskuelementin akselilla.

| 5.7.5 | Iskuelementin on iskettävä vapaasti nuken olkapäähän törmäysnopeudella 4,3 ±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.7.5

Iskuelementin on iskettävä vapaasti nuken olkapäähän törmäysnopeudella 4,3 ±0,1 m/s.

| 5.7.6 | Törmäyssuunta on kohtisuorassa nuken etu-taka-akseliin ja iskuelementin akseli on yhteneväinen käsivarren yläosan tapin akselin kanssa. |
| --- | --- |

5.7.6

Törmäyssuunta on kohtisuorassa nuken etu-taka-akseliin ja iskuelementin akseli on yhteneväinen käsivarren yläosan tapin akselin kanssa.

| 5.7.7 | Iskuelementin kiihtyvyyshuipun on ISO 6487:2000 CFC 180 -suodatuksella oltava välillä 7,5 ja 10,5 g. |
| --- | --- |

5.7.7

Iskuelementin kiihtyvyyshuipun on ISO 6487:2000 CFC 180 -suodatuksella oltava välillä 7,5 ja 10,5 g.

5.8   Käsivarret

| 5.8.1 | Käsivarsille ei ole määritelty dynaamista tyyppihyväksyntämenettelyä. |
| --- | --- |

5.8.1

Käsivarsille ei ole määritelty dynaamista tyyppihyväksyntämenettelyä.

5.9   Rintakehä

| 5.9.1 | Kullekin kylkimoduulille suoritetaan erillinen tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

5.9.1

Kullekin kylkimoduulille suoritetaan erillinen tyyppihyväksyntä.

| 5.9.2 | Kylkimoduuli asetetaan pystysuoraan pudotuskoelaitteeseen, ja kylkilieriö kiristetään laitteeseen tukevasti. |
| --- | --- |

5.9.2

Kylkimoduuli asetetaan pystysuoraan pudotuskoelaitteeseen, ja kylkilieriö kiristetään laitteeseen tukevasti.

| 5.9.3 | Iskuelementti on vapaasti putoava, 7,78 ±0,01 kg:n massa, jossa on yksi tasainen sivu ja jonka halkaisija on 150 ± 2 mm. |
| --- | --- |

5.9.3

Iskuelementti on vapaasti putoava, 7,78 ±0,01 kg:n massa, jossa on yksi tasainen sivu ja jonka halkaisija on 150 ± 2 mm.

| 5.9.4 | Iskuelementin akseli olisi asetettava suoraan linjaan kylkiluun ohjausjärjestelmän keskustan kanssa. |
| --- | --- |

5.9.4

Iskuelementin akseli olisi asetettava suoraan linjaan kylkiluun ohjausjärjestelmän keskustan kanssa.

| 5.9.5 | Iskun voimakkuudeksi on määritetty pudotuskorkeudet 815, 204 ja 459 mm. Nämä pudotuskorkeudet antavat nopeuden arvoksi likimäärin 4, 2 ja 3 m/s. Iskun pudotuskorkeuksia olisi sovellettava 1 prosentin tarkkuudella. |
| --- | --- |

5.9.5

Iskun voimakkuudeksi on määritetty pudotuskorkeudet 815, 204 ja 459 mm. Nämä pudotuskorkeudet antavat nopeuden arvoksi likimäärin 4, 2 ja 3 m/s. Iskun pudotuskorkeuksia olisi sovellettava 1 prosentin tarkkuudella.

| 5.9.6 | Kylkisiirtymä olisi mitattava esimerkiksi käyttäen omaa kylkisiirtymäanturia. |
| --- | --- |

5.9.6

Kylkisiirtymä olisi mitattava esimerkiksi käyttäen omaa kylkisiirtymäanturia.

| 5.9.7 | Kylkien tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset annetaan tämän liitteen taulukossa 5. |
| --- | --- |

5.9.7

Kylkien tyyppihyväksyntää koskevat vaatimukset annetaan tämän liitteen taulukossa 5.

| 5.9.8 | Kylkimoduulin toimintaa voidaan muuttaa vaihtamalla lieriön sisällä oleva säätöjousi jouseen, jolla on eri jäykkyys. |
| --- | --- |

5.9.8

Kylkimoduulin toimintaa voidaan muuttaa vaihtamalla lieriön sisällä oleva säätöjousi jouseen, jolla on eri jäykkyys.

Taulukko 5

Täydellisen kylkimoduulin hyväksyntävaatimukset

| Testijakso | Pudotuskorkeus (tarkkuus 1 %) | Vähimmäissiirtymä | Enimmäissiirtymä |
| --- | --- | --- | --- |
| | (mm) | (mm) | (mm) |
| 1 | 815 | 46,0 | 51,0 |
| 2 | 204 | 23,5 | 27,5 |
| 3 | 459 | 36,0 | 40,0 |

Testijakso

Pudotuskorkeus (tarkkuus 1 %)

Vähimmäissiirtymä

Enimmäissiirtymä

(mm)

(mm)

(mm)

1

815

46,0

51,0

2

204

23,5

27,5

3

459

36,0

40,0

5.10   Alaselkä

| 5.10.1 | Alaselkä asennetaan erityiseen tyyppihyväksyntäpääosaan, jonka massa on 3,9 ±0,05 kg (ks. kuva 6); tähän käytetään 12 mm:n paksuista liitoslevyä, jonka massa on 0,205 ±0,05 kg. |
| --- | --- |

5.10.1

Alaselkä asennetaan erityiseen tyyppihyväksyntäpääosaan, jonka massa on 3,9 ±0,05 kg (ks. kuva 6); tähän käytetään 12 mm:n paksuista liitoslevyä, jonka massa on 0,205 ±0,05 kg.

| 5.10.2 | Pääosa ja alaselkä asennetaan ylösalaisin kaulaheilurin (5) pohjaan, jolloin sivusuuntainen liike on mahdollinen. |
| --- | --- |

5.10.2

Pääosa ja alaselkä asennetaan ylösalaisin kaulaheilurin (5) pohjaan, jolloin sivusuuntainen liike on mahdollinen.

| 5.10.3 | Kaulaheiluri on varustettu yksiaksiaalisella kiihtyvyysmittarilla kaulaheilurin erittelyiden mukaisesti (ks. kuva 5). |
| --- | --- |

5.10.3

Kaulaheiluri on varustettu yksiaksiaalisella kiihtyvyysmittarilla kaulaheilurin erittelyiden mukaisesti (ks. kuva 5).

| 5.10.4 | Kaulaheilurin olisi voitava pudota vapaasti valitusta korkeudesta siten, että se saavuttaa törmäysnopeuden 6,05 ±0,1 m/s mitattuna heilurin kiihtyvyysmittarin sijaintipaikasta. |
| --- | --- |

5.10.4

Kaulaheilurin olisi voitava pudota vapaasti valitusta korkeudesta siten, että se saavuttaa törmäysnopeuden 6,05 ±0,1 m/s mitattuna heilurin kiihtyvyysmittarin sijaintipaikasta.

| 5.10.5 | Kaulaheilurin nopeus pudotetaan törmäysnopeudesta nollaan asianmukaisella laitteella (6) kaulaheilurin erittelyiden mukaisesti (ks. kuva 5) siten, että vastaava hidastumiskäyrä sijoittuu tämän liitteen kuvassa 8 ja taulukossa 6 annettuihin rajoihin. Kaikki kanavat tallennetaan standardin ISO 6487:2000 tai SAE J211 (maaliskuu 1995) mittauskanavien tallennuserittelyiden mukaisesti ja suodatetaan digitaalisesti standardia ISO 6487:2000 CFC 180 käyttäen.
  Taulukko 6
  Heilurin nopeuden muutos — aikakäytävä alaselän hyväksyntätestiä varten








  Yläraja | | Alaraja | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aika [s] | Nopeus [m/s] | Aika [s] | Nopeus [m/s] |
| 0,001 | 0,0 | 0 | -0,05 |
| 0,0037 | -0,2397 | 0,0027 | -0,425 |
| 0,027 | -5,8 | 0,0245 | -6,5 |
| | | 0,03 | -6,5 |

5.10.5

Kaulaheilurin nopeus pudotetaan törmäysnopeudesta nollaan asianmukaisella laitteella (6) kaulaheilurin erittelyiden mukaisesti (ks. kuva 5) siten, että vastaava hidastumiskäyrä sijoittuu tämän liitteen kuvassa 8 ja taulukossa 6 annettuihin rajoihin. Kaikki kanavat tallennetaan standardin ISO 6487:2000 tai SAE J211 (maaliskuu 1995) mittauskanavien tallennuserittelyiden mukaisesti ja suodatetaan digitaalisesti standardia ISO 6487:2000 CFC 180 käyttäen.

Taulukko 6

Heilurin nopeuden muutos — aikakäytävä alaselän hyväksyntätestiä varten

Yläraja

Alaraja

Aika [s]

Nopeus [m/s]

Aika [s]

Nopeus [m/s]

0,001

0,0

0

-0,05

0,0037

-0,2397

0,0027

-0,425

0,027

-5,8

0,0245

-6,5

0,03

-6,5

| 5.10.6 | Pääosan suurimman taipumiskulman suhteessa heiluriin (kuvan 6 kulma dθA + dθC) olisi oltava 45,0–55,0 astetta ja sen olisi esiinnyttävä välillä 39,0–53,0 ms. |
| --- | --- |

5.10.6

Pääosan suurimman taipumiskulman suhteessa heiluriin (kuvan 6 kulma dθA + dθC) olisi oltava 45,0–55,0 astetta ja sen olisi esiinnyttävä välillä 39,0–53,0 ms.

| 5.10.7 | Pääosan painopisteen enimmäissiirtymien olisi kulmasta dθA ja dθB (ks. kuva 6) mitattuina oltava: heilurin edessä peruskulma dθA välillä 31,0–35,0 astetta, esiintyy välillä 44,0–52,0 ms ja heilurin takana peruskulma dθB välillä 0,8*(kulma dθA) +2,00 ja 0,8*(kulma dθA) +4,50 asetetta, esiintyy välillä 44,0–52,0 ms. |
| --- | --- |

5.10.7

Pääosan painopisteen enimmäissiirtymien olisi kulmasta dθA ja dθB (ks. kuva 6) mitattuina oltava: heilurin edessä peruskulma dθA välillä 31,0–35,0 astetta, esiintyy välillä 44,0–52,0 ms ja heilurin takana peruskulma dθB välillä 0,8*(kulma dθA) +2,00 ja 0,8*(kulma dθA) +4,50 asetetta, esiintyy välillä 44,0–52,0 ms.

| 5.10.8 | Alaselän toimintaa voidaan säätää muuttamalla selkäkaapelin jännitystä. |
| --- | --- |

5.10.8

Alaselän toimintaa voidaan säätää muuttamalla selkäkaapelin jännitystä.

5.11   Vatsa

| 5.11.1 | Nukke asetetaan istumaan tasaiselle, kovalle, vaakasuoralle alustalle ilman selkätukea. Rintakehä asetetaan pystysuoraan asentoon ja käsivarret ja jalat vaakasuoraan. |
| --- | --- |

5.11.1

Nukke asetetaan istumaan tasaiselle, kovalle, vaakasuoralle alustalle ilman selkätukea. Rintakehä asetetaan pystysuoraan asentoon ja käsivarret ja jalat vaakasuoraan.

| 5.11.2 | Iskuelementti on heiluri, jonka massa on 23,4 ±0,2 kg, halkaisija 152,4 ±0,25 mm ja pyöristyssäde 12,7 mm. (7) Iskuelementti ripustetaan jäykistä saranoista kahdeksalla metallilangalla siten, että elementin keskiviiva on vähintään 3,5 m jäykkien saranoiden alapuolella (ks. kuva 4). |
| --- | --- |

5.11.2

Iskuelementti on heiluri, jonka massa on 23,4 ±0,2 kg, halkaisija 152,4 ±0,25 mm ja pyöristyssäde 12,7 mm. (7) Iskuelementti ripustetaan jäykistä saranoista kahdeksalla metallilangalla siten, että elementin keskiviiva on vähintään 3,5 m jäykkien saranoiden alapuolella (ks. kuva 4).

| 5.11.3 | Iskuelementti varustetaan kiihtyvyysmittarilla, joka on herkkä törmäyssuunnassa ja sijaitsee iskuelementin akselilla. |
| --- | --- |

5.11.3

Iskuelementti varustetaan kiihtyvyysmittarilla, joka on herkkä törmäyssuunnassa ja sijaitsee iskuelementin akselilla.

| 5.11.4 | Heiluri varustetaan vaakasuoralla iskuelementillä, ”käsinojalla”, jonka paino on 1,0 ±0,01 kg. Käsinojaiskuelementin kokonaismassa on 24,4 ±0,21 kg. Jäykkä käsinoja on 70 ± 1 mm korkea, 150 ± 1 mm leveä, ja sen olisi kyettävä tunkeutumaan vatsaan vähintään 60 mm. Heilurin akseli on käsinojan keskiosan kohdalla. |
| --- | --- |

5.11.4

Heiluri varustetaan vaakasuoralla iskuelementillä, ”käsinojalla”, jonka paino on 1,0 ±0,01 kg. Käsinojaiskuelementin kokonaismassa on 24,4 ±0,21 kg. Jäykkä käsinoja on 70 ± 1 mm korkea, 150 ± 1 mm leveä, ja sen olisi kyettävä tunkeutumaan vatsaan vähintään 60 mm. Heilurin akseli on käsinojan keskiosan kohdalla.

| 5.11.5 | Iskuelementin on iskettävä vapaasti nuken vatsaan törmäysnopeudella 4,0 ±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.11.5

Iskuelementin on iskettävä vapaasti nuken vatsaan törmäysnopeudella 4,0 ±0,1 m/s.

| 5.11.6 | Törmäyssuunta on kohtisuorassa nuken etu-taka-akseliin ja iskuelementin akseli on linjattu vatsan keskimmäisen voima-anturin keskiosaan. |
| --- | --- |

5.11.6

Törmäyssuunta on kohtisuorassa nuken etu-taka-akseliin ja iskuelementin akseli on linjattu vatsan keskimmäisen voima-anturin keskiosaan.

| 5.11.7 | Iskuelementin voimahuipun, joka saadaan iskuelementin kiihtyvyydestä ISO 6487:2000 CFC 180 -suodatuksella ja kerrotaan iskuelementin/käsinojan massalla, olisi oltava välillä 4,0–4,8 kN ja esiinnyttävä välillä 10,6–13,0 ms. |
| --- | --- |

5.11.7

Iskuelementin voimahuipun, joka saadaan iskuelementin kiihtyvyydestä ISO 6487:2000 CFC 180 -suodatuksella ja kerrotaan iskuelementin/käsinojan massalla, olisi oltava välillä 4,0–4,8 kN ja esiinnyttävä välillä 10,6–13,0 ms.

| 5.11.8 | Voima-aikasarjat vatsan kolmella voima-anturilla mitattuina lasketaan yhteen ja suodatetaan ISO 6487:2000 CFC 600 -kanavaa käyttäen. Tämän summan voimahuipun olisi oltava välillä 2,2–2,7 kN ja esiinnyttävä välillä 10,0–12,3 ms. |
| --- | --- |

5.11.8

Voima-aikasarjat vatsan kolmella voima-anturilla mitattuina lasketaan yhteen ja suodatetaan ISO 6487:2000 CFC 600 -kanavaa käyttäen. Tämän summan voimahuipun olisi oltava välillä 2,2–2,7 kN ja esiinnyttävä välillä 10,0–12,3 ms.

5.12   Lantio

| 5.12.1 | Nukke asetetaan istumaan tasaiselle, kovalle, vaakasuoralle alustalle ilman selkätukea. Rintakehä asetetaan pystysuoraan asentoon, kun taas käsivarret ja jalat asetetaan vaakasuoraan. |
| --- | --- |

5.12.1

Nukke asetetaan istumaan tasaiselle, kovalle, vaakasuoralle alustalle ilman selkätukea. Rintakehä asetetaan pystysuoraan asentoon, kun taas käsivarret ja jalat asetetaan vaakasuoraan.

| 5.12.2 | Iskuelementti on heiluri, jonka massa on 23,4 ±0,2 kg, halkaisija 152,4 ±0,25 mm ja pyöristyssäde 12,7 mm. (8) Iskuelementti ripustetaan jäykistä saranoista kahdeksalla metallilangalla siten, että elementin keskiviiva on vähintään 3,5 m jäykkien saranoiden alapuolella (ks. kuva 4). |
| --- | --- |

5.12.2

Iskuelementti on heiluri, jonka massa on 23,4 ±0,2 kg, halkaisija 152,4 ±0,25 mm ja pyöristyssäde 12,7 mm. (8) Iskuelementti ripustetaan jäykistä saranoista kahdeksalla metallilangalla siten, että elementin keskiviiva on vähintään 3,5 m jäykkien saranoiden alapuolella (ks. kuva 4).

| 5.12.3 | Iskuelementti varustetaan kiihtyvyysmittarilla, joka on herkkä törmäyssuunnassa ja sijaitsee iskuelementin akselilla. |
| --- | --- |

5.12.3

Iskuelementti varustetaan kiihtyvyysmittarilla, joka on herkkä törmäyssuunnassa ja sijaitsee iskuelementin akselilla.

| 5.12.4 | Iskuelementin on iskettävä vapaasti nuken lantioon törmäysnopeudella 4,3 ±0,1 m/s. |
| --- | --- |

5.12.4

Iskuelementin on iskettävä vapaasti nuken lantioon törmäysnopeudella 4,3 ±0,1 m/s.

| 5.12.5 | Törmäyssuunta on kohtisuorassa nuken etu-taka-akseliin ja iskuelementin akseli on linjattu takalevyn keskiosaan H-pisteessä. |
| --- | --- |

5.12.5

Törmäyssuunta on kohtisuorassa nuken etu-taka-akseliin ja iskuelementin akseli on linjattu takalevyn keskiosaan H-pisteessä.

| 5.12.6 | Iskuelementin voimahuipun, joka saadaan iskuelementin kiihtyvyydestä ISO 6487:2000 CFC 180 -suodatuksella ja kerrotaan iskuelementin massalla, olisi oltava välillä 4,4–5,4 kN ja esiinnyttävä välillä 10,3–15,5 ms. |
| --- | --- |

5.12.6

Iskuelementin voimahuipun, joka saadaan iskuelementin kiihtyvyydestä ISO 6487:2000 CFC 180 -suodatuksella ja kerrotaan iskuelementin massalla, olisi oltava välillä 4,4–5,4 kN ja esiinnyttävä välillä 10,3–15,5 ms.

| 5.12.7 | Häpyliitoksen kohdistuvan voiman on ISO 6487:2000 CFC 600 -suodatuksella oltava välillä 1,04–1,64 kN, ja sen on esiinnyttävä välillä 9,9–15,9 ms. |
| --- | --- |

5.12.7

Häpyliitoksen kohdistuvan voiman on ISO 6487:2000 CFC 600 -suodatuksella oltava välillä 1,04–1,64 kN, ja sen on esiinnyttävä välillä 9,9–15,9 ms.

5.13   Jalat

| 5.13.1 | Jaloille ei ole määritelty dynaamista tyyppihyväksyntämenettelyä. |
| --- | --- |

5.13.1

Jaloille ei ole määritelty dynaamista tyyppihyväksyntämenettelyä.

Kuva 3

Kaavio törmäysnuken tyyppihyväksyntätestiä varten

Image

Kuva 4

23,4 kg:n heiluri-iskuelementin ripustus

Image

vasen: ripustus neljällä metallilangalla (ristiin menevät langat poistettu)

oikea: ripustus kahdeksalla metallilangalla

Kuva 5

Kaulaheilurin erittelyt: American Code of Federal Regulation (49 CFR Chapter V Part 572.33)

Image

Kuva 6

Koelaitteisto kaulan ja alaselän tyyppihyväksyntää varten (Kulmat dθA, dθB ja dθC mitattu pääosan kanssa)

Image

Kuva 7

Heilurin nopeudenmuutoksen raja-arvot kaulan tyyppihyväksyntätestiä varten

Image

Kuva 8

Heilurin nopeudenmuutoksen raja-arvot alaselän tyyppihyväksyntätestiä varten

Image

---

(1)  Nukke on ES-2-eritelmiä vastaava nukke. Teknisen piirustuksen sisällysluettelonumero on: nro E-AA-DRAWING-LIST-7-25-032, 25.7.2003. Täydellinen sarja teknisiä ES-2-piirustuksia ja ES-2-käyttöopas on talletettu Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomissioon (UN/ECE), jonka osoite on Palais des Nations, Geneve, Sveitsi, ja niihin voi pyynnöstä tutustua UN/ECE:n sihteeristössä.

(2)  Kaulaheiluri vastaa vaatimuksia ”American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.33 (10-1-00 Edition)”, (ks. myös kuva 5).

(3)  Suositellaan 3-tuumaisen kennoston käyttöä (ks. kuva 5).

(4)  Heiluri vastaa vaatimuksia ”American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.36(a) (10-1-00 Edition)”, (ks. myös kuva 4).

(5)  Kaulaheiluri vastaa vaatimuksia ”American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.33 (10-1-00 Edition)”, (ks. myös kuva 5).

(6)  Suositellaan 6-tuumaisen kennoston käyttöä (ks. kuva 5).

(7)  Heiluri vastaa vaatimuksia ”American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.36(a) (10-1-00 Edition)”, (ks. myös kuva 4).

(8)  Heiluri vastaa vaatimuksia ”American Code of Federal Regulation 49 CFR Chapter V Part 572.36(a) (10-1-00 Edition)”, (ks. myös kuva 4).

---

LIITE 7

SIVUTÖRMÄYSNUKEN PAIKALLEEN ASETTAMINEN

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Tämän säännön liitteessä 6 kuvattua sivutörmäysnukkea on käytettävä seuraavan paikalleenasennusmenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

1.1

Tämän säännön liitteessä 6 kuvattua sivutörmäysnukkea on käytettävä seuraavan paikalleenasennusmenettelyn mukaisesti.

2.   PAIKALLEEN ASETTAMINEN

| 2.1 | Polvi- ja nilkkanivelet säädetään siten, että sääri ja jalkaterä vaaka-asentoon ojennettuina juuri ja juuri pysyvät tuettuina (säätö 1–2 g). |
| --- | --- |

2.1

Polvi- ja nilkkanivelet säädetään siten, että sääri ja jalkaterä vaaka-asentoon ojennettuina juuri ja juuri pysyvät tuettuina (säätö 1–2 g).

| 2.2 | Tarkistetaan, onko nukke sovitettu toivottuun törmäyssuuntaan. |
| --- | --- |

2.2

Tarkistetaan, onko nukke sovitettu toivottuun törmäyssuuntaan.

| 2.3 | Nukelle on puettava sopivankokoiset, joustavasta puuvillasta valmistetut housut, jotka ulottuvat pohkeen puoliväliin, ja sille voidaan pukea sopivankokoinen, joustavasta puuvillasta valmistettu lyhythihainen paita. |
| --- | --- |

2.3

Nukelle on puettava sopivankokoiset, joustavasta puuvillasta valmistetut housut, jotka ulottuvat pohkeen puoliväliin, ja sille voidaan pukea sopivankokoinen, joustavasta puuvillasta valmistettu lyhythihainen paita.

| 2.4 | Kumpaankin jalkaan on laitettava kenkä. |
| --- | --- |

2.4

Kumpaankin jalkaan on laitettava kenkä.

| 2.5 | Nukke asetetaan törmäyksen puoleiselle etuistuimelle, kuten sivutörmäyskokeen menettelyn kuvauksessa osoitetaan. |
| --- | --- |

2.5

Nukke asetetaan törmäyksen puoleiselle etuistuimelle, kuten sivutörmäyskokeen menettelyn kuvauksessa osoitetaan.

| 2.6 | Nuken symmetriatason on oltava yhteneväinen määritellyn istuma-asennon pystysuoran keskitason kanssa. |
| --- | --- |

2.6

Nuken symmetriatason on oltava yhteneväinen määritellyn istuma-asennon pystysuoran keskitason kanssa.

| 2.7 | Nuken lantio on asetettava siten, että nuken H-pisteiden läpi kulkeva sivulinja on kohtisuorassa istuimen pituussuuntaiseen keskitasoon nähden. Nuken H-pisteiden läpi kulkevan linjan on oltava vaakasuorassa siten, että kallistuma on enintään ± 2o. (1)

  Törmäystestinuken lantion oikea asento suhteessa H-piste-testinuken H-pisteeseen voidaan varmistaa käyttämällä M3-auokkoja H-pisteen taustalevyissä, jotka ovat ES-2-lantion kummallakin puolella. M3-aukot on osoitettu merkinnällä ”Hm”. Merkinnän Hm olisi sijaittava säteeltään 10 mm:n suuruisessa ympyrässä H-piste-testinuken H-pisteen ympärillä. |
| --- | --- |

2.7

Nuken lantio on asetettava siten, että nuken H-pisteiden läpi kulkeva sivulinja on kohtisuorassa istuimen pituussuuntaiseen keskitasoon nähden. Nuken H-pisteiden läpi kulkevan linjan on oltava vaakasuorassa siten, että kallistuma on enintään ± 2o. (1)

Törmäystestinuken lantion oikea asento suhteessa H-piste-testinuken H-pisteeseen voidaan varmistaa käyttämällä M3-auokkoja H-pisteen taustalevyissä, jotka ovat ES-2-lantion kummallakin puolella. M3-aukot on osoitettu merkinnällä ”Hm”. Merkinnän Hm olisi sijaittava säteeltään 10 mm:n suuruisessa ympyrässä H-piste-testinuken H-pisteen ympärillä.

| 2.8 | Ylävartalon on oltava eteenpäin taivutettuna, ja sen jälkeen se on vietävä taaksepäin tukevasti istuimen selkänojaa vasten (ks. tämän liitteen alaviite 1). Nuken olkapäät on asetettava täysin taakse. |
| --- | --- |

2.8

Ylävartalon on oltava eteenpäin taivutettuna, ja sen jälkeen se on vietävä taaksepäin tukevasti istuimen selkänojaa vasten (ks. tämän liitteen alaviite 1). Nuken olkapäät on asetettava täysin taakse.

| 2.9 | Nuken asennosta riippumatta olkavarren sekä ylävartalon ja käsivarren vertailulinjan välisen kulman on molemmin puolin oltava 40 ± 5o. Ylävartalon ja käsivarren vertailulinja määritellään kylkien etupintaa sivuavan tason ja nuken pystysuoran pitkittäistason (johon sisältyy käsivarsi) leikkauskohdaksi. |
| --- | --- |

2.9

Nuken asennosta riippumatta olkavarren sekä ylävartalon ja käsivarren vertailulinjan välisen kulman on molemmin puolin oltava 40 ± 5o. Ylävartalon ja käsivarren vertailulinja määritellään kylkien etupintaa sivuavan tason ja nuken pystysuoran pitkittäistason (johon sisältyy käsivarsi) leikkauskohdaksi.

| 2.10 | Kuljettajan istuma-asentoa varten nuken oikea jalkaterä asetetaan lantiota tai alavartaloa liikuttamatta lepoasennossa olevalle kaasupolkimelle, kantapää lattiassa mahdollisimman edessä. Vasen jalkaterä asetetaan siten, että se on kohtisuorassa sääreen nähden ja kantapää lattiassa samassa sivulinjassa kuin oikea kantapää. Nuken polvet asetetaan siten, että niiden ulkoreunat ovat 150 ± 10 mm:n päässä nuken symmetriatasosta. Jos on mahdollista näitä rajoituksia noudattaen, nuken reidet asetetaan siten, että ne koskettavat istuintyynyä. |
| --- | --- |

2.10

Kuljettajan istuma-asentoa varten nuken oikea jalkaterä asetetaan lantiota tai alavartaloa liikuttamatta lepoasennossa olevalle kaasupolkimelle, kantapää lattiassa mahdollisimman edessä. Vasen jalkaterä asetetaan siten, että se on kohtisuorassa sääreen nähden ja kantapää lattiassa samassa sivulinjassa kuin oikea kantapää. Nuken polvet asetetaan siten, että niiden ulkoreunat ovat 150 ± 10 mm:n päässä nuken symmetriatasosta. Jos on mahdollista näitä rajoituksia noudattaen, nuken reidet asetetaan siten, että ne koskettavat istuintyynyä.

| 2.11 | Muita istuma-asentoja varten nuken kantapäät asetetaan lantiota tai alavartaloa liikuttamatta lattiaan mahdollisimman eteen ilman, että istuintyyny puristuu enempää kuin jalan painon verran. Nuken polvet asetetaan siten, että niiden ulkoreunat ovat 150 ± 10 mm:n päässä nuken symmetriatasosta. |
| --- | --- |

2.11

Muita istuma-asentoja varten nuken kantapäät asetetaan lantiota tai alavartaloa liikuttamatta lattiaan mahdollisimman eteen ilman, että istuintyyny puristuu enempää kuin jalan painon verran. Nuken polvet asetetaan siten, että niiden ulkoreunat ovat 150 ± 10 mm:n päässä nuken symmetriatasosta.

---

(1)  Nuken rintakehä ja lantio voidaan varustaa kallistussensoreilla. Nämä laitteet helpottavat halutun asennon saavuttamista.

---

LIITE 8

OSITTAINEN TESTI

1.   TARKOITUS

Näillä testeillä pyritään todentamaan, onko muutetulla ajoneuvolla vähintään samat (tai paremmat) energian absorptio-ominaisuudet kun tämän säännön mukaisesti hyväksytyllä ajoneuvotyypillä.

2.   MENETELMÄT JA ASENNUKSET

2.1   Viitetestit

| 2.1.1 | On tehtävä kaksi dynaamista testiä kahdella eri iskulaitteella (kuva 1). Näissä testeissä käytetään ajoneuvon hyväksymisen yhteydessä testattuja alkuperäisiä täytemateriaaleja, jotka on asennettu hyväksyttävän ajoneuvon uuteen sivurakenteeseen. |
| --- | --- |

2.1.1

On tehtävä kaksi dynaamista testiä kahdella eri iskulaitteella (kuva 1). Näissä testeissä käytetään ajoneuvon hyväksymisen yhteydessä testattuja alkuperäisiä täytemateriaaleja, jotka on asennettu hyväksyttävän ajoneuvon uuteen sivurakenteeseen.

| 2.1.1.1 | Kohdassa 3.1.1 määritellyn päätä edustavan iskulaitteen on osuttava nopeudella 24,1 km/h alueelle, johon isku osui ajoneuvon hyväksynnän aikana EUROSID-pään osalta. Testitulos on kirjattava ja pään arviointiperuste (HPC) on laskettava. Tätä testiä ei kuitenkaan tehdä, jos tämän säännön liitteessä 4 kuvatun testin aikana | ei ole syntynyt osumaa päähän tai |
| --- | --- | --- |

2.1.1.1

Kohdassa 3.1.1 määritellyn päätä edustavan iskulaitteen on osuttava nopeudella 24,1 km/h alueelle, johon isku osui ajoneuvon hyväksynnän aikana EUROSID-pään osalta. Testitulos on kirjattava ja pään arviointiperuste (HPC) on laskettava. Tätä testiä ei kuitenkaan tehdä, jos tämän säännön liitteessä 4 kuvatun testin aikana

ei ole syntynyt osumaa päähän tai

| | pää on osunut ainoastaan ikkunan lasiin, sillä edellytyksellä, että ikkunan lasi ei ole laminoitua. |
| --- | --- |

pää on osunut ainoastaan ikkunan lasiin, sillä edellytyksellä, että ikkunan lasi ei ole laminoitua.

| 2.1.1.2 | Kohdassa 3.1.1 määritellyn vartaloa edustavan iskulaitteen on osuttava nopeudella 24,1 km/h sivualueelle, johon EUROSID-olkapäät, -kädet ja -rintakehä osuivat ajoneuvon hyväksynnän aikana. Testitulos on kirjattava ja pään arviointiperuste (HPC) on laskettava. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Kohdassa 3.1.1 määritellyn vartaloa edustavan iskulaitteen on osuttava nopeudella 24,1 km/h sivualueelle, johon EUROSID-olkapäät, -kädet ja -rintakehä osuivat ajoneuvon hyväksynnän aikana. Testitulos on kirjattava ja pään arviointiperuste (HPC) on laskettava.

2.2   Hyväksyntätesti

| 2.2.1 | Kohdissa 2.1.1.1 ja 2.1.1.2 määritetyt testit on toistettava, uudet tulokset kirjattava ja niiden HPC laskettava. Näissä testeissä käytetään uusia täytemateriaaleja, istuimia jne., jotka on esitetty hyväksynnän laajentamista varten ja jotka on asennettu ajoneuvon uuteen sivurakenteeseen. |
| --- | --- |

2.2.1

Kohdissa 2.1.1.1 ja 2.1.1.2 määritetyt testit on toistettava, uudet tulokset kirjattava ja niiden HPC laskettava. Näissä testeissä käytetään uusia täytemateriaaleja, istuimia jne., jotka on esitetty hyväksynnän laajentamista varten ja jotka on asennettu ajoneuvon uuteen sivurakenteeseen.

| 2.2.1.1 | Jos kummankin hyväksyntätestin tuloksista laskettu HPC on pienempi kuin viitetesteistä (joihin käytettiin alkuperäistä hyväksyttyä täyte- tai istuinmateriaalityyppiä) saatu HPC, hyväksynnän laajennus on myönnettävä. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Jos kummankin hyväksyntätestin tuloksista laskettu HPC on pienempi kuin viitetesteistä (joihin käytettiin alkuperäistä hyväksyttyä täyte- tai istuinmateriaalityyppiä) saatu HPC, hyväksynnän laajennus on myönnettävä.

| 2.2.1.2 | Jos uusi HPC on suurempi kuin viitetestien aikana saatu HPC, on tehtävä uusi täysimittainen testi (jossa käytetään ehdotettuja täytteitä, istuimia jne.). |
| --- | --- |

2.2.1.2

Jos uusi HPC on suurempi kuin viitetestien aikana saatu HPC, on tehtävä uusi täysimittainen testi (jossa käytetään ehdotettuja täytteitä, istuimia jne.).

3.   TESTILAITTEET

3.1   Päätä edustava iskulaite (kuva 2)

| 3.1.1 | Tämä laite koostuu täysin ohjautuvasta, lineaarisesta ja jäykästä iskulaitteesta, jonka massa on 6,8 kg. Sen iskupinta on puolipallomainen ja läpimitaltaan 165 mm. |
| --- | --- |

3.1.1

Tämä laite koostuu täysin ohjautuvasta, lineaarisesta ja jäykästä iskulaitteesta, jonka massa on 6,8 kg. Sen iskupinta on puolipallomainen ja läpimitaltaan 165 mm.

| 3.1.2 | Päätä edustavaan kappaleeseen on asennettava kaksi kiihtyvyyttä mittaavaa anturia ja yksi nopeutta mittaava laite, joilla pystytään mittaamaan arvot iskun suunnassa. |
| --- | --- |

3.1.2

Päätä edustavaan kappaleeseen on asennettava kaksi kiihtyvyyttä mittaavaa anturia ja yksi nopeutta mittaava laite, joilla pystytään mittaamaan arvot iskun suunnassa.

3.2   Vartaloa edustava iskulaite (kuva 3).

| 3.2.1 | Tämä laite koostuu täysin ohjautuvasta, lineaarisesta ja jäykästä iskulaitteesta, jonka massa on 30 kg. Sen mitat ja poikittaisleikkaus esitetään kuvassa 3. |
| --- | --- |

3.2.1

Tämä laite koostuu täysin ohjautuvasta, lineaarisesta ja jäykästä iskulaitteesta, jonka massa on 30 kg. Sen mitat ja poikittaisleikkaus esitetään kuvassa 3.

| 3.2.2 | Vartalo-osaan on asennettava kaksi kiihtyvyyttä mittaavaa anturia ja yksi nopeutta mittaava anturi, joilla pystytään mittaamaan arvot iskun suunnassa. |
| --- | --- |

3.2.2

Vartalo-osaan on asennettava kaksi kiihtyvyyttä mittaavaa anturia ja yksi nopeutta mittaava anturi, joilla pystytään mittaamaan arvot iskun suunnassa.

Kuva 1

Image

Kuva 2

Päätä edustava iskulaite

Image

Kuva 3

Vartaloa edustava iskulaite

Image

---

| 30.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 313/58 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 313/58

---

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 16 yhdenmukaisista hyväksymisvaatimuksista, jotka koskevat

I   moottoriajoneuvojen matkustajien turvavöitä, turvajärjestelmiä, lasten turvajärjestelmiä ja lasten ISOFIX-turvajärjestelmiä

II   turvavöillä, turvajärjestelmillä, lasten turvajärjestelmillä ja lasten ISOFIX-turvajärjestelmillä varustettuja ajoneuvoja

Lisäys 15: Sääntö N:o 16

Tarkistus 5

Vain alkuperäiset YK:n Euroopan talouskomission tekstit ovat kansainvälisen julkisoikeuden mukaan sitovia. Tämän säännön asema ja voimaantulopäivä olisi tarkastettava YK:n Euroopan talouskomission asiakirjan TRANS/WP.29/343 viimeisimmästä versiosta. Asiakirja saatavana osoitteessa http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin mukaan luettuna:

täydennys 17 muutossarjaan 04 — Voimaantulopäivä: 18. tammikuuta 2006

SISÄLTÖ

SÄÄNTÖ

| 1. | Soveltamisala |
| --- | --- |

1.

| 2. | Määritelmät |
| --- | --- |

2.

| 3. | Hyväksyntää koskeva hakemus |
| --- | --- |

3.

| 4. | Merkinnät |
| --- | --- |

4.

| 5. | Hyväksyntä |
| --- | --- |

5.

| 6. | Eritelmät |
| --- | --- |

6.

| 7. | Testit |
| --- | --- |

7.

| 8. | Ajoneuvoon asentamista koskevat vaatimukset |
| --- | --- |

8.

| 9. | Tuotannon vaatimustenmukaisuus |
| --- | --- |

9.

| 10. | Seuraamukset vaatimustenmukaisuudesta poikkeavasta tuotannosta |
| --- | --- |

10.

| 11. | Muutokset ja ajoneuvon, turvavyön tai turvajärjestelmän tyyppihyväksynnän laajentaminen |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tuotannon lopullinen keskeyttäminen |
| --- | --- |

12.

| 13. | Ohjeet |
| --- | --- |

13.

| 14. | Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten ja hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet |
| --- | --- |

14.

| 15. | Siirtymäsäännökset |
| --- | --- |

15.

LIITTEET

| Liite 1A: | Ilmoitus ajoneuvotyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä, peruuttamisesta tai tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä turvavöiden osalta säännön nro 16 mukaisesti |
| --- | --- |

Liite 1A:

| Liite 1B: | Ilmoitus moottorikäyttöisten ajoneuvojen aikuismatkustajien turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin hyväksynnän myöntämisestä, laajentamisesta, epäämisestä, peruuttamisesta tai tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä säännön nro 16 mukaisesti |
| --- | --- |

Liite 1B:

| Liite 2: | Hyväksyntämerkkien sijoittelu |
| --- | --- |

Liite 2:

| Liite 3: | Kaavio kelauslaitteen mekanismin kestävyystestissä käytettävästä laitteesta |
| --- | --- |

Liite 3:

| Liite 4: | Kaavio törmäyksessä lukittuvien kelauslaitteiden lukittumistestissä käytettävästä laitteesta |
| --- | --- |

Liite 4:

| Liite 5: | Kaavio pölynsietotestissä käytettävästä laitteesta |
| --- | --- |

Liite 5:

| Liite 6: | Kuvaus testivaunusta, istuimesta, kiinnityspisteistä ja pysäytyslaitteesta |
| --- | --- |

Liite 6:

| Liite 7: | Kuvaus nukesta |
| --- | --- |

Liite 7:

| Liite 8: | Kuvaus vaunun hidastuvuutta kuvaavasta käyrästä ajan funktiona |
| --- | --- |

Liite 8:

| Liite 9: | Ohjeet |
| --- | --- |

Liite 9:

| Liite 10: | Kahden vyölukon testi |
| --- | --- |

Liite 10:

| Liite 11: | Kulumis- ja mikrosiirtymätesti |
| --- | --- |

Liite 11:

| Liite 12: | Korroosiotesti |
| --- | --- |

Liite 12:

| Liite 13: | Testien suoritusjärjestys |
| --- | --- |

Liite 13:

| Liite 14: | Tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonta |
| --- | --- |

Liite 14:

| Liite 15: | Menettely moottoriajoneuvojen istumapaikkojen H-pisteen ja ylävartalon todellisen kaltevuuskulman määrittämiseksi |
| --- | --- |

Liite 15:

| Lisäys 1 — | Kolmiulotteisen H-pistekoneen kuvaus |
| --- | --- |

Lisäys 1 —

| Lisäys 2 — | Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä |
| --- | --- |

Lisäys 2 —

| Lisäys 3 — | Istumapaikkoja koskevat vertailutiedot |
| --- | --- |

Lisäys 3 —

| Liite 16: | Turvavöiden ja kelauslaitteiden vähimmäisvaatimukset |
| --- | --- |

Liite 16:

| Liite 17: | Moottorikäyttöisten ajoneuvojen aikuismatkustajien turvavöiden ja turvajärjestelmien asennusvaatimukset eteenpäin suunnatuilla istuimilla sekä lasten ISOFIX-turvajärjestelmien asennusvaatimukset |
| --- | --- |

Liite 17:

| Lisäys 1 — | Ajoneuvon turvavyölaitteiden yhteyteen asennettavien ja luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) kuuluvien lasten turvajärjestelmien asennusmääräykset |
| --- | --- |

Lisäys 1 —

| Lisäys 2 — | ISOFIX-paikkoihin asennettavien eteen- ja taaksepäin suunnattujen ja luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) ja ”automallikohtainen” (semi-universal) kuuluvien lasten ISOFIX-turvajärjestelmien asennusmääräykset |
| --- | --- |

Lisäys 2 —

| Lisäys 3 — | Taulukko ajoneuvon käyttöohjekirjan tiedoista, jotka koskevat lasten turvajärjestelmien soveltuvuutta eri istuimiin |
| --- | --- |

Lisäys 3 —

1.   SOVELTAMISALA

Tätä sääntöä sovelletaan turvavöihin ja turvajärjestelmiin, jotka on suunniteltu asennettaviksi ajoneuvoihin ja jotka on tarkoitettu eteenpäin tai taaksepäin suunnatuilla istuimilla istuvien täysikasvuisten henkilöiden henkilökohtaiseen käyttöön, eli yhdelle hengelle tarkoitettuina erillisinä varusteina. Sitä sovelletaan myös lasten turvajärjestelmiin ja lasten ISOFIX-turvajärjestelmiin, jotka on suunniteltu asennettaviksi M1- ja N1-luokkaan kuuluviin ajoneuvoihin (1).

2.   MÄÄRITELMÄT

2.1   Turvavyö (istuinvyö, vyö)

Nauha-asennelma, jossa on vyölukko, säätölaitteet sekä kiinnityslaitteet ja joka voidaan kiinnittää moottorikäyttöisen ajoneuvon sisälle ja joka on suunniteltu vähentämään turvavyön käyttäjän loukkaantumisen vaaraa törmäyksen tai äkillisen ajoneuvon hidastumisen yhteydessä rajoittamalla turvavyön käyttäjän kehon liikkumista. Tällaista asennelmaa kutsutaan yleensä ”vyöasennelmaksi” ja ilmaisuun katsotaan kuuluvaksi myös laitteet energian vaimentamiseksi tai vyön kelaamiseksi.

Asennelma voidaan testata ja hyväksyä turvavyöasennelmana tai turvajärjestelmänä.

2.1.1   Lantiovyö

Kaksipistevyö, joka menee vyön käyttäjän etulantion ylitse.

2.1.2   Olkavyö

Vyö, joka kulkee vinottain rintalastan poikki lantiolta vastapäiselle olkapäälle.

2.1.3   Kolmipistevyö

Vyö, joka on olennaisesti lantiohihnasta ja olkahihnasta koostuva yhdistelmä.

2.1.4   S-tyyppinen vyö

Muu vyöasennelma kuin kolmipistevyö tai lantiovyö.

2.1.5   Valjasvyö

S-tyyppinen vyöasennelma, joka koostuu lantiovyöstä ja olkahihnoista; valjasvyöhön voi sisältyä täydentävä haarahihnaosa.

2.2   Vyötyyppi

Vyöt, jotka ovat eri ”tyyppiä”, eroavat olennaisesti toisistaan; erot voivat liittyä erityisesti seuraaviin seikkoihin:

| 2.2.1 | jäykät osat (vyölukko, kiinnityslaitteet, kelauslaite jne.); |
| --- | --- |

2.2.1

jäykät osat (vyölukko, kiinnityslaitteet, kelauslaite jne.);

| 2.2.2 | vyönauhojen materiaali, kudos, mitat ja väri; tai |
| --- | --- |

2.2.2

vyönauhojen materiaali, kudos, mitat ja väri; tai

| 2.2.3 | vyöasennelman geometria. |
| --- | --- |

2.2.3

vyöasennelman geometria.

2.3   Nauha

Joustava osa, joka on suunniteltu pitämään käyttäjän kehoa paikallaan ja siirtämään rasituskohdat vyön kiinnityspisteisiin.

2.4   Vyölukko

Pikalukkolaite, jonka avulla käyttäjä pysyy vyöllä kiinnitettynä. Vyölukko voi käsittää säätölaitteen, lukuun ottamatta valjasvyön solkea.

2.5   Vyön säätölaite

Laite, jonka avulla vyötä voidaan säätää yksittäisen käyttäjän ja istuimen asennon vaatimusten mukaan. Säätölaite voi olla vyölukon osa, nauhan kelauslaite tai mikä muu turvavyön osa tahansa.

2.6   Esikuormituslaite

Turvavyön lisänä tai sen osana olevaa laite, joka kiristää turvavyötä vyön löysyyden vähentämiseksi törmäystilanteessa.

| 2.7 | ’Vertailualue’ tarkoittaa tilaa kahden pystysuoran poikittaistason välissä, jotka ovat 400 mm:n päässä toisistaan ja symmetrisessä suhteessa H-pisteeseen, määriteltyinä säännön nro 21 liitteessä 1 kuvaillun päätä edustavan laitteen liikkeellä pystysuorasta vaakasuoraan. Laite asetetaan säännön nro 21 kyseisessä liitteessä kuvattuun asentoon ja sen suurimmaksi pituudeksi asetetaan 840 mm. |
| --- | --- |

2.7

’Vertailualue’ tarkoittaa tilaa kahden pystysuoran poikittaistason välissä, jotka ovat 400 mm:n päässä toisistaan ja symmetrisessä suhteessa H-pisteeseen, määriteltyinä säännön nro 21 liitteessä 1 kuvaillun päätä edustavan laitteen liikkeellä pystysuorasta vaakasuoraan. Laite asetetaan säännön nro 21 kyseisessä liitteessä kuvattuun asentoon ja sen suurimmaksi pituudeksi asetetaan 840 mm.

| 2.8 | ’Turvatyynyasennelma’ tarkoittaa moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa turvavöiden ja turvajärjestelmien täydentämiseksi asennettua laitetta eli järjestelmää, joka ajoneuvoon vaikuttavassa kovassa törmäyksessä automaattisesti levittää joustavan rakenteen, jonka tarkoituksena on laitteen sisällä olevaa kaasua yhteen puristamalla lieventää ajoneuvon käyttäjän kehon osan tai osien kosketusta matkustajatilan sisäisen osan kanssa. |
| --- | --- |

2.8

’Turvatyynyasennelma’ tarkoittaa moottorikäyttöisissä ajoneuvoissa turvavöiden ja turvajärjestelmien täydentämiseksi asennettua laitetta eli järjestelmää, joka ajoneuvoon vaikuttavassa kovassa törmäyksessä automaattisesti levittää joustavan rakenteen, jonka tarkoituksena on laitteen sisällä olevaa kaasua yhteen puristamalla lieventää ajoneuvon käyttäjän kehon osan tai osien kosketusta matkustajatilan sisäisen osan kanssa.

| 2.9 | ’Matkustajan turvatyyny’ tarkoittaa turvatyynyasennelmaa, jonka tarkoituksena on suojata muilla kuin kuljettajan istuimella istuvia etutörmäystilanteessa. |
| --- | --- |

2.9

’Matkustajan turvatyyny’ tarkoittaa turvatyynyasennelmaa, jonka tarkoituksena on suojata muilla kuin kuljettajan istuimella istuvia etutörmäystilanteessa.

| 2.10 | ’Lasten turvajärjestelmä’ tarkoittaa säännössä nro 44 määriteltyä turvalaitetta. |
| --- | --- |

2.10

’Lasten turvajärjestelmä’ tarkoittaa säännössä nro 44 määriteltyä turvalaitetta.

| 2.11 | ’Taaksepäin suunnattu’ tarkoittaa ajoneuvon tavanomaisesta kulkusuunnasta vastakkaiseen suuntaan suunnattua. |
| --- | --- |

2.11

’Taaksepäin suunnattu’ tarkoittaa ajoneuvon tavanomaisesta kulkusuunnasta vastakkaiseen suuntaan suunnattua.

2.12   Kiinnityslaitteet

Vyöasennelman osat, mukaan luettuina tarvittavat varmistusosat, joiden avulla asennelma voidaan kiinnittää vyön kiinnityspisteisiin.

2.13   Energianvaimennin

Laite, joka on suunniteltu hajauttamaan energiaa joko yhdessä vyönauhan kanssa tai erikseen ja joka muodostaa osan vyöasennelmasta.

2.14   Kelauslaite

Turvavyöhön kuuluva laite, joka käsittää vyönauhan kokonaisuudessaan tai vyönauhan osan.

2.14.1   Ei-lukittuva kelauslaite (tyyppi 1)

Kelauslaite, josta vyönauha kelataan ulos täyteen pituuteen pienellä ulkoisella voimalla ja josta ei voida säätää uloskelatun nauhan pituutta.

2.14.2   Käsikäyttöisesti avattava kelauslaite (tyyppi 2)

Kelauslaite, joka vaatii käyttäjältä laitteen käsikäyttöä kelauslaitteen lukituksen avaamiseksi, jotta voidaan säätää haluttu uloskelatun vyönauhan pituus, ja joka lukittuu automaattisesti mainitun toiminnon päättyessä.

2.14.3   Automaattisesti lukittuva kelauslaite (tyyppi 3)

Kelauslaite, joka sallii vyönauhan kelautumisen ulos täyteen pituuteen ja josta uloskelattu nauha automaattisesti mukautuu henkilön kehon mukaan, kun vyölukko kiinnitetään. Nauhaa ei tämän jälkeen saada kelattua enempää avaamatta lukitusta.

2.14.4   Törmäyksessä lukittuva kelauslaite (tyyppi 4)

Kelauslaite, joka tavanomaisissa ajo-olosuhteissa ei rajoita turvavyön käyttäjän liikkumisvapautta. Se on varustettu nauhan pituuden säätölaitteella, joka automaattisesti säätää nauhan pituuden käyttäjän kehon mukaan, sekä lukitusmekanismilla, joka toimii:

| 2.14.4.1 | ajoneuvon jarrutuksessa (yksinkertainen lukittumistapa) |
| --- | --- |

2.14.4.1

ajoneuvon jarrutuksessa (yksinkertainen lukittumistapa)

| 2.14.4.2 | ajoneuvon jarrutuksen, nauhan liikkumisen tai muiden automaattisten toimintojen yhteisvaikutuksesta (monitoiminen lukittumistapa). |
| --- | --- |

2.14.4.2

ajoneuvon jarrutuksen, nauhan liikkumisen tai muiden automaattisten toimintojen yhteisvaikutuksesta (monitoiminen lukittumistapa).

2.14.5   Törmäyksessä lukittuva kelauslaite, jossa on suurempi vastekynnys (tyyppi 4N)

Kohdassa 2.14.4 määritetty kelauslaite kuitenkin niin, että se erityisominaisuuksiltaan soveltuu käytettäväksi M2-, M3-, N1-, N2- ja N3-luokan ajoneuvoissa (2).

2.14.6   Vyön korkeuden säätölaite

Laite, jolla turvavyön olkanauhan korkeutta voidaan säätää käyttäjän ja istuimen mukaan. Tällaista laitetta voidaan pitää turvavyön osana tai turvavyön kiinnityspisteiden osana.

2.15   Vyön kiinnityspisteet

Ajoneuvon tai istuimen rakenteen osat tai muut ajoneuvon osat, joihin turvavyöasennelmat kiinnitetään.

2.16   Ajoneuvotyyppi turvavöiden ja turvajärjestelmien osalta

Moottorikäyttöisten ajoneuvojen luokka, johon kuuluvat ajoneuvot eivät eroa toisistaan sellaisilta olennaisilta osin kuin ajoneuvon rakenneosien, istuimien rakenneosien tai muiden rakenneosien, joihin turvavyöt ja turvajärjestelmät on kiinnitetty, mitat, muodot tai materiaalit.

2.17   Turvajärjestelmä

Hyväksyntätestin tekevän tutkimuslaitoksen hyväksymä sellainen järjestelmä tietyn tyyppistä ajoneuvoa tai ajoneuvon valmistajan määrittelemää tyyppiä varten, joka koostuu istuimesta, ajoneuvoon tarkoituksenmukaisella tavalla asennetusta vyöstä sekä lisäksi kaikista osista, jotka on suunniteltu vähentämään turvavyön käyttäjän loukkaantumisen vaaraa äkillisen ajoneuvon hidastumisen yhteydessä rajoittamalla käyttäjän kehon liikkumista.

2.18   Istuin

Yhden täysikasvuisen henkilön istuttava erillinen tai ajoneuvon rakenteeseen integroitu rakenne verhoiluineen. Ilmaisu kattaa sekä yksittäisen istuimen että yhdistelmäistuimen yhdelle henkilölle tarkoitetun osan.

| 2.18.1 | ’Matkustajan etuistuin’ tarkoittaa istuinta, jossa kyseisen istuimen etummainen H-piste on kuljettajan R-pisteen kautta kulkevalla poikittaisella pystytasolla tai sen etupuolella. |
| --- | --- |

2.18.1

’Matkustajan etuistuin’ tarkoittaa istuinta, jossa kyseisen istuimen etummainen H-piste on kuljettajan R-pisteen kautta kulkevalla poikittaisella pystytasolla tai sen etupuolella.

2.19   Istuinryhmä

Yhden tai useamman aikuisen istuttava yhdistelmäistuin tai erilliset, vierekkäiset istuimet (jotka on sijoitettu siten, että yhden istuimen etukiinnityspisteet ovat linjassa toisen istuimen takakiinnityspisteiden etuosan kanssa tai toisen istuimen kiinnityspisteiden välissä).

2.20   Yhdistelmäistuin

Useamman kuin yhden aikuisen istuttavaksi tarkoitettu rakenne verhoiluineen.

2.21   Istuimen säätöjärjestelmä

Laite, jonka avulla istuin tai istuimen osa voidaan säätää käyttäjälle sopivaan asentoon; tällaisella laitteella voidaan erityisesti säätää

| 2.21.1 | istuimen asentoa pituussuunnassa; |
| --- | --- |

2.21.1

istuimen asentoa pituussuunnassa;

| 2.21.2 | istuimen asentoa pystysuunnassa; |
| --- | --- |

2.21.2

istuimen asentoa pystysuunnassa;

| 2.21.3 | istuimen asentoa istuinkulman osalta. |
| --- | --- |

2.21.3

istuimen asentoa istuinkulman osalta.

2.22   Istuimen kiinnityspiste

Järjestelmä, jolla istuinasennelma on kiinnitetty ajoneuvon rakenteeseen, mukaan luettuina asiaankuuluvat osat ajoneuvon rakenteessa.

2.23   Istuintyyppi

Istuinluokka, johon kuuluvat istuimet eivät eroa toisistaan olennaisilta osin, kuten:

| 2.23.1 | istuinrakenteen muoto, mitat ja materiaalit; |
| --- | --- |

2.23.1

istuinrakenteen muoto, mitat ja materiaalit;

| 2.23.2 | istuimen lukitussäätö- ja lukitusjärjestelmien tyypit ja mitat; |
| --- | --- |

2.23.2

istuimen lukitussäätö- ja lukitusjärjestelmien tyypit ja mitat;

| 2.23.3 | istuimessa olevien vyön kiinnityspisteiden, istuimien kiinnityspisteiden ja asiaankuuluvien ajoneuvorakenteen osien tyypit ja mitat. |
| --- | --- |

2.23.3

istuimessa olevien vyön kiinnityspisteiden, istuimien kiinnityspisteiden ja asiaankuuluvien ajoneuvorakenteen osien tyypit ja mitat.

2.24   Istuimen siirtojärjestelmä

Laite, jonka avulla istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa, tai istuimen osien välisiä kulmia muuttaa (matkustajien ajoneuvoon nousemisen helpottamiseksi).

2.25   Istuimen lukitusjärjestelmä

Laite, jolla varmistetaan, että istuin ja sen osat pysyvät käyttöasennoissa.

2.26   Upotettu lukon aukaisupainike

Vyölukon aukaisupainike, joka on sellainen, että lukkoa ei voida avata pallolla, jonka läpimitta on 40 millimetriä.

2.27   Ei-upotettu lukon aukaisupainike

Vyölukon aukaisupainike, joka on sellainen, että lukko voidaan avata pallolla, jonka läpimitta on 40 millimetriä.

2.28   Kiristystä vähentävä laite

Laite, joka on liitetty kelauslaitteeseen ja joka vähentää vyönauhan kiristystä automaattisesti, kun turvavyö on kiinnitetty. Kun turvavyö avataan, kyseinen laite kytkeytyy pois automaattisesti.

| 2.29 | ’ISOFIX’ on järjestelmä lasten turvajärjestelmän liittämiseksi ajoneuvoon. Siihen kuuluu kaksi ajoneuvossa olevaa jäykkää kiinnityspistettä ja kaksi lasten turvajärjestelmässä olevaa vastaavaa kiinnitintä sekä keinot turvajärjestelmän heilahdusliikkeen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

2.29

’ISOFIX’ on järjestelmä lasten turvajärjestelmän liittämiseksi ajoneuvoon. Siihen kuuluu kaksi ajoneuvossa olevaa jäykkää kiinnityspistettä ja kaksi lasten turvajärjestelmässä olevaa vastaavaa kiinnitintä sekä keinot turvajärjestelmän heilahdusliikkeen rajoittamiseksi.

| 2.30 | ’Lasten ISOFIX-turvajärjestelmällä’ tarkoitetaan lasten turvajärjestelmää, joka täyttää säännön nro 44 vaatimukset ja joka on kiinnitettävä säännön nro 14 vaatimusten mukaiseen ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmään. |
| --- | --- |

2.30

’Lasten ISOFIX-turvajärjestelmällä’ tarkoitetaan lasten turvajärjestelmää, joka täyttää säännön nro 44 vaatimukset ja joka on kiinnitettävä säännön nro 14 vaatimusten mukaiseen ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmään.

| 2.31 | ’ISOFIX-paikalla’ tarkoitetaan järjestelmää, johon voidaan asentaa






  a) | joko säännön nro 44 mukainen kasvot menosuuntaan suunnattu kaikkiin autoihin sopiva (universaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä; |
| --- | --- | --- |

2.31

’ISOFIX-paikalla’ tarkoitetaan järjestelmää, johon voidaan asentaa

a)

joko säännön nro 44 mukainen kasvot menosuuntaan suunnattu kaikkiin autoihin sopiva (universaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä;

| b) | tai säännön nro 44 mukainen kasvot menosuuntaan suunnattu automallikohtainen (semiuniversaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä; |
| --- | --- |

b)

tai säännön nro 44 mukainen kasvot menosuuntaan suunnattu automallikohtainen (semiuniversaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä;

| c) | tai säännön nro 44 mukainen selkä menosuuntaan suunnattu automallikohtainen (semiuniversaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä, |
| --- | --- |

c)

tai säännön nro 44 mukainen selkä menosuuntaan suunnattu automallikohtainen (semiuniversaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä,

| d) | tai säännön nro 44 mukainen sivuttain asennettava automallikohtainen (semiuniversaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä; |
| --- | --- |

d)

tai säännön nro 44 mukainen sivuttain asennettava automallikohtainen (semiuniversaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä;

| e) | tai säännön nro 44 mukainen autotyyppikohtainen lasten ISOFIX-turvajärjestelmä. |
| --- | --- |

e)

tai säännön nro 44 mukainen autotyyppikohtainen lasten ISOFIX-turvajärjestelmä.

| 2.32 | ’ISOFIX-kiinnitysjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka koostuu kahdesta säännön nro 14 vaatimusten mukaisesta ISOFIX-kiinnityspisteestä ja joka on suunniteltu heilahduksenestolaitteella varustetun lasten ISOFIX-turvajärjestelmän kiinnittämistä varten. |
| --- | --- |

2.32

’ISOFIX-kiinnitysjärjestelmällä’ tarkoitetaan järjestelmää, joka koostuu kahdesta säännön nro 14 vaatimusten mukaisesta ISOFIX-kiinnityspisteestä ja joka on suunniteltu heilahduksenestolaitteella varustetun lasten ISOFIX-turvajärjestelmän kiinnittämistä varten.

| 2.33 | ’ISOFIX-alakiinnityspisteellä’ tarkoitetaan yhtä 6 mm:n paksuista jäykkää pyöreää vaakatasossa olevaa tankoa, joka on kiinnitetty ajoneuvon tai istuimen rakenteeseen ja johon voidaan ISOFIX-lukitusosien avulla kiinnittää lasten ISOFIX-turvajärjestelmä; |
| --- | --- |

2.33

’ISOFIX-alakiinnityspisteellä’ tarkoitetaan yhtä 6 mm:n paksuista jäykkää pyöreää vaakatasossa olevaa tankoa, joka on kiinnitetty ajoneuvon tai istuimen rakenteeseen ja johon voidaan ISOFIX-lukitusosien avulla kiinnittää lasten ISOFIX-turvajärjestelmä;

2.34   ’Heilahduksenestolaitteella’ tarkoitetaan seuraavia:

| a) | Kaikkiin autoihin sopivan lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu ISOFIX-yläkiinnityshihnasta. |
| --- | --- |

a)

Kaikkiin autoihin sopivan lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu ISOFIX-yläkiinnityshihnasta.

| b) | Automallikohtaisen lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu ISOFIX-yläkiinnityshihnasta, ajoneuvon kojelaudasta tai tukijalasta, joka rajoittaa turvalaitteen heilahdusta etutörmäystilanteessa. |
| --- | --- |

b)

Automallikohtaisen lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu ISOFIX-yläkiinnityshihnasta, ajoneuvon kojelaudasta tai tukijalasta, joka rajoittaa turvalaitteen heilahdusta etutörmäystilanteessa.

| c) | ISOFIX-sandardin mukaisten, kaikkiin autoihin sopivien ja automallikohtaisten lasten turvajärjestelmien osalta ajoneuvon istuin ei sinällään ole heilahduksenestolaite. |
| --- | --- |

c)

ISOFIX-sandardin mukaisten, kaikkiin autoihin sopivien ja automallikohtaisten lasten turvajärjestelmien osalta ajoneuvon istuin ei sinällään ole heilahduksenestolaite.

| 2.35 | ’ISOFIX-yläkiinnityspisteellä’ tarkoitetaan säännön nro 14 vaatimukset täyttävää osaa, esimerkiksi tankoa, joka sijaitsee määritellyllä alueella, johon voidaan kiinnittää ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihna ja joka siirtää kiinnitysvoimat ajoneuvon rakenteeseen. |
| --- | --- |

2.35

’ISOFIX-yläkiinnityspisteellä’ tarkoitetaan säännön nro 14 vaatimukset täyttävää osaa, esimerkiksi tankoa, joka sijaitsee määritellyllä alueella, johon voidaan kiinnittää ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihna ja joka siirtää kiinnitysvoimat ajoneuvon rakenteeseen.

| 2.36 | ’Ohjauslaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka auttaa lasten ISOFIX-turvajärjestelmää asentavaa henkilöä ohjaamalla fyysisesti lasten ISOFIX-turvajärjestelmän ISOFIX-kiinnikkeitä suoraan kohti ISOFIX-alakiinnityspisteitä, jolloin ne kiinnittyvät helpommin. |
| --- | --- |

2.36

’Ohjauslaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka auttaa lasten ISOFIX-turvajärjestelmää asentavaa henkilöä ohjaamalla fyysisesti lasten ISOFIX-turvajärjestelmän ISOFIX-kiinnikkeitä suoraan kohti ISOFIX-alakiinnityspisteitä, jolloin ne kiinnittyvät helpommin.

| 2.37 | ’ISOFIX-merkkilaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka ilmaisee ISOFIX-paikat ajoneuvossa ja jokaisen ISOFIX-kiinnitysjärjestelmään kuuluvan ISOFIX-kiinnityspisteen sijainnin henkilölle, joka haluaa asentaa lasten ISOFIX-turvajärjestelmän. |
| --- | --- |

2.37

’ISOFIX-merkkilaitteella’ tarkoitetaan laitetta, joka ilmaisee ISOFIX-paikat ajoneuvossa ja jokaisen ISOFIX-kiinnitysjärjestelmään kuuluvan ISOFIX-kiinnityspisteen sijainnin henkilölle, joka haluaa asentaa lasten ISOFIX-turvajärjestelmän.

| 2.38 | ’Lasten turvaistuinasetelmalla’ tarkoitetaan laitetta, jonka koko on jokin tämän säännön liitteen 17 lisäyksessä 2 olevassa 4 kohdassa määritellyistä seitsemästä ISOFIX-kokoluokasta ja erityisesti jonka mitat annetaan kyseisen 4 kohdan kuvissa 1–7. Kyseisiä asetelmia käytetään tässä säännössä sen tarkistamiseen, mitkä ovat ne lasten ISOFIX-turvajärjestelmien kokoluokat, jotka soveltuvat ajoneuvon ISOFIX-paikkoihin. Säännössä nro 14 käytetään turvaistuinasetelmaa ISO/F2 (B), joka kuvataan edellä mainitun 4 kohdan kuvassa 2, mahdollisten ISOFIX-kiinnitysjärjestelmien sijainnin ja käyttömahdollisuuksien tarkistamiseen. |
| --- | --- |

2.38

’Lasten turvaistuinasetelmalla’ tarkoitetaan laitetta, jonka koko on jokin tämän säännön liitteen 17 lisäyksessä 2 olevassa 4 kohdassa määritellyistä seitsemästä ISOFIX-kokoluokasta ja erityisesti jonka mitat annetaan kyseisen 4 kohdan kuvissa 1–7. Kyseisiä asetelmia käytetään tässä säännössä sen tarkistamiseen, mitkä ovat ne lasten ISOFIX-turvajärjestelmien kokoluokat, jotka soveltuvat ajoneuvon ISOFIX-paikkoihin. Säännössä nro 14 käytetään turvaistuinasetelmaa ISO/F2 (B), joka kuvataan edellä mainitun 4 kohdan kuvassa 2, mahdollisten ISOFIX-kiinnitysjärjestelmien sijainnin ja käyttömahdollisuuksien tarkistamiseen.

3.   HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVA HAKEMUS

3.1   Ajoneuvotyyppi

| 3.1.1 | Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä turvavöiden ja turvajärjestelmien asennusta koskeva ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemus. |
| --- | --- |

3.1.1

Ajoneuvon valmistajan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä turvavöiden ja turvajärjestelmien asennusta koskeva ajoneuvon tyyppihyväksyntähakemus.

| 3.1.2 | Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

3.1.2

Hakemukseen on liitettävä jäljempänä mainitut asiakirjat kolmena kappaleena sekä seuraavat tiedot:

| 3.1.2.1 | tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa ajoneuvon yleiset rakennepiirustukset, joista käyvät ilmi turvavöiden sijainnit, sekä turvavöiden ja niiden kiinnityskohtien yksityiskohtaiset piirustukset; |
| --- | --- |

3.1.2.1

tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa ajoneuvon yleiset rakennepiirustukset, joista käyvät ilmi turvavöiden sijainnit, sekä turvavöiden ja niiden kiinnityskohtien yksityiskohtaiset piirustukset;

| 3.1.2.2 | eritelmä käytetyistä materiaaleista, jotka voivat vaikuttaa turvavöiden lujuuteen; |
| --- | --- |

3.1.2.2

eritelmä käytetyistä materiaaleista, jotka voivat vaikuttaa turvavöiden lujuuteen;

| 3.1.2.3 | turvavöitä koskeva tekninen kuvaus; |
| --- | --- |

3.1.2.3

turvavöitä koskeva tekninen kuvaus;

| 3.1.2.4 | jos turvavyöt on kiinnitetty istuinrakenteeseen; |
| --- | --- |

3.1.2.4

jos turvavyöt on kiinnitetty istuinrakenteeseen;

| 3.1.2.5 | yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvon tyypistä ja sen istuimien rakenteesta, istuimen kiinnityspisteistä sekä istuimien säätö- ja lukitusjärjestelmistä; |
| --- | --- |

3.1.2.5

yksityiskohtainen kuvaus ajoneuvon tyypistä ja sen istuimien rakenteesta, istuimen kiinnityspisteistä sekä istuimien säätö- ja lukitusjärjestelmistä;

| 3.1.2.6 | tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa riittävän yksityiskohtaiset piirustukset istuimista, istuimien kiinnityksestä ajoneuvoon sekä niiden säätö- ja lukitusjärjestelmistä. |
| --- | --- |

3.1.2.6

tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa riittävän yksityiskohtaiset piirustukset istuimista, istuimien kiinnityksestä ajoneuvoon sekä niiden säätö- ja lukitusjärjestelmistä.

| 3.1.3 | Ajoneuvon valmistajan on valintansa mukaan toimitettava tarkastuslaitokselle joko samaa tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväksyntää haetaan, tai sellaiset ajoneuvon osat, joita hyväksyntätestit suorittava tutkimuslaitos pitää välttämättöminä turvavöitä koskevien testien suorittamiseksi. |
| --- | --- |

3.1.3

Ajoneuvon valmistajan on valintansa mukaan toimitettava tarkastuslaitokselle joko samaa tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväksyntää haetaan, tai sellaiset ajoneuvon osat, joita hyväksyntätestit suorittava tutkimuslaitos pitää välttämättöminä turvavöitä koskevien testien suorittamiseksi.

3.2   Turvavyötyyppi

| 3.2.1 | Tavaramerkin haltijan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä turvavyötyypin hyväksyntää koskeva hakemus. Turvajärjestelmien osalta tavaramerkin haltijan tai tämän edustajan taikka sellaisen ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan, johon turvajärjestelmä on tarkoitettu, on haettava turvajärjestelmätyypin hyväksyntää. |
| --- | --- |

3.2.1

Tavaramerkin haltijan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on tehtävä turvavyötyypin hyväksyntää koskeva hakemus. Turvajärjestelmien osalta tavaramerkin haltijan tai tämän edustajan taikka sellaisen ajoneuvon valmistajan tai tämän edustajan, johon turvajärjestelmä on tarkoitettu, on haettava turvajärjestelmätyypin hyväksyntää.

| 3.2.2 | Hakemukseen on liitettävä: |
| --- | --- |

3.2.2

Hakemukseen on liitettävä:

| 3.2.2.1 | Vyötyyppiä koskeva tekninen kuvaus, jossa eritellään vyönauhat ja käytetyt jäykät osat ja johon on liitetty piirustukset vyön valmistukseen käytetyistä osista. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja lisätunnuksille tarkoitettu paikka hyväksyntämerkin ympyrään nähden. Kuvauksessa on mainittava hyväksyttäväksi toimitetun mallin väri ja eriteltävä ajoneuvotyypit, joihin kyseinen vyö on tarkoitettu. Kelauslaitteiden osalta on toimitettava anturilaitteiden asennusohjeet. Jos kyseessä on esikuormituslaite tai -järjestelmä, on toimitettava sen rakennetta ja toimintaa sekä mahdollista anturilaitetta koskeva täydellinen tekninen eritelmä, jossa kuvataan toimintamenetelmä ja tahattomasti tapahtuvan toiminnan välttämiseksi mahdollisesti tarvittava menetelmä. Turvajärjestelmän osalta kuvauksen on sisällettävä: tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa ajoneuvorakennetta sekä istuinrakennetta, säätöjärjestelmää ja kiinnikkeitä koskevat piirustukset, joista ilmenee istuinten kiinnityspisteet ja vahvikkeet riittävän yksityiskohtaisesti; eritelmä käytetyistä materiaaleista, jotka voivat vaikuttaa istuinten ja vöiden kiinnityspisteiden lujuuteen; tekninen kuvaus istuinten ja vöiden kiinnityspisteistä. Jos vyö on suunniteltu asennettavaksi ajoneuvorakenteeseen vyön korkeuden säätölaitteen kautta, teknisestä kuvauksesta on ilmettävä se, pidetäänkö kyseistä laitetta turvavyön osana; |
| --- | --- |

3.2.2.1

Vyötyyppiä koskeva tekninen kuvaus, jossa eritellään vyönauhat ja käytetyt jäykät osat ja johon on liitetty piirustukset vyön valmistukseen käytetyistä osista. Piirustuksista on käytävä ilmi hyväksyntänumerolle ja lisätunnuksille tarkoitettu paikka hyväksyntämerkin ympyrään nähden. Kuvauksessa on mainittava hyväksyttäväksi toimitetun mallin väri ja eriteltävä ajoneuvotyypit, joihin kyseinen vyö on tarkoitettu. Kelauslaitteiden osalta on toimitettava anturilaitteiden asennusohjeet. Jos kyseessä on esikuormituslaite tai -järjestelmä, on toimitettava sen rakennetta ja toimintaa sekä mahdollista anturilaitetta koskeva täydellinen tekninen eritelmä, jossa kuvataan toimintamenetelmä ja tahattomasti tapahtuvan toiminnan välttämiseksi mahdollisesti tarvittava menetelmä. Turvajärjestelmän osalta kuvauksen on sisällettävä: tarkoituksenmukaisessa mittakaavassa ajoneuvorakennetta sekä istuinrakennetta, säätöjärjestelmää ja kiinnikkeitä koskevat piirustukset, joista ilmenee istuinten kiinnityspisteet ja vahvikkeet riittävän yksityiskohtaisesti; eritelmä käytetyistä materiaaleista, jotka voivat vaikuttaa istuinten ja vöiden kiinnityspisteiden lujuuteen; tekninen kuvaus istuinten ja vöiden kiinnityspisteistä. Jos vyö on suunniteltu asennettavaksi ajoneuvorakenteeseen vyön korkeuden säätölaitteen kautta, teknisestä kuvauksesta on ilmettävä se, pidetäänkö kyseistä laitetta turvavyön osana;

| 3.2.2.2 | vyötyypistä kuusi näytettä, joista yksi on vertailutarkoituksiin; |
| --- | --- |

3.2.2.2

vyötyypistä kuusi näytettä, joista yksi on vertailutarkoituksiin;

| 3.2.2.3 | 10 metriä kutakin vyötyypissä käytettyä nauhatyyppiä. |
| --- | --- |

3.2.2.3

10 metriä kutakin vyötyypissä käytettyä nauhatyyppiä.

| 3.2.2.4 | Tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos voi pyytää lisänäytteitä. |
| --- | --- |

3.2.2.4

Tyyppihyväksyntätestien suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos voi pyytää lisänäytteitä.

| 3.2.3 | Turvajärjestelmän hyväksyntätestejä suorittavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava kaksi näytekappaletta turvajärjestelmästä, johon saa kuulua kaksi 3.2.2.2 ja 3.2.2.3 kohdassa tarkoitettua vyön näytekappaletta, ja valmistajan valinnan mukaan joko sitä tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväksyntää haetaan, tai tällaisen ajoneuvon se osa tai ne osat, jotka tutkimuslaitos katsoo tarpeelliseksi turvajärjestelmän hyväksyntätestiä varten. |
| --- | --- |

3.2.3

Turvajärjestelmän hyväksyntätestejä suorittavalle tutkimuslaitokselle on toimitettava kaksi näytekappaletta turvajärjestelmästä, johon saa kuulua kaksi 3.2.2.2 ja 3.2.2.3 kohdassa tarkoitettua vyön näytekappaletta, ja valmistajan valinnan mukaan joko sitä tyyppiä oleva ajoneuvo, jolle hyväksyntää haetaan, tai tällaisen ajoneuvon se osa tai ne osat, jotka tutkimuslaitos katsoo tarpeelliseksi turvajärjestelmän hyväksyntätestiä varten.

4.   MERKINNÄT

Hyväksyntää varten edellä 3.2.2.2, 3.2.2.3 ja 3.2.2.4 kohdan mukaan jätettyihin vyötyypin tai turvajärjestelmätyypin näytteisiin on merkittävä selvästi ja pysyvästi valmistajan nimi, kaupallinen merkki tai tavaramerkki.

5.   HYVÄKSYNTÄ

| 5.1 | Jäljempänä 5.1.1 tai 5.1.2 kohdassa eritellyn mallin mukainen todistus on liitettävä tyyppihyväksyntätodistukseen: |
| --- | --- |

5.1

Jäljempänä 5.1.1 tai 5.1.2 kohdassa eritellyn mallin mukainen todistus on liitettävä tyyppihyväksyntätodistukseen:

| 5.1.1 | liite 1A, 3.1 kohdassa tarkoitettujen sovellusten osalta; |
| --- | --- |

5.1.1

liite 1A, 3.1 kohdassa tarkoitettujen sovellusten osalta;

| 5.1.2 | liite 1B, 3.2 kohdassa tarkoitettujen sovellusten osalta. |
| --- | --- |

5.1.2

liite 1B, 3.2 kohdassa tarkoitettujen sovellusten osalta.

5.2   Ajoneuvotyyppi

| 5.2.1 | Jos ajoneuvo, jolle haetaan hyväksyntää tämän säännön mukaisesti, täyttää tämän säännön 8 kohdassa sekä liitteissä 15 ja 16 asetetut vaatimukset, ajoneuvolle myönnetään tyyppihyväksyntä. |
| --- | --- |

5.2.1

Jos ajoneuvo, jolle haetaan hyväksyntää tämän säännön mukaisesti, täyttää tämän säännön 8 kohdassa sekä liitteissä 15 ja 16 asetetut vaatimukset, ajoneuvolle myönnetään tyyppihyväksyntä.

| 5.2.2 | Jokaiselle hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä (tällä hetkellä 04) ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle edellä 2.16 kohdassa tarkoitetulle ajoneuvotyypille. |
| --- | --- |

5.2.2

Jokaiselle hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Numeron ensimmäiset kaksi merkkiä (tällä hetkellä 04) ilmoittavat muutossarjalle annetun, viimeisimpiä sääntöön tehtyjä tärkeitä teknisiä muutoksia vastaavan järjestysnumeron hyväksynnän myöntämispäivänä. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle edellä 2.16 kohdassa tarkoitetulle ajoneuvotyypille.

| 5.2.3 | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä tämän säännön liitteessä 1A esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

5.2.3

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta ajoneuvotyypin hyväksynnästä, hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta taikka tuotannon lopullisesta keskeyttämisestä tämän säännön liitteessä 1A esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 5.2.4 | Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä vastaavaan ajoneuvoon on liitettävä selvästi ja helposti nähtäville saatavaan paikkaan, joka määritellään hyväksyntälomakkeella, kansainvälinen tyyppihyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista merkeistä: |
| --- | --- |

5.2.4

Jokaiseen tämän säännön mukaisesti hyväksyttyä ajoneuvotyyppiä vastaavaan ajoneuvoon on liitettävä selvästi ja helposti nähtäville saatavaan paikkaan, joka määritellään hyväksyntälomakkeella, kansainvälinen tyyppihyväksyntämerkki, joka koostuu seuraavista merkeistä:

| 5.2.4.1 | E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (3); |
| --- | --- |

5.2.4.1

E-kirjain ja hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero ympyrän sisällä (3);

| 5.2.4.2 | edellä 5.2.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, jota seuraa ’R’-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero. |
| --- | --- |

5.2.4.2

edellä 5.2.4.1 kohdassa tarkoitetun ympyrän oikealla puolella tämän säännön numero, jota seuraa ’R’-kirjain, viiva ja hyväksyntänumero.

| 5.2.5 | Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, joka on hyväksytty sopimuksen liitteenä olevan yhden tai useamman muun säännön perusteella tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, 5.2.4.1 kohdassa määriteltyä merkintää ei tarvitse toistaa; tällöin kaikkien niiden sääntöjen numerot ja tunnukset, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä tämän säännön perusteella hyväksynnän myöntäneessä maassa, on merkittävä edellä kohdassa 5.2.4.1 tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle pystysarakkeisiin. |
| --- | --- |

5.2.5

Jos ajoneuvo on sellaisen ajoneuvotyypin mukainen, joka on hyväksytty sopimuksen liitteenä olevan yhden tai useamman muun säännön perusteella tämän säännön mukaisesti hyväksynnän myöntäneessä maassa, 5.2.4.1 kohdassa määriteltyä merkintää ei tarvitse toistaa; tällöin kaikkien niiden sääntöjen numerot ja tunnukset, joiden perusteella on myönnetty hyväksyntä tämän säännön perusteella hyväksynnän myöntäneessä maassa, on merkittävä edellä kohdassa 5.2.4.1 tarkoitetun tunnuksen oikealle puolelle pystysarakkeisiin.

| 5.2.6 | Tyyppihyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi merkitty. |
| --- | --- |

5.2.6

Tyyppihyväksyntämerkin on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi merkitty.

| 5.2.7 | Tyyppihyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämän ajoneuvon tiedot sisältävän kilven lähelle tai itse kilpeen. |
| --- | --- |

5.2.7

Tyyppihyväksyntämerkki on sijoitettava valmistajan kiinnittämän ajoneuvon tiedot sisältävän kilven lähelle tai itse kilpeen.

5.3   Turvavyötyyppi

| 5.3.1 | Hyväksyntä myönnetään, jos edellä olevan 3.2 kohdan mukaisesti toimitetut vyötyypin näytteet vastaavat tämän säännön 4, 5.3 ja 6 kohdassa esitettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

5.3.1

Hyväksyntä myönnetään, jos edellä olevan 3.2 kohdan mukaisesti toimitetut vyötyypin näytteet vastaavat tämän säännön 4, 5.3 ja 6 kohdassa esitettyjä vaatimuksia.

| 5.3.2 | Jokaiselle hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 04, jotka vastaavat 22 päivänä joulukuuta 1985 voimaan tullutta muutossarjaa 04) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle turvavyön tai turvajärjestelmän tyypille. |
| --- | --- |

5.3.2

Jokaiselle hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Hyväksyntänumeron kahdesta ensimmäisestä numerosta (tällä hetkellä 04, jotka vastaavat 22 päivänä joulukuuta 1985 voimaan tullutta muutossarjaa 04) käy ilmi muutossarja, joka sisältää ne sääntöön tehdyt tärkeät tekniset muutokset, jotka ovat hyväksynnän myöntämishetkellä viimeisimmät. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa toiselle turvavyön tai turvajärjestelmän tyypille.

| 5.3.3 | Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta turvavyön tai turvajärjestelmän tyyppihyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

5.3.3

Tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille on ilmoitettava tähän sääntöön perustuvasta turvavyön tai turvajärjestelmän tyyppihyväksynnästä tai hyväksynnän laajentamisesta tai epäämisestä tämän säännön liitteessä 1B esitetyn mallin mukaisella lomakkeella.

| 5.3.4 | Edellä 4 kohdassa tarkoitettujen merkintöjen lisäksi jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin mukaiseen vyöhön on kiinnitettävä sopivassa koossa seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

5.3.4

Edellä 4 kohdassa tarkoitettujen merkintöjen lisäksi jokaiseen tämän säännön perusteella hyväksytyn tyypin mukaiseen vyöhön on kiinnitettävä sopivassa koossa seuraavat tiedot:

| 5.3.4.1 | Kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat: |
| --- | --- |

5.3.4.1

Kansainvälinen hyväksyntämerkki, jonka osat ovat:

| 5.3.4.1.1 | ympyrän sisällä oleva E-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4); |
| --- | --- |

5.3.4.1.1

ympyrän sisällä oleva E-kirjain, jota seuraa hyväksynnän myöntäneen maan tunnusnumero (4);

| 5.3.4.1.2 | hyväksyntänumero; |
| --- | --- |

5.3.4.1.2

hyväksyntänumero;

| 5.3.4.2 | seuraava lisätunnus tai lisätunnukset: |
| --- | --- |

5.3.4.2

seuraava lisätunnus tai lisätunnukset:

| 5.3.4.2.1 | kirjain ’A’ kolmipistevyön, kirjain ’B’ lantiovyön ja kirjain ’S’ erityistyyppisten turvavöiden osalta. |
| --- | --- |

5.3.4.2.1

kirjain ’A’ kolmipistevyön, kirjain ’B’ lantiovyön ja kirjain ’S’ erityistyyppisten turvavöiden osalta.

| 5.3.4.2.2 | Edellä 5.3.4.2.1 kohdassa tarkoitettuja tunnusmerkkejä on täydennettävä seuraavilla lisämerkinnöillä: |
| --- | --- |

5.3.4.2.2

Edellä 5.3.4.2.1 kohdassa tarkoitettuja tunnusmerkkejä on täydennettävä seuraavilla lisämerkinnöillä:

| 5.3.4.2.2.1 | kirjain ’e’ sellaisen vyön osalta, joka on varustettu energianvaimentimella; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.1

kirjain ’e’ sellaisen vyön osalta, joka on varustettu energianvaimentimella;

| 5.3.4.2.2.2 | kirjain ’r’ kelauslaitteen sisältävän vyön osalta ja sen jälkeen käytetyn kelauslaitteen tunnus (1, 2, 3, 4 tai 4N) tämän säännön 2.14 kohdan mukaisesti, sekä kirjain ’m’, jos käytetty kelauslaite on törmäyksessä lukittuva kelauslaite, joka perustuu monitoimiseen lukittumistapaan; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.2

kirjain ’r’ kelauslaitteen sisältävän vyön osalta ja sen jälkeen käytetyn kelauslaitteen tunnus (1, 2, 3, 4 tai 4N) tämän säännön 2.14 kohdan mukaisesti, sekä kirjain ’m’, jos käytetty kelauslaite on törmäyksessä lukittuva kelauslaite, joka perustuu monitoimiseen lukittumistapaan;

| 5.3.4.2.2.3 | kirjain ’p’ esikuormituslaitteella varustettujen turvavöiden osalta; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.3

kirjain ’p’ esikuormituslaitteella varustettujen turvavöiden osalta;

| 5.3.4.2.2.4 | kirjain ’t’ sellaisella kelauslaitteella varustettujen turvavöiden osalta, jotka sisältävät kiristystä vähentävän laitteen; |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.4

kirjain ’t’ sellaisella kelauslaitteella varustettujen turvavöiden osalta, jotka sisältävät kiristystä vähentävän laitteen;

| 5.3.4.2.2.5 | turvavöihin, joissa on tyypin 4N kelauslaite, on lisäksi merkittävä tunnus, joka muodostuu suorakulmiosta, jossa M1-luokan ajoneuvoa osoittava merkintä on viivattu yli sen osoittamiseksi, että tämäntyyppisen kelauslaitteen käyttö on kielletty M1-luokan ajoneuvoissa. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.5

turvavöihin, joissa on tyypin 4N kelauslaite, on lisäksi merkittävä tunnus, joka muodostuu suorakulmiosta, jossa M1-luokan ajoneuvoa osoittava merkintä on viivattu yli sen osoittamiseksi, että tämäntyyppisen kelauslaitteen käyttö on kielletty M1-luokan ajoneuvoissa.

| 5.3.4.2.2.6 | Jos turvavyö hyväksytään tämän säännön 6.4.1.3.3 kohdan säännösten mukaisesti, siihen on merkittävä sana ”AIRBAG”, jonka ympärillä on suorakulmio. |
| --- | --- |

5.3.4.2.2.6

Jos turvavyö hyväksytään tämän säännön 6.4.1.3.3 kohdan säännösten mukaisesti, siihen on merkittävä sana ”AIRBAG”, jonka ympärillä on suorakulmio.

| 5.3.4.2.3 | Edellä 5.3.4.2.1 kohdassa esitettyjä merkkejä tulee edeltää kirjain ’Z’, jos turvavyö on turvajärjestelmän osa. |
| --- | --- |

5.3.4.2.3

Edellä 5.3.4.2.1 kohdassa esitettyjä merkkejä tulee edeltää kirjain ’Z’, jos turvavyö on turvajärjestelmän osa.

| 5.3.5 | Tämän säännön liitteessä 2 olevassa 2 kohdassa annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta. |
| --- | --- |

5.3.5

Tämän säännön liitteessä 2 olevassa 2 kohdassa annetaan esimerkkejä hyväksyntämerkkien sijoittelusta.

| 5.3.6 | Edellä 5.3.4 kohdassa kuvailtujen yksityiskohtien on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi merkittyjä, ja ne on annettava joko lipukkeella tai merkittävä suoraan laitteeseen. Lipukkeen tai merkinnän on oltava kulutusta kestävä. |
| --- | --- |

5.3.6

Edellä 5.3.4 kohdassa kuvailtujen yksityiskohtien on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi merkittyjä, ja ne on annettava joko lipukkeella tai merkittävä suoraan laitteeseen. Lipukkeen tai merkinnän on oltava kulutusta kestävä.

| 5.3.7 | Edellä olevassa 5.3.6 kohdassa tarkoitetut kilvet tai tarrat toimittaa joko hyväksynnän myöntänyt viranomainen tai viranomaisen luvalla valmistaja. |
| --- | --- |

5.3.7

Edellä olevassa 5.3.6 kohdassa tarkoitetut kilvet tai tarrat toimittaa joko hyväksynnän myöntänyt viranomainen tai viranomaisen luvalla valmistaja.

6.   ERITELMÄT

6.1   Yleiset vaatimukset

| 6.1.1 | Kaikkien 3.2.2.2, 3.2.2.3 ja 3.2.2.4 kohdan mukaisesti toimitettujen näytteiden on täytettävä tämän säännön 6 kohdassa esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

6.1.1

Kaikkien 3.2.2.2, 3.2.2.3 ja 3.2.2.4 kohdan mukaisesti toimitettujen näytteiden on täytettävä tämän säännön 6 kohdassa esitetyt vaatimukset.

| 6.1.2 | Vyön tai turvajärjestelmän on oltava siten suunniteltu ja rakennettu, että oikein asennettuna ja käyttäjän asianmukaisesti käyttämänä se toimii tyydyttävästi ja vähentää ruumiinvamman vaaraa onnettomuuden sattuessa. |
| --- | --- |

6.1.2

Vyön tai turvajärjestelmän on oltava siten suunniteltu ja rakennettu, että oikein asennettuna ja käyttäjän asianmukaisesti käyttämänä se toimii tyydyttävästi ja vähentää ruumiinvamman vaaraa onnettomuuden sattuessa.

| 6.1.3 | Vyönauhat eivät saa muodostaa vaarallista asetelmaa. |
| --- | --- |

6.1.3

Vyönauhat eivät saa muodostaa vaarallista asetelmaa.

| 6.1.4 | Sellaisia aineita, joiden vedenhylkivyysominaisuudet vastaavat polyamidi 6:tta, ei saa käyttää mekaanisissa osissa, joiden toimintaan kyseisellä ilmiöllä todennäköisesti on kielteinen vaikutus. |
| --- | --- |

6.1.4

Sellaisia aineita, joiden vedenhylkivyysominaisuudet vastaavat polyamidi 6:tta, ei saa käyttää mekaanisissa osissa, joiden toimintaan kyseisellä ilmiöllä todennäköisesti on kielteinen vaikutus.

6.2   Jäykät osat

6.2.1   Yleistä

| 6.2.1.1 | Turvavyön jäykissä osissa, kuten vyölukoissa, säätölaitteissa, kiinnikkeissä ja vastaavissa ei saa olla teräviä reunoja, jotka saattaisivat aiheuttaa hankauksen aiheuttamaa nauhojen kulumista tai niiden katkeamisen. |
| --- | --- |

6.2.1.1

Turvavyön jäykissä osissa, kuten vyölukoissa, säätölaitteissa, kiinnikkeissä ja vastaavissa ei saa olla teräviä reunoja, jotka saattaisivat aiheuttaa hankauksen aiheuttamaa nauhojen kulumista tai niiden katkeamisen.

| 6.2.1.2 | Kaikki vyöasennelman osat, jotka saattavat ruostua, on sopivalla tavalla suojattava sitä vastaan. Jäljempänä 7.2 kohdassa määrätyn korroosiotestin jälkeen mitään merkkejä sellaisesta huonontumisesta, joka saattaa vaikeuttaa laitteen asianmukaista toimintaa, tai merkittävästä ruostumisesta ei saa olla pätevän tarkkailijan paljain silmin havaittavissa. |
| --- | --- |

6.2.1.2

Kaikki vyöasennelman osat, jotka saattavat ruostua, on sopivalla tavalla suojattava sitä vastaan. Jäljempänä 7.2 kohdassa määrätyn korroosiotestin jälkeen mitään merkkejä sellaisesta huonontumisesta, joka saattaa vaikeuttaa laitteen asianmukaista toimintaa, tai merkittävästä ruostumisesta ei saa olla pätevän tarkkailijan paljain silmin havaittavissa.

| 6.2.1.3 | Energian vaimentamiseen tai kuormaa kantamaan tai siirtämään tarkoitetut jäykät osat eivät saa olla helposti murtuvia. |
| --- | --- |

6.2.1.3

Energian vaimentamiseen tai kuormaa kantamaan tai siirtämään tarkoitetut jäykät osat eivät saa olla helposti murtuvia.

| 6.2.1.4 | Turvavyön jäykkien osien ja muovista tehtyjen osien on oltava siten sijoitettuja ja asennettuja, että moottorikäyttöisen ajoneuvon ollessa tavanomaisessa käytössä ne eivät voi jumiutua liikkuvan istuimen alle tai ajoneuvon oven väliin. Jos jokin osa ei täytä tätä vaatimusta, sille on suoritettava jäljempänä 7.5.4 kohdassa määritelty kylmähauraustesti. Jos mitään näkyviä halkeamia on testin jälkeen havaittavissa jäykkien osien muovisissa suojuksissa tai pidikkeissä, nämä muovista valmistetut osat on poistettava ja sen jälkeen on tarkistettava, onko jäljelle jäävä asennelma edelleen turvallinen. Jos turvavyö osoittautuu edellä tarkoitetuilta osin turvalliseksi tai silmin havaittavia murtumia ei ole, on tarkastettava uudestaan, täyttääkö turvavyö 6.2.2, 6.2.3 ja 6.4 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

6.2.1.4

Turvavyön jäykkien osien ja muovista tehtyjen osien on oltava siten sijoitettuja ja asennettuja, että moottorikäyttöisen ajoneuvon ollessa tavanomaisessa käytössä ne eivät voi jumiutua liikkuvan istuimen alle tai ajoneuvon oven väliin. Jos jokin osa ei täytä tätä vaatimusta, sille on suoritettava jäljempänä 7.5.4 kohdassa määritelty kylmähauraustesti. Jos mitään näkyviä halkeamia on testin jälkeen havaittavissa jäykkien osien muovisissa suojuksissa tai pidikkeissä, nämä muovista valmistetut osat on poistettava ja sen jälkeen on tarkistettava, onko jäljelle jäävä asennelma edelleen turvallinen. Jos turvavyö osoittautuu edellä tarkoitetuilta osin turvalliseksi tai silmin havaittavia murtumia ei ole, on tarkastettava uudestaan, täyttääkö turvavyö 6.2.2, 6.2.3 ja 6.4 kohdan vaatimukset.

6.2.2   Vyölukko

| 6.2.2.1 | Lukon on oltava siten suunniteltu, että virheellisen käytön mahdollisuus on estetty. Tämä merkitsee muun muassa, että lukon jääminen osittain lukittuneeseen asentoon ei saa olla mahdollista. Vyön avausmenettelyn on oltava itsestään selvä. Käyttäjän kehon kanssa mahdollisesti kosketuksiin joutuvien lukon osien poikkipinta-alan on oltava vähintään 20 cm2 ja leveyden vähintään 46 mm mitattuna enintään 2,5 mm:n etäisyydellä kosketuspinnasta olevalla tasolla. Valjasvyön solkien osalta jälkimmäinen vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lukon ja käyttäjän kehon välinen kosketusalue on 20–40 cm2. |
| --- | --- |

6.2.2.1

Lukon on oltava siten suunniteltu, että virheellisen käytön mahdollisuus on estetty. Tämä merkitsee muun muassa, että lukon jääminen osittain lukittuneeseen asentoon ei saa olla mahdollista. Vyön avausmenettelyn on oltava itsestään selvä. Käyttäjän kehon kanssa mahdollisesti kosketuksiin joutuvien lukon osien poikkipinta-alan on oltava vähintään 20 cm2 ja leveyden vähintään 46 mm mitattuna enintään 2,5 mm:n etäisyydellä kosketuspinnasta olevalla tasolla. Valjasvyön solkien osalta jälkimmäinen vaatimus katsotaan täytetyksi, jos lukon ja käyttäjän kehon välinen kosketusalue on 20–40 cm2.

| 6.2.2.2 | Vyölukon on oltava suljettuna silloinkin, kun se ei ole jännitettynä, ajoneuvon asennosta riippumatta. Lukitus ei saa aueta epähuomiossa, vahingossa tai 1 daN:a pienemmällä voimalla. Lukon on oltava helppokäyttöinen ja helposti lukittavissa. Käyttäjän on voitava avata lukko yhdellä yhdensuuntaisella yksinkertaisella kädenliikkeellä silloin, kun lukkoon ei kohdistu jännitystä ja silloin kun siihen kohdistuu jännitys jäljempänä 7.8.2 kohdassa esitetyin tavoin. Lisäksi sellaisten asennelmien osalta, jotka on tarkoitettu käytettäviksi etuistuimen ulommaisissa istuimissa, lukuun ottamatta valjasvöitä, käyttäjän on myös saatava lukko kiinnitettyä yhdensuuntaisella yksinkertaisella kädenliikkeellä. Vyölukko avataan painamalla joko nappia tai senkaltaista laitetta. Kuormitettavalla pinnalla on oltava seuraavat mitat, kun painike on vapautusasennossa ja kun se on projisoituna tasolle, joka on kohtisuorassa painikkeen alkuperäiseen liikesuuntaan nähden: umpirakenteisilla painikkeilla vähintään 4,5 cm2, jolloin leveyden on oltava vähintään 15 mm; avorakenteisilla painikkeilla vähintään 2,5 cm2, jolloin leveyden on oltava vähintään 10 mm. Tämän pinnan on oltava väriltään punainen. Mikään muu vyölukon osa ei saa olla tämän värinen. |
| --- | --- |

6.2.2.2

Vyölukon on oltava suljettuna silloinkin, kun se ei ole jännitettynä, ajoneuvon asennosta riippumatta. Lukitus ei saa aueta epähuomiossa, vahingossa tai 1 daN:a pienemmällä voimalla. Lukon on oltava helppokäyttöinen ja helposti lukittavissa. Käyttäjän on voitava avata lukko yhdellä yhdensuuntaisella yksinkertaisella kädenliikkeellä silloin, kun lukkoon ei kohdistu jännitystä ja silloin kun siihen kohdistuu jännitys jäljempänä 7.8.2 kohdassa esitetyin tavoin. Lisäksi sellaisten asennelmien osalta, jotka on tarkoitettu käytettäviksi etuistuimen ulommaisissa istuimissa, lukuun ottamatta valjasvöitä, käyttäjän on myös saatava lukko kiinnitettyä yhdensuuntaisella yksinkertaisella kädenliikkeellä. Vyölukko avataan painamalla joko nappia tai senkaltaista laitetta. Kuormitettavalla pinnalla on oltava seuraavat mitat, kun painike on vapautusasennossa ja kun se on projisoituna tasolle, joka on kohtisuorassa painikkeen alkuperäiseen liikesuuntaan nähden: umpirakenteisilla painikkeilla vähintään 4,5 cm2, jolloin leveyden on oltava vähintään 15 mm; avorakenteisilla painikkeilla vähintään 2,5 cm2, jolloin leveyden on oltava vähintään 10 mm. Tämän pinnan on oltava väriltään punainen. Mikään muu vyölukon osa ei saa olla tämän värinen.

| 6.2.2.3 | Vyölukon on 7.5.3 kohdan mukaisesti testattaessa toimittava tavanomaisesti. |
| --- | --- |

6.2.2.3

Vyölukon on 7.5.3 kohdan mukaisesti testattaessa toimittava tavanomaisesti.

| 6.2.2.4 | Lukon on kestettävä jatkuvaa käyttöä, ja ennen 7.7 kohdassa tarkoitettua dynaamista testiä lukolle on suoritettava 5 000 aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Valjasvyön lukkojen osalta tämä testi voidaan suorittaa käyttämättä kaikkia kielekkeitä. |
| --- | --- |

6.2.2.4

Lukon on kestettävä jatkuvaa käyttöä, ja ennen 7.7 kohdassa tarkoitettua dynaamista testiä lukolle on suoritettava 5 000 aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. Valjasvyön lukkojen osalta tämä testi voidaan suorittaa käyttämättä kaikkia kielekkeitä.

| 6.2.2.5 | Jäljempänä 7.8 kohdassa esitetyssä testissä vyölukon avaamiseen tarvittava voima saa olla enintään 6 daN. |
| --- | --- |

6.2.2.5

Jäljempänä 7.8 kohdassa esitetyssä testissä vyölukon avaamiseen tarvittava voima saa olla enintään 6 daN.

| 6.2.2.6 | Lukon lujuus on testattava 7.5.1 kohdan mukaisesti ja tarvittaessa 7.5.5 kohdan mukaisesti. Lukko ei saa murtua, havaittavasti vääntyä tai irrota, kun sitä kuormitetaan edellä tarkoitetulla voimalla. |
| --- | --- |

6.2.2.6

Lukon lujuus on testattava 7.5.1 kohdan mukaisesti ja tarvittaessa 7.5.5 kohdan mukaisesti. Lukko ei saa murtua, havaittavasti vääntyä tai irrota, kun sitä kuormitetaan edellä tarkoitetulla voimalla.

| 6.2.2.7 | Jos lukkoon kuuluu kahdelle asennelmalle yhteinen osa, ja jos yhden asennelman vyölukkoa voidaan käyttää sekä sen että toisen asennelman vastakappaleen kanssa, molemmille asennelmatavoille on suoritettava 7.7 ja 7.8 kohdassa tarkoitetut lujuus- ja aukaisutestit. |
| --- | --- |

6.2.2.7

Jos lukkoon kuuluu kahdelle asennelmalle yhteinen osa, ja jos yhden asennelman vyölukkoa voidaan käyttää sekä sen että toisen asennelman vastakappaleen kanssa, molemmille asennelmatavoille on suoritettava 7.7 ja 7.8 kohdassa tarkoitetut lujuus- ja aukaisutestit.

6.2.3   Vyön säätölaite

| 6.2.3.1 | Turvavyön on käytössä ollessaan säädyttävä automaattisesti käyttäjän mukaan tai sen on oltava siten suunniteltu, että käsikäyttöinen säätölaite on käyttäjän istuessaan helposti saatavilla ja että sitä on mukava ja helppo käyttää. Vyötä on myös voitava tiukentaa yhdellä kädellä käyttäjän ruumiinrakenteeseen ja ajoneuvon istuimen asentoon sopivaksi. |
| --- | --- |

6.2.3.1

Turvavyön on käytössä ollessaan säädyttävä automaattisesti käyttäjän mukaan tai sen on oltava siten suunniteltu, että käsikäyttöinen säätölaite on käyttäjän istuessaan helposti saatavilla ja että sitä on mukava ja helppo käyttää. Vyötä on myös voitava tiukentaa yhdellä kädellä käyttäjän ruumiinrakenteeseen ja ajoneuvon istuimen asentoon sopivaksi.

| 6.2.3.2 | Kaksi näytettä kustakin vyön säätölaitteesta on testattava 7.3 kohdan mukaisesti. Vyönauhan liukuma kunkin säätölaitenäytteen osalta saa olla enintään 25 mm ja kaikkien säätölaitteiden osalta yhteensä enintään 40 mm. |
| --- | --- |

6.2.3.2

Kaksi näytettä kustakin vyön säätölaitteesta on testattava 7.3 kohdan mukaisesti. Vyönauhan liukuma kunkin säätölaitenäytteen osalta saa olla enintään 25 mm ja kaikkien säätölaitteiden osalta yhteensä enintään 40 mm.

| 6.2.3.3 | Kaikkien säätölaitteiden lujuus on testattava 7.5.1 kohdan mukaisesti. Säätölaitteet eivät saa murtua tai irrota, kun niitä kuormitetaan säädetyllä kuormalla. |
| --- | --- |

6.2.3.3

Kaikkien säätölaitteiden lujuus on testattava 7.5.1 kohdan mukaisesti. Säätölaitteet eivät saa murtua tai irrota, kun niitä kuormitetaan säädetyllä kuormalla.

| 6.2.3.4 | Kun testi suoritetaan 7.5.6 kohdan mukaisesti, ei käsikäyttöisten laitteiden käyttämiseksi tarvittava voima saa olla yli 5 daN. |
| --- | --- |

6.2.3.4

Kun testi suoritetaan 7.5.6 kohdan mukaisesti, ei käsikäyttöisten laitteiden käyttämiseksi tarvittava voima saa olla yli 5 daN.

6.2.4   Kiinnityslaitteet ja vyön korkeuden säätölaitteet

Kiinnityslaitteiden lujuus on testattava 7.5.1 ja 7.5.2 kohdassa vahvistetulla tavalla. Varsinaisten korkeuden säätölaitteiden lujuus on testattava tämän säännön 7.5.2 kohdassa kuvatulla tavalla, jollei niitä ole testattu ajoneuvossa turvavöiden kiinnityspisteitä koskevan säännön nro 14 (sen viimeisen muutetun version) mukaisesti. Nämä osat eivät saa murtua tai irrota, kun niitä kuormitetaan säädetyllä kuormalla.

6.2.5   Kelauslaitteet

Kelauslaitteet on testattava ja niiden on täytettävä jäljempänä eritellyt vaatimukset, 7.5.1 ja 7.5.2 kohdassa tarkoitetut lujuustestit mukaan luettuina. (Näitä vaatimuksia ei sovelleta lukittumattomiin kelauslaitteisiin.)

6.2.5.1   Käsikäyttöisesti avautuva kelauslaite

| 6.2.5.1.1 | Käsikäyttöisesti avautuvalla kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä vyönauha saa liikkua kelauslaitteen kahden peräkkäisen lukituskohdan välillä enintään 25 mm. |
| --- | --- |

6.2.5.1.1

Käsikäyttöisesti avautuvalla kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä vyönauha saa liikkua kelauslaitteen kahden peräkkäisen lukituskohdan välillä enintään 25 mm.

| 6.2.5.1.2 | Turvavyöasennelman vyönauhan on kelauduttava ulos täyteen pituuteensa vähennettynä 6 mm käsikäyttöisesti avautuvasta kelauslaitteesta silloin, kun vyönauhaa kuormitetaan vähintään 1,4 daN ja enintään 2,2 daN voimalla nauhan tavanomaiseen vetosuuntaan. |
| --- | --- |

6.2.5.1.2

Turvavyöasennelman vyönauhan on kelauduttava ulos täyteen pituuteensa vähennettynä 6 mm käsikäyttöisesti avautuvasta kelauslaitteesta silloin, kun vyönauhaa kuormitetaan vähintään 1,4 daN ja enintään 2,2 daN voimalla nauhan tavanomaiseen vetosuuntaan.

| 6.2.5.1.3 | Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti 7.6.1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 5 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän jälkeen kelauslaitteelle on suoritettava korroosiotesti 7.2 kohdan mukaisesti ja sen jälkeen 7.6.3 kohdassa esitetty pölynsietotesti. Kelauslaitteen on sitten suoriuduttava hyväksytysti uudesta 5 000:n ulos- ja sisäänkelauksen sarjasta. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja täytettävä 6.2.5.1.1 ja 6.2.5.1.2 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

6.2.5.1.3

Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti 7.6.1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 5 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän jälkeen kelauslaitteelle on suoritettava korroosiotesti 7.2 kohdan mukaisesti ja sen jälkeen 7.6.3 kohdassa esitetty pölynsietotesti. Kelauslaitteen on sitten suoriuduttava hyväksytysti uudesta 5 000:n ulos- ja sisäänkelauksen sarjasta. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja täytettävä 6.2.5.1.1 ja 6.2.5.1.2 kohdan vaatimukset.

6.2.5.2   Automaattisesti lukittuvat kelauslaitteet

| 6.2.5.2.1 | Automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä vyönauha saa liikkua kelauslaitteen kahden peräkkäisen lukituskohdan välillä enintään 30 mm. Käyttäjän nojautuessa taaksepäin on vyön joko pysyttävä alkuperäisessä asennossaan tai palauduttava automaattisesti alkuperäiseen asentoon, kun turvavyön käyttäjä nojautuu jälleen eteenpäin. |
| --- | --- |

6.2.5.2.1

Automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä vyönauha saa liikkua kelauslaitteen kahden peräkkäisen lukituskohdan välillä enintään 30 mm. Käyttäjän nojautuessa taaksepäin on vyön joko pysyttävä alkuperäisessä asennossaan tai palauduttava automaattisesti alkuperäiseen asentoon, kun turvavyön käyttäjä nojautuu jälleen eteenpäin.

| 6.2.5.2.2 | Jos kelauslaite muodostaa osan lantiovyöstä, kelautumisvoiman on oltava vähintään 0,7 daN, kun kelausvoima mitataan 7.6.4 kohdassa tarkoitetuin tavoin nuken ja kelauslaitteen väliltä vyönauhan vapaassa osassa.
  Jos kelauslaite on osa olkanauhaa, nauhan kelausvoiman on oltava vähintään 0,1 daN ja enintään 0,7 daN samalla tavalla mitattuna. |
| --- | --- |

6.2.5.2.2

Jos kelauslaite muodostaa osan lantiovyöstä, kelautumisvoiman on oltava vähintään 0,7 daN, kun kelausvoima mitataan 7.6.4 kohdassa tarkoitetuin tavoin nuken ja kelauslaitteen väliltä vyönauhan vapaassa osassa.

Jos kelauslaite on osa olkanauhaa, nauhan kelausvoiman on oltava vähintään 0,1 daN ja enintään 0,7 daN samalla tavalla mitattuna.

| 6.2.5.2.3 | Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti 7.6.1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 5 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän jälkeen kelauslaitteelle on suoritettava korroosiotesti 7.2 kohdan mukaisesti ja sen jälkeen 7.6.3 kohdassa esitetty pölynsietotesti. Kelauslaitteen on sitten suoriuduttava hyväksytysti uudesta 5 000:n ulos- ja sisäänkelauksen sarjasta. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja täytettävä 6.2.5.2.1 ja 6.2.5.2.2 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

6.2.5.2.3

Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti 7.6.1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 5 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän jälkeen kelauslaitteelle on suoritettava korroosiotesti 7.2 kohdan mukaisesti ja sen jälkeen 7.6.3 kohdassa esitetty pölynsietotesti. Kelauslaitteen on sitten suoriuduttava hyväksytysti uudesta 5 000:n ulos- ja sisäänkelauksen sarjasta. Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja täytettävä 6.2.5.2.1 ja 6.2.5.2.2 kohdan vaatimukset.

6.2.5.3   Törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet

| 6.2.5.3.1 | Törmäyksessä lukittuvan kelauslaitteen on täytettävä 7.6.2 kohdan mukaisesti testattaessa jäljempänä esitetyt vaatimukset. Kun kyseessä on yksinkertainen lukittumistapa 2.14.4.1 kohdan mukaisesti, ainoastaan ajoneuvon hidastuvuutta koskevat eritelmät ovat voimassa. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1

Törmäyksessä lukittuvan kelauslaitteen on täytettävä 7.6.2 kohdan mukaisesti testattaessa jäljempänä esitetyt vaatimukset. Kun kyseessä on yksinkertainen lukittumistapa 2.14.4.1 kohdan mukaisesti, ainoastaan ajoneuvon hidastuvuutta koskevat eritelmät ovat voimassa.

| 6.2.5.3.1.1 | Lukitsimen on toimittava, kun ajoneuvo saavuttaa hidastuvuuden 0,45 g (5) tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden osalta tai 0,85 g tyyppiä 4N olevien kelauslaitteiden osalta. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.1

Lukitsimen on toimittava, kun ajoneuvo saavuttaa hidastuvuuden 0,45 g (5) tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden osalta tai 0,85 g tyyppiä 4N olevien kelauslaitteiden osalta.

| 6.2.5.3.1.2 | Lukitsin ei saa toimia, kun nauhan kiihtyvyys on vähemmän kuin 0,8 g nauhan uloskelaussuuntaan mitattuna tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden osalta ja vähemmän kuin 1,0 g tyyppiä 4N olevien kelauslaitteiden osalta. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.2

Lukitsin ei saa toimia, kun nauhan kiihtyvyys on vähemmän kuin 0,8 g nauhan uloskelaussuuntaan mitattuna tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden osalta ja vähemmän kuin 1,0 g tyyppiä 4N olevien kelauslaitteiden osalta.

| 6.2.5.3.1.3 | Lukitsin ei saa toimia, kun anturilaite on kallistettuna enintään 12o johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.3

Lukitsin ei saa toimia, kun anturilaite on kallistettuna enintään 12o johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta.

| 6.2.5.3.1.4 | Lukitsimen on toimittava, kun anturilaite on kallistettuna tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden osalta vähintään 27o tai tyyppiä 4N olevien kelauslaitteiden osalta vähintään 40o johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.4

Lukitsimen on toimittava, kun anturilaite on kallistettuna tyyppiä 4 olevien kelauslaitteiden osalta vähintään 27o tai tyyppiä 4N olevien kelauslaitteiden osalta vähintään 40o johonkin suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta.

| 6.2.5.3.1.5 | Jos kelauslaitteen toiminta riippuu ulkoisesta signaalista tai voimanlähteestä, kelauslaitteen rakenteella on varmistettava, että kelauslaite lukittuu automaattisesti, kun yhteys ulkoiseen signaaliin tai voimanlähteeseen ei toimi. Tämän vaatimuksen ei kuitenkaan tarvitse täyttyä, jos kyseessä on monitoimisen lukittumistavan kelauslaite edellyttäen, että vain yksi lukittumistapa riippuu ulkoisesta signaalista tai voimanlähteestä ja että kuljettaja saa tiedon häiriöstä signaalin tai voimanlähteen toiminnassa optisesti ja/tai akustisesti. |
| --- | --- |

6.2.5.3.1.5

Jos kelauslaitteen toiminta riippuu ulkoisesta signaalista tai voimanlähteestä, kelauslaitteen rakenteella on varmistettava, että kelauslaite lukittuu automaattisesti, kun yhteys ulkoiseen signaaliin tai voimanlähteeseen ei toimi. Tämän vaatimuksen ei kuitenkaan tarvitse täyttyä, jos kyseessä on monitoimisen lukittumistavan kelauslaite edellyttäen, että vain yksi lukittumistapa riippuu ulkoisesta signaalista tai voimanlähteestä ja että kuljettaja saa tiedon häiriöstä signaalin tai voimanlähteen toiminnassa optisesti ja/tai akustisesti.

| 6.2.5.3.2 | Testattaessa 7.6.2 kohdan mukaisesti törmäyksessä lukittuvaa kelauslaitetta, jossa on monitoiminen lukittumistapa, joista yksi perustuu vyönauhan liikkeeseen, laitteen on täytettävä edellä esitetyt vaatimukset ja lisäksi sen lukitsimen on toimittava, kun vyönauhan kiihtyvyys on vähintään 2,0 g nauhan uloskelaussuuntaan mitattuna. |
| --- | --- |

6.2.5.3.2

Testattaessa 7.6.2 kohdan mukaisesti törmäyksessä lukittuvaa kelauslaitetta, jossa on monitoiminen lukittumistapa, joista yksi perustuu vyönauhan liikkeeseen, laitteen on täytettävä edellä esitetyt vaatimukset ja lisäksi sen lukitsimen on toimittava, kun vyönauhan kiihtyvyys on vähintään 2,0 g nauhan uloskelaussuuntaan mitattuna.

| 6.2.5.3.3 | Edellä 6.2.5.3.1 ja 6.2.5.3.2 kohdassa tarkoitetussa testissä vyönauhan liike saa ennen kelauslaitteen lukittumista olla enintään 50 mm mitattuna 7.6.2.1 kohdassa määritellystä pituudesta alkaen. Edellä 6.2.5.3.1.2 kohdassa tarkoitetussa testissä lukitus ei saa tapahtua ennen kuin vähintään 50 mm nauhaa on kelautunut ulos kelauslaitteesta 7.6.2.1 kohdassa määrätystä pituudesta alkaen. |
| --- | --- |

6.2.5.3.3

Edellä 6.2.5.3.1 ja 6.2.5.3.2 kohdassa tarkoitetussa testissä vyönauhan liike saa ennen kelauslaitteen lukittumista olla enintään 50 mm mitattuna 7.6.2.1 kohdassa määritellystä pituudesta alkaen. Edellä 6.2.5.3.1.2 kohdassa tarkoitetussa testissä lukitus ei saa tapahtua ennen kuin vähintään 50 mm nauhaa on kelautunut ulos kelauslaitteesta 7.6.2.1 kohdassa määrätystä pituudesta alkaen.

| 6.2.5.3.4 | Jos kelauslaite muodostaa osan lantiovyöstä, kelautumisvoiman on oltava vähintään 0,7 daN, kun kelausvoima mitataan 7.6.4 kohdassa tarkoitetuin tavoin nuken ja kelauslaitteen väliltä vyönauhan vapaassa osassa.
  Nauhan kelautumisvoiman on olkavöihin tarkoitetuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 0,1 daN ja enintään 0,7 daN edellä tarkoitetulla tavalla mitattuna. Jos turvavyö sisältää kiristystä vähentävän laitteen, vähimmäiskelautumisvoima voidaan alentaa 0,05 daN:iin vain silloin, kun kyseinen laite on käytössä. Jos nauha kulkee yksi- tai kaksiosaisen nauhanohjaimen kautta, kelautumisvoima mitataan nuken ja ohjaimen väliltä vyönauhan vapaassa osassa.
  Jos vyöhön kuuluu laite, joka automaattisen tai käsikäyttöisen toiminnan aikana estää nauhaa kelautumasta täysin sisään, kyseinen laite ei saa olla käytössä kelautumisvoimaa arvioitaessa.
  Jos asennelmaan kuuluu kiristystä vähentävä laite, edellä kuvattu vyönauhan kelautumisvoima on mitattava laitteen ollessa käytössä ja pois käytöstä silloin, kun näitä vaatimuksia arvioidaan ennen 6.2.5.3.5 kohdan mukaista kestävyystestiä ja sen jälkeen. |
| --- | --- |

6.2.5.3.4

Jos kelauslaite muodostaa osan lantiovyöstä, kelautumisvoiman on oltava vähintään 0,7 daN, kun kelausvoima mitataan 7.6.4 kohdassa tarkoitetuin tavoin nuken ja kelauslaitteen väliltä vyönauhan vapaassa osassa.

Nauhan kelautumisvoiman on olkavöihin tarkoitetuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 0,1 daN ja enintään 0,7 daN edellä tarkoitetulla tavalla mitattuna. Jos turvavyö sisältää kiristystä vähentävän laitteen, vähimmäiskelautumisvoima voidaan alentaa 0,05 daN:iin vain silloin, kun kyseinen laite on käytössä. Jos nauha kulkee yksi- tai kaksiosaisen nauhanohjaimen kautta, kelautumisvoima mitataan nuken ja ohjaimen väliltä vyönauhan vapaassa osassa.

Jos vyöhön kuuluu laite, joka automaattisen tai käsikäyttöisen toiminnan aikana estää nauhaa kelautumasta täysin sisään, kyseinen laite ei saa olla käytössä kelautumisvoimaa arvioitaessa.

Jos asennelmaan kuuluu kiristystä vähentävä laite, edellä kuvattu vyönauhan kelautumisvoima on mitattava laitteen ollessa käytössä ja pois käytöstä silloin, kun näitä vaatimuksia arvioidaan ennen 6.2.5.3.5 kohdan mukaista kestävyystestiä ja sen jälkeen.

| 6.2.5.3.5 | Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti 7.6.1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 40 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän jälkeen kelauslaitteelle on suoritettava korroosiotesti 7.2 kohdan mukaisesti ja sen jälkeen 7.6.3 kohdassa esitetty pölynsietotesti. Kelauslaitteen on sitten suoriuduttava hyväksytysti uudesta 5 000:n (kaikkiaan 45 000:n) ulos- ja sisäänkelauksen sarjasta.
  Jos asennelma sisältää kiristystä vähentävän laitteen, edellä mainitut testit on suoritettava laitteen ollessa käytössä ja pois käytöstä.
  Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja täytettävä 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 ja 6.2.5.3.4 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

6.2.5.3.5

Vyönauhaa kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti 7.6.1 kohdassa kuvaillun menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 40 000 ulos- ja sisäänkelausta. Tämän jälkeen kelauslaitteelle on suoritettava korroosiotesti 7.2 kohdan mukaisesti ja sen jälkeen 7.6.3 kohdassa esitetty pölynsietotesti. Kelauslaitteen on sitten suoriuduttava hyväksytysti uudesta 5 000:n (kaikkiaan 45 000:n) ulos- ja sisäänkelauksen sarjasta.

Jos asennelma sisältää kiristystä vähentävän laitteen, edellä mainitut testit on suoritettava laitteen ollessa käytössä ja pois käytöstä.

Kaikkien edellä tarkoitettujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava asianmukaisesti ja täytettävä 6.2.5.3.1, 6.2.5.3.3 ja 6.2.5.3.4 kohdan vaatimukset.

| 6.2.5.4 | Kelauslaitteiden on täytettävä molemmat seuraavista vaatimuksista 6.2.5.3.5 kohdan mukaisen kestävyystestin jälkeen ja välittömästi 6.2.5.3.4 kohdan mukaisen kelausvoiman mittaamisen jälkeen: |
| --- | --- |

6.2.5.4

Kelauslaitteiden on täytettävä molemmat seuraavista vaatimuksista 6.2.5.3.5 kohdan mukaisen kestävyystestin jälkeen ja välittömästi 6.2.5.3.4 kohdan mukaisen kelausvoiman mittaamisen jälkeen:

| 6.2.5.4.1 | kun kelauslaitteita, automaattisesti lukittuvia kelauslaitteita lukuun ottamatta, testataan 7.6.4.2 kohdan mukaisesti, niiden on kyettävä estämään liikkumavaran syntyminen vartalon ja vöiden väliin, sekä |
| --- | --- |

6.2.5.4.1

kun kelauslaitteita, automaattisesti lukittuvia kelauslaitteita lukuun ottamatta, testataan 7.6.4.2 kohdan mukaisesti, niiden on kyettävä estämään liikkumavaran syntyminen vartalon ja vöiden väliin, sekä

| 6.2.5.4.2 | kun lukko on avattu kielekkeen vapauttamiseksi, kelauslaitteen on yksin kyettävä kelaamaan vyönauha kokonaisuudessaan sisään. |
| --- | --- |

6.2.5.4.2

kun lukko on avattu kielekkeen vapauttamiseksi, kelauslaitteen on yksin kyettävä kelaamaan vyönauha kokonaisuudessaan sisään.

6.2.6   Esikuormituslaite

| 6.2.6.1 | Jäljempänä olevan 7.2 kohdan mukaisesti suoritetun korroosiotestin jälkeen esikuormituslaitteen (mukaan luettuna laitteeseen alkuperäisillä pistokkeilla kiinnitetty törmäysanturi kuitenkin ilman pistokkeiden läpi kulkevaa virtaa) on toimittava tavanomaisesti. |
| --- | --- |

6.2.6.1

Jäljempänä olevan 7.2 kohdan mukaisesti suoritetun korroosiotestin jälkeen esikuormituslaitteen (mukaan luettuna laitteeseen alkuperäisillä pistokkeilla kiinnitetty törmäysanturi kuitenkin ilman pistokkeiden läpi kulkevaa virtaa) on toimittava tavanomaisesti.

| 6.2.6.2 | On tarkastettava, että laitteen tahaton toiminta ei aiheuta käyttäjälle ruumiillisen vamman vaaraa. |
| --- | --- |

6.2.6.2

On tarkastettava, että laitteen tahaton toiminta ei aiheuta käyttäjälle ruumiillisen vamman vaaraa.

| 6.2.6.3 | Pyroteknisten esikuormituslaitteiden osalta: |
| --- | --- |

6.2.6.3

Pyroteknisten esikuormituslaitteiden osalta:

| 6.2.6.3.1 | Käsittelyn jälkeen, joka on suoritettu 7.9.2 kohdan mukaisesti, esikuormituslaite ei saa olla käynnistynyt lämpötilan vaikutuksesta ja laitteen on toimittava tavanomaisesti. |
| --- | --- |

6.2.6.3.1

Käsittelyn jälkeen, joka on suoritettu 7.9.2 kohdan mukaisesti, esikuormituslaite ei saa olla käynnistynyt lämpötilan vaikutuksesta ja laitteen on toimittava tavanomaisesti.

| 6.2.6.3.2 | On toteutettava varotoimenpiteet, jotta laitteista purkautuvat kuumat kaasut eivät sytytä laitteen vieressä olevia helposti syttyviä materiaaleja. |
| --- | --- |

6.2.6.3.2

On toteutettava varotoimenpiteet, jotta laitteista purkautuvat kuumat kaasut eivät sytytä laitteen vieressä olevia helposti syttyviä materiaaleja.

6.3   Vyönauhat

6.3.1   Yleistä

| 6.3.1.1 | Vyönauhojen on oltava ominaisuuksiltaan sellaiset, että niistä käyttäjän keholle aiheutuva kuormitus jakautuu mahdollisimman tasaisesti koko nauhan leveydelle ja että ne eivät kuormitettaessakaan kierry. Nauhan on pystyttävä vaimentamaan ja ottamaan vastaan energiaa. Nauhojen on oltava siten viimeisteltyjä, etteivät ne voi purkautua käytössä. |
| --- | --- |

6.3.1.1

Vyönauhojen on oltava ominaisuuksiltaan sellaiset, että niistä käyttäjän keholle aiheutuva kuormitus jakautuu mahdollisimman tasaisesti koko nauhan leveydelle ja että ne eivät kuormitettaessakaan kierry. Nauhan on pystyttävä vaimentamaan ja ottamaan vastaan energiaa. Nauhojen on oltava siten viimeisteltyjä, etteivät ne voi purkautua käytössä.

| 6.3.1.2 | Nauhan leveyden on oltava vähintään 46 mm, kun sitä kuormitetaan 980 daN voimalla. Leveys mitataan 7.4.2 kohdassa tarkoitetussa vetomurtotestissä vetokonetta pysäyttämättä. |
| --- | --- |

6.3.1.2

Nauhan leveyden on oltava vähintään 46 mm, kun sitä kuormitetaan 980 daN voimalla. Leveys mitataan 7.4.2 kohdassa tarkoitetussa vetomurtotestissä vetokonetta pysäyttämättä.

6.3.2   Lujuus ilmastointikäsittelyn jälkeen

Kun kahta vyönauhan näytekappaletta on käsitelty 7.4.1.1 kohdan mukaisesti, vyönauhan jäljempänä 7.4.2 kohdassa tarkoitetuin tavoin määritetyn murtokuormituksen on oltava vähintään 1 470 daN. Kahden näytekappaleen murtokuormitusten välinen ero saa olla enintään 10 % suuremmasta mitatusta murtokuormituksesta.

6.3.3   Lujuus erityisen ilmastointikäsittelyn jälkeen

Jollakin 7.4.1 kohdassa tarkoitetulla tavalla (lukuun ottamatta 7.4.1.1 kohtaa) käsitellyn kahden vyönauhan näytekappaleen murtokuormituksen on oltava vähintään 75 % 6.3.2 kohdassa tarkoitetussa testissä mitattujen kuormitusten keskiarvosta ja vähintään 1 470 daN. Tutkimuslaitos voi jättää suorittamatta yhden tai useamman edellä tarkoitetuista testeistä, jos se katsoo vyönauhassa käytetyn nauhamateriaalin tai muiden tietojen perusteella nämä testit tarpeettomiksi.

6.4   Vyöasennelma tai turvajärjestelmä

6.4.1   Dynaaminen testi

| 6.4.1.1 | Vyöasennelmalle tai turvajärjestelmälle on suoritettava dynaaminen testi 7.7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

6.4.1.1

Vyöasennelmalle tai turvajärjestelmälle on suoritettava dynaaminen testi 7.7 kohdan mukaisesti.

| 6.4.1.2 | Dynaaminen testi suoritetaan kahdelle aikaisemmin kuormittamattomalle asennelmalle, lukuun ottamatta turvajärjestelmiin kuuluvia asennelmia, jolloin dynaaminen testi suoritetaan yhteen istuinryhmään kuuluville aikaisemmin kuormittamattomille turvajärjestelmille. Testattavien asennelmien lukkojen on tullut täyttää 6.2.2.4 kohdan vaatimukset. Kun on kyse kelauslaitteella varustetuista turvavöistä, kelauslaitteelle on tehtävä 7.6.3 kohdassa vahvistettu pölynsietotesti; kun on kyse pyroteknisiä toimintamenetelmiä käyttävällä esikuormituslaitteella varustetuista turvavöistä tai turvajärjestelmistä, laite on käsiteltävä 7.9.2 kohdassa määrätyllä tavalla. |
| --- | --- |

6.4.1.2

Dynaaminen testi suoritetaan kahdelle aikaisemmin kuormittamattomalle asennelmalle, lukuun ottamatta turvajärjestelmiin kuuluvia asennelmia, jolloin dynaaminen testi suoritetaan yhteen istuinryhmään kuuluville aikaisemmin kuormittamattomille turvajärjestelmille. Testattavien asennelmien lukkojen on tullut täyttää 6.2.2.4 kohdan vaatimukset. Kun on kyse kelauslaitteella varustetuista turvavöistä, kelauslaitteelle on tehtävä 7.6.3 kohdassa vahvistettu pölynsietotesti; kun on kyse pyroteknisiä toimintamenetelmiä käyttävällä esikuormituslaitteella varustetuista turvavöistä tai turvajärjestelmistä, laite on käsiteltävä 7.9.2 kohdassa määrätyllä tavalla.

| 6.4.1.2.1 | Sen jälkeen, kun turvavöille on suoritettu 7.2 kohdassa määritelty korroosiotesti, turvavöiden lukoille on suoritettava uudelleen 500 aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

6.4.1.2.1

Sen jälkeen, kun turvavöille on suoritettu 7.2 kohdassa määritelty korroosiotesti, turvavöiden lukoille on suoritettava uudelleen 500 aukaisua ja lukitusta tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

| 6.4.1.2.2 | Kelauslaitteilla varustettujen turvavöiden kelauslaitteille on suoritettava 6.2.5.2 tai 6.2.5.3 kohdan mukaiset testit. Jos kelauslaitteelle on kuitenkin jo suoritettu 6.4.1.2.1 kohdassa tarkoitettu korroosiotesti, tätä testiä ei tarvitse toistaa. |
| --- | --- |

6.4.1.2.2

Kelauslaitteilla varustettujen turvavöiden kelauslaitteille on suoritettava 6.2.5.2 tai 6.2.5.3 kohdan mukaiset testit. Jos kelauslaitteelle on kuitenkin jo suoritettu 6.4.1.2.1 kohdassa tarkoitettu korroosiotesti, tätä testiä ei tarvitse toistaa.

| 6.4.1.2.3 | Kun on kyse vyöstä, joka on tarkoitettu käytettäväksi edellä 2.14.6 kohdassa määritellyn korkeudensäätölaitteen kanssa, testi on suoritettava siten, että laite on säädetty testistä vastaavan tutkimuslaitoksen valitsemaan epäsuotuisimpaan asentoon tai epäsuotuisimpiin asentoihin. Jos vyön korkeudensäätölaite sisältää kuitenkin vyön kiinnityspisteen, kuten on hyväksytty säännössä nro 14, testistä vastaava tutkimuslaitos voi harkintansa mukaan soveltaa 7.7.1 kohdan säännöksiä. |
| --- | --- |

6.4.1.2.3

Kun on kyse vyöstä, joka on tarkoitettu käytettäväksi edellä 2.14.6 kohdassa määritellyn korkeudensäätölaitteen kanssa, testi on suoritettava siten, että laite on säädetty testistä vastaavan tutkimuslaitoksen valitsemaan epäsuotuisimpaan asentoon tai epäsuotuisimpiin asentoihin. Jos vyön korkeudensäätölaite sisältää kuitenkin vyön kiinnityspisteen, kuten on hyväksytty säännössä nro 14, testistä vastaava tutkimuslaitos voi harkintansa mukaan soveltaa 7.7.1 kohdan säännöksiä.

| 6.4.1.2.4 | Kun on kyse esikuormituslaitteella varustetusta turvavyöstä, jäljempänä 6.4.1.3.2 kohdassa tarkoitettu vähimmäissiirtymä voidaan pienentää puoleen. Tämän testin tarkoituksia varten esikuormituslaitteen on oltava toiminnassa. |
| --- | --- |

6.4.1.2.4

Kun on kyse esikuormituslaitteella varustetusta turvavyöstä, jäljempänä 6.4.1.3.2 kohdassa tarkoitettu vähimmäissiirtymä voidaan pienentää puoleen. Tämän testin tarkoituksia varten esikuormituslaitteen on oltava toiminnassa.

| 6.4.1.2.5 | Jos turvavyö on varustettu kiristystä vähentävällä laitteella, turvavyölle on suoritettava kestävyystesti laitteen ollessa käytössä 6.2.5.3.5 kohdan mukaisesti ennen dynaamista testiä. Tämän jälkeen on suoritettava dynaaminen testi siten, että kiristystä vähentävä laite on käytössä. |
| --- | --- |

6.4.1.2.5

Jos turvavyö on varustettu kiristystä vähentävällä laitteella, turvavyölle on suoritettava kestävyystesti laitteen ollessa käytössä 6.2.5.3.5 kohdan mukaisesti ennen dynaamista testiä. Tämän jälkeen on suoritettava dynaaminen testi siten, että kiristystä vähentävä laite on käytössä.

| 6.4.1.3 | Testin aikana seuraavien vaatimusten on täytyttävä: |
| --- | --- |

6.4.1.3

Testin aikana seuraavien vaatimusten on täytyttävä:

| 6.4.1.3.1 | mikään osa henkilön suojaamiseen käytettävästä asennelmasta tai turvajärjestelmästä ei saa rikkoutua eikä lukko tai lukitus- tai säätölaite avautua lukituksestaan; sekä |
| --- | --- |

6.4.1.3.1

mikään osa henkilön suojaamiseen käytettävästä asennelmasta tai turvajärjestelmästä ei saa rikkoutua eikä lukko tai lukitus- tai säätölaite avautua lukituksestaan; sekä

| 6.4.1.3.2 | lantiovyöllä kiinnitetyn nuken siirtymä eteenpäin täytyy olla 80–200 mm lantion tasolta mitattuna. Muuntyyppisillä vöillä kiinnitetyn nuken siirtymä eteenpäin täytyy olla 80–200 mm lantion tasolta ja 100–300 mm rinnan tasolta mitattuna. Valjasvöiden osalta edellä määritellyt vähimmäissiirtymät voidaan lyhentää puoleen. Nämä siirtymät mitataan tämän säännön liitteessä 7 olevassa kuvassa 6 esitetyistä mittauspisteistä. |
| --- | --- |

6.4.1.3.2

lantiovyöllä kiinnitetyn nuken siirtymä eteenpäin täytyy olla 80–200 mm lantion tasolta mitattuna. Muuntyyppisillä vöillä kiinnitetyn nuken siirtymä eteenpäin täytyy olla 80–200 mm lantion tasolta ja 100–300 mm rinnan tasolta mitattuna. Valjasvöiden osalta edellä määritellyt vähimmäissiirtymät voidaan lyhentää puoleen. Nämä siirtymät mitataan tämän säännön liitteessä 7 olevassa kuvassa 6 esitetyistä mittauspisteistä.

| 6.4.1.3.3 | Kun on kyse turvavyöstä, joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvon sivulla olevassa etuistuimessa, jonka edessä on suojana turvatyyny, rintavertailukohdan siirtymä saa olla suurempi kuin edellä 6.4.1.3.2 kohdassa vahvistettu siirtymä, jos rintavertailukohdan nopeus kyseisen arvon kohdalla on enintään 24 km/h. |
| --- | --- |

6.4.1.3.3

Kun on kyse turvavyöstä, joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvon sivulla olevassa etuistuimessa, jonka edessä on suojana turvatyyny, rintavertailukohdan siirtymä saa olla suurempi kuin edellä 6.4.1.3.2 kohdassa vahvistettu siirtymä, jos rintavertailukohdan nopeus kyseisen arvon kohdalla on enintään 24 km/h.

| 6.4.1.4 | Turvajärjestelmän osalta: |
| --- | --- |

6.4.1.4

Turvajärjestelmän osalta:

| 6.4.1.4.1 | Rintavertailukohdan liike saattaa ylittää 6.4.1.3.2 kohdassa määritellyn arvon, jos voidaan osoittaa joko laskemalla tai lisätestein, ettei dynaamisessa testissä käytetyn nuken mikään vartalonosa tai pää olisi joutunut kosketuksiin minkään ajoneuvon etuosan jäykän osan kanssa, lukuun ottamatta rintakehän kosketusta ohjauslaitteistoon, jos jälkimmäinen vastaa säännön nro 12 vaatimuksia ja edellyttäen, ettei kosketusta tapahdu yli 24 km/h:n nopeudella. Tätä arviointia varten istuimen katsotaan olevan 7.7.1.5 kohdassa määritellyssä asennossa. |
| --- | --- |

6.4.1.4.1

Rintavertailukohdan liike saattaa ylittää 6.4.1.3.2 kohdassa määritellyn arvon, jos voidaan osoittaa joko laskemalla tai lisätestein, ettei dynaamisessa testissä käytetyn nuken mikään vartalonosa tai pää olisi joutunut kosketuksiin minkään ajoneuvon etuosan jäykän osan kanssa, lukuun ottamatta rintakehän kosketusta ohjauslaitteistoon, jos jälkimmäinen vastaa säännön nro 12 vaatimuksia ja edellyttäen, ettei kosketusta tapahdu yli 24 km/h:n nopeudella. Tätä arviointia varten istuimen katsotaan olevan 7.7.1.5 kohdassa määritellyssä asennossa.

| 6.4.1.4.2 | Ajoneuvoissa, joissa käytetään edellä tarkoitettuja laitteita, on dynaamisen testin jälkeen kyettävä käyttämään käsikäyttöisesti säätö- tai lukituslaitteita, jotka mahdollistavat kaikilla istuimilla matkustavien pääsyn ajoneuvosta ulos. |
| --- | --- |

6.4.1.4.2

Ajoneuvoissa, joissa käytetään edellä tarkoitettuja laitteita, on dynaamisen testin jälkeen kyettävä käyttämään käsikäyttöisesti säätö- tai lukituslaitteita, jotka mahdollistavat kaikilla istuimilla matkustavien pääsyn ajoneuvosta ulos.

| 6.4.1.5 | Turvajärjestelmien ollessa kysymyksessä siirtymät voivat poikkeuksellisesti olla suurempia kuin 6.4.1.3.2 kohdassa eritellään, jos istuimeen kiinnitettyyn ylempään kiinnityspisteeseen sovelletaan säännössä nro 14 olevassa 7.4 kohdassa säädettyä poikkeusta. |
| --- | --- |

6.4.1.5

Turvajärjestelmien ollessa kysymyksessä siirtymät voivat poikkeuksellisesti olla suurempia kuin 6.4.1.3.2 kohdassa eritellään, jos istuimeen kiinnitettyyn ylempään kiinnityspisteeseen sovelletaan säännössä nro 14 olevassa 7.4 kohdassa säädettyä poikkeusta.

6.4.2   Lujuus kulutuskäsittelyn jälkeen

| 6.4.2.1 | Jäljempänä olevan 7.4.1.6 kohdan mukaisesti käsiteltyjen molempien näytteiden vetomurtolujuus on arvioitava 7.4.2 ja 7.5 kohdassa kuvatulla tavalla. Sen on oltava vähintään 75 prosenttia vetomurtolujuuden keskiarvosta, joka on määritetty kulumattomia nauhoja koskevien testien aikana, ja vähintään yhtä suuri kuin testattaville osille määritelty vähimmäiskuorma. Kahden näytteen vetomurtolujuuden välinen ero ei saa ylittää 20:tä prosenttia korkeimman mitatun vetomurtolujuuden osalta. Tyyppien 1 ja 2 menettelyissä suoritetaan vetomurtolujuuden testi ainoastaan vyönauhanäytteillä (7.4.2 kohta). Tyypin 3 menettelyissä suoritetaan vetomurtolujuuden testi vyönauhalla ja siihen kuuluvilla metalliosilla (7.5 kohta). |
| --- | --- |

6.4.2.1

Jäljempänä olevan 7.4.1.6 kohdan mukaisesti käsiteltyjen molempien näytteiden vetomurtolujuus on arvioitava 7.4.2 ja 7.5 kohdassa kuvatulla tavalla. Sen on oltava vähintään 75 prosenttia vetomurtolujuuden keskiarvosta, joka on määritetty kulumattomia nauhoja koskevien testien aikana, ja vähintään yhtä suuri kuin testattaville osille määritelty vähimmäiskuorma. Kahden näytteen vetomurtolujuuden välinen ero ei saa ylittää 20:tä prosenttia korkeimman mitatun vetomurtolujuuden osalta. Tyyppien 1 ja 2 menettelyissä suoritetaan vetomurtolujuuden testi ainoastaan vyönauhanäytteillä (7.4.2 kohta). Tyypin 3 menettelyissä suoritetaan vetomurtolujuuden testi vyönauhalla ja siihen kuuluvilla metalliosilla (7.5 kohta).

| 6.4.2.2 | Turvavyöasennelman osat, joille kulutuskäsittely suoritetaan, on lueteltu seuraavassa taulukossa; osille mahdollisesti tarkoituksenmukaiset menettelytyypit on merkitty kirjaimella ’x’. Kutakin menettelyä varten käytetään uutta näytettä. | Menettely 1 | Menettely 2 | Menettely 3 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiinnityslaite | — | — | x |
| Nauhanohjain tai hihnapyörä | — | x | — |
| Vyölukon lenkki | — | x | x |
| Säätölaite | x | — | x |
| Vyönauhaan ommellut osat | — | — | x |

6.4.2.2

Turvavyöasennelman osat, joille kulutuskäsittely suoritetaan, on lueteltu seuraavassa taulukossa; osille mahdollisesti tarkoituksenmukaiset menettelytyypit on merkitty kirjaimella ’x’. Kutakin menettelyä varten käytetään uutta näytettä.

Menettely 1

Menettely 2

Menettely 3

Kiinnityslaite

—

—

x

Nauhanohjain tai hihnapyörä

—

x

—

Vyölukon lenkki

—

x

x

Säätölaite

x

—

x

Vyönauhaan ommellut osat

—

—

x

7.   TESTIT

7.1   Turvavyön tai turvajärjestelmän tyyppihyväksyntää varten toimitettujen näytekappaleiden käyttö (ks. tämän säännön liite 13)

| 7.1.1 | Vyölukon tarkastusta, vyölukon kylmänkestävyystestiä, tarvittaessa 7.5.4 kohdassa tarkoitettua kylmänkestävyystestiä, vyölukon kestävyystestiä, vyön korroosiotestiä, kelauslaitteen toimintatestejä ja dynaamisen testin jälkeen suoritettavaa vyölukon aukaisutestiä varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Toista näistä näytekappaleista käytetään vyön tai turvajärjestelmän tarkastukseen. |
| --- | --- |

7.1.1

Vyölukon tarkastusta, vyölukon kylmänkestävyystestiä, tarvittaessa 7.5.4 kohdassa tarkoitettua kylmänkestävyystestiä, vyölukon kestävyystestiä, vyön korroosiotestiä, kelauslaitteen toimintatestejä ja dynaamisen testin jälkeen suoritettavaa vyölukon aukaisutestiä varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Toista näistä näytekappaleista käytetään vyön tai turvajärjestelmän tarkastukseen.

| 7.1.2 | Vyölukon tarkastusta ja lujuustestiä sekä kiinnityslaitteiden kiinnityksen, vyön säätölaitteiden ja tarvittaessa kelauslaitteiden tarkastusta varten tarvitaan yksi turvavyö tai turvajärjestelmä. |
| --- | --- |

7.1.2

Vyölukon tarkastusta ja lujuustestiä sekä kiinnityslaitteiden kiinnityksen, vyön säätölaitteiden ja tarvittaessa kelauslaitteiden tarkastusta varten tarvitaan yksi turvavyö tai turvajärjestelmä.

| 7.1.3 | Vyölukon tarkastusta sekä mikrosiirtymä- ja kulumistestejä varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Vyön säätölaitteen toimintaa koskeva testi suoritetaan toisella näistä näytekappaleista. |
| --- | --- |

7.1.3

Vyölukon tarkastusta sekä mikrosiirtymä- ja kulumistestejä varten tarvitaan kaksi turvavyötä tai turvajärjestelmää. Vyön säätölaitteen toimintaa koskeva testi suoritetaan toisella näistä näytekappaleista.

| 7.1.4 | Vyönäytettä käytetään vyönauhan murtolujuuden testaamiseen. Osa tästä näytteestä säilytetään niin kauan kuin hyväksyntä on voimassa. |
| --- | --- |

7.1.4

Vyönäytettä käytetään vyönauhan murtolujuuden testaamiseen. Osa tästä näytteestä säilytetään niin kauan kuin hyväksyntä on voimassa.

7.2   Korroosiotesti

| 7.2.1 | Täydellinen turvavyöasennelma asetetaan testauskammioon tämän säännön liitteen 12 mukaisesti. Jos asennelmassa on kelauslaite, vyönauha on kelattava ulos täyteen pituuteensa vähennettynä 300 ± 3 mm:llä. Testin on jatkuttava yhtäjaksoisesti 50 tunnin ajan, niitä lyhyitä taukoja lukuun ottamatta, jotka saattavat olla tarpeen muun muassa suolaliuoksen tarkastamiseksi ja lisäämiseksi. |
| --- | --- |

7.2.1

Täydellinen turvavyöasennelma asetetaan testauskammioon tämän säännön liitteen 12 mukaisesti. Jos asennelmassa on kelauslaite, vyönauha on kelattava ulos täyteen pituuteensa vähennettynä 300 ± 3 mm:llä. Testin on jatkuttava yhtäjaksoisesti 50 tunnin ajan, niitä lyhyitä taukoja lukuun ottamatta, jotka saattavat olla tarpeen muun muassa suolaliuoksen tarkastamiseksi ja lisäämiseksi.

| 7.2.2 | Testin lopuksi asennelma on pestävä varovasti tai upotettava varovasti puhtaaseen juoksevaan veteen, jonka lämpötila ei saa olla enemmän kuin 38 oC, mahdollisten suolakeräytymien poistamiseksi, minkä jälkeen turvavyön annetaan kuivua huoneenlämmössä 24 tunnin ajan ennen 6.2.1.2 kohdassa tarkoitetun tarkastuksen suorittamista. |
| --- | --- |

7.2.2

Testin lopuksi asennelma on pestävä varovasti tai upotettava varovasti puhtaaseen juoksevaan veteen, jonka lämpötila ei saa olla enemmän kuin 38 oC, mahdollisten suolakeräytymien poistamiseksi, minkä jälkeen turvavyön annetaan kuivua huoneenlämmössä 24 tunnin ajan ennen 6.2.1.2 kohdassa tarkoitetun tarkastuksen suorittamista.

7.3   Mikrosiirtymätesti (ks. tämän säännön liitteessä 11 oleva kuva 3)

| 7.3.1 | Näytteet, joille suoritetaan mikrosiirtymätesti, on pidettävä ennen testiä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 oC ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %. Testi suoritetaan 15 oC–30 oC:n lämpötilassa. |
| --- | --- |

7.3.1

Näytteet, joille suoritetaan mikrosiirtymätesti, on pidettävä ennen testiä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 oC ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %. Testi suoritetaan 15 oC–30 oC:n lämpötilassa.

| 7.3.2 | Säätölaitteen vapaan osan on osoitettava testauspenkissä ylös- tai alaspäin kuten ajoneuvossa. |
| --- | --- |

7.3.2

Säätölaitteen vapaan osan on osoitettava testauspenkissä ylös- tai alaspäin kuten ajoneuvossa.

| 7.3.3 | Vyönauhan alapäähän kiinnitetään paino, joka kuormittaa vyönauhaa 5 daN:n voimalla. Vyönauhan toista päätä liikutetaan edestakaisin 300 ± 20 mm:n matkalla (ks. kuva). |
| --- | --- |

7.3.3

Vyönauhan alapäähän kiinnitetään paino, joka kuormittaa vyönauhaa 5 daN:n voimalla. Vyönauhan toista päätä liikutetaan edestakaisin 300 ± 20 mm:n matkalla (ks. kuva).

| 7.3.4 | Jos vyöhön kuuluu varanauhana käytettävä vyönauha, jonka pää on vapaana, varanauhaa ei saa missään tapauksessa kiinnittää kuormitettavaan vyönauhan osaan. |
| --- | --- |

7.3.4

Jos vyöhön kuuluu varanauhana käytettävä vyönauha, jonka pää on vapaana, varanauhaa ei saa missään tapauksessa kiinnittää kuormitettavaan vyönauhan osaan.

| 7.3.5 | Vyönauha tarkastetaan löysänä testauspenkissä, sen on laskeuduttava säätölaitteesta koverasti vastaavalla tavalla kuin se laskeutuu ajoneuvossa. Testauspenkissä käytetty 5 daN:n kuorma on ohjattava pystysuoraan niin, ettei kuorma heilahtele eikä vyö pääse kiertymään. Kiinnityslaite on kiinnitettävä 5 daN:n kuormaan vastaavalla tavalla kuin ajoneuvossa. |
| --- | --- |

7.3.5

Vyönauha tarkastetaan löysänä testauspenkissä, sen on laskeuduttava säätölaitteesta koverasti vastaavalla tavalla kuin se laskeutuu ajoneuvossa. Testauspenkissä käytetty 5 daN:n kuorma on ohjattava pystysuoraan niin, ettei kuorma heilahtele eikä vyö pääse kiertymään. Kiinnityslaite on kiinnitettävä 5 daN:n kuormaan vastaavalla tavalla kuin ajoneuvossa.

| 7.3.6 | Ennen kuin testi aloitetaan, vyölle on suoritettava 20:n edestakaisen liikkeen sarja niin, että itsekiristyvä järjestelmä asettuu asianmukaisesti. |
| --- | --- |

7.3.6

Ennen kuin testi aloitetaan, vyölle on suoritettava 20:n edestakaisen liikkeen sarja niin, että itsekiristyvä järjestelmä asettuu asianmukaisesti.

| 7.3.7 | Suoritetaan 1 000 edestakaista liikettä 0,5 sekunnin välein heilahdusmatkan ollessa yhteensä 300 ± 20 mm. Vyönauhaa kuormitetaan 5 daN:n kuormalla ainoastaan se ajanjakso, joka kuluu 100 ± 20 mm:n siirtymään puolijaksoa kohti. |
| --- | --- |

7.3.7

Suoritetaan 1 000 edestakaista liikettä 0,5 sekunnin välein heilahdusmatkan ollessa yhteensä 300 ± 20 mm. Vyönauhaa kuormitetaan 5 daN:n kuormalla ainoastaan se ajanjakso, joka kuluu 100 ± 20 mm:n siirtymään puolijaksoa kohti.

7.4   Vyönauhojen käsittely ja vetomurtolujuustesti (staattinen testi)

7.4.1   Vyönauhojen käsittely vetomurtolujuustestiä varten

Nauhasta leikatut näytteet, kuten 3.2.4 kohdassa on tarkoitettu, käsitellään seuraavasti:

7.4.1.1   Lämpötilan ja kosteuden säätely

Vyönauhaa on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 oC ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %. Jos testiä ei suoriteta välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte on säilytettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testiin asti. Murtokuormitus on mitattava viiden minuutin kuluessa huoneilmakäsittelyn tai vyönauhojen säiliöstä poistamisen jälkeen.

7.4.1.2   Valokäsittely

| 7.4.1.2.1 | Sovelletaan suositusta ISO 105-B02 (1978). Vyönauha on altistettava valolle niin kauan, että saavutetaan Standard Blue Dye nro 7 -standardin mukainen haalistuminen, joka vastaa luokkaa 4 harmaa-asteikolla. |
| --- | --- |

7.4.1.2.1

Sovelletaan suositusta ISO 105-B02 (1978). Vyönauha on altistettava valolle niin kauan, että saavutetaan Standard Blue Dye nro 7 -standardin mukainen haalistuminen, joka vastaa luokkaa 4 harmaa-asteikolla.

| 7.4.1.2.2 | Testin jälkeen nauhoja on pidettävä vähintään 24 tuntia ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 ± 5 oC ja suhteellinen kosteus 65 ± 5 %. Jos testiä ei suoriteta välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte on säilytettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testiin asti. Murtokuormitus on mitattava viiden minuutin kuluessa vyönauhojen käsittelystä poistamisesta. |
| --- | --- |

7.4.1.2.2

Testin jälkeen nauhoja on pidettävä vähintään 24 tuntia ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 ± 5 oC ja suhteellinen kosteus 65 ± 5 %. Jos testiä ei suoriteta välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte on säilytettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testiin asti. Murtokuormitus on mitattava viiden minuutin kuluessa vyönauhojen käsittelystä poistamisesta.

7.4.1.3   Kylmäkäsittely

| 7.4.1.3.1 | Vyönauhaa on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 oC ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %. |
| --- | --- |

7.4.1.3.1

Vyönauhaa on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 oC ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %.

| 7.4.1.3.2 | Tämän jälkeen nauha asetetaan 90 minuutin ajaksi tasaiselle alustalle kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on –30 oC ± 5 oC. Sen jälkeen se taitetaan ja taitekohdan päälle asetetaan 2 kg:n paino, joka on jäähdytetty –30 oC ± 5 oC lämpötilaan. Vyönauhaa pidetään 30 minuutin ajan samassa kylmäkaapissa, minkä jälkeen paino poistetaan ja murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun vyönauhat on poistettu kaapista. |
| --- | --- |

7.4.1.3.2

Tämän jälkeen nauha asetetaan 90 minuutin ajaksi tasaiselle alustalle kylmäkaappiin, jossa ilman lämpötila on –30 oC ± 5 oC. Sen jälkeen se taitetaan ja taitekohdan päälle asetetaan 2 kg:n paino, joka on jäähdytetty –30 oC ± 5 oC lämpötilaan. Vyönauhaa pidetään 30 minuutin ajan samassa kylmäkaapissa, minkä jälkeen paino poistetaan ja murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun vyönauhat on poistettu kaapista.

7.4.1.4   Lämpökäsittely

| 7.4.1.4.1 | Vyönauhaa pidetään kolmen tunnin ajan lämpökaapissa 60 ± 5 oC ilman lämpötilassa ja 65 ± 5 % suhteellisessa kosteudessa. |
| --- | --- |

7.4.1.4.1

Vyönauhaa pidetään kolmen tunnin ajan lämpökaapissa 60 ± 5 oC ilman lämpötilassa ja 65 ± 5 % suhteellisessa kosteudessa.

| 7.4.1.4.2 | Murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun vyönauha on poistettu kaapista. |
| --- | --- |

7.4.1.4.2

Murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun vyönauha on poistettu kaapista.

7.4.1.5   Vesikäsittely

| 7.4.1.5.1 | Vyönauhaa on pidettävä kolmen tunnin ajan täysin upotettuna tislattuun veteen, jonka lämpötila on 20 ±5 oC ja johon on lisätty hieman kostutusainetta. Kostutusaineena voidaan käyttää mitä tahansa testattavalle kuidulle sopivaa ainetta. |
| --- | --- |

7.4.1.5.1

Vyönauhaa on pidettävä kolmen tunnin ajan täysin upotettuna tislattuun veteen, jonka lämpötila on 20 ±5 oC ja johon on lisätty hieman kostutusainetta. Kostutusaineena voidaan käyttää mitä tahansa testattavalle kuidulle sopivaa ainetta.

| 7.4.1.5.2 | Murtokuormitus mitataan kymmenen minuutin kuluessa siitä, kun vyönauha on otettu pois vedestä. |
| --- | --- |

7.4.1.5.2

Murtokuormitus mitataan kymmenen minuutin kuluessa siitä, kun vyönauha on otettu pois vedestä.

7.4.1.6   Kulutuskäsittely

| 7.4.1.6.1 | Kulutuskäsittely on suoritettava jokaiselle laitteelle, jossa vyönauha on kosketuksissa turvavyön jäykkään osaan. Tyypin 1 kulutustestiä (7.4.1.6.4.1 kohta) ei kuitenkaan tarvitse suorittaa vyön säätölaitteelle, jolle tehty mikrosiirtymätesti (7.3 kohta) osoittaa, että vyönauhan siirtymä on vähemmän kuin puolet määrätystä arvosta. Testilaite on säädettävä niin, että vyönauhan asento kosketuspintaan nähden pysyy likimain muuttumattomana. |
| --- | --- |

7.4.1.6.1

Kulutuskäsittely on suoritettava jokaiselle laitteelle, jossa vyönauha on kosketuksissa turvavyön jäykkään osaan. Tyypin 1 kulutustestiä (7.4.1.6.4.1 kohta) ei kuitenkaan tarvitse suorittaa vyön säätölaitteelle, jolle tehty mikrosiirtymätesti (7.3 kohta) osoittaa, että vyönauhan siirtymä on vähemmän kuin puolet määrätystä arvosta. Testilaite on säädettävä niin, että vyönauhan asento kosketuspintaan nähden pysyy likimain muuttumattomana.

| 7.4.1.6.2 | Näytekappaleita on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 oC ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %. Kulutuskäsittelyn aikana ympäröivän lämpötilan on oltava 15 oC–30 oC. |
| --- | --- |

7.4.1.6.2

Näytekappaleita on pidettävä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 oC ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 %. Kulutuskäsittelyn aikana ympäröivän lämpötilan on oltava 15 oC–30 oC.

| 7.4.1.6.3 | Seuraavassa taulukossa on annettu kutakin kulutusmenettelyä koskevat yleiset vaatimukset: | Kuormitus
  daN | Taajuus
  Hz | Toisto- kerrat | Siirtymä
  mm |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Menettely 1 | 2,5 | 0,5 | 5 000 | 300 ± 20 |
| Menettely 2 | 0,5 | 0,5 | 45 000 | 300 ± 20 |
| Menettely 3 (6) | 0–5 | 0,5 | 45 000 | — |

7.4.1.6.3

Seuraavassa taulukossa on annettu kutakin kulutusmenettelyä koskevat yleiset vaatimukset:

Kuormitus

daN

Taajuus

Hz

Toisto- kerrat

Siirtymä

mm

Menettely 1

2,5

0,5

5 000

300 ± 20

Menettely 2

0,5

0,5

45 000

300 ± 20

Menettely 3 (6)

0–5

0,5

45 000

—

Taulukon viidennessä sarakkeessa annettu siirtymä tarkoittaa vyönauhan edestakaisten liikkeiden matkaa.

| 7.4.1.6.4 | Erityiset olosuhteet kulutusmenettelyille |
| --- | --- |

7.4.1.6.4

Erityiset olosuhteet kulutusmenettelyille

| 7.4.1.6.4.1 | Menettely 1: käytetään tapauksissa, joissa nauha liukuu säätölaitteen läpi.
  Vyönauhan toiseen päähän kohdistetaan keskeytyksetön 2,5 daN:n pystysuora kuormitus. Toiseen päähän kiinnitetään laite, joka kohdistaa nauhaan vaakatasossa edestakaisen liikkeen.
  Säätölaite on sijoitettava niin, että nauhan vaakatasossa oleva osuus pysyy kuormitettuna (ks. tämän säännön liitteessä 11 oleva kuva 1). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.1

Menettely 1: käytetään tapauksissa, joissa nauha liukuu säätölaitteen läpi.

Vyönauhan toiseen päähän kohdistetaan keskeytyksetön 2,5 daN:n pystysuora kuormitus. Toiseen päähän kiinnitetään laite, joka kohdistaa nauhaan vaakatasossa edestakaisen liikkeen.

Säätölaite on sijoitettava niin, että nauhan vaakatasossa oleva osuus pysyy kuormitettuna (ks. tämän säännön liitteessä 11 oleva kuva 1).

| 7.4.1.6.4.2 | Menettely 2: käytetään tapauksissa, joissa nauhan suunta muuttuu sen kulkiessa jäykän osan läpi.
  Vyönauhan kulmat on säilytettävä testin aikana tämän säännön liitteessä 11 olevan kuvan 2 mukaisesti.
  Vyönauhaa on kuormitettava keskeytyksettä 0,5 daN:n voimalla.
  Jos vyönauha muuttaa useammin kuin kerran suuntaa kulkiessaan jäykän osan läpi, 0,5 daN:n kuormitusta voidaan lisätä, kunnes vyönauha liikkuu vaaditut 300 mm jäykän osan läpi. |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.2

Menettely 2: käytetään tapauksissa, joissa nauhan suunta muuttuu sen kulkiessa jäykän osan läpi.

Vyönauhan kulmat on säilytettävä testin aikana tämän säännön liitteessä 11 olevan kuvan 2 mukaisesti.

Vyönauhaa on kuormitettava keskeytyksettä 0,5 daN:n voimalla.

Jos vyönauha muuttaa useammin kuin kerran suuntaa kulkiessaan jäykän osan läpi, 0,5 daN:n kuormitusta voidaan lisätä, kunnes vyönauha liikkuu vaaditut 300 mm jäykän osan läpi.

| 7.4.1.6.4.3 | Menettely 3: käytetään tapauksissa, joissa nauha on kiinnitetty jäykkään osaan ompelemalla tai vastaavalla tavalla.
  Nauhan edestakaisin kulkeman kokonaissiirtymän on oltava 300 ± 20 mm ja nauhaa on kuormitettava 5 daN:n voimalla ainoastaan 100 ± 20 mm siirtymää vastaavan puolijakson ajan (ks. tämän säännön liitteessä 11 oleva kuva 3). |
| --- | --- |

7.4.1.6.4.3

Menettely 3: käytetään tapauksissa, joissa nauha on kiinnitetty jäykkään osaan ompelemalla tai vastaavalla tavalla.

Nauhan edestakaisin kulkeman kokonaissiirtymän on oltava 300 ± 20 mm ja nauhaa on kuormitettava 5 daN:n voimalla ainoastaan 100 ± 20 mm siirtymää vastaavan puolijakson ajan (ks. tämän säännön liitteessä 11 oleva kuva 3).

7.4.2   Vyönauhan vetomurtolujuustesti (staattinen testi)

| 7.4.2.1 | Testi suoritetaan joka kerta kahdelle uudelle riittävän pitkälle vyönauhan näytekappaleelle, jotka on käsitelty 7.4.1 kohdan määräysten mukaisesti. |
| --- | --- |

7.4.2.1

Testi suoritetaan joka kerta kahdelle uudelle riittävän pitkälle vyönauhan näytekappaleelle, jotka on käsitelty 7.4.1 kohdan määräysten mukaisesti.

| 7.4.2.2 | Kukin nauha kiinnitetään vetolujuuden testauskoneeseen liittimillä. Liittimien on oltava suunnitellut niin, etteivät ne aiheuta nauhan murtumista niissä tai niiden lähellä. Vetonopeuden on oltava noin 100 mm/min. Liittimien välissä olevan nauhan vapaan pituuden on ennen testin alkua oltava 200 ± 40 mm. |
| --- | --- |

7.4.2.2

Kukin nauha kiinnitetään vetolujuuden testauskoneeseen liittimillä. Liittimien on oltava suunnitellut niin, etteivät ne aiheuta nauhan murtumista niissä tai niiden lähellä. Vetonopeuden on oltava noin 100 mm/min. Liittimien välissä olevan nauhan vapaan pituuden on ennen testin alkua oltava 200 ± 40 mm.

| 7.4.2.3 | Vyönauhan leveys mitataan pysäyttämättä vetokonetta, kun 980 daN:n kuormitus on saavutettu. |
| --- | --- |

7.4.2.3

Vyönauhan leveys mitataan pysäyttämättä vetokonetta, kun 980 daN:n kuormitus on saavutettu.

| 7.4.2.4 | Kuormitusta lisätään tämän jälkeen, kunnes vyönauha murtuu, ja murtokuormitus kirjataan. |
| --- | --- |

7.4.2.4

Kuormitusta lisätään tämän jälkeen, kunnes vyönauha murtuu, ja murtokuormitus kirjataan.

| 7.4.2.5 | Jos vyönauha luistaa tai murtuu kosketuskohdassa liittimeen tai 10 mm:n etäisyydellä liittimestä, testiä pidetään mitättömänä, ja uusi testi on suoritettava uudella näytekappaleella. |
| --- | --- |

7.4.2.5

Jos vyönauha luistaa tai murtuu kosketuskohdassa liittimeen tai 10 mm:n etäisyydellä liittimestä, testiä pidetään mitättömänä, ja uusi testi on suoritettava uudella näytekappaleella.

7.5   Jäykkiä osia sisältävien vyön osien testi

| 7.5.1 | Vyölukko ja säätölaite kiinnitetään vetokoneeseen niistä asennelman osista, joihin ne on tavanomaisesti kiinnitetty, ja kuormitusta lisätään 980 daN:aan asti.
  Kun on kyse valjasvöistä, lukko on kiinnitettävä testauslaitteiston lukkoon kiinnitetyillä nauhoilla ja kielekkeellä tai lukon geometriseen keskipisteeseen nähden suurin piirtein symmetrisesti sijaitsevalla kahdella kielekkeellä. Jos lukko tai säätölaite kuuluu vyön kiinnityslaitteeseen tai kolmipistevyön yhteiseen osaan, lukko tai säätölaite on testattava yhdessä kiinnityslaitteen kanssa 7.5.2 kohdan mukaisesti, lukuun ottamatta kelauslaitteita, joiden ylemmässä vyön kiinnityspisteessä on hihnapyörä tai nauhanohjain, jolloin kuormituksen on oltava 980 daN ja kelauslaitteeseen kelatun vyönauhan pituuden on vastattava pituutta, joka saadaan lukitsemalla vyönauha kelattuna täyteen pituuteensa vähennettynä 450 mm:llä. |
| --- | --- |

7.5.1

Vyölukko ja säätölaite kiinnitetään vetokoneeseen niistä asennelman osista, joihin ne on tavanomaisesti kiinnitetty, ja kuormitusta lisätään 980 daN:aan asti.

Kun on kyse valjasvöistä, lukko on kiinnitettävä testauslaitteiston lukkoon kiinnitetyillä nauhoilla ja kielekkeellä tai lukon geometriseen keskipisteeseen nähden suurin piirtein symmetrisesti sijaitsevalla kahdella kielekkeellä. Jos lukko tai säätölaite kuuluu vyön kiinnityslaitteeseen tai kolmipistevyön yhteiseen osaan, lukko tai säätölaite on testattava yhdessä kiinnityslaitteen kanssa 7.5.2 kohdan mukaisesti, lukuun ottamatta kelauslaitteita, joiden ylemmässä vyön kiinnityspisteessä on hihnapyörä tai nauhanohjain, jolloin kuormituksen on oltava 980 daN ja kelauslaitteeseen kelatun vyönauhan pituuden on vastattava pituutta, joka saadaan lukitsemalla vyönauha kelattuna täyteen pituuteensa vähennettynä 450 mm:llä.

| 7.5.2 | Kiinnityslaitteet ja kaikki vyön korkeudensäätölaitteet testataan 7.5.1 kohdassa tarkoitetuin tavoin, mutta kuormituksen on oltava 1 470 daN:a ja ottaen huomioon 7.7.1 kohdan toisen virkkeen määräykset, testaus suoritetaan niissä kaikkein epäedullisimmissa olosuhteissa, jotka voivat esiintyä ajoneuvossa, kun turvavyö on asennettu siihen oikealla tavalla. Kelauslaitteet on testattava niin, että vyönauha on kelattu täysin ulos. |
| --- | --- |

7.5.2

Kiinnityslaitteet ja kaikki vyön korkeudensäätölaitteet testataan 7.5.1 kohdassa tarkoitetuin tavoin, mutta kuormituksen on oltava 1 470 daN:a ja ottaen huomioon 7.7.1 kohdan toisen virkkeen määräykset, testaus suoritetaan niissä kaikkein epäedullisimmissa olosuhteissa, jotka voivat esiintyä ajoneuvossa, kun turvavyö on asennettu siihen oikealla tavalla. Kelauslaitteet on testattava niin, että vyönauha on kelattu täysin ulos.

| 7.5.3 | Kaksi täydellistä näytekappaletta asennelmasta asetetaan kahden tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jonka ilman lämpötila on –10 ± 1 oC. Kaapista poistamisen jälkeen lukon vastakappaleet kiinnitetään käsin yhteen. |
| --- | --- |

7.5.3

Kaksi täydellistä näytekappaletta asennelmasta asetetaan kahden tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jonka ilman lämpötila on –10 ± 1 oC. Kaapista poistamisen jälkeen lukon vastakappaleet kiinnitetään käsin yhteen.

| 7.5.4 | Kaksi täydellistä näytekappaletta asennelmasta asetetaan kahden tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jonka ilman lämpötila on –10 ± 1 oC. Jäykät osat ja muoviosat asetetaan tämän jälkeen vuorollaan tasaiselle teräsalustalle (joka on ollut näytekappaleiden kanssa kylmäkaapissa), joka on sijoitettu vähintään 100 kg:n painoisen kappaleen vaakasuoralle pinnalle; kylmäkaapista poistamisen jälkeen 30 sekunnin kuluessa annetaan 18 kg:n painoisen teräskappaleen pudota vapaasti 300 mm:n korkeudelta kyseisen osan päälle. Teräskappaleen törmäyspinnan on oltava kovuudeltaan vähintään 45 HRC ja muodoltaan kupera, ja lisäksi pinnan poikittaissäteen on oltava 10 mm ja pitkittäissäteen 150 mm. Toinen näytekappale testataan niin, että kuperan kappaleen akseli on linjassa vyönauhan kanssa, ja toinen näytekappale testataan niin, että sen akseli on 90o:n kulmassa vyönauhaan nähden. |
| --- | --- |

7.5.4

Kaksi täydellistä näytekappaletta asennelmasta asetetaan kahden tunnin ajaksi kylmäkaappiin, jonka ilman lämpötila on –10 ± 1 oC. Jäykät osat ja muoviosat asetetaan tämän jälkeen vuorollaan tasaiselle teräsalustalle (joka on ollut näytekappaleiden kanssa kylmäkaapissa), joka on sijoitettu vähintään 100 kg:n painoisen kappaleen vaakasuoralle pinnalle; kylmäkaapista poistamisen jälkeen 30 sekunnin kuluessa annetaan 18 kg:n painoisen teräskappaleen pudota vapaasti 300 mm:n korkeudelta kyseisen osan päälle. Teräskappaleen törmäyspinnan on oltava kovuudeltaan vähintään 45 HRC ja muodoltaan kupera, ja lisäksi pinnan poikittaissäteen on oltava 10 mm ja pitkittäissäteen 150 mm. Toinen näytekappale testataan niin, että kuperan kappaleen akseli on linjassa vyönauhan kanssa, ja toinen näytekappale testataan niin, että sen akseli on 90o:n kulmassa vyönauhaan nähden.

| 7.5.5 | Vyölukkoja, joissa on kahteen turvavyöhön kuuluvia yhteisiä osia, on kuormitettava jäljitellen olosuhteita, joissa ajoneuvon istuimet on säädetty keskiasentoonsa. Kutakin vyönauhaa kuormitetaan samanaikaisesti 1 470 daN:lla. Kuormitus on suunnattava 7.7.1 kohdan mukaisesti. Tätä testiä varten sopivan laitteen kuvaus esitetään tämän säännön liitteessä 10. |
| --- | --- |

7.5.5

Vyölukkoja, joissa on kahteen turvavyöhön kuuluvia yhteisiä osia, on kuormitettava jäljitellen olosuhteita, joissa ajoneuvon istuimet on säädetty keskiasentoonsa. Kutakin vyönauhaa kuormitetaan samanaikaisesti 1 470 daN:lla. Kuormitus on suunnattava 7.7.1 kohdan mukaisesti. Tätä testiä varten sopivan laitteen kuvaus esitetään tämän säännön liitteessä 10.

| 7.5.6 | Kun käsikäyttöisiä säätölaitteita testataan, vyönauhaa on vedettävä tasaisesti laitteen läpi noin 100 mm/s nopeudella ottaen huomioon tavanomaiset käyttöolosuhteet. Testissä mitataan suurin esiintyvä voima, kun vyönauha on liikkunut 25 mm, pyöristettynä lähimpään 0,1 daN:iin. Testi on suoritettava vyönauhan molempiin kulkusuuntiin säätölaitteen läpi. Ennen mittausta vyönauhalle on suoritettava 10 edestakaista liikettä. |
| --- | --- |

7.5.6

Kun käsikäyttöisiä säätölaitteita testataan, vyönauhaa on vedettävä tasaisesti laitteen läpi noin 100 mm/s nopeudella ottaen huomioon tavanomaiset käyttöolosuhteet. Testissä mitataan suurin esiintyvä voima, kun vyönauha on liikkunut 25 mm, pyöristettynä lähimpään 0,1 daN:iin. Testi on suoritettava vyönauhan molempiin kulkusuuntiin säätölaitteen läpi. Ennen mittausta vyönauhalle on suoritettava 10 edestakaista liikettä.

7.6   Lisätestit kelauslaitteella varustetuille turvavöille

7.6.1   Kelausmekanismin kestävyys

| 7.6.1.1 | Vyönauhaa kelataan edestakaisin niin monta kertaa kuin vaaditaan siten, että kelausten yhteen laskettu lukumäärä on enintään 30 kertaa minuutissa. Törmäyksessä lukittuvissa kelauslaitteissa joka viidennellä uloskelauskerralla lukitsin aktivoidaan niin, että laite lukittuu.
  Lukituksen on tapahduttava yhtä monta kertaa viidellä eri nauhan pituudella eli silloin, kun kelauslaitteessa on vyönauhaa jäljellä 90, 80, 75, 70 ja 65 prosenttia vyönauhan kokonaispituudesta. Jos vyönauhan pituus ylittää 900 mm, edellä mainitut prosenttiluvut on sovitettava viimeiseen 900 mm:n osuuteen vyönauhasta, joka voidaan kelata kelauslaitteesta. |
| --- | --- |

7.6.1.1

Vyönauhaa kelataan edestakaisin niin monta kertaa kuin vaaditaan siten, että kelausten yhteen laskettu lukumäärä on enintään 30 kertaa minuutissa. Törmäyksessä lukittuvissa kelauslaitteissa joka viidennellä uloskelauskerralla lukitsin aktivoidaan niin, että laite lukittuu.

Lukituksen on tapahduttava yhtä monta kertaa viidellä eri nauhan pituudella eli silloin, kun kelauslaitteessa on vyönauhaa jäljellä 90, 80, 75, 70 ja 65 prosenttia vyönauhan kokonaispituudesta. Jos vyönauhan pituus ylittää 900 mm, edellä mainitut prosenttiluvut on sovitettava viimeiseen 900 mm:n osuuteen vyönauhasta, joka voidaan kelata kelauslaitteesta.

| 7.6.1.2 | Tämän säännön liitteessä 3 esitetään 7.6.1.1 kohdassa tarkoitettuja testejä varten sopiva laite. |
| --- | --- |

7.6.1.2

Tämän säännön liitteessä 3 esitetään 7.6.1.1 kohdassa tarkoitettuja testejä varten sopiva laite.

7.6.2   Törmäyksessä lukittuvien kelauslaitteiden lukitus

| 7.6.2.1 | Kelauslaitteen lukitus testataan, kun kelauslaitteessa on jäljellä vyönauhaa 300 ± 3 mm. |
| --- | --- |

7.6.2.1

Kelauslaitteen lukitus testataan, kun kelauslaitteessa on jäljellä vyönauhaa 300 ± 3 mm.

| 7.6.2.1.1 | Kun kelauslaitteen lukitus perustuu vyönauhan liikkeeseen, kelauksen on tapahduttava siihen suuntaan, johon se tavanomaisesti tapahtuu kelauslaitteen ollessa ajoneuvoon asennettuna. |
| --- | --- |

7.6.2.1.1

Kun kelauslaitteen lukitus perustuu vyönauhan liikkeeseen, kelauksen on tapahduttava siihen suuntaan, johon se tavanomaisesti tapahtuu kelauslaitteen ollessa ajoneuvoon asennettuna.

| 7.6.2.1.2 | Ajoneuvon hidastuvuuteen reagoivien kelauslaitteiden toimintaa testattaessa testi tehdään edellä tarkoitetulla tavalla molempiin suuntiin kahden toisiinsa nähden kohtisuoran akselin suuntaisesti ja niin, että edellä tarkoitetut akselit ovat vaakatasossa, jos kelauslaite asennetaan ajoneuvoon turvavyön valmistajan ilmoittamalla tavalla. Jos asennustapaa ei ole ilmoitettu, testin suorittajan on tiedusteltava sitä turvavyön valmistajalta. Hyväksyntätestit suorittava tekninen tutkimuslaitos valitsee toisen testaussuunnan niin, että olosuhteet ovat lukitusmekanismin toiminnan kannalta mahdollisimman epäedulliset. |
| --- | --- |

7.6.2.1.2

Ajoneuvon hidastuvuuteen reagoivien kelauslaitteiden toimintaa testattaessa testi tehdään edellä tarkoitetulla tavalla molempiin suuntiin kahden toisiinsa nähden kohtisuoran akselin suuntaisesti ja niin, että edellä tarkoitetut akselit ovat vaakatasossa, jos kelauslaite asennetaan ajoneuvoon turvavyön valmistajan ilmoittamalla tavalla. Jos asennustapaa ei ole ilmoitettu, testin suorittajan on tiedusteltava sitä turvavyön valmistajalta. Hyväksyntätestit suorittava tekninen tutkimuslaitos valitsee toisen testaussuunnan niin, että olosuhteet ovat lukitusmekanismin toiminnan kannalta mahdollisimman epäedulliset.

| 7.6.2.2 | Edellä 7.6.2.1 kohdassa eriteltyihin testeihin sopiva laite esitetään tämän säännön liitteessä 4. Tällaisen laitteen on oltava suunniteltu siten, että vaadittu kiihtyvyys voidaan saavuttaa ennen kuin nauha on vetäytynyt kelauslaitteesta yli 5 mm ja että vetäytyminen tapahtuu kiihtyvyyden lisääntyessä keskimäärin vähintään 25 g/s (7) ja enintään 150 g/s (7). |
| --- | --- |

7.6.2.2

Edellä 7.6.2.1 kohdassa eriteltyihin testeihin sopiva laite esitetään tämän säännön liitteessä 4. Tällaisen laitteen on oltava suunniteltu siten, että vaadittu kiihtyvyys voidaan saavuttaa ennen kuin nauha on vetäytynyt kelauslaitteesta yli 5 mm ja että vetäytyminen tapahtuu kiihtyvyyden lisääntyessä keskimäärin vähintään 25 g/s (7) ja enintään 150 g/s (7).

| 7.6.2.3 | Edellä 6.2.5.3.1.3 ja 6.2.5.3.1.4 kohdan vaatimusten testauksessa kelauslaite asennetaan vaakasuorassa olevaan pöytään ja pöytää kallistetaan enintään 2 astetta sekunnissa, kunnes lukitsin toimii. Testi toistetaan kallistuksen kanssa kaikkiin suuntiin sen varmistamiseksi, että vaatimukset on täytetty. |
| --- | --- |

7.6.2.3

Edellä 6.2.5.3.1.3 ja 6.2.5.3.1.4 kohdan vaatimusten testauksessa kelauslaite asennetaan vaakasuorassa olevaan pöytään ja pöytää kallistetaan enintään 2 astetta sekunnissa, kunnes lukitsin toimii. Testi toistetaan kallistuksen kanssa kaikkiin suuntiin sen varmistamiseksi, että vaatimukset on täytetty.

7.6.3   Pölynsieto

| 7.6.3.1 | Kelauslaite sijoitetaan testikammioon tämän säännön liitteen 5 mukaisesti. Kelauslaitteen asennon on oltava sama kuin sen ollessa asennettuna ajoneuvoon. Testikammiossa on oltava 7.6.3.2 kohdan vaatimukset täyttävä määrä pölyä. Vyönauhaa on oltava kelattuna ulos kelauslaitteesta 500 mm, ja vyönauha pidetään uloskelattuna, ottaen kuitenkin huomioon, että vyönauhalle on suoritettava yhden tai kahden minuutin kuluessa jokaisen pölyn puhalluksen jälkeen 10 täydellistä kelausta. Pölyä puhalletaan viiden tunnin ajan joka kahdeskymmenes minuutti viiden sekunnin ajan kuivalla ja öljyttömällä paineilmalla läpimitaltaan 1,5±0,1 mm:n aukosta paineella 5,5 × 105±0,5 × 105 Pa. |
| --- | --- |

7.6.3.1

Kelauslaite sijoitetaan testikammioon tämän säännön liitteen 5 mukaisesti. Kelauslaitteen asennon on oltava sama kuin sen ollessa asennettuna ajoneuvoon. Testikammiossa on oltava 7.6.3.2 kohdan vaatimukset täyttävä määrä pölyä. Vyönauhaa on oltava kelattuna ulos kelauslaitteesta 500 mm, ja vyönauha pidetään uloskelattuna, ottaen kuitenkin huomioon, että vyönauhalle on suoritettava yhden tai kahden minuutin kuluessa jokaisen pölyn puhalluksen jälkeen 10 täydellistä kelausta. Pölyä puhalletaan viiden tunnin ajan joka kahdeskymmenes minuutti viiden sekunnin ajan kuivalla ja öljyttömällä paineilmalla läpimitaltaan 1,5±0,1 mm:n aukosta paineella 5,5 × 105±0,5 × 105 Pa.

| 7.6.3.2 | Edellä 7.6.3.1 kohdassa tarkoitetussa testissä käytetään pölynä noin 1 kg kuivaa kvartsia. Hiukkaskokojakauman on oltava seuraava:






  a) | 150 μm:n aukon läpi, langan läpimitta 104 μm: 99–100 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

7.6.3.2

Edellä 7.6.3.1 kohdassa tarkoitetussa testissä käytetään pölynä noin 1 kg kuivaa kvartsia. Hiukkaskokojakauman on oltava seuraava:

a)

150 μm:n aukon läpi, langan läpimitta 104 μm: 99–100 prosenttia;

| b) | 105 μm:n aukon läpi, langan läpimitta 64 μm: 76–86 prosenttia; |
| --- | --- |

b)

105 μm:n aukon läpi, langan läpimitta 64 μm: 76–86 prosenttia;

| c) | 75 μm:n aukon läpi, langan läpimitta 52 μm: 60–70 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

75 μm:n aukon läpi, langan läpimitta 52 μm: 60–70 prosenttia.

7.6.4   Kelautumisvoimat

| 7.6.4.1 | Kelautumisvoima mitataan siten, että asennelma on kiinnitettynä samalla tavoin nukkeen kuin 7.7 kohdassa määrätyssä dynaamisessa testissä. Vyönauhan vetämisvoima mitataan mahdollisimman läheltä vyönauhan ja nuken kosketuskohtia (mutta juuri ja juuri erillään siitä), kun vyönauhaa kelataan sisään tai ulos noin 0,6 metrin minuuttinopeudella. Jos turvavyöhön kuuluu kiristystä vähentävä laite, kelautumisvoima ja vyönauhan kiristys on mitattava kiristystä vähentävän laitteen ollessa käytössä ja pois käytöstä. |
| --- | --- |

7.6.4.1

Kelautumisvoima mitataan siten, että asennelma on kiinnitettynä samalla tavoin nukkeen kuin 7.7 kohdassa määrätyssä dynaamisessa testissä. Vyönauhan vetämisvoima mitataan mahdollisimman läheltä vyönauhan ja nuken kosketuskohtia (mutta juuri ja juuri erillään siitä), kun vyönauhaa kelataan sisään tai ulos noin 0,6 metrin minuuttinopeudella. Jos turvavyöhön kuuluu kiristystä vähentävä laite, kelautumisvoima ja vyönauhan kiristys on mitattava kiristystä vähentävän laitteen ollessa käytössä ja pois käytöstä.

| 7.6.4.2 | Ennen 7.7 kohdassa kuvatun dynaamisen testin suorittamista istuma-asennossa olevaa nukkea, joka on puettu puuvillapaitaan, on kallistettava eteenpäin siihen asti, kunnes 350 mm vyönauhaa on kelautunut kelauslaitteesta. Tämän jälkeen nukke on päästettävä takaisin alkuperäiseen asentoon. |
| --- | --- |

7.6.4.2

Ennen 7.7 kohdassa kuvatun dynaamisen testin suorittamista istuma-asennossa olevaa nukkea, joka on puettu puuvillapaitaan, on kallistettava eteenpäin siihen asti, kunnes 350 mm vyönauhaa on kelautunut kelauslaitteesta. Tämän jälkeen nukke on päästettävä takaisin alkuperäiseen asentoon.

7.7   Turvavyöasennelman tai turvajärjestelmän dynaamiset testit

| 7.7.1 | Asennelma asennetaan tämän säännön liitteessä 6 määriteltyyn vaunuun, joka on varustettu istuimella ja kiinnityslaitteilla. Jos turvavyö kuitenkin on tarkoitettu erityisajoneuvoon tai erityisiin ajoneuvotyyppeihin, nuken ja kiinnityspisteiden välisen etäisyyden määrittää testit suorittava tutkimuslaitos joko turvavyön asennusohjeiden tai ajoneuvon valmistajan toimittamien tietojen perusteella. Jos vyö on varustettu edellä 2.14.6 kohdassa määritellyllä vyön korkeudensäätölaitteella, laitteen asennon ja sen kiinnitystavan on oltava sama kuin ajoneuvon rakenteessa.
  Jos ajoneuvotyypille on suoritettu dynaaminen testi, sitä ei tässä tapauksessa tarvitse toistaa muille ajoneuvotyypeille, jos kukin kiinnityspiste on alle 50 mm:n etäisyydellä testatun vyön vastaavasta kiinnityspisteestä. Valmistajat voivat vaihtoehtoisesti määrätä testausta varten hypoteettiset kiinnityspisteet, jotta testi kattaisi mahdollisimman suuren määrän todellisia kiinnityspisteitä. |
| --- | --- |

7.7.1

Asennelma asennetaan tämän säännön liitteessä 6 määriteltyyn vaunuun, joka on varustettu istuimella ja kiinnityslaitteilla. Jos turvavyö kuitenkin on tarkoitettu erityisajoneuvoon tai erityisiin ajoneuvotyyppeihin, nuken ja kiinnityspisteiden välisen etäisyyden määrittää testit suorittava tutkimuslaitos joko turvavyön asennusohjeiden tai ajoneuvon valmistajan toimittamien tietojen perusteella. Jos vyö on varustettu edellä 2.14.6 kohdassa määritellyllä vyön korkeudensäätölaitteella, laitteen asennon ja sen kiinnitystavan on oltava sama kuin ajoneuvon rakenteessa.

Jos ajoneuvotyypille on suoritettu dynaaminen testi, sitä ei tässä tapauksessa tarvitse toistaa muille ajoneuvotyypeille, jos kukin kiinnityspiste on alle 50 mm:n etäisyydellä testatun vyön vastaavasta kiinnityspisteestä. Valmistajat voivat vaihtoehtoisesti määrätä testausta varten hypoteettiset kiinnityspisteet, jotta testi kattaisi mahdollisimman suuren määrän todellisia kiinnityspisteitä.

| 7.7.1.1 | Jos turvavyö tai turvajärjestelmä kuuluu osana asennelmaan, johon tyyppihyväksyntää on haettu turvajärjestelmänä, turvavyö on asennettava siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomaisesti asennetaan, ja kyseinen osa on kiinnitettävä tukevasti testivaunuun 7.7.1.2–7.7.1.6 kohdassa määrätyllä tavalla.
  Jos on kyse sellaisilla esikuormituslaitteilla varustetusta turvavyöstä tai turvajärjestelmästä, joka koostuu muista kuin itse turvavyöasennelmaan sisältyvistä osista, turvavyöasennelma ja mahdollisesti tarvittavat ajoneuvon lisäosat on yhdessä kiinnitettävä testausalustalle 7.7.1.2–7.7.1.6 kohdan mukaisesti.
  Jos näitä laitteita ei voida testata testausvaunulla, valmistaja voi vaihtoehtoisesti osoittaa, että laite vastaa tämän säännön vaatimuksia, käyttämällä perinteistä edestä kohdistuvaa törmäystä koskevaa testiä nopeudella 50 km/h noudattaen ISO 3560 (1975) -standardin menettelyä. |
| --- | --- |

7.7.1.1

Jos turvavyö tai turvajärjestelmä kuuluu osana asennelmaan, johon tyyppihyväksyntää on haettu turvajärjestelmänä, turvavyö on asennettava siihen ajoneuvon rakenteen osaan, johon se tavanomaisesti asennetaan, ja kyseinen osa on kiinnitettävä tukevasti testivaunuun 7.7.1.2–7.7.1.6 kohdassa määrätyllä tavalla.

Jos on kyse sellaisilla esikuormituslaitteilla varustetusta turvavyöstä tai turvajärjestelmästä, joka koostuu muista kuin itse turvavyöasennelmaan sisältyvistä osista, turvavyöasennelma ja mahdollisesti tarvittavat ajoneuvon lisäosat on yhdessä kiinnitettävä testausalustalle 7.7.1.2–7.7.1.6 kohdan mukaisesti.

Jos näitä laitteita ei voida testata testausvaunulla, valmistaja voi vaihtoehtoisesti osoittaa, että laite vastaa tämän säännön vaatimuksia, käyttämällä perinteistä edestä kohdistuvaa törmäystä koskevaa testiä nopeudella 50 km/h noudattaen ISO 3560 (1975) -standardin menettelyä.

| 7.7.1.2 | Ajoneuvo on kiinnitettävä testin ajaksi siten, ettei istuimien tai turvavöiden kiinnityspisteiden lujuus vahvistu eikä rakenteen tavanomainen muodonmuutos vähene. Testissä ei saa olla sellaisia ajoneuvon etuosan osia, jotka rajoittamalla nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä jalkoja lukuun ottamatta voivat vähentää turvajärjestelmän kuormitusta testin aikana. Poistetut rakenneosat saadaan korvata niiden lujuutta vastaavilla osilla, jos ne eivät estä nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä. |
| --- | --- |

7.7.1.2

Ajoneuvo on kiinnitettävä testin ajaksi siten, ettei istuimien tai turvavöiden kiinnityspisteiden lujuus vahvistu eikä rakenteen tavanomainen muodonmuutos vähene. Testissä ei saa olla sellaisia ajoneuvon etuosan osia, jotka rajoittamalla nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä jalkoja lukuun ottamatta voivat vähentää turvajärjestelmän kuormitusta testin aikana. Poistetut rakenneosat saadaan korvata niiden lujuutta vastaavilla osilla, jos ne eivät estä nuken eteenpäin suuntautuvaa liikettä.

| 7.7.1.3 | Kiinnityslaitetta pidetään tyydyttävänä, jos sillä ei ole vaikutusta alueella, joka käsittää rakenteen koko leveyden, ja jos ajoneuvo tai rakenne on tuettu tai kiinnitetty liikkumattomaksi etupuolelta vähintään 500 mm:n etäisyydeltä testattavan turvajärjestelmän kiinnityspisteistä. Rakenne on kiinnityspisteiden takaa kiinnitettävä siten, että se täyttää 7.7.1.2 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

7.7.1.3

Kiinnityslaitetta pidetään tyydyttävänä, jos sillä ei ole vaikutusta alueella, joka käsittää rakenteen koko leveyden, ja jos ajoneuvo tai rakenne on tuettu tai kiinnitetty liikkumattomaksi etupuolelta vähintään 500 mm:n etäisyydeltä testattavan turvajärjestelmän kiinnityspisteistä. Rakenne on kiinnityspisteiden takaa kiinnitettävä siten, että se täyttää 7.7.1.2 kohdan vaatimukset.

| 7.7.1.4 | Istuimet on säädettävä ja sijoitettava siihen ajo- tai käyttöasentoon, jota hyväksyntätestit suorittava tutkimuslaitos pitää nuken sijainnin kannalta kaikkein epäedullisimpana lujuuden kannalta. Istuimien asennot on ilmoitettava selosteessa. Jos istuimen selkänojan kaltevuutta voidaan säätää, selkänoja on lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti tai, tällaisten tietojen puuttuessa, lukittava siten, että M1- ja N1-luokan ajoneuvoissa selkänojan tehollinen kulma on mahdollisimman lähellä 25 asteen kulmaa ja muihin luokkiin kuuluvissa ajoneuvoissa mahdollisimman lähellä 15 asteen kulmaa. |
| --- | --- |

7.7.1.4

Istuimet on säädettävä ja sijoitettava siihen ajo- tai käyttöasentoon, jota hyväksyntätestit suorittava tutkimuslaitos pitää nuken sijainnin kannalta kaikkein epäedullisimpana lujuuden kannalta. Istuimien asennot on ilmoitettava selosteessa. Jos istuimen selkänojan kaltevuutta voidaan säätää, selkänoja on lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti tai, tällaisten tietojen puuttuessa, lukittava siten, että M1- ja N1-luokan ajoneuvoissa selkänojan tehollinen kulma on mahdollisimman lähellä 25 asteen kulmaa ja muihin luokkiin kuuluvissa ajoneuvoissa mahdollisimman lähellä 15 asteen kulmaa.

| 7.7.1.5 | Edellä 6.4.1.4.1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten arvioimiseksi istuimen on oltava nuken mitoille sopivassa, kaikkein etummaisimmassa ajo- tai käyttöasennossa. |
| --- | --- |

7.7.1.5

Edellä 6.4.1.4.1 kohdassa tarkoitettujen vaatimusten arvioimiseksi istuimen on oltava nuken mitoille sopivassa, kaikkein etummaisimmassa ajo- tai käyttöasennossa.

| 7.7.1.6 | Kaikki samaan ryhmään kuuluvat istuimet on testattava samanaikaisesti. |
| --- | --- |

7.7.1.6

Kaikki samaan ryhmään kuuluvat istuimet on testattava samanaikaisesti.

| 7.7.1.7 | Valjasvyöjärjestelmän dynaaminen testi on suoritettava ilman haarahihnaosaa (haarahihnaosa-asennelmaa), jos tällainen kuuluu järjestelmään. |
| --- | --- |

7.7.1.7

Valjasvyöjärjestelmän dynaaminen testi on suoritettava ilman haarahihnaosaa (haarahihnaosa-asennelmaa), jos tällainen kuuluu järjestelmään.

| 7.7.2 | Tämän säännön liitteessä 7 eritelty nukke kiinnitetään asennelmalla seuraavasti: Nuken selän ja istuimen selkänojan väliin asetetaan 25 mm paksu levy. Vyö sovitetaan tiukasti nuken mittojen mukaan. Levy poistetaan ja nukke sijoitetaan niin, että sen selkä lepää koko pituudeltaan istuimen selkänojaa vasten. On tarkastettava, ettei näiden kahden osan kiinnitysmenetelmä voi vähentää lukon toiminnan luotettavuutta. |
| --- | --- |

7.7.2

Tämän säännön liitteessä 7 eritelty nukke kiinnitetään asennelmalla seuraavasti: Nuken selän ja istuimen selkänojan väliin asetetaan 25 mm paksu levy. Vyö sovitetaan tiukasti nuken mittojen mukaan. Levy poistetaan ja nukke sijoitetaan niin, että sen selkä lepää koko pituudeltaan istuimen selkänojaa vasten. On tarkastettava, ettei näiden kahden osan kiinnitysmenetelmä voi vähentää lukon toiminnan luotettavuutta.

| 7.7.3 | Vyönauhoissa on oltava riittävästi luistamisvaraa; niiden vapaiden päiden on ulotuttava riittävän pitkälle säätölaitteeseen nähden. |
| --- | --- |

7.7.3

Vyönauhoissa on oltava riittävästi luistamisvaraa; niiden vapaiden päiden on ulotuttava riittävän pitkälle säätölaitteeseen nähden.

| 7.7.4 | Vaunua on kuljetettava niin, että se törmäyshetkellä kulkee ilman työntövoimaa 50 ± 1 km/h nopeudella ja niin, että nukke pysyy paikallaan. Vaunun pysähtymismatkan on oltava 40 cm ± 5 cm. Vaunun on pysyttävä vaakasuorassa koko hidastuksen ajan. Vaunun hidastamiseen on käytettävä tämän säännön liitteessä 6 kuvattua laitetta tai muuta vastaavat tulokset antavaa laitetta. Laitteen on täytettävä tämän säännön liitteessä 8 esitetyt toimintavaatimukset. |
| --- | --- |

7.7.4

Vaunua on kuljetettava niin, että se törmäyshetkellä kulkee ilman työntövoimaa 50 ± 1 km/h nopeudella ja niin, että nukke pysyy paikallaan. Vaunun pysähtymismatkan on oltava 40 cm ± 5 cm. Vaunun on pysyttävä vaakasuorassa koko hidastuksen ajan. Vaunun hidastamiseen on käytettävä tämän säännön liitteessä 6 kuvattua laitetta tai muuta vastaavat tulokset antavaa laitetta. Laitteen on täytettävä tämän säännön liitteessä 8 esitetyt toimintavaatimukset.

| 7.7.5 | Testissä mitataan testivaunun nopeus välittömästi ennen törmäystä, nuken eteenpäinsiirtymä ja rinnan nopeus rinnan siirtymän ollessa 300 mm. |
| --- | --- |

7.7.5

Testissä mitataan testivaunun nopeus välittömästi ennen törmäystä, nuken eteenpäinsiirtymä ja rinnan nopeus rinnan siirtymän ollessa 300 mm.

| 7.7.6 | Törmäyksen jälkeen asennelma tai turvajärjestelmä ja sen jäykät osat tarkastetaan silmämääräisesti vyölukkoa avaamatta ja toimintavirheet ja vauriot määritetään. Turvajärjestelmistä tarkastetaan testin jälkeen lisäksi se, onko vaunuun kiinnitettyihin ajoneuvon rakenteen osiin syntynyt pysyviä muodonmuutoksia. Kaikki tällaiset muodonmuutokset on otettava huomioon 6.4.1.4.1 kohdassa tarkoitettuja laskelmia suoritettaessa. |
| --- | --- |

7.7.6

Törmäyksen jälkeen asennelma tai turvajärjestelmä ja sen jäykät osat tarkastetaan silmämääräisesti vyölukkoa avaamatta ja toimintavirheet ja vauriot määritetään. Turvajärjestelmistä tarkastetaan testin jälkeen lisäksi se, onko vaunuun kiinnitettyihin ajoneuvon rakenteen osiin syntynyt pysyviä muodonmuutoksia. Kaikki tällaiset muodonmuutokset on otettava huomioon 6.4.1.4.1 kohdassa tarkoitettuja laskelmia suoritettaessa.

7.8   Lukon aukaisutesti

| 7.8.1 | Tähän testiin käytetään 7.7 kohdassa tarkoitetut dynaamiset testit läpäisseitä turvavyöasennelmia tai turvalaitteita. |
| --- | --- |

7.8.1

Tähän testiin käytetään 7.7 kohdassa tarkoitetut dynaamiset testit läpäisseitä turvavyöasennelmia tai turvalaitteita.

| 7.8.2 | Turvavyöasennelma irrotetaan testivaunusta lukkoa avaamatta. Lukkoa kuormitetaan siihen kiinnitettyjä vyönauhoja vetämällä, niin että kaikkia nauhoja kuormitetaan voimalla

   daN; ’n’ on lukkoon sen lukittuna ollessa kiinnitettyjen nauhojen lukumäärä. Jos lukko on yhdistetty jäykkään osaan, voiman kohdistuksessa on otettava huomioon lukon ja jäykän osan välinen kulma dynaamisen testin aikana. Kuormitus on kohdistettava 400 ± 20 mm/min nopeudella lukon avauspainikkeen geometriseen keskipisteeseen kiinteää akselia pitkin painikkeen alkuliikkeen suunnassa. Avausvoiman mittauksessa lukko on oltava kiinnitetty tukevaan alustaan. Edellä tarkoitettu kuormitus ei saa olla suurempi kuin 6.2.2.5 kohdassa eritelty raja-arvo. Testilaitteiden kosketuspisteen on oltava muodoltaan pallomainen ja säteeltään 2,5±0,1 mm. Sen on oltava pinnaltaan kiillotettua metallia. |
| --- | --- |

7.8.2

Formula

| 7.8.3 | Lukkolaitteen avaamiseen tarvittava voima mitataan ja lukossa mahdollisesti ilmenevät viat kirjataan. |
| --- | --- |

7.8.3

Lukkolaitteen avaamiseen tarvittava voima mitataan ja lukossa mahdollisesti ilmenevät viat kirjataan.

| 7.8.4 | Lukon aukaisutestin jälkeen 7.7 kohdassa tarkoitettuun testiin käytetyt asennelman tai turvajärjestelmän osat tarkastetaan ja dynaamisessa testissä aiheutuneet vauriot merkitään selosteeseen. |
| --- | --- |

7.8.4

Lukon aukaisutestin jälkeen 7.7 kohdassa tarkoitettuun testiin käytetyt asennelman tai turvajärjestelmän osat tarkastetaan ja dynaamisessa testissä aiheutuneet vauriot merkitään selosteeseen.

7.9   Esikuormituslaitteilla varustettujen turvavöiden lisätestit

7.9.1   Käsittely

Esikuormituslaite voidaan irrottaa testattavasta turvavyöstä ja pitää 24 tunnin ajan lämpötilassa 60 ± 5 oC. Sen jälkeen lämpötila nostetaan kahden tunnin ajaksi lämpötilaan 100 ± 5 oC. Tämän jälkeen laitetta pidetään 24 tunnin ajan lämpötilassa - 30 ± 5C. Kun laite on poistettu käsittelystä, sen annetaan lämmetä ympäröivään lämpötilaan. Jos se on irrotettu, se kiinnitetään uudelleen turvavyöhön.

7.10   Testausseloste

| 7.10.1 | Testausselosteeseen on merkittävä 7 kohdassa tarkoitetuissa testeissä saadut tulokset ja lisäksi on erityisesti ilmoitettava vaunun nopeus, nuken suurin siirtymä eteenpäin, vyölukon paikka testin aikana, jos se voi vaihdella, vyölukon avautumisvoima ja kaikki ilmenneet toimintavirheet tai vauriot. Jollei tämän säännön liitteessä 6 esitettyjä kiinnityspisteitä koskevia vaatimuksia ole 7.7.1 kohdassa tarkoitetuin tavoin noudatettu, testausselosteessa on ilmoitettava turvavyöasennelman tai turvajärjestelmän asennustapa sekä olennaiset kulmat ja mitat. Selosteessa on myös mainittava testin aikana ilmennyt lukon vääntyminen tai murtuminen. Turvajärjestelmän osalta on ilmoitettava lisäksi ajoneuvorakenteen kiinnitysmenetelmä testivaunuun, istuimien asennot ja selkänojien kaltevuuskulmat. Jos nuken siirtymä eteenpäin on ylittänyt 6.4.1.3.2 kohdassa määrätyt arvot, selosteessa on ilmoitettava, täyttääkö turvajärjestelmä 6.4.1.4.1 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

7.10.1

Testausselosteeseen on merkittävä 7 kohdassa tarkoitetuissa testeissä saadut tulokset ja lisäksi on erityisesti ilmoitettava vaunun nopeus, nuken suurin siirtymä eteenpäin, vyölukon paikka testin aikana, jos se voi vaihdella, vyölukon avautumisvoima ja kaikki ilmenneet toimintavirheet tai vauriot. Jollei tämän säännön liitteessä 6 esitettyjä kiinnityspisteitä koskevia vaatimuksia ole 7.7.1 kohdassa tarkoitetuin tavoin noudatettu, testausselosteessa on ilmoitettava turvavyöasennelman tai turvajärjestelmän asennustapa sekä olennaiset kulmat ja mitat. Selosteessa on myös mainittava testin aikana ilmennyt lukon vääntyminen tai murtuminen. Turvajärjestelmän osalta on ilmoitettava lisäksi ajoneuvorakenteen kiinnitysmenetelmä testivaunuun, istuimien asennot ja selkänojien kaltevuuskulmat. Jos nuken siirtymä eteenpäin on ylittänyt 6.4.1.3.2 kohdassa määrätyt arvot, selosteessa on ilmoitettava, täyttääkö turvajärjestelmä 6.4.1.4.1 kohdan vaatimukset.

8.   AJONEUVOON ASENTAMISTA KOSKEVAT VAATIMUKSET

8.1   Ajoneuvon varusteet

| 8.1.1 | Lukuun ottamatta kokoontaitettavia istuimia (sellaisina kuin ne on määritelty säännössä nro 14) ja vain paikallaan olevassa ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettuja istuimia M- ja N-luokkien ajoneuvojen, sellaisina kuin ne on määritelty konsolidoidun päätöslauselman liitteessä 7 (R.E.3)) (8), istuimissa (lukuun ottamatta niitä M2- ja M3- luokan ajoneuvoja, jotka kuuluvat luokkaan I tai II säännön nro 36 mukaisesti, luokkaan A säännön nro 52 mukaisesti sekä luokkaan I ja II ja A säännön nro 107 mukaisesti) on oltava tämän säännön vaatimusten mukaiset turvavyöt tai turvajärjestelmät. |
| --- | --- |

8.1.1

Lukuun ottamatta kokoontaitettavia istuimia (sellaisina kuin ne on määritelty säännössä nro 14) ja vain paikallaan olevassa ajoneuvossa käytettäväksi tarkoitettuja istuimia M- ja N-luokkien ajoneuvojen, sellaisina kuin ne on määritelty konsolidoidun päätöslauselman liitteessä 7 (R.E.3)) (8), istuimissa (lukuun ottamatta niitä M2- ja M3- luokan ajoneuvoja, jotka kuuluvat luokkaan I tai II säännön nro 36 mukaisesti, luokkaan A säännön nro 52 mukaisesti sekä luokkaan I ja II ja A säännön nro 107 mukaisesti) on oltava tämän säännön vaatimusten mukaiset turvavyöt tai turvajärjestelmät.

| 8.1.2 | Kutakin istuinta varten asennettaviksi vaadittujen turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppien on oltava liitteessä 16 vahvistetut (joiden kanssa ei saa käyttää lukittumattomia (2.14.1 kohta) tai käsin avattavia (2.14.2 kohta) kelauslaitteita). Kaikilla istuimilla, joihin liitteessä 16 eritellään tyypin B lantiovyöt, sallitaan tyypin Br3 lantiovyöt, paitsi siinä tapauksessa, jos ne käytettäessä kelautuvat takaisin siinä määrin, että ne vähentävät käyttäjän mukavuutta merkittävästi vyölukon tavanomaisen lukituksen jälkeen. |
| --- | --- |

8.1.2

Kutakin istuinta varten asennettaviksi vaadittujen turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppien on oltava liitteessä 16 vahvistetut (joiden kanssa ei saa käyttää lukittumattomia (2.14.1 kohta) tai käsin avattavia (2.14.2 kohta) kelauslaitteita). Kaikilla istuimilla, joihin liitteessä 16 eritellään tyypin B lantiovyöt, sallitaan tyypin Br3 lantiovyöt, paitsi siinä tapauksessa, jos ne käytettäessä kelautuvat takaisin siinä määrin, että ne vähentävät käyttäjän mukavuutta merkittävästi vyölukon tavanomaisen lukituksen jälkeen.

| 8.1.2.1 | N1-luokkaan kuuluvien ajoneuvojen ulommaisten, liitteessä 16 mainittujen ja tunnuksella Ø merkittyjen muiden kuin etuistuimien osalta sallitaan Br4m- tai Br4Nm-tyyppisen lantiovyön asentaminen, jos istuimen ja ajoneuvon lähimmän sivuseinän välissä on käytävä, jonka tarkoituksena on mahdollistaa matkustajien liikkuminen ajoneuvon muihin osiin. Istuimen ja sivuseinän välistä tilaa pidetään käytävänä, jos sivuseinän, kaikkien ovien ollessa suljettuina, ja kyseisen istuimen keskilinjan kautta kulkevan pituussuuntaisen pystytason välinen etäisyys mitattuna R-pisteen kohdalta kohtisuoraan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden on suurempi kuin 500 mm. |
| --- | --- |

8.1.2.1

N1-luokkaan kuuluvien ajoneuvojen ulommaisten, liitteessä 16 mainittujen ja tunnuksella Ø merkittyjen muiden kuin etuistuimien osalta sallitaan Br4m- tai Br4Nm-tyyppisen lantiovyön asentaminen, jos istuimen ja ajoneuvon lähimmän sivuseinän välissä on käytävä, jonka tarkoituksena on mahdollistaa matkustajien liikkuminen ajoneuvon muihin osiin. Istuimen ja sivuseinän välistä tilaa pidetään käytävänä, jos sivuseinän, kaikkien ovien ollessa suljettuina, ja kyseisen istuimen keskilinjan kautta kulkevan pituussuuntaisen pystytason välinen etäisyys mitattuna R-pisteen kohdalta kohtisuoraan ajoneuvon pituussuuntaiseen keskiviivaan nähden on suurempi kuin 500 mm.

| 8.1.3 | Jollei turvavöitä edellytetä, voidaan valmistajan valinnan mukaan käyttää mitä tahansa tämän säännön vaatimuksia vastaavaa turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppiä. Liitteessä 16 sallituista tyypeistä tyypin A vöitä voidaan käyttää vaihtoehtona niille lantiovöille, jotka on tarkoitettu istuimille, joihin liitteessä 16 määritellään lantiovyö. |
| --- | --- |

8.1.3

Jollei turvavöitä edellytetä, voidaan valmistajan valinnan mukaan käyttää mitä tahansa tämän säännön vaatimuksia vastaavaa turvavyö- tai turvajärjestelmätyyppiä. Liitteessä 16 sallituista tyypeistä tyypin A vöitä voidaan käyttää vaihtoehtona niille lantiovöille, jotka on tarkoitettu istuimille, joihin liitteessä 16 määritellään lantiovyö.

| 8.1.4 | Kelauslaitteilla varustetuissa kolmipistevöissä on vähintään yhden kelauslaitteen oltava olkanauhassa. |
| --- | --- |

8.1.4

Kelauslaitteilla varustetuissa kolmipistevöissä on vähintään yhden kelauslaitteen oltava olkanauhassa.

| 8.1.5 | Muissa kuin M1-luokan ajoneuvoissa voidaan sallia tyyppiä 4N oleva törmäystilanteessa lukittuva kelauslaite (2.14.5 kohta) tyypin 4 kelauslaitteen (2.14.4 kohta) asemesta, jos testeistä vastuussa olevalle tutkimuslaitokselle on tyydyttävällä tavalla osoitettu, että ajoneuvon varustaminen tyypin 4 kelauslaitteella ei olisi järkevää. |
| --- | --- |

8.1.5

Muissa kuin M1-luokan ajoneuvoissa voidaan sallia tyyppiä 4N oleva törmäystilanteessa lukittuva kelauslaite (2.14.5 kohta) tyypin 4 kelauslaitteen (2.14.4 kohta) asemesta, jos testeistä vastuussa olevalle tutkimuslaitokselle on tyydyttävällä tavalla osoitettu, että ajoneuvon varustaminen tyypin 4 kelauslaitteella ei olisi järkevää.

| 8.1.6 | Liitteessä 16 esitetyillä ja tunnuksella *, merkityillä uloimmilla ja keskimmäisillä etuistuimilla tuossa liitteessä eriteltyä lantiovyön tyyppiä pidetään riittävänä, jos tuulilasi sijaitsee säännön nro 21 liitteessä 1 määritellyn vertailualueen ulkopuolella.
  Kun on kyse turvavöistä, tuulilasia pidetään vertailualueen osana, kun sen ja säännön nro 21 liitteessä 1 tarkoitetun menetelmän mukaisen testauslaitteiston välille voi syntyä staattinen kosketus. |
| --- | --- |

8.1.6

Liitteessä 16 esitetyillä ja tunnuksella *, merkityillä uloimmilla ja keskimmäisillä etuistuimilla tuossa liitteessä eriteltyä lantiovyön tyyppiä pidetään riittävänä, jos tuulilasi sijaitsee säännön nro 21 liitteessä 1 määritellyn vertailualueen ulkopuolella.

Kun on kyse turvavöistä, tuulilasia pidetään vertailualueen osana, kun sen ja säännön nro 21 liitteessä 1 tarkoitetun menetelmän mukaisen testauslaitteiston välille voi syntyä staattinen kosketus.

| 8.1.7 | Jokaiseen liitteessä 16 tarkoitettuun • -merkillä merkittyyn istuimeen on asennettava liitteessä 16 eriteltyä tyyppiä olevat kolmipistevyöt, jollei jokin seuraavista edellytyksistä täyty. Tällöin voidaan asentaa liitteessä 16 eriteltyä tyyppiä olevat kaksipistevyöt. |
| --- | --- |

8.1.7

Jokaiseen liitteessä 16 tarkoitettuun • -merkillä merkittyyn istuimeen on asennettava liitteessä 16 eriteltyä tyyppiä olevat kolmipistevyöt, jollei jokin seuraavista edellytyksistä täyty. Tällöin voidaan asentaa liitteessä 16 eriteltyä tyyppiä olevat kaksipistevyöt.

| 8.1.7.1 | Aivan ajoneuvon etuosassa on istuin tai muu osa, joka täyttää säännön N:o 80 lisäyksessä 1 olevan 3.5 kohdan vaatimukset, tai |
| --- | --- |

8.1.7.1

Aivan ajoneuvon etuosassa on istuin tai muu osa, joka täyttää säännön N:o 80 lisäyksessä 1 olevan 3.5 kohdan vaatimukset, tai

| 8.1.7.2 | yksikään ajoneuvon osa ei sijaitse vertailualueella tai ajoneuvon liikkuessa voi joutua vertailualueelle, tai |
| --- | --- |

8.1.7.2

yksikään ajoneuvon osa ei sijaitse vertailualueella tai ajoneuvon liikkuessa voi joutua vertailualueelle, tai

| 8.1.7.3 | kyseisellä viitealueella olevat ajoneuvon osat täyttävät säännön nro 80 lisäyksessä 6 säädetyt energian vaimentamista koskevat vaatimukset. |
| --- | --- |

8.1.7.3

kyseisellä viitealueella olevat ajoneuvon osat täyttävät säännön nro 80 lisäyksessä 6 säädetyt energian vaimentamista koskevat vaatimukset.

| 8.1.8 | Lukuun ottamatta 8.1.9 kohdassa mainittua tilannetta jokaisessa turvatyynyllä varustetussa matkustajan istuimessa on oltava varoitus taaksepäin suunnatun lasten turvaistuimen käytöstä kyseisellä istuimella. Selittävää tekstiä mahdollisesti sisältävän kuvatunnuksen muodossa oleva varoitusmerkki on kiinnitettävä kestävästi ja sijoitettava niin, että se on helposti näkyvissä kyseiselle istuimelle taaksepäin suunnattua lasten turvaistuinta asentamassa olevan henkilön edessä. Esimerkki mahdollisesta kuvatunnuksesta on esitetty kuvassa 1. Pysyvän viittauksen tulisi aina olla näkyvissä siltä varalta, että varoitus ei näy oven ollessa suljettuna.
  Kuva 1



  Värit:






  — | kuvatunnus on punainen |
| --- | --- | --- |

8.1.8

Lukuun ottamatta 8.1.9 kohdassa mainittua tilannetta jokaisessa turvatyynyllä varustetussa matkustajan istuimessa on oltava varoitus taaksepäin suunnatun lasten turvaistuimen käytöstä kyseisellä istuimella. Selittävää tekstiä mahdollisesti sisältävän kuvatunnuksen muodossa oleva varoitusmerkki on kiinnitettävä kestävästi ja sijoitettava niin, että se on helposti näkyvissä kyseiselle istuimelle taaksepäin suunnattua lasten turvaistuinta asentamassa olevan henkilön edessä. Esimerkki mahdollisesta kuvatunnuksesta on esitetty kuvassa 1. Pysyvän viittauksen tulisi aina olla näkyvissä siltä varalta, että varoitus ei näy oven ollessa suljettuna.

Kuva 1

Image

Värit:

—

kuvatunnus on punainen

| — | istuin, lastenistuin ja turvatyynyn ääriviivat ovat mustia |
| --- | --- |

—

istuin, lastenistuin ja turvatyynyn ääriviivat ovat mustia

| — | sana ”turvatyyny” ja itse turvatyyny ovat valkoisia. |
| --- | --- |

—

sana ”turvatyyny” ja itse turvatyyny ovat valkoisia.

| 8.1.9 | Edellä 8.1.8 kohdassa esitetyt vaatimukset eivät ole voimassa, jos ajoneuvoon on asennettu mekanismi, joka automaattisesti tunnistaa taaksepäin suunnatun lasten turvaistuimen olemassaolon ja varmistaa, että turvatyyny ei laukea lasten turvajärjestelmän ollessa asennettuna. |
| --- | --- |

8.1.9

Edellä 8.1.8 kohdassa esitetyt vaatimukset eivät ole voimassa, jos ajoneuvoon on asennettu mekanismi, joka automaattisesti tunnistaa taaksepäin suunnatun lasten turvaistuimen olemassaolon ja varmistaa, että turvatyyny ei laukea lasten turvajärjestelmän ollessa asennettuna.

| 8.1.10 | Niiden istuimien osalta, jotka ovat käännettävissä tai sijoitettavissa muihin asentoihin ja joita käytetään kyseisissä asennoissa ajoneuvon ollessa paikallaan, edellä olevan 8.1.1 kohdan vaatimukset koskevat ainoastaan niitä asentoja, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön tämän säännön mukaisesti ajoneuvon liikkuessa tiellä. |
| --- | --- |

8.1.10

Niiden istuimien osalta, jotka ovat käännettävissä tai sijoitettavissa muihin asentoihin ja joita käytetään kyseisissä asennoissa ajoneuvon ollessa paikallaan, edellä olevan 8.1.1 kohdan vaatimukset koskevat ainoastaan niitä asentoja, jotka on tarkoitettu tavanomaiseen käyttöön tämän säännön mukaisesti ajoneuvon liikkuessa tiellä.

8.2   Yleiset vaatimukset

| 8.2.1 | Turvavyöt, turvajärjestelmät ja liitteen 17 lisäyksessä 3 olevan taulukon 2 mukaiset lasten ISOFIX-turvajärjestelmät on kiinnitettävä kiinnityspisteisiin säännössä nro 14 vahvistettujen, esimerkiksi suunnittelua ja mittasuhteita sekä kiinnityspisteiden määrää ja lujuusvaatimuksia koskevien eritelmien mukaisesti. |
| --- | --- |

8.2.1

Turvavyöt, turvajärjestelmät ja liitteen 17 lisäyksessä 3 olevan taulukon 2 mukaiset lasten ISOFIX-turvajärjestelmät on kiinnitettävä kiinnityspisteisiin säännössä nro 14 vahvistettujen, esimerkiksi suunnittelua ja mittasuhteita sekä kiinnityspisteiden määrää ja lujuusvaatimuksia koskevien eritelmien mukaisesti.

| 8.2.2 | Turvavöiden, turvajärjestelmien, lasten turvajärjestelmien ja valmistajan liitteen 17 lisäyksessä 3 olevan 1 ja 2 taulukon mukaisesti suosittelemien lasten ISOFIX-turvajärjestelmien on oltava siten asennettu, että ne toimivat tyydyttävästi ja vähentävät ruumiillisen vahingoittumisen vaaraa onnettomuustilanteessa. Ne on asennettava seuraavalla tavalla: |
| --- | --- |

8.2.2

Turvavöiden, turvajärjestelmien, lasten turvajärjestelmien ja valmistajan liitteen 17 lisäyksessä 3 olevan 1 ja 2 taulukon mukaisesti suosittelemien lasten ISOFIX-turvajärjestelmien on oltava siten asennettu, että ne toimivat tyydyttävästi ja vähentävät ruumiillisen vahingoittumisen vaaraa onnettomuustilanteessa. Ne on asennettava seuraavalla tavalla:

| 8.2.2.1 | Vyönauhat eivät saata muodostaa vaarallista asetelmaa. |
| --- | --- |

8.2.2.1

Vyönauhat eivät saata muodostaa vaarallista asetelmaa.

| 8.2.2.2 | Oikein sijoitetun vyön olkapäältä luisumisen vaaran henkilön eteenpäin suuntautuvan liikkeen vaikutuksesta on oltava mahdollisimman vähäinen. |
| --- | --- |

8.2.2.2

Oikein sijoitetun vyön olkapäältä luisumisen vaaran henkilön eteenpäin suuntautuvan liikkeen vaikutuksesta on oltava mahdollisimman vähäinen.

| 8.2.2.3 | Mahdollisuuden, että vyönauha vaurioituu kosketuksesta ajoneuvon tai istuimien taikka lasten turvajärjestelmien tai valmistajan liitteen 17 lisäyksessä 3 olevan 1 ja 2 taulukon mukaisesti suosittelemien lasten ISOFIX-turvajärjestelmien teräviin osiin, on oltava mahdollisimman vähäinen. |
| --- | --- |

8.2.2.3

Mahdollisuuden, että vyönauha vaurioituu kosketuksesta ajoneuvon tai istuimien taikka lasten turvajärjestelmien tai valmistajan liitteen 17 lisäyksessä 3 olevan 1 ja 2 taulukon mukaisesti suosittelemien lasten ISOFIX-turvajärjestelmien teräviin osiin, on oltava mahdollisimman vähäinen.

| 8.2.2.4 | Kutakin istuinta varten asennetun jokaisen turvavyön rakenteen ja asennuksen on oltava sellainen, että turvavyö on helposti käytettävissä. Lisäksi jos koko istuin tai istuimen istuinosa ja/tai istuimen selkänoja voidaan taittaa kokoon ajoneuvon takaosaan pääsemiseksi tai tavaroiden tai matkatavaroiden luo pääsemiseksi, on sen jälkeen, kun nämä istuimet on taitettu kokoon ja käännetty uudelleen istuma-asentoon, näille istuimille tarkoitettujen turvavöiden oltava käytettävissä ja yhden henkilön helposti saatavilla istuimen alta tai takaa ajoneuvon käyttäjän käsikirjassa olevien ohjeiden mukaisesti, ilman että tämä henkilö tarvitsisi koulutusta tai kokemusta. |
| --- | --- |

8.2.2.4

Kutakin istuinta varten asennetun jokaisen turvavyön rakenteen ja asennuksen on oltava sellainen, että turvavyö on helposti käytettävissä. Lisäksi jos koko istuin tai istuimen istuinosa ja/tai istuimen selkänoja voidaan taittaa kokoon ajoneuvon takaosaan pääsemiseksi tai tavaroiden tai matkatavaroiden luo pääsemiseksi, on sen jälkeen, kun nämä istuimet on taitettu kokoon ja käännetty uudelleen istuma-asentoon, näille istuimille tarkoitettujen turvavöiden oltava käytettävissä ja yhden henkilön helposti saatavilla istuimen alta tai takaa ajoneuvon käyttäjän käsikirjassa olevien ohjeiden mukaisesti, ilman että tämä henkilö tarvitsisi koulutusta tai kokemusta.

| 8.2.2.5 | Teknisen tutkimuslaitoksen on varmistettava, että kun lukon kieleke on lukossa ja kun istuimella ei ole matkustajaa |
| --- | --- |

8.2.2.5

Teknisen tutkimuslaitoksen on varmistettava, että kun lukon kieleke on lukossa ja kun istuimella ei ole matkustajaa

| 8.2.2.5.1 | vyönauhan mahdollinen löysyys ei estä valmistajan suosittelemien lasten turvajärjestelmien asianmukaista asennusta, ja |
| --- | --- |

8.2.2.5.1

vyönauhan mahdollinen löysyys ei estä valmistajan suosittelemien lasten turvajärjestelmien asianmukaista asennusta, ja

| 8.2.2.5.2 | kolmipistevöiden ollessa kyseessä vähintään 50 N:n jännitys voidaan saavuttaa vyön lantioalueella vyön olka-alueen ulkoista jännitystä käyttämällä. |
| --- | --- |

8.2.2.5.2

kolmipistevöiden ollessa kyseessä vähintään 50 N:n jännitys voidaan saavuttaa vyön lantioalueella vyön olka-alueen ulkoista jännitystä käyttämällä.

8.3   Turvavöihin tai turvajärjestelmiin sisältyvien jäykkien osien erityiset vaatimukset

| 8.3.1 | Jäykät osat, kuten vyölukot, säätö- ja kiinnityslaitteet, eivät saa lisätä käyttäjälle tai muille ajoneuvojen matkustajille aiheutuvan ruumiinvamman vaaraa onnettomuuden sattuessa. |
| --- | --- |

8.3.1

Jäykät osat, kuten vyölukot, säätö- ja kiinnityslaitteet, eivät saa lisätä käyttäjälle tai muille ajoneuvojen matkustajille aiheutuvan ruumiinvamman vaaraa onnettomuuden sattuessa.

| 8.3.2 | Vyölukon avaavan laitteen on oltava käyttäjän selvästi nähtävillä ja helposti saatavilla ja se on suunniteltava siten, että sitä ei voida avata epähuomiossa tai vahingossa. Vyölukon on myös oltava sellaisessa paikassa, että se on pelastajan helposti käytettävissä silloin, kun käyttäjä on vapautettava hätätapauksessa.
  Vyölukko on asennettava siten, että sekä silloin kun se ei ole kuormitettuna että silloin kun se kannattelee käyttäjän painoa, käyttäjä voi sen avata yhdellä yksinkertaisella yksisuuntaisella kumman tahansa käden liikkeellä.
  Kun on kyse uloimpien etuistuimien turvavöistä tai turvajärjestelmistä ja kun kyse ei ole valjasvöistä, lukon on myös oltava samalla tavalla lukittavissa.
  On tarkastettava, että jos lukko joutuu kosketuksiin vyön käyttäjän kanssa, kosketuspinnan leveys on vähintään 46 mm.
  On tarkastettava, että jos lukko joutuu kosketuksiin vyön käyttäjän kanssa, kosketuspinta täyttää tämän säännön 6.2.2.1 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

8.3.2

Vyölukon avaavan laitteen on oltava käyttäjän selvästi nähtävillä ja helposti saatavilla ja se on suunniteltava siten, että sitä ei voida avata epähuomiossa tai vahingossa. Vyölukon on myös oltava sellaisessa paikassa, että se on pelastajan helposti käytettävissä silloin, kun käyttäjä on vapautettava hätätapauksessa.

Vyölukko on asennettava siten, että sekä silloin kun se ei ole kuormitettuna että silloin kun se kannattelee käyttäjän painoa, käyttäjä voi sen avata yhdellä yksinkertaisella yksisuuntaisella kumman tahansa käden liikkeellä.

Kun on kyse uloimpien etuistuimien turvavöistä tai turvajärjestelmistä ja kun kyse ei ole valjasvöistä, lukon on myös oltava samalla tavalla lukittavissa.

On tarkastettava, että jos lukko joutuu kosketuksiin vyön käyttäjän kanssa, kosketuspinnan leveys on vähintään 46 mm.

On tarkastettava, että jos lukko joutuu kosketuksiin vyön käyttäjän kanssa, kosketuspinta täyttää tämän säännön 6.2.2.1 kohdan vaatimukset.

| 8.3.3 | Turvavyön on käytössä ollessaan säädyttävä automaattisesti käyttäjän mukaan tai sen on oltava siten suunniteltu, että käsikäyttöinen säätölaite on käyttäjän istuessaan helposti saatavilla ja että sitä on mukava ja helppo käyttää. Sitä on myös voitava tiukentaa yhdellä kädellä käyttäjän ruumiinrakenteeseen ja ajoneuvon istuimen asentoon sopivaksi. |
| --- | --- |

8.3.3

Turvavyön on käytössä ollessaan säädyttävä automaattisesti käyttäjän mukaan tai sen on oltava siten suunniteltu, että käsikäyttöinen säätölaite on käyttäjän istuessaan helposti saatavilla ja että sitä on mukava ja helppo käyttää. Sitä on myös voitava tiukentaa yhdellä kädellä käyttäjän ruumiinrakenteeseen ja ajoneuvon istuimen asentoon sopivaksi.

| 8.3.4 | Kelauslaitteelliset turvavyöt tai turvajärjestelmät on asennettava siten, että kelauslaitteita voidaan käyttää oikein ja vyönauhaa säilyttää tehokkaasti. |
| --- | --- |

8.3.4

Kelauslaitteelliset turvavyöt tai turvajärjestelmät on asennettava siten, että kelauslaitteita voidaan käyttää oikein ja vyönauhaa säilyttää tehokkaasti.

| 8.3.5 | Ajoneuvoluokkiin M1 ja N1 kuuluvien ajoneuvojen on täytettävä liitteen 17 mukaiset tietovaatimukset, jotta ajoneuvon käyttäjät saavat tietoa lasten kuljettamista koskevista säännöksistä. Kaikki M1-luokan ajoneuvot on varustettava ISOFIX-paikoilla säännön nro 14 asiaa koskevien määräysten mukaisesti.
  Ensimmäiseen ISOFIX-paikkaan on voitava asentaa vähintään yksi liitteen 17 lisäyksessä 2 määritellystä kolmesta eteenpäin suunnatusta asetelmasta; toiseen ISOFIX-paikkaan on voitava asentaa vähintään yksi liitteen 17 lisäyksessä 2 määritellystä kolmesta taaksepäin suunnatusta asetelmasta. Jos taaksepäin suunnattua asetelmaa ei voida asentaa kyseisen toisen ISOFIX-paikan osalta ajoneuvon toiselle istuinriville sen mallin vuoksi, yksi kuudesta asetelmasta voidaan asentaa mihin tahansa paikkaan ajoneuvossa. |
| --- | --- |

8.3.5

Ajoneuvoluokkiin M1 ja N1 kuuluvien ajoneuvojen on täytettävä liitteen 17 mukaiset tietovaatimukset, jotta ajoneuvon käyttäjät saavat tietoa lasten kuljettamista koskevista säännöksistä. Kaikki M1-luokan ajoneuvot on varustettava ISOFIX-paikoilla säännön nro 14 asiaa koskevien määräysten mukaisesti.

Ensimmäiseen ISOFIX-paikkaan on voitava asentaa vähintään yksi liitteen 17 lisäyksessä 2 määritellystä kolmesta eteenpäin suunnatusta asetelmasta; toiseen ISOFIX-paikkaan on voitava asentaa vähintään yksi liitteen 17 lisäyksessä 2 määritellystä kolmesta taaksepäin suunnatusta asetelmasta. Jos taaksepäin suunnattua asetelmaa ei voida asentaa kyseisen toisen ISOFIX-paikan osalta ajoneuvon toiselle istuinriville sen mallin vuoksi, yksi kuudesta asetelmasta voidaan asentaa mihin tahansa paikkaan ajoneuvossa.

9.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS

Tuotannon vaatimustenmukaisuuden testausmenettelyjen on vastattava sopimuksen lisäyksessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) vahvistettuja menettelyjä, ja seuraavassa esitettyjen vaatimusten on täytyttävä.

| 9.1 | Tämän säännön mukaisesti hyväksytty ajoneuvotyyppi, turvavyö tai turvajärjestelmä on valmistettava siten, että se vastaa tyyppihyväksyntää täyttämällä edellä olevat 6, 7, ja 8 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

9.1

Tämän säännön mukaisesti hyväksytty ajoneuvotyyppi, turvavyö tai turvajärjestelmä on valmistettava siten, että se vastaa tyyppihyväksyntää täyttämällä edellä olevat 6, 7, ja 8 kohdan vaatimukset.

| 9.2 | Tämän säännön liitteessä 14 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

9.2

Tämän säännön liitteessä 14 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 9.3 | Tyyppihyväksynnän antanut viranomainen saa milloin hyvänsä tarkastaa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät kaikissa tuotantolaitoksissa. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kaksi kertaa vuodessa. |
| --- | --- |

9.3

Tyyppihyväksynnän antanut viranomainen saa milloin hyvänsä tarkastaa sovellettavat vaatimustenmukaisuuden valvontamenetelmät kaikissa tuotantolaitoksissa. Tarkastukset on tavanomaisesti suoritettava kaksi kertaa vuodessa.

10.   SEURAAMUKSET VAATIMUSTENMUKAISUUDESTA POIKKEAVASTA TUOTANNOSTA

| 10.1 | Ajoneuvolle tai turvavyö- tai turvajärjestelmätyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 9.1 kohdassa asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos turvavyötä tai turvavöitä taikka turvajärjestelmää tai turvajärjestelmiä ei ole hyväksytty edellä olevassa 9.2 kohdassa määrätyissä tarkastuksissa. |
| --- | --- |

10.1

Ajoneuvolle tai turvavyö- tai turvajärjestelmätyypille myönnetty hyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 9.1 kohdassa asetetut vaatimukset eivät täyty tai jos turvavyötä tai turvavöitä taikka turvajärjestelmää tai turvajärjestelmiä ei ole hyväksytty edellä olevassa 9.2 kohdassa määrätyissä tarkastuksissa.

| 10.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella (tapauksen mukaan). |
| --- | --- |

10.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuksen sopimuspuoli peruuttaa aiemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava tästä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella (tapauksen mukaan).

11.   MUUTOKSET JA AJONEUVON, TURVAVYÖN TAI TURVAJÄRJESTELMÄN TYYPPIHYVÄKSYNNÄN LAAJENTAMINEN

| 11.1 | Ajoneuvotyyppiin taikka turvavyöhön tai turvajärjestelmään taikka näihin molempiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin taikka turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin. Tämän jälkeen viranomainen voi joko |
| --- | --- |

11.1

Ajoneuvotyyppiin taikka turvavyöhön tai turvajärjestelmään taikka näihin molempiin mahdollisesti tehtävistä muutoksista on ilmoitettava hallinnolliselle yksikölle, joka on hyväksynyt kyseisen ajoneuvotyypin taikka turvavyö- tai turvajärjestelmätyypin. Tämän jälkeen viranomainen voi joko

| 11.1.1 | katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo taikka turvavyö tai turvajärjestelmä täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset; tai |
| --- | --- |

11.1.1

katsoa, ettei tehdyillä muutoksilla todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja että ajoneuvo taikka turvavyö tai turvajärjestelmä täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset; tai

| 11.1.2 | vaatia uutta testausselostetta testien tekemisestä vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta. |
| --- | --- |

11.1.2

vaatia uutta testausselostetta testien tekemisestä vastaavalta tekniseltä tutkimuslaitokselta.

| 11.2 | Ajoneuvon versiota, jonka kuormittamaton massa ajokunnossa on vähemmän kuin hyväksyntätestissä käytetyn ajoneuvon kuormittamaton massa, ei pidetä ajoneuvotyyppiin tehtynä muutoksena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11.1 kohdan soveltamista. |
| --- | --- |

11.2

Ajoneuvon versiota, jonka kuormittamaton massa ajokunnossa on vähemmän kuin hyväksyntätestissä käytetyn ajoneuvon kuormittamaton massa, ei pidetä ajoneuvotyyppiin tehtynä muutoksena, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 11.1 kohdan soveltamista.

| 11.3 | Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan 5.2.3 tai 5.3.3 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille. |
| --- | --- |

11.3

Hyväksynnän vahvistus tai epääminen, jossa eritellään muutokset, annetaan tiedoksi edellä olevan 5.2.3 tai 5.3.3 kohdan mukaisella menettelyllä tätä sääntöä soveltaville sopimuksen sopimuspuolille.

| 11.4 | Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

11.4

Hyväksynnän laajentamisen myöntäneen toimivaltaisen viranomaisen on annettava laajentamiselle sarjanumero ja ilmoitettava siitä muille vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille, jotka soveltavat tätä sääntöä, tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

12.   TUOTANNON LOPULLINEN KESKEYTTÄMINEN

Jos hyväksynnän haltija lopettaa kokonaan tämän säännön perusteella hyväksytyn laitteen valmistamisen, hyväksynnän haltijan on ilmoitettava tästä hyväksynnän myöntäneelle viranomaiselle. Ilmoituksen saatuaan viranomaisen on ilmoitettava asiasta muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1A tai 1B esitetyn mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

13.   OHJEET

Kun on kyse turvavyötyypistä, joka toimitetaan erillisenä ajoneuvosta, pakkaus- ja asennusohjeissa on mainittava selvästi ajoneuvotyyppi (ajoneuvotyypit), johon (joihin) se on tarkoitettu.

14.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN TUTKIMUSLAITOSTEN JA HALLINNOLLISTEN YKSIKÖIDEN NIMET JA OSOITTEET

Tätä sääntöä soveltavien vuoden 1958 sopimuksen sopimuspuolien on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten sekä niiden hallinnollisten yksiköiden nimet ja osoitteet, jotka myöntävät hyväksynnät ja joille on toimitettava lomakkeet todistukseksi muissa maissa myönnetystä hyväksynnästä taikka hyväksynnän laajentamisesta, epäämisestä tai peruuttamisesta.

15.   SIIRTYMÄSÄÄNNÖKSET

15.1   Ajoneuvotyypin hyväksynnät

| 15.1.1 | Muutossarjan 04 viidennentoista täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä ECE-hyväksyntöjä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 viidennellätoista täydennyksellä, mukaisesti. |
| --- | --- |

15.1.1

Muutossarjan 04 viidennentoista täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä ECE-hyväksyntöjä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 viidennellätoista täydennyksellä, mukaisesti.

| 15.1.2 | Kahden vuoden kuluttua tämän säännön muutossarjan 04 viidennentoista täydennyksen voimaantulosta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksyntiä ainoastaan silloin, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 viidennellätoista täydennyksellä, vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

15.1.2

Kahden vuoden kuluttua tämän säännön muutossarjan 04 viidennentoista täydennyksen voimaantulosta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää ECE-hyväksyntiä ainoastaan silloin, jos tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 viidennellätoista täydennyksellä, vaatimukset täyttyvät.

| 15.1.3 | Seitsemän vuoden kuluttua tämän säännön muutossarjan 04 viidennentoista täydennyksen voimaantulosta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 viidennentoista täydennyksen mukaisesti. Muita kuin M1-luokan ajoneuvoja koskevat voimassa olevat hyväksynnät, joihin tämän säännön muutossarjan 04 viidestoista täydennys ei vaikuta, pysyvät kuitenkin voimassa ja tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet hyväksyvät ne edelleen. |
| --- | --- |

15.1.3

Seitsemän vuoden kuluttua tämän säännön muutossarjan 04 viidennentoista täydennyksen voimaantulosta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 viidennentoista täydennyksen mukaisesti. Muita kuin M1-luokan ajoneuvoja koskevat voimassa olevat hyväksynnät, joihin tämän säännön muutossarjan 04 viidestoista täydennys ei vaikuta, pysyvät kuitenkin voimassa ja tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet hyväksyvät ne edelleen.

| 15.1.3.1 | Ajoneuvoluokkiin M1 ja N1 kuuluvien ajoneuvojen osalta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kuitenkin 1. lokakuuta 2000 alkaen kieltäytyä tunnustamasta ECE-hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 kahdeksannen täydennyksen mukaisesti, jos 8.3.5 kohdan ja liitteen 17 mukaisia tietovaatimuksia ei ole täytetty. |
| --- | --- |

15.1.3.1

Ajoneuvoluokkiin M1 ja N1 kuuluvien ajoneuvojen osalta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat kuitenkin 1. lokakuuta 2000 alkaen kieltäytyä tunnustamasta ECE-hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 kahdeksannen täydennyksen mukaisesti, jos 8.3.5 kohdan ja liitteen 17 mukaisia tietovaatimuksia ei ole täytetty.

15.2   Turvavöiden asentaminen

Näitä siirtymämääräyksiä sovelletaan vain turvavöiden asentamiseen ajoneuvoihin, ja niillä ei muuteta turvavyön merkkiä.

| 15.2.1 | Muutossarjan 04 kahdennentoista täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä ECE-hyväksyntöjä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 kahdennellatoista täydennyksellä, mukaisesti. |
| --- | --- |

15.2.1

Muutossarjan 04 kahdennentoista täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä ECE-hyväksyntöjä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 kahdennellatoista täydennyksellä, mukaisesti.

| 15.2.2 | Kun 36 kuukautta on kulunut edellä 15.2.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän vain, jos ajoneuvotyypppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina, kuin ne ovat muutettuina muutossarjan 04 kahdennellatoista täydennyksellä. |
| --- | --- |

15.2.2

Kun 36 kuukautta on kulunut edellä 15.2.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän vain, jos ajoneuvotyypppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina, kuin ne ovat muutettuina muutossarjan 04 kahdennellatoista täydennyksellä.

| 15.2.3 | Kun 60 kuukautta on kulunut edellä 15.2.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 kahdennentoista täydennyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

15.2.3

Kun 60 kuukautta on kulunut edellä 15.2.1 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 kahdennentoista täydennyksen mukaisesti.

| 15.2.4 | Muutossarjan 04 neljännentoista täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä UNECE-hyväksyntöjä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 neljännellätoista täydennyksellä, mukaisesti. |
| --- | --- |

15.2.4

Muutossarjan 04 neljännentoista täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä UNECE-hyväksyntöjä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 neljännellätoista täydennyksellä, mukaisesti.

| 15.2.5 | Muutossarjan 04 kuudennentoista täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä ECE-hyväksyntöjä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 kuudennellatoista täydennyksellä, mukaisesti. |
| --- | --- |

15.2.5

Muutossarjan 04 kuudennentoista täydennyksen virallisen voimaantulopäivän jälkeen yksikään tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli ei saa kieltäytyä myöntämästä ECE-hyväksyntöjä tämän säännön, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjan 04 kuudennellatoista täydennyksellä, mukaisesti.

| 15.2.6 | Kun 36 kuukautta on kulunut edellä 15.2.4 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän vain, jos ajoneuvotyypppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina kuin ne ovat muutettuina muutossarjan 04 neljännellätoista täydennyksellä. |
| --- | --- |

15.2.6

Kun 36 kuukautta on kulunut edellä 15.2.4 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat myöntää hyväksynnän vain, jos ajoneuvotyypppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina kuin ne ovat muutettuina muutossarjan 04 neljännellätoista täydennyksellä.

| 15.2.7 | Kun 60 kuukautta on kulunut edellä 15.2.4 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 neljännentoista täydennyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

15.2.7

Kun 60 kuukautta on kulunut edellä 15.2.4 kohdassa mainitusta virallisesta voimaantulopäivästä, tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntöjä, joita ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 neljännentoista täydennyksen mukaisesti.

| 15.2.8 | Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat heinäkuun 16. päivän 2006 jälkeen myöntää hyväksynnän vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina kuin ne ovat muutettuina muutossarjan 04 kuudennellatoista täydennyksellä. |
| --- | --- |

15.2.8

Tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet saavat heinäkuun 16. päivän 2006 jälkeen myöntää hyväksynnän vain, jos ajoneuvotyyppi täyttää tässä säännössä asetetut vaatimukset sellaisina kuin ne ovat muutettuina muutossarjan 04 kuudennellatoista täydennyksellä.

| 15.2.9 | Ajoneuvoluokkaan N1 kuuluvien ajoneuvojen osalta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat heinäkuun 16. päivän 2008 jälkeen kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntää, jota ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 kuudennentoista täydennyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

15.2.9

Ajoneuvoluokkaan N1 kuuluvien ajoneuvojen osalta tätä sääntöä soveltavat sopimuspuolet voivat heinäkuun 16. päivän 2008 jälkeen kieltäytyä tunnustamasta hyväksyntää, jota ei ole myönnetty tämän säännön muutossarjan 04 kuudennentoista täydennyksen mukaisesti.

---

(1)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(2)  Ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3) liitteen 7 määritelmän mukaisesti (asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2).

(3)  1 = Saksa, 2 = Ranska, 3 = Italia, 4 = Alankomaat, 5 = Ruotsi, 6 = Belgia, 7 = Unkari, 8 = Tšekki, 9 = Espanja, 10 = Serbia ja Montenegro, 11 = Yhdistynyt kuningaskunta, 12 = Itävalta, 13 = Luxemburg, 14 = Sveitsi, 15 = (vapaa), 16 = Norja, 17 = Suomi, 18 = Tanska, 19 = Romania, 20 = Puola, 21 = Portugali, 22 = Venäjän federaatio, 23 = Kreikka, 24 = Irlanti, 25 = Kroatia, 26 = Slovenia, 27 = Slovakia, 28 = Valko-Venäjä, 29 = Viro, 30 = (vapaa), 31 = Bosnia ja Hertsegovina, 32 = Latvia, 33 = (vapaa), 34 = Bulgaria, 35 = (vapaa), 36 = Liettua, 37 = Turkki, 38 = (vapaa), 39 = Azerbaidžan, 40 = entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, 41 = (vapaa), 42 = Euroopan yhteisö (hyväksynnän myöntävät sen jäsenvaltiot omaa erityistä ECE-tunnustaan käyttäen), 43 = Japani, 44 = (vapaa), 45 = Australia, 46 = Ukraina, 47 = Etelä-Afrikka, 48 = Uusi-Seelanti, 49 = Kypros, 50 = Malta ja 51 = Korean tasavalta. Järjestyksessä seuraavat numerot osoitetaan muille maille kronologisessa järjestyksessä, jossa ne ratifioivat sopimuksen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista tai liittyvän kyseiseen sopimukseen. Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin osoitetut numerot sopimuspuolille.

(4)  Ks. 5.2.4.1 kohdan alaviite.

(5)  g = 9,81 m/s2.

(6)  Ks. 7.4.1.6.4.3 kohta.

(7)  g = 9,81 m/s2.

(8)  Asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2.

---

LIITE 1A

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

Image

---

LIITE 1B

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 × 297 mm))

Image

---

LIITE 2

HYVÄKSYNTÄMERKKIEN SIJOITTELU

| 1. | Ajoneuvon sellaisten hyväksyntämerkkien sijoittelu, jotka koskevat turvavöiden asennusta
  Malli A
  (Ks. tämän säännön 5.2.4 kohta)



  a = vähintään 8 mm
  Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että ajoneuvo on turvavöiden osalta hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 16 perusteella. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 16 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04.
  Malli B
  (Ks. tämän säännön 5.2.5 kohta)



  a = vähintään 8 mm
  Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 16 ja nro 52 perusteella (1). Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö nro 16 sisälsi muutossarjan 04 muutokset ja sääntö nro 52 sisälsi muutossarjan 01 muutokset. |
| --- | --- |

1.

Ajoneuvon sellaisten hyväksyntämerkkien sijoittelu, jotka koskevat turvavöiden asennusta

Malli A

(Ks. tämän säännön 5.2.4 kohta)

Image

a = vähintään 8 mm

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että ajoneuvo on turvavöiden osalta hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 16 perusteella. Hyväksyntänumero osoittaa, että hyväksyntä myönnettiin säännön nro 16 mukaisesti, sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 04.

Malli B

(Ks. tämän säännön 5.2.5 kohta)

Image

a = vähintään 8 mm

Edellä olevasta ajoneuvoon kiinnitetystä hyväksyntämerkistä käy ilmi, että kyseinen ajoneuvotyyppi on hyväksytty Alankomaissa (E4) säännön nro 16 ja nro 52 perusteella (1). Hyväksyntänumerot osoittavat, että hyväksyntöjen myöntämispäivinä sääntö nro 16 sisälsi muutossarjan 04 muutokset ja sääntö nro 52 sisälsi muutossarjan 01 muutokset.

| 2. | Turvavöiden hyväksyntämerkkien sijoittelu (ks. tämän säännön 5.3.5 kohta)



  a = 8 mm min.
  Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (’e’) varustettu kolmipistevyö (’A’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 042439. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana.



  Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on monitoimiseen (’m’) lukittumistapaan perustuvalla tyypin 4 kelauslaitteella varustettu lantiovyö (’B’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 042489. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana.







  Huomautus: | Hyväksyntänumero ja lisätunnus (lisätunnukset) on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen vasemmalle tai oikealle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien merkkien on oltava E-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaiset. Lisätunnus (-tunnukset) on sijoitettava hyväksyntänumeroa suoraan vastapäätä. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei voitaisi sekoittaa muihin merkkeihin. |
| --- | --- | --- |

2.

Turvavöiden hyväksyntämerkkien sijoittelu (ks. tämän säännön 5.3.5 kohta)

Image

a = 8 mm min.

Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (’e’) varustettu kolmipistevyö (’A’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 042439. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana.

Image

Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on monitoimiseen (’m’) lukittumistapaan perustuvalla tyypin 4 kelauslaitteella varustettu lantiovyö (’B’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 042489. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana.

Huomautus:

Hyväksyntänumero ja lisätunnus (lisätunnukset) on sijoitettava ympyrän lähelle ja joko E-kirjaimen ylä- tai alapuolelle tai sen vasemmalle tai oikealle puolelle. Hyväksyntänumeron muodostavien merkkien on oltava E-kirjaimen samalla puolella ja samansuuntaiset. Lisätunnus (-tunnukset) on sijoitettava hyväksyntänumeroa suoraan vastapäätä. Roomalaisten numeroiden käyttämistä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei voitaisi sekoittaa muihin merkkeihin.

Image

Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (’e’) varustettu erityinen turvavyötyyppi (’S’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 0422439. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana.

Image

Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on turvajärjestelmän (’Z’) osa. Se on energianvaimentimella (’e’) varustettu erityinen turvavyötyyppi (’S’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 0424391. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana.

Image

a = vähintään 8 mm

Image

Turvavyö, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on monitoimiseen (’m’) lukittumistapaan perustuvalla tyypin 4N (’r4N’) kelauslaitteella varustettu kolmipistevyö (’A’). Se on hyväksytty Alankomaissa (E4) hyväksyntänumerolla 042439. Sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana. Tätä vyötä ei saa käyttää M1-luokan ajoneuvoissa.

Image

Vyö, jossa on edellä esitetty tyyppihyväksyntämerkki, on energianvaimentimella (’e’) varustettu kolmipistevyö (’A’), joka on hyväksytty tämän säännön 6.4.1.3.3 kohdan erityisvaatimuksia vastaavaksi, jossa on monitoimisesti (’m’) lukittuva tyypin 4 (’r4’) kelauslaite ja jolle on Alankomaissa (E4) annettu tyyppihyväksyntä hyväksyntänumerolla 042439. Kaksi ensimmäistä numeroa osoittavat, että sääntö on jo sisältänyt muutossarjan 04 muutokset hyväksynnän ajankohtana. Kyseinen turvavyö on asennettava ajoneuvoon, jossa on turvatyyny asianomaisen istuimen kohdalla.

---

(1)  Toinen numero on annettu vain esimerkin vuoksi.

---

LIITE 3

KAAVIO KELAUSLAITTEEN MEKANISMIN KESTÄVYYSTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA

Image

---

LIITE 4

KAAVIO TÖRMÄYKSESSÄ LUKITTUVIEN KELAUSLAITTEIDEN LUKITTUMISTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA

Sopiva laite on esitetty kuvassa, ja se koostuu moottorikäyttöisestä nostovarresta, jonka jatke on kiinnitetty johdoin ohjauskiskolle asennettuun pieneen testivaunuun. Nostovarren suunnittelun ja moottorinopeuden yhdistelmä on sellainen, että se antaa tarvittavan kiihtyvyyden tämän säännön 7.6.2.2 kohdassa määritellyllä kiihdytyksen kasvunopeudella, ja lyönti on järjestetty siten, että se ylittää ennen lukittumista sallitun vyönauhan liikkeen enimmäismäärän.

Testivaunuun on asennettu kelkka, jota voidaan kääntää, jotta kelauslaite voidaan asentaa eri asentoihin testivaunun liikkeen suuntaisesti.

Testattaessa kelauslaitteiden herkkyyttä vyönauhan liikkeisiin kelauslaite asennetaan sopivasti kiinnitettyyn kannattimeen ja vyönauha kiinnitetään testivaunuun.

Edellä mainittuja testejä suoritettaessa valmistajan tai hänen valtuutetun edustajansa toimittamat kaikki kannattimet tms. on sisällytettävä testijärjestelyyn aiotun ajoneuvoon tehtävän asennuksen jäljittelemiseksi mahdollisimman tarkasti.

Valmistajan tai hänen valtuutetun edustajansa on toimitettava kaikki lisäkannattimet tms., joita saatetaan tarvita ajoneuvoon aiotun asennuksen jäljittelemiseksi.

Image

---

LIITE 5

KAAVIO PÖLYNSIETOTESTISSÄ KÄYTETTÄVÄSTÄ LAITTEESTA

(mitat millimetreinä)

Image

---

LIITE 6

KUVAUS TESTIVAUNUSTA, ISTUIMESTA, KIINNITYSPISTEISTÄ JA PYSÄYTYSLAITTEESTA

1.   TESTIVAUNU

Turvavyötesteissä testivaunun, jossa on ainoastaan yksi istuin, massa on 400 ± 20 kg. Turvajärjestelmätesteissä testivaunun, johon on kiinnitetty ajoneuvorakenne, massa on 800 kg. Testivaunun ja ajoneuvorakenteen kokonaismassaa voidaan kuitenkin tarvittaessa lisätä 200 kg:n erissä. Kokonaismassa ei saa missään tapauksessa poiketa nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg.

2.   ISTUIN

Lukuun ottamatta turvajärjestelmille suoritettavia testejä istuimen on oltava tukevarakenteinen ja pinnaltaan sileä. Tässä liitteessä olevassa kuvassa 1 annettuja yksityiskohtia on noudatettava ja on huolehdittava siitä, että mikään metalliosa ei voi joutua kosketuksiin vyön kanssa.

3.   KIINNITYSPISTEET

| 3.1 | Kun kyse on tämän säännön 2.14.6 kohdassa määritellystä vyön korkeudensäätölaitteella varustetusta vyöstä, tämä laite on kiinnitettävä joko jäykkään kehykseen tai ajoneuvon siihen osaan, johon se tavanomaisesti kiinnitetään, ja tämä on kiinnitettävä lujasti testivaunuun. |
| --- | --- |

3.1

Kun kyse on tämän säännön 2.14.6 kohdassa määritellystä vyön korkeudensäätölaitteella varustetusta vyöstä, tämä laite on kiinnitettävä joko jäykkään kehykseen tai ajoneuvon siihen osaan, johon se tavanomaisesti kiinnitetään, ja tämä on kiinnitettävä lujasti testivaunuun.

| 3.2 | Kiinnityspisteiden sijainnin on oltava kuvan 1 mukainen. Kiinnityspisteitä vastaavat merkit osoittavat paikat, joihin vyön päät kiinnitetään vaunussa tai mahdollisessa kuormituksen siirtolaitteessa. Vyön tavanomaiset kiinnityspisteet ovat A, B ja K, jos vyönauhan pituus mitattuna lukon yläreunasta nauhanpitimessä olevasta reiästä vyönauhan tuessa on enintään 250 mm. Muussa tapauksessa on käytettävä pisteitä A1 ja B1. Kiinnityspisteiden sijainnin toleranssi on sellainen, että kunkin kiinnityspisteen on oltava enintään 50 mm:n etäisyydellä kuvassa 1 olevasta sitä vastaavasta A-, B- ja K-pisteestä tai A1-, B1- ja K-pisteestä. |
| --- | --- |

3.2

Kiinnityspisteiden sijainnin on oltava kuvan 1 mukainen. Kiinnityspisteitä vastaavat merkit osoittavat paikat, joihin vyön päät kiinnitetään vaunussa tai mahdollisessa kuormituksen siirtolaitteessa. Vyön tavanomaiset kiinnityspisteet ovat A, B ja K, jos vyönauhan pituus mitattuna lukon yläreunasta nauhanpitimessä olevasta reiästä vyönauhan tuessa on enintään 250 mm. Muussa tapauksessa on käytettävä pisteitä A1 ja B1. Kiinnityspisteiden sijainnin toleranssi on sellainen, että kunkin kiinnityspisteen on oltava enintään 50 mm:n etäisyydellä kuvassa 1 olevasta sitä vastaavasta A-, B- ja K-pisteestä tai A1-, B1- ja K-pisteestä.

| 3.3 | Kiinnityspisteet on asennettava jäykkään alustaan. Yläkiinnityspiste saa siirtyä enintään 0,2 mm pituussuuntaan, kun siihen kohdistetaan 98 daN kuormitus tähän suuntaan. Vaunun on oltava rakenteeltaan sellainen, etteivät osat, joihin kiinnityspisteet on kiinnitetty, muuta pysyvästi muotoaan testin aikana. |
| --- | --- |

3.3

Kiinnityspisteet on asennettava jäykkään alustaan. Yläkiinnityspiste saa siirtyä enintään 0,2 mm pituussuuntaan, kun siihen kohdistetaan 98 daN kuormitus tähän suuntaan. Vaunun on oltava rakenteeltaan sellainen, etteivät osat, joihin kiinnityspisteet on kiinnitetty, muuta pysyvästi muotoaan testin aikana.

| 3.4 | Jos kelauslaitetta varten tarvitaan neljäs kiinnityspiste, sen on






  — | sijaittava pystyssä pisteen K kautta kulkevalla pituussuuntaisella tasolla, |
| --- | --- | --- |

3.4

Jos kelauslaitetta varten tarvitaan neljäs kiinnityspiste, sen on

—

sijaittava pystyssä pisteen K kautta kulkevalla pituussuuntaisella tasolla,

| — | oltava rakenteeltaan sellainen, että kelauslaite voi kallistua valmistajan ilmoittamaan kulmaan, |
| --- | --- |

—

oltava rakenteeltaan sellainen, että kelauslaite voi kallistua valmistajan ilmoittamaan kulmaan,

| — | sijaittava säteeltään KB1 = 790 mm ympyrän kaarella, jos nauhan pituus nauhan ohjaimesta kelauslaitteen nauha-aukkoon on vähintään 540 mm, tai muussa tapauksessa K keskipisteenä piirretyn, säteeltään 350 mm ympyrän kaarella. |
| --- | --- |

—

sijaittava säteeltään KB1 = 790 mm ympyrän kaarella, jos nauhan pituus nauhan ohjaimesta kelauslaitteen nauha-aukkoon on vähintään 540 mm, tai muussa tapauksessa K keskipisteenä piirretyn, säteeltään 350 mm ympyrän kaarella.

4.   PYSÄYTYSLAITE

| 4.1 | Tämä laite koostuu kahdesta identtisestä rinnakkain asennetusta vaimentimesta, paitsi turvajärjestelmillä, jolloin käytetään neljää vaimenninta 800 kg:n nimellismassaa varten. Tarvittaessa käytetään lisävaimenninta kutakin nimellismassan 200 kg:n suuruista lisäystä varten. Kukin vaimennin sisältää






  — | teräsputkesta muotoillun ulkokuoren, |
| --- | --- | --- |

4.1

Tämä laite koostuu kahdesta identtisestä rinnakkain asennetusta vaimentimesta, paitsi turvajärjestelmillä, jolloin käytetään neljää vaimenninta 800 kg:n nimellismassaa varten. Tarvittaessa käytetään lisävaimenninta kutakin nimellismassan 200 kg:n suuruista lisäystä varten. Kukin vaimennin sisältää

—

teräsputkesta muotoillun ulkokuoren,

| — | polyuretaanista valmistetun energianvaimenninputken, |
| --- | --- |

—

polyuretaanista valmistetun energianvaimenninputken,

| — | kiillotetusta teräksestä valmistetun oliivinmuotoisen nupin, joka läpäisee vaimentimen, sekä |
| --- | --- |

—

kiillotetusta teräksestä valmistetun oliivinmuotoisen nupin, joka läpäisee vaimentimen, sekä

| — | akselin ja törmäyslevyn. |
| --- | --- |

—

akselin ja törmäyslevyn.

| 4.2 | Tämän vaimentimen eri osien mitat ilmenevät kaavioista, jotka esitetään kuvissa 2, 3 ja 4. |
| --- | --- |

4.2

Tämän vaimentimen eri osien mitat ilmenevät kaavioista, jotka esitetään kuvissa 2, 3 ja 4.

| 4.3 | Vaimentavan materiaalin ominaisuudet esitetään tässä liitteessä olevassa taulukossa 1. Välittömästi ennen jokaista testiä putkia on säilytettävä käyttämättöminä vähintään 12 tuntia 15–25 oC:n lämpötilassa. Pysäytyslaitteen lämpötilan turvavöiden ja turvajärjestelmien dynaamisten testien aikana on oltava sama kuin kalibrointitestissä, sallittu toleranssi on ± 2 oC. Pysäytyslaitetta koskevat vaatimukset esitetään tämän säännön liitteessä 8. Myös muunlaista vastaavat tulokset antavaa laitetta voidaan käyttää.
  Taulukko 1
  Vaimentavan materiaalin ominaisuudet

  (ASTM-menetelmä D 735, jollei toisin mainita)







  Shore A -kovuus: | 95 ± 2 lämpötilassa 20 ± 5 oC |
| --- | --- | --- |
| Murtolujuus: | Ro > 343 daN/cm2 |
| Vähimmäisvenymä: | Ao > 400 % |
| Kerroin 100 %:n venymällä: | > 108 daN/cm2 |
| Kerroin 300 %:n venymällä: | > 235 daN/cm2 |
| Kylmähauraus (ASTM-menetelmä D 736): | viisi tuntia -55 oC:ssa, |
| Puristuspainuma (menetelmä B): | 22 tuntia, 70 oC < 45 % |
| Tiheys 25 oC:n lämpötilassa: | 1,05—1,10 |

4.3

Vaimentavan materiaalin ominaisuudet esitetään tässä liitteessä olevassa taulukossa 1. Välittömästi ennen jokaista testiä putkia on säilytettävä käyttämättöminä vähintään 12 tuntia 15–25 oC:n lämpötilassa. Pysäytyslaitteen lämpötilan turvavöiden ja turvajärjestelmien dynaamisten testien aikana on oltava sama kuin kalibrointitestissä, sallittu toleranssi on ± 2 oC. Pysäytyslaitetta koskevat vaatimukset esitetään tämän säännön liitteessä 8. Myös muunlaista vastaavat tulokset antavaa laitetta voidaan käyttää.

Taulukko 1

Vaimentavan materiaalin ominaisuudet

(ASTM-menetelmä D 735, jollei toisin mainita)

Shore A -kovuus:

95 ± 2 lämpötilassa 20 ± 5 oC

Murtolujuus:

Ro > 343 daN/cm2

Vähimmäisvenymä:

Ao > 400 %

Kerroin 100 %:n venymällä:

> 108 daN/cm2

Kerroin 300 %:n venymällä:

> 235 daN/cm2

Kylmähauraus (ASTM-menetelmä D 736):

viisi tuntia -55 oC:ssa,

Puristuspainuma (menetelmä B):

22 tuntia, 70 oC < 45 %

Tiheys 25 oC:n lämpötilassa:

1,05—1,10

Vanhenemisreaktio ilmassa (ASTM-menetelmä D 573)

| 70 tuntia 100 oC:ssa | — | Shore A -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 3 |
| --- | --- | --- |

70 tuntia 100 oC:ssa

—

Shore A -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 3

| — | murtolujuus: lasku < 10 % murtolujuudesta Ro |
| --- | --- |

—

murtolujuus: lasku < 10 % murtolujuudesta Ro

| — | venymä: lasku < 10 % venymästä Ao |
| --- | --- |

—

venymä: lasku < 10 % venymästä Ao

| — | massa: lasku < 1 % |
| --- | --- |

—

massa: lasku < 1 %

Öljyyn upotus (ASTM-menetelmä nro 1 Öljy):

| 70 tuntia 100 oC:ssa | — | Shore A -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 4 |
| --- | --- | --- |

70 tuntia 100 oC:ssa

—

Shore A -kovuus: enimmäisvaihtelu ± 4

| — | murtolujuus: lasku < 15 % murtolujuudesta Ro |
| --- | --- |

—

murtolujuus: lasku < 15 % murtolujuudesta Ro

| — | venymä: lasku < 10 % venymästä Ao |
| --- | --- |

—

venymä: lasku < 10 % venymästä Ao

| — | tilavuus: turpoaminen < 5 % |
| --- | --- |

—

tilavuus: turpoaminen < 5 %

Öljyyn upotus (ASTM-menetelmä nro 3 Öljy):

| 70 tuntia 100 oC:ssa | — | murtolujuus: lasku < 15 % murtolujuudesta Ro |
| --- | --- | --- |

70 tuntia 100 oC:ssa

—

murtolujuus: lasku < 15 % murtolujuudesta Ro

| — | venymä: lasku < 15 % venymästä Ao |
| --- | --- |

—

venymä: lasku < 15 % venymästä Ao

| — | tilavuus: turpoaminen < 20 % |
| --- | --- |

—

tilavuus: turpoaminen < 20 %

Tislattuun veteen upotus:

| 1 viikko 70 oC:ssa | — | murtolujuus: lasku < 35 % murtolujuudesta Ro |
| --- | --- | --- |

1 viikko 70 oC:ssa

—

murtolujuus: lasku < 35 % murtolujuudesta Ro

| — | -– venymä: kasvu < 20 % venymästä Ao. |
| --- | --- |

—

-– venymä: kasvu < 20 % venymästä Ao.

Kuva 1

Testivaunu, istuin, kiinnityspiste

Image

Kuva 2

Pysäytyslaite

Image

Kuva 3

Pysäytyslaite

(Polyuretaaniputki)(Kokoonpantu)

Image

| Akselin pinnoite | | Häiriötoleranssi ±0,2
  Kaikki mitat millimetreinä |
| --- | --- | --- |

Akselin pinnoite

Formula

Häiriötoleranssi ±0,2

Kaikki mitat millimetreinä

Kuva 4

Pysäytyslaite

(Oliivinmuotoinen nuppi)

Image

Image

| Pinnan viimeistely | | Häiriötoleranssi ±0,1 |
| --- | --- | --- |

Pinnan viimeistely

Formula

Häiriötoleranssi ±0,1

---

LIITE 7

KUVAUS NUKESTA

1.   NUKEN ERITELMÄT

1.1   Yleistä

Nuken tärkeimmät ominaispiirteet esitetään seuraavissa kuvissa ja taulukoissa:

| Kuva 1 | Pää, niska ja rintaosa sivulta; |
| --- | --- |
| Kuva 2 | Pää, niska ja rintaosa edestä; |
| Kuva 3 | Lantio, reisiosat ja alaraaja sivulta; |
| Kuva 4 | Lantio, reisiosat ja alaraaja edestä; |
| Kuva 5 | Tärkeimmät mitat; |
| Kuva 6 | Nukke istuma-asennossa, kuvasta näkyy: | painopisteen sijainti; |

Kuva 1

Pää, niska ja rintaosa sivulta;

Kuva 2

Pää, niska ja rintaosa edestä;

Kuva 3

Lantio, reisiosat ja alaraaja sivulta;

Kuva 4

Lantio, reisiosat ja alaraaja edestä;

Kuva 5

Tärkeimmät mitat;

Kuva 6

Nukke istuma-asennossa, kuvasta näkyy:

painopisteen sijainti;

| | niiden paikkojen sijainti, joista siirtymä mitataan; ja |
| --- | --- |

niiden paikkojen sijainti, joista siirtymä mitataan; ja

| | olkapään korkeus. |
| --- | --- |

olkapään korkeus.

Taulukko 1

Nuken osien viitenumerot, nimet, materiaalit ja tärkeimmät mitat; ja

Taulukko 2

Pään, niskan, rintaosan, reisiosien ja alaraajan massa.

1.2   Kuvaus nukesta

1.2.1   Alaraajan rakenne (ks. kuvat 3 ja 4)

Alaraaja koostuu kolmesta osasta:

| — | pohjalevy (30); |
| --- | --- |

—

pohjalevy (30);

| — | sääriputki (29); ja |
| --- | --- |

—

sääriputki (29); ja

| — | polvinivelputki (26). |
| --- | --- |

—

polvinivelputki (26).

Polvinivelputkessa on kaksi uloketta, jotka rajoittavat alaraajan liikettä suhteessa reisiosaan.

Alaraaja voi taipua taaksepäin noin 120 astetta suorasta kulmasta.

1.2.2   Reisiosan rakenne (ks. kuvat 3 ja 4)

Reisiosa koostuu kolmesta osasta:

| — | polvinivelputki (22); |
| --- | --- |

—

polvinivelputki (22);

| — | reisipalkki (21); ja |
| --- | --- |

—

reisipalkki (21); ja

| — | lantionivelputki (20). |
| --- | --- |

—

lantionivelputki (20).

Polven liikettä rajoittavat polvinivelputkessa (22) olevat kaksi leikkausta, joihin vastaavat alaraajassa olevat ulokkeet osuvat.

1.2.3   Rintaosan rakenne (ks. kuvat 1 ja 2)

Rintaosa koostuu seuraavista osista:

| — | lantionivelputki (2); |
| --- | --- |

—

lantionivelputki (2);

| — | rullaketju (4); |
| --- | --- |

—

rullaketju (4);

| — | kylkiluut (6 ja 7); |
| --- | --- |

—

kylkiluut (6 ja 7);

| — | rintalasta (8); ja |
| --- | --- |

—

rintalasta (8); ja

| — | ketjun kiinnikkeet (3 sekä osittain 7 ja 8). |
| --- | --- |

—

ketjun kiinnikkeet (3 sekä osittain 7 ja 8).

1.2.4   Niska (ks. kuvat 1 ja 2)

Niska koostuu seitsemästä polyuretaanilevystä (9). Niskan jäykkyyttä voidaan säätää ketjunkiristimellä.

1.2.5   Pää (ks. kuvat 1 ja 2)

Pää (15) itsessään on ontto; teräslevy (17) tukee polyuretaania. Niskan jäykkyyttä säätävä ketjunkiristin koostuu polyamidista valmistetusta lukkonikamasta (10), putkimaisesta välikappaleesta (11) ja kiristysosista (12 ja 13). Päätä voidaan kääntää atlas–axis-liitoksen varassa, joka koostuu säätöasennelmasta (14 ja 18), putkimaisesta välikappaleesta (16) ja polyamidista valmistetusta lukkonikamasta (10).

1.2.6   Polvinivel (ks. kuva 4)

Alaraaja yhdistyy reisiosaan polvinivelen yhdysputken (27) ja kiristyslevyn (28) avulla.

1.2.7   Lantionivel (ks. kuva 4)

Reisiosat yhdistyvät rintaosaan lantionivelen yhdysputken (23), kitkalevyjen (24) ja kiristysasennelman (25) avulla.

1.2.8   Polyuretaani

| Tyyppi | : | PU 123 CH -yhdiste |
| --- | --- | --- |
| Kovuus | : | shorekovuus A 50–60 |

Tyyppi

:

PU 123 CH -yhdiste

Kovuus

:

shorekovuus A 50–60

1.2.9   Haalarit

Nukke on puettu erityiseen haalariin (ks. taulukko 1).

2.   SÄÄTÖLAITTEET

2.1   Yleistä

Nuken kalibroimiseksi tiettyihin raja-arvoihin ja sen kokonaismassaan massan jakautumista on säädettävä kuudella 1 kg:n painoisella säätöpainolla, jotka voidaan asentaa lantioniveleen. Lisäksi kuusi 1 kg:n painoista polyuretaanipainoa voidaan asentaa rintaosan selkään.

3.   TYYNY

Tyyny on sijoitettava nuken rinnan ja haalarin väliin. Tyynyn on oltava valmistettu polyetyleenivaahdosta, joka vastaa seuraavia vaatimuksia:

| — | Kovuus: |
| --- | --- |

—

Kovuus:

shorekovuus A 7–10

| — | Paksuus: |
| --- | --- |

—

Paksuus:

25 mm ± 5

Sen on oltava vaihdettavissa.

4.   NIVELTEN SÄÄTÖ

4.1   Yleistä

Jotta saataisiin toistettavia tuloksia, on tarpeen määrittää ja hallita jokaisen nivelen kitka.

4.2   Polvinivel

Polvinivel kiristetään.

Reisiosa ja alaraaja asetetaan pystysuoraan.

Alaraajaa taivutetaan 30 astetta.

Kiristintä (28) höllennetään asteittain, kunnes alaraaja alkaa kallistua omalla painollaan.

Kiristin lukitaan tähän asentoon.

4.3   Lantionivel

Lantionivel kiristetään.

Reisiosa asetetaan vaakasuoraan ja rintaosa pystysuoraan asentoon.

Rintaosaa taivutetaan eteenpäin, kunnes se muodostaa 60 asteen kulman reisiosan kanssa.

Kiristintä höllennetään asteittain, kunnes rintaosa alkaa kallistua omalla painollaan.

Kiristin lukitaan tähän asentoon.

4.4   Atlas–Axis-liitos

Atlas–axis-liitosta säädetään niin, että se kannattaa vain painonsa eikä kallistu eteen eikä taakse.

4.5   Niska

Niska voidaan säätää ketjunkiristimen (13) avulla. Niskaa säädettäessä kiristimen yläosa on siirrettävä 4 ja 6 cm:n välille silloin, kun se altistetaan 10 daN:n kuormalle vaakatasossa.

Taulukko 1

| Viitenro | Nimi | Materiaali | Mitat |
| --- | --- | --- | --- |
| 1 | Kehon materiaali | Polyuretaani | — |
| 2 | Lantionivelputki | Teräs | 76 × 70 × 100 mm |
| 3 | Ketjun kiinnike | Teräs | 25 × 10 × 70 mm |
| 4 | Rullaketju | Teräs | 3/4 |
| 5 | Olkalevy | Polyuretaani | — |
| 6 | Alakiinnike | Teräs | 30 × 30 × 3 × 250 mm |
| 7 | Kylkiluut | Lävistetty teräslevy | 400 × 85 × 1,5 mm |
| 8 | Rintalasta | Lävistetty teräslevy | 250 × 90 × 1,5 mm |
| 9 | Välilevyt (6) | Polyuretaani | ø 90 × 20 mm |
| | | | ø 80 × 20 mm |
| | | | ø 75 × 20 mm |
| | | | ø 70 × 20 mm |
| | | | ø 65 × 20 mm |
| | | | ø 60 × 20 mm |
| 10 | Lukkonikama | Polyamidi | 60 × 60 × 25 mm |
| 11 | Putkimainen välikappale | Teräs | 40 × 40 × 2 × 50 mm |
| 12 | Kiristyspultti | Teräs | M16 × 90 mm |
| 13 | Kiristysmutteri | Teräs | M16 |
| 14 | Atlas–axis-liitoksen kiristin | Teräs | ø 12 × 130 mm (M12) |
| 15 | Pää | Polyuretaani | — |
| 16 | Putkimainen välikappale | Teräs | ø 18 × 13 × 17 mm |
| 17 | Tukilevyt | Teräs | 30 × 3 × 500 mm |
| 18 | Kiristysmutteri | Teräs | M12 mm |
| 19 | Reisiosat | Polyuretaani | — |
| 20 | Lantionivelputki | Teräs | 76 × 70 × 80 mm |
| 21 | Reisipalkki | Teräs | 30 × 30 × 440 mm |
| 22 | Polvinivelputki | Teräs | 52 × 46 × 40 mm |
| 23 | Lantionivelen yhdysputki | Teräs | 70 × 64 × 250 mm |
| 24 | Kitkalevyt (4) | Teräs | 160 × 75 × 1 mm |
| 25 | Kiristysasennelma | Teräs | M12 × 320 mm + |
| | | | Levyt ja mutterit |
| 26 | Polvinivelputki | Teräs | 52 × 46 × 160 |
| 27 | Polvenivelen yhdysputki | Teräs | 44 × 39 × 190 mm |
| 28 | Kiristyslevy | Teräs | ø 70 × 4 mm |
| 29 | Sääriputki | Teräs | 50 × 50 × 2 × 460 mm |
| 30 | Pohjalevy | Teräs | 100 × 170 × 3 mm |
| 31 | Rintaosan säätöpainot (6) | Polyuretaani | 1 kg/paino |
| 32 | Tyyny | Polystyreenivaahto | 350 × 250 × 25 mm |
| 33 | Haalari | Puuvilla ja polyamidinauhat | — |
| 34 | Lantion säätöpainot (6) | Teräs | 1 kg/paino |

Viitenro

Nimi

Materiaali

Mitat

1

Kehon materiaali

Polyuretaani

—

2

Lantionivelputki

Teräs

76 × 70 × 100 mm

3

Ketjun kiinnike

Teräs

25 × 10 × 70 mm

4

Rullaketju

Teräs

3/4

5

Olkalevy

Polyuretaani

—

6

Alakiinnike

Teräs

30 × 30 × 3 × 250 mm

7

Kylkiluut

Lävistetty teräslevy

400 × 85 × 1,5 mm

8

Rintalasta

Lävistetty teräslevy

250 × 90 × 1,5 mm

9

Välilevyt (6)

Polyuretaani

ø 90 × 20 mm

ø 80 × 20 mm

ø 75 × 20 mm

ø 70 × 20 mm

ø 65 × 20 mm

ø 60 × 20 mm

10

Lukkonikama

Polyamidi

60 × 60 × 25 mm

11

Putkimainen välikappale

Teräs

40 × 40 × 2 × 50 mm

12

Kiristyspultti

Teräs

M16 × 90 mm

13

Kiristysmutteri

Teräs

M16

14

Atlas–axis-liitoksen kiristin

Teräs

ø 12 × 130 mm (M12)

15

Pää

Polyuretaani

—

16

Putkimainen välikappale

Teräs

ø 18 × 13 × 17 mm

17

Tukilevyt

Teräs

30 × 3 × 500 mm

18

Kiristysmutteri

Teräs

M12 mm

19

Reisiosat

Polyuretaani

—

20

Lantionivelputki

Teräs

76 × 70 × 80 mm

21

Reisipalkki

Teräs

30 × 30 × 440 mm

22

Polvinivelputki

Teräs

52 × 46 × 40 mm

23

Lantionivelen yhdysputki

Teräs

70 × 64 × 250 mm

24

Kitkalevyt (4)

Teräs

160 × 75 × 1 mm

25

Kiristysasennelma

Teräs

M12 × 320 mm +

Levyt ja mutterit

26

Polvinivelputki

Teräs

52 × 46 × 160

27

Polvenivelen yhdysputki

Teräs

44 × 39 × 190 mm

28

Kiristyslevy

Teräs

ø 70 × 4 mm

29

Sääriputki

Teräs

50 × 50 × 2 × 460 mm

30

Pohjalevy

Teräs

100 × 170 × 3 mm

31

Rintaosan säätöpainot (6)

Polyuretaani

1 kg/paino

32

Tyyny

Polystyreenivaahto

350 × 250 × 25 mm

33

Haalari

Puuvilla ja polyamidinauhat

—

34

Lantion säätöpainot (6)

Teräs

1 kg/paino

Taulukko 2

| Nuken osat | Massa kilogrammoina |
| --- | --- |
| Pää ja niska | 4,6±0,3 |
| Rintaosa ja käsivarret | 40,3±1,0 |
| Reisiosat | 16,2±0,5 |
| Alaraaja ja jalkaterä | 9,0±0,5 |
| Kokonaismassa, mukaan luettuina säätöpainot | 75,5±1,0 |

Nuken osat

Massa kilogrammoina

Pää ja niska

4,6±0,3

Rintaosa ja käsivarret

40,3±1,0

Reisiosat

16,2±0,5

Alaraaja ja jalkaterä

9,0±0,5

Kokonaismassa, mukaan luettuina säätöpainot

75,5±1,0

| Kuva 1 | Kuva 2 |
| --- | --- |

Kuva 1

Image

Kuva 2

Image

| Kuva 3 | Kuva 4 |
| --- | --- |

Kuva 3

Image

Kuva 4

Image

Kuva 5

Image

Kuva 6

Image

Kaikki mitat millimetreinä

| G | = | painopiste |
| --- | --- | --- |
| T | = | rintaosan siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla) |
| P | = | lantion siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla) |

G

=

painopiste

T

=

rintaosan siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla)

P

=

lantion siirtymän mittauspiste (sijaitsee takana nuken keskilinjalla)

Siirtymän mittaus pisteessä P ei saa sisältää lantio- ja pystyakselia ympäröiviä kierto-osia.

---

LIITE 8

KUVAUS VAUNUN HIDASTUVUUTTA KUVAAVASTA KÄYRÄSTÄ AJAN FUNKTIONA

(Pysäytyslaitteiden testauskäyrä)

Image

Sellaisen vaunun, joka hitausmassojen ansiosta painaa yhteensä 455 ± 20 kg turvavöiden testeissä ja 910 ± 40 kg turvajärjestelmien testeissä, jolloin vaunun ja ajoneuvon osarakenteen nimellismassa on 800 kg, hidastuvuuskäyrän on pysyttävä viivoitetun alueen sisällä. Vaunun ja siihen kiinnitetyn ajoneuvon osarakenteen nimellismassaa voidaan tarvittaessa nostaa 200 kg:n lisäpainoilla, jolloin jokaista lisäpainoa kohden lisätään ylimääräinen 28 kg:n hitausmassa. Missään tapauksessa vaunun, ajoneuvon osarakenteen ja hitausmassojen enimmäismassa ei saa poiketa kalibrointitestien nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg. Pysäytyslaitteen kalibroinnin aikana vaunun nopeuden on oltava 50 ± 1 km/h ja pysähtymismatkan 40 ± 2 cm. Molemmissa edellä mainituissa tapauksissa kalibrointi- ja mittausmenettelyjen on vastattava kansainvälisessä ISO-standardissa 6487:1980 määriteltyjä menettelyjä; mittauslaitteiden on vastattava kanavataajuusluokkaan (CFC) 60 kuuluvan tietokanavan teknistä eritelmää.

---

LIITE 9

OHJEET

Jokaisen turvavyön mukana on oltava seuraavan sisältöiset tai vastaavat ohjeet sen jäsenvaltion kielellä tai kielillä, jossa turvavyö on tarkoitus myydä:

| 1. | Asennusohjeet (niitä ei edellytetä, jos ajoneuvon valmistaja asentaa turvavyöt), joissa määritellään, mihin ajoneuvomalleihin kyseinen asennelma soveltuu ja kuinka se asennetaan ajoneuvoon oikein, sekä varoitus olla hankaamatta nauhoja. |
| --- | --- |

1.

Asennusohjeet (niitä ei edellytetä, jos ajoneuvon valmistaja asentaa turvavyöt), joissa määritellään, mihin ajoneuvomalleihin kyseinen asennelma soveltuu ja kuinka se asennetaan ajoneuvoon oikein, sekä varoitus olla hankaamatta nauhoja.

| 2. | Käyttöohjeet (ne voivat sisältyä ajoneuvon käsikirjaan, jos ajoneuvon valmistaja asentaa turvavyöt), jotka sisältävät tarvittavat ohjeet sen varmistamiseksi, että käyttäjä saa turvavyön käytöstä parhaan mahdollisen hyödyn. Tällaisissa ohjeissa on mainittava:






  a) | asennelman käytön tärkeys kaikilla matkoilla; |
| --- | --- | --- |

2.

Käyttöohjeet (ne voivat sisältyä ajoneuvon käsikirjaan, jos ajoneuvon valmistaja asentaa turvavyöt), jotka sisältävät tarvittavat ohjeet sen varmistamiseksi, että käyttäjä saa turvavyön käytöstä parhaan mahdollisen hyödyn. Tällaisissa ohjeissa on mainittava:

a)

asennelman käytön tärkeys kaikilla matkoilla;

| b) | oikea tapa käyttää turvavyötä ja erityisesti:






  — | vyölukon sijainti; |
| --- | --- | --- |

b)

oikea tapa käyttää turvavyötä ja erityisesti:

—

vyölukon sijainti;

| — | että turvavyö on kiristettävä käyttäjän vartalon mukaan; |
| --- | --- |

—

että turvavyö on kiristettävä käyttäjän vartalon mukaan;

| — | nauhojen oikea asento ja niiden vääntämisen välttäminen; |
| --- | --- |

—

nauhojen oikea asento ja niiden vääntämisen välttäminen;

| — | että kutakin vyötä voi käyttää vain yksi henkilö ja että vyötä ei saa laittaa matkustajan sylissä istuvan lapsen yli; |
| --- | --- |

—

että kutakin vyötä voi käyttää vain yksi henkilö ja että vyötä ei saa laittaa matkustajan sylissä istuvan lapsen yli;

| c) | vyölukon toimintamenetelmä; |
| --- | --- |

c)

vyölukon toimintamenetelmä;

| d) | säätölaitteen toimintamenetelmä; |
| --- | --- |

d)

säätölaitteen toimintamenetelmä;

| e) | sellaisen kelauslaitteen toimintamenetelmä, joka voidaan sisällyttää asennelmaan, ja lukituksen varmistamismenetelmä; |
| --- | --- |

e)

sellaisen kelauslaitteen toimintamenetelmä, joka voidaan sisällyttää asennelmaan, ja lukituksen varmistamismenetelmä;

| f) | vyölle suositellut puhdistusmenetelmät ja tarvittaessa puhdistuksen jälkeinen uudelleen kokoaminen; |
| --- | --- |

f)

vyölle suositellut puhdistusmenetelmät ja tarvittaessa puhdistuksen jälkeinen uudelleen kokoaminen;

| g) | tarve korvata turvavyö vakavan onnettomuuden jälkeen tai kun se on pahasti kulunut tai leikattu taikka turvavyön ollessa varustettu ylikuormaosoittimella, kun se näyttää vyön käyttökelvottomuuden, tai turvavyön ollessa varustettu esikiristyslaitteella, kun se on lauennut; |
| --- | --- |

g)

tarve korvata turvavyö vakavan onnettomuuden jälkeen tai kun se on pahasti kulunut tai leikattu taikka turvavyön ollessa varustettu ylikuormaosoittimella, kun se näyttää vyön käyttökelvottomuuden, tai turvavyön ollessa varustettu esikiristyslaitteella, kun se on lauennut;

| h) | että turvavyötä ei saa muuttaa millään tavoin, koska tällaiset muutokset voivat tehdä vyöstä tehottoman; erityisesti silloin, kun vyö on suunniteltu siten, että osia voidaan irrottaa, on annettava ohjeet, jotta varmistetaan vyön uudelleen kokoaminen oikein; |
| --- | --- |

h)

että turvavyötä ei saa muuttaa millään tavoin, koska tällaiset muutokset voivat tehdä vyöstä tehottoman; erityisesti silloin, kun vyö on suunniteltu siten, että osia voidaan irrottaa, on annettava ohjeet, jotta varmistetaan vyön uudelleen kokoaminen oikein;

| i) | että vyö on tarkoitettu aikuisen kokoisen henkilön käyttöön; |
| --- | --- |

i)

että vyö on tarkoitettu aikuisen kokoisen henkilön käyttöön;

| j) | vyön säilytys silloin, kun sitä ei käytetä. |
| --- | --- |

j)

vyön säilytys silloin, kun sitä ei käytetä.

| 3. | Tyypin 4N kelauslaitteella varustettujen turvavöiden asennusohjeisiin ja pakkauksiin on merkittävä, ettei tällainen vyö sovellu käytettäväksi matkustajien kuljettamiseen tarkoitetuissa moottoriajoneuvoissa, joissa on kuljettajan istuin mukaan luettuna enintään yhdeksän istuinta. |
| --- | --- |

3.

Tyypin 4N kelauslaitteella varustettujen turvavöiden asennusohjeisiin ja pakkauksiin on merkittävä, ettei tällainen vyö sovellu käytettäväksi matkustajien kuljettamiseen tarkoitetuissa moottoriajoneuvoissa, joissa on kuljettajan istuin mukaan luettuna enintään yhdeksän istuinta.

| 4. | Valmistajan/hakijan on huolehdittava asennusvaatimuksesta kuluttajaa varten kaikkien sellaisten ajoneuvojen osalta, joissa voidaan käyttää haarahihna-asennelmaa. Valjasvyön valmistajan on määrättävä asennettavaksi lisävahvistusosia haarahihnojen ja niiden laitteiden kiinnityspisteisiin kaikissa ajoneuvoissa, joissa asennuksesta on huolehdittu. |
| --- | --- |

4.

Valmistajan/hakijan on huolehdittava asennusvaatimuksesta kuluttajaa varten kaikkien sellaisten ajoneuvojen osalta, joissa voidaan käyttää haarahihna-asennelmaa. Valjasvyön valmistajan on määrättävä asennettavaksi lisävahvistusosia haarahihnojen ja niiden laitteiden kiinnityspisteisiin kaikissa ajoneuvoissa, joissa asennuksesta on huolehdittu.

---

LIITE 10

KAHDEN VYÖLUKON TESTI

Image

---

LIITE 11

KULUMIS- JA MIKROSIIRTYMÄTESTI

Kuva 1

Menettelytyyppi 1

Esimerkkejä säätölaitteen tyyppiä vastaavista testausjärjestelyistä

Esimerkki a

Image

Esimerkki b

Image

Kuva 2

Menettelytyyppi 2

Image

Image

Kuva 3

Menettelytyyppi 3 ja mikrosiirtymätesti

Kokonaisliike: 300 ± 20 mm

Image

Testilaitteen 5 daN:n kuormitusta on ohjailtava pystysuorassa suunnassa siten, että kuorma ei heilu eikä hihna kierry.

Kiinnityslaite on kiinnitettävä 5 daN:n kuormaan samalla tavalla kuin ajoneuvossa.

---

LIITE 12

KORROOSIOTESTI

1.   TESTAUSLAITTEISTO

| 1.1 | Laitteistoon kuuluu sumukammio, suolaliuosta, asianmukaisesti käsiteltyä paineilmaa, yksi tai useampia sumusuuttimia, näytekappaleiden tukemiseen tarkoitettuja välineitä, mahdollisuus kammion lämmittämiseen ja tarvittavat hallintalaitteet. Laitteiston koko ja rakenteelliset ominaisuudet ovat valinnaisia, kunhan ne täyttävät testausedellytykset. |
| --- | --- |

1.1

Laitteistoon kuuluu sumukammio, suolaliuosta, asianmukaisesti käsiteltyä paineilmaa, yksi tai useampia sumusuuttimia, näytekappaleiden tukemiseen tarkoitettuja välineitä, mahdollisuus kammion lämmittämiseen ja tarvittavat hallintalaitteet. Laitteiston koko ja rakenteelliset ominaisuudet ovat valinnaisia, kunhan ne täyttävät testausedellytykset.

| 1.2 | On tärkeää varmistaa, että kammion kattoon tai katokseen kerääntyvät liuospisarat eivät putoa näytekappaleiden päälle. |
| --- | --- |

1.2

On tärkeää varmistaa, että kammion kattoon tai katokseen kerääntyvät liuospisarat eivät putoa näytekappaleiden päälle.

| 1.3 | Näytekappaleista putoavat pisarat liuosta eivät saa joutua takaisin sumutettavan suolaliuoksen joukkoon ja siten uudelleen sumutettaviksi. |
| --- | --- |

1.3

Näytekappaleista putoavat pisarat liuosta eivät saa joutua takaisin sumutettavan suolaliuoksen joukkoon ja siten uudelleen sumutettaviksi.

| 1.4 | Laitteisto ei saa olla rakennettu sellaisista aineista, jotka vaikuttavat sumun syövyttävyyteen. |
| --- | --- |

1.4

Laitteisto ei saa olla rakennettu sellaisista aineista, jotka vaikuttavat sumun syövyttävyyteen.

2.   NÄYTTEIDEN SIJAINTI SUMUKAMMIOSSA

| 2.1 | Näytekappaleet, lukuun ottamatta kelauslaitteita, on tuettava tai ripustettava 15–30 asteen kulmaan pystysuorasta ja mieluiten samansuuntaisesti kuin suhteessa suurimpaan testattavaan pintaan määritellyn kammion läpi vaakatasossa virtaava sumu. |
| --- | --- |

2.1

Näytekappaleet, lukuun ottamatta kelauslaitteita, on tuettava tai ripustettava 15–30 asteen kulmaan pystysuorasta ja mieluiten samansuuntaisesti kuin suhteessa suurimpaan testattavaan pintaan määritellyn kammion läpi vaakatasossa virtaava sumu.

| 2.2 | Kelauslaitteet on tuettava tai ripustettava siten, että nauhakelan akselit ovat tavallisessa asennossa suhteessa kammion läpi vaakatasossa virtaavan sumun pääsuuntaan. Kelauslaitteessa olevan nauhan aukon on myös oltava kohti tätä päävirtausta. |
| --- | --- |

2.2

Kelauslaitteet on tuettava tai ripustettava siten, että nauhakelan akselit ovat tavallisessa asennossa suhteessa kammion läpi vaakatasossa virtaavan sumun pääsuuntaan. Kelauslaitteessa olevan nauhan aukon on myös oltava kohti tätä päävirtausta.

| 2.3 | Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että sumu pääsee laskeutumaan vapaasti kaikkien näytekappaleiden pinnoille. |
| --- | --- |

2.3

Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että sumu pääsee laskeutumaan vapaasti kaikkien näytekappaleiden pinnoille.

| 2.4 | Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että suolaliuos ei pääse tippumaan yhden näytekappaleen päältä toisen päälle. |
| --- | --- |

2.4

Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että suolaliuos ei pääse tippumaan yhden näytekappaleen päältä toisen päälle.

3.   SUOLALIUOS

| 3.1 | Suolaliuos valmistetaan liuottamalla 5 ± 1 massaosaa natriumkloridia 95 osaan tislattua vettä. Suolan on oltava natriumkloridia, jossa ei juuri ole nikkeliä eikä kuparia ja joka sisältää kuivana korkeintaan 0,1 prosenttia natriumjodidia ja yhteensä korkeintaan 0,3 prosenttia epäpuhtauksia. |
| --- | --- |

3.1

Suolaliuos valmistetaan liuottamalla 5 ± 1 massaosaa natriumkloridia 95 osaan tislattua vettä. Suolan on oltava natriumkloridia, jossa ei juuri ole nikkeliä eikä kuparia ja joka sisältää kuivana korkeintaan 0,1 prosenttia natriumjodidia ja yhteensä korkeintaan 0,3 prosenttia epäpuhtauksia.

| 3.2 | Kun liuos sumutetaan 35 oC:ssa, saadun liuoksen pH-arvon on oltava 6,5–7,2. |
| --- | --- |

3.2

Kun liuos sumutetaan 35 oC:ssa, saadun liuoksen pH-arvon on oltava 6,5–7,2.

4.   ILMA

Suolaliuoksen sumuttamisessa käytettävään suuttimeen tai käytettäviin suuttimiin syötettävä paineilma ei saa sisältää öljyä eikä epäpuhtauksia ja sen paineen on oltava 70–170 kN/m2.

5.   SUMUKAMMION OLOSUHTEET

| 5.1 | Sumukammion sumutusalue pidetään lämpötilassa 35 ± 5 oC. Sumutusalueelle asetetaan vähintään kaksi puhdasta sumunkerääjää, jotta estetään näytekappaleista tai muusta lähteestä peräisin olevan liuoksen pisaroiden kerääntyminen. Kerääjät asetetaan näytekappaleiden läheisyyteen, toinen mahdollisimman lähelle suuttimia ja toinen mahdollisimman kauas suuttimista. Sumun on oltava sellaista, että kumpaankin kerääjään kerätään keskimäärin 1,0–2,0 ml:aa liuosta tunnissa jokaista vaakatasossa olevaa 80 cm2:n keräysaluetta kohti, kun mittaus tehdään keskimäärin vähintään 16 tunnin ajalta. |
| --- | --- |

5.1

Sumukammion sumutusalue pidetään lämpötilassa 35 ± 5 oC. Sumutusalueelle asetetaan vähintään kaksi puhdasta sumunkerääjää, jotta estetään näytekappaleista tai muusta lähteestä peräisin olevan liuoksen pisaroiden kerääntyminen. Kerääjät asetetaan näytekappaleiden läheisyyteen, toinen mahdollisimman lähelle suuttimia ja toinen mahdollisimman kauas suuttimista. Sumun on oltava sellaista, että kumpaankin kerääjään kerätään keskimäärin 1,0–2,0 ml:aa liuosta tunnissa jokaista vaakatasossa olevaa 80 cm2:n keräysaluetta kohti, kun mittaus tehdään keskimäärin vähintään 16 tunnin ajalta.

| 5.2 | Suutin tai suuttimet on suunnattava siten, ettei suihku osu suoraan näytekappaleisiin. |
| --- | --- |

5.2

Suutin tai suuttimet on suunnattava siten, ettei suihku osu suoraan näytekappaleisiin.

---

LIITE 13

TESTIEN SUORITUSJÄRJESTYS

| Kohdat | Testi | Näytekappaleet |
| --- | --- | --- |
| Turvavyö tai turvajärjestelmä nro | Vyönauha nro |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| 4/6.1.2./6.1.3/6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1. | Turvavyön ja turvajärjestelmän tarkastus | X | | | | | | | | | | | | | | | |
| 2.21./2.22./6.2.2.2. | Vyölukon tarkastus | X | X | X | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.6./6.2.2.7./7.5.1./7.5.5. | Vyölukon lujuustesti | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.3./7.5.1. | Säätölaitteen lujuustesti (tarvittaessa myös kelauslaitteiden) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.4./7.5.2. | Kiinnityslaitteiden lujuustesti (tarvittaessa myös kelauslaitteiden) | | | X | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.3./7.5.3. | Lukon kylmänkestävyystesti | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.4./7.5.4. | Jäykkien osien kylmänkestävyyden iskutesti | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6. | Säätöjen helppous | | | | X | | | | | | | | | | | | |
| | Vyön tai turvajärjestelmän käsittely/
  testaus ennen dynaamista testiä: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.4. | Lukon kestävyys | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.1.2/7.2. | Jäykkien osien korroosionkesto | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| | Kelauslaitteiden käsittely | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2. | Lukituskynnys | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.2./6.2.5.3.2./7.6.4 | Kelautumisvoima | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1. | Kestävyys | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2. | Korroosio | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3. | Pöly | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.1.2./7.4.2.3. | Nauhan leveyden mittaus | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| | Nauhan lujuus testikäsittelyn jälkeen: | | | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.3.2./7.4.1.1./7.4.2. | Käsittely huoneilmassa | | | | | | X | X | | | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.2./7.4.2. | Valokäsittely | | | | | | | | X | X | | | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.3./7.4.2. | Kylmäkäsittely | | | | | | | | | | X | X | | | | | |
| 6.3.3./7.4.1.4./7.4.2. | Lämpökäsittely | | | | | | | | | | | | X | X | | | |
| 6.3.3./7.4.1.5./7.4.2. | Vesikäsittely | | | | | | | | | | | | | | X | X | |
| 6.2.3.2/7.3. | Mikrosiirtymätesti | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.2./7.4.1.6. | Kulumistesti | | | | X | X | | | | | | | | | | | |
| 6.4.1./7.7. | Dynaaminen testi | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 6.2.2.5./6.2.2.7./7.8. | Lukon aukaisutesti | X | X | | | | | | | | | | | | | | |
| 7.1.4. | Nauhan osan säilyvyys | | | | | | | | | | | | | | | | X |

Kohdat

Testi

Näytekappaleet

Turvavyö tai turvajärjestelmä nro

Vyönauha nro

1

2

3

4

5

1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

4/6.1.2./6.1.3/6.2.1.1./6.2.2./6.2.3.1./6.3.1.1.

Turvavyön ja turvajärjestelmän tarkastus

X

2.21./2.22./6.2.2.2.

Vyölukon tarkastus

X

X

X

X

X

6.2.2.6./6.2.2.7./7.5.1./7.5.5.

Vyölukon lujuustesti

X

6.2.3.3./7.5.1.

Säätölaitteen lujuustesti (tarvittaessa myös kelauslaitteiden)

X

6.2.4./7.5.2.

Kiinnityslaitteiden lujuustesti (tarvittaessa myös kelauslaitteiden)

X

6.2.2.3./7.5.3.

Lukon kylmänkestävyystesti

X

X

6.2.1.4./7.5.4.

Jäykkien osien kylmänkestävyyden iskutesti

X

X

6.2.3.2./6.2.3.4./7.5.6.

Säätöjen helppous

X

Vyön tai turvajärjestelmän käsittely/

testaus ennen dynaamista testiä:

6.2.2.4.

Lukon kestävyys

X

X

6.2.1.2/7.2.

Jäykkien osien korroosionkesto

X

X

Kelauslaitteiden käsittely

6.2.5.2.1./6.2.5.3.1./6.2.5.3.3./7.6.2.

Lukituskynnys

X

X

6.2.5.2.2./6.2.5.3.2./7.6.4

Kelautumisvoima

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.1.

Kestävyys

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.2.

Korroosio

X

X

6.2.5.2.3./6.2.5.3.3./7.6.3.

Pöly

X

X

6.3.1.2./7.4.2.3.

Nauhan leveyden mittaus

X

X

Nauhan lujuus testikäsittelyn jälkeen:

6.3.2./7.4.1.1./7.4.2.

Käsittely huoneilmassa

X

X

6.3.3./7.4.1.2./7.4.2.

Valokäsittely

X

X

6.3.3./7.4.1.3./7.4.2.

Kylmäkäsittely

X

X

6.3.3./7.4.1.4./7.4.2.

Lämpökäsittely

X

X

6.3.3./7.4.1.5./7.4.2.

Vesikäsittely

X

X

6.2.3.2/7.3.

Mikrosiirtymätesti

X

X

6.4.2./7.4.1.6.

Kulumistesti

X

X

6.4.1./7.7.

Dynaaminen testi

X

X

6.2.2.5./6.2.2.7./7.8.

Lukon aukaisutesti

X

X

7.1.4.

Nauhan osan säilyvyys

X

---

LIITE 14

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN VALVONTA

1.   TESTIT

Turvavöiltä vaaditaan, että niiden osoitetaan vastaavan seuraavien testien perustana olevia vaatimuksia:

1.1   Törmäyksessä lukkiutuvien kelauslaitteiden lukittumiskynnyksen ja kestävyyden toteaminen

Mahdollisimman epäedulliseen suuntaan 7.6.2 kohdan säännösten mukaisesti sen jälkeen, kun laitteille on tehty 7.6.1, 7.2 ja 7.6.3 kohdassa määritelty kestävyystestaus tämän säännön 6.2.5.3.5 kohdassa vaaditulla tavalla.

1.2   Automaattisesti lukkiutuvien kelauslaitteiden kestävyyden toteaminen

7.6.1 kohdan säännösten mukaisesti täydennettynä 7.2 ja 7.6.3 kohdassa kuvatuilla testeillä tämän säännön 6.2.5.2.3 kohdassa vaaditulla tavalla.

1.3   Vyönauhojen lujuustesti käsittelyn jälkeen

Kohdassa 7.4.2 tarkoitetun menettelyn mukaisesti, tämän säännön 7.4.1.1–7.4.1.5 kohdan vaatimusten mukaisten käsittelyjen jälkeen.

1.3.1   Vyönauhojen lujuustesti kulutuksen jälkeen

Kohdassa 7.4.2 tarkoitetun menettelyn mukaisesti, tämän säännön 7.4.1.6 kohdan vaatimusten mukaisen käsittelyn jälkeen.

1.4   Mikrosiirtymätesti

Tämän säännön 7.3 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

1.5   Jäykkien osien testi

Tämän säännön 7.5 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti.

1.6   Turvavyön tai turvajärjestelmän toiminnallisten vaatimusten tarkastus dynaamisessa testissä

1.6.1   Käsittelyjä sisältävät testit

| 1.6.1.1 | Törmäyksessä lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai turvajärjestelmät tämän säännön 7.7 ja 7.8 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, käyttämällä vyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu 45 000 edestakaista kelausta käsittänyt, tämän säännön 7.6.1 kohdassa tarkoitettu kelauslaitteen kestävyystesti sekä tämän säännön 6.2.2.4, 7.2 ja 7.6.3 kohdassa määritellyt testit. |
| --- | --- |

1.6.1.1

Törmäyksessä lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai turvajärjestelmät tämän säännön 7.7 ja 7.8 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, käyttämällä vyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu 45 000 edestakaista kelausta käsittänyt, tämän säännön 7.6.1 kohdassa tarkoitettu kelauslaitteen kestävyystesti sekä tämän säännön 6.2.2.4, 7.2 ja 7.6.3 kohdassa määritellyt testit.

| 1.6.1.2 | Automaattisesti lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai turvajärjestelmät tämän säännön 7.7 ja 7.8 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, käyttämällä vyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu 10 000 edestakaista kelausta käsittänyt, tämän säännön 7.6.1 kohdassa tarkoitettu kelauslaitteen kestävyystesti sekä tämän säännön 6.2.2.4, 7.2 ja 7.6.3 kohdassa määritellyt testit. |
| --- | --- |

1.6.1.2

Automaattisesti lukittuvilla kelauslaitteilla varustetut vyöt tai turvajärjestelmät tämän säännön 7.7 ja 7.8 kohdassa vahvistettujen vaatimusten mukaisesti, käyttämällä vyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu 10 000 edestakaista kelausta käsittänyt, tämän säännön 7.6.1 kohdassa tarkoitettu kelauslaitteen kestävyystesti sekä tämän säännön 6.2.2.4, 7.2 ja 7.6.3 kohdassa määritellyt testit.

| 1.6.1.3 | Staattiset vyöt: tämän säännön 7.7 ja 7.8 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti, käyttämällä turvavyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu tämän säännön 6.2.2.4 ja 7.2 kohdan mukainen testi. |
| --- | --- |

1.6.1.3

Staattiset vyöt: tämän säännön 7.7 ja 7.8 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti, käyttämällä turvavyötä, jolle on aikaisemmin suoritettu tämän säännön 6.2.2.4 ja 7.2 kohdan mukainen testi.

1.6.2   Testi ilman käsittelyä

Tämän säännön 7.7 ja 7.8 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti.

2.   TESTIEN TIHEYS JA TULOKSET

| 2.1 | Tämän liitteen 1.1–1.5 kohdan mukaisten vaatimusten testauksen tiheys on tilastollisesti valvottu ja satunnaisotokseen perustuva jonkin tavallisen laadunvalvontamenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

2.1

Tämän liitteen 1.1–1.5 kohdan mukaisten vaatimusten testauksen tiheys on tilastollisesti valvottu ja satunnaisotokseen perustuva jonkin tavallisen laadunvalvontamenettelyn mukaisesti.

| 2.1.1 | Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet, kaikki asennelmat tarkastetaan lisäksi: |
| --- | --- |

2.1.1

Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet, kaikki asennelmat tarkastetaan lisäksi:

| 2.1.1.1 | Joko tämän säännön 7.6.2.1 ja 7.6.2.2 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti, 7.6.2.1.2 kohdassa tarkoitetussa vähiten edullisessa suunnassa. Testitulosten on täytettävä tämän säännön 6.2.5.3.1.1 ja 6.2.5.3.3 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1.1.1

Joko tämän säännön 7.6.2.1 ja 7.6.2.2 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti, 7.6.2.1.2 kohdassa tarkoitetussa vähiten edullisessa suunnassa. Testitulosten on täytettävä tämän säännön 6.2.5.3.1.1 ja 6.2.5.3.3 kohdan vaatimukset.

| 2.1.1.2 | Tai tämän säännön 7.6.2.3 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti, vähiten suotuisassa suunnassa. Kallistusnopeus voi kuitenkin olla vahvistettua nopeutta suurempi, jos se ei vaikuta testituloksiin. Testitulosten on täytettävä tämän säännön 6.2.5.3.1.4 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

2.1.1.2

Tai tämän säännön 7.6.2.3 kohdassa vahvistettujen määräysten mukaisesti, vähiten suotuisassa suunnassa. Kallistusnopeus voi kuitenkin olla vahvistettua nopeutta suurempi, jos se ei vaikuta testituloksiin. Testitulosten on täytettävä tämän säännön 6.2.5.3.1.4 kohdan vaatimukset.

| 2.2 | Kun kyseessä on vastaavuus tässä liitteessä olevan 1.6 kohdan mukaisessa dynaamisessa testissä, se on suoritettava jäljempänä tarkoitetulla vähimmäistiheydellä: |
| --- | --- |

2.2

Kun kyseessä on vastaavuus tässä liitteessä olevan 1.6 kohdan mukaisessa dynaamisessa testissä, se on suoritettava jäljempänä tarkoitetulla vähimmäistiheydellä:

2.2.1   Käsittelyjä sisältävät testit

| 2.2.1.1 | Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja






  — | kun päivittäinen tuotanto on enemmän kuin 1 000 vyötä: yhdelle 100 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään yksi joka toinen viikko, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.1

Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja

—

kun päivittäinen tuotanto on enemmän kuin 1 000 vyötä: yhdelle 100 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään yksi joka toinen viikko,

| — | kun päivittäinen tuotanto on enintään 1 000 vyötä: yhdelle 10 000:sta tuotetusta vyöstä vähintään kerran vuodessa lukitusmekanismin lajia kohti (1), |
| --- | --- |

—

kun päivittäinen tuotanto on enintään 1 000 vyötä: yhdelle 10 000:sta tuotetusta vyöstä vähintään kerran vuodessa lukitusmekanismin lajia kohti (1),

suoritetaan tämän liitteen 1.6.1.1 kohdan mukainen testi.

| 2.2.1.2 | Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja kiinteät vyöt






  — | ja kun päivittäinen tuotanto on enemmän kuin 1 000 vyötä: yhdelle 100 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään yksi joka toinen viikko, |
| --- | --- | --- |

2.2.1.2

Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja kiinteät vyöt

—

ja kun päivittäinen tuotanto on enemmän kuin 1 000 vyötä: yhdelle 100 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään yksi joka toinen viikko,

| — | kun päivittäinen tuotanto on enintään 1 000 vyötä: yhdelle 10 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään kerran vuodessa |
| --- | --- |

—

kun päivittäinen tuotanto on enintään 1 000 vyötä: yhdelle 10 000:sta tuotetusta vyöstä, vähintään kerran vuodessa

suoritetaan tämän liitteen 1.6.1.2 tai 1.6.1.3 kohdan mukainen testi vastaavasti.

2.2.2   Testit ilman käsittelyä

| 2.2.2.1 | Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt, edellä 1.6.2 kohdan mukainen testi suoritetaan seuraaville näytemäärille: |
| --- | --- |

2.2.2.1

Kun kyseessä ovat törmäyksessä lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt, edellä 1.6.2 kohdan mukainen testi suoritetaan seuraaville näytemäärille:

| 2.2.2.1.1 | päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä: kahdelle 25 000 tuotetusta vyöstä, vähintään kerran päivässä lukitusmekanismin lajia kohti; |
| --- | --- |

2.2.2.1.1

päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä: kahdelle 25 000 tuotetusta vyöstä, vähintään kerran päivässä lukitusmekanismin lajia kohti;

| 2.2.2.1.2 | päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä: yhdelle 5 000 tuotetusta vyöstä, vähintään kerran vuodessa lukitusmekanismin lajia kohti. |
| --- | --- |

2.2.2.1.2

päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä: yhdelle 5 000 tuotetusta vyöstä, vähintään kerran vuodessa lukitusmekanismin lajia kohti.

| 2.2.2.2 | Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja kiinteät vyöt, tämän liitteen 1.6.2 kohdan mukainen testi suoritetaan seuraaville näytemäärille: |
| --- | --- |

2.2.2.2

Kun kyseessä ovat automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetut vyöt ja kiinteät vyöt, tämän liitteen 1.6.2 kohdan mukainen testi suoritetaan seuraaville näytemäärille:

| 2.2.2.2.1 | kun päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä: kahdelle 25 000 tuotetusta vyöstä, vähintään kerran päivässä hyväksyttyä tyyppiä kohti; |
| --- | --- |

2.2.2.2.1

kun päivittäinen tuotanto on vähintään 5 000 vyötä: kahdelle 25 000 tuotetusta vyöstä, vähintään kerran päivässä hyväksyttyä tyyppiä kohti;

| 2.2.2.2.2 | kun päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä: yhdelle 5 000 tuotetusta vyöstä, vähintään kerran vuodessa hyväksyttyä tyyppiä kohti. |
| --- | --- |

2.2.2.2.2

kun päivittäinen tuotanto on alle 5 000 vyötä: yhdelle 5 000 tuotetusta vyöstä, vähintään kerran vuodessa hyväksyttyä tyyppiä kohti.

2.2.3   Tulokset

Testitulosten on täytettävä tämän säännön 6.4.1.3.1 kohdassa vahvistetut vaatimukset.

Nuken siirtymistä eteenpäin voidaan tämän säännön 6.4.1.3.2 kohdan osalta (tai tarvittaessa 6.4.1.4 kohdan osalta) valvoa tämän liitteen 1.6.1 kohdan mukaisesti käsittelyn kanssa suoritetun testin aikana yksinkertaistetulla, sovelletulla menetelmällä.

| 2.2.3.1 | Kun on kyse tämän säännön 6.4.1.3.3 kohdan ja tämän liitteen 1.6.1 kohdan säännösten mukaisesta hyväksynnästä, ainoina vaatimuksina on, että mikään vyön osa ei saa tuhoutua tai irrota ja että rintavertailukohdan nopeus ei saa ylittää 24 km/h siirtymän ollessa 300 mm. |
| --- | --- |

2.2.3.1

Kun on kyse tämän säännön 6.4.1.3.3 kohdan ja tämän liitteen 1.6.1 kohdan säännösten mukaisesta hyväksynnästä, ainoina vaatimuksina on, että mikään vyön osa ei saa tuhoutua tai irrota ja että rintavertailukohdan nopeus ei saa ylittää 24 km/h siirtymän ollessa 300 mm.

| 2.3 | Jos testausnäyte ei läpäise tiettyä sille tehtyä testiä, samojen vaatimusten mukainen lisätesti tehdään vähintään kolmelle muulle näytteelle. Jos joku näistä ei läpäise dynaamista testiä, hyväksyntätodistuksen haltijan tai tämän edustajan on ilmoitettava asiasta tyyppihyväksynnän antaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle ja samalla ilmoitettava toteutetut toimenpiteet tuotannon vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

2.3

Jos testausnäyte ei läpäise tiettyä sille tehtyä testiä, samojen vaatimusten mukainen lisätesti tehdään vähintään kolmelle muulle näytteelle. Jos joku näistä ei läpäise dynaamista testiä, hyväksyntätodistuksen haltijan tai tämän edustajan on ilmoitettava asiasta tyyppihyväksynnän antaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle ja samalla ilmoitettava toteutetut toimenpiteet tuotannon vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi.

---

(1)  Tässä liitteessä ’lukitusmekanismin lajilla’ tarkoitetaan kaikkia törmäyksessä lukittuvia kelauslaitteita, joiden mekanismeissa on eroja ainoastaan siltä osin, kuin on kyse anturin johtokulmasta ajoneuvon vertailuakselijärjestelmään nähden.

---

LIITE 15

MENETTELY MOOTTORIAJONEUVOJEN ISTUMAPAIKKOJEN H-PISTEEN JA YLÄVARTALON TODELLISEN KALTEVUUSKULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI

1.   TARKOITUS

Tässä liitteessä esitettyä menettelyä käytetään moottoriajoneuvon yhden tai useamman istumapaikan H-pisteen sijainnin ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman määrittelemiseksi sekä mitattujen tietojen ja ajoneuvon valmistajan antamien suunnittelussa käytettyjen eritelmien välisen suhteen tarkistamiseksi. (1)

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä liitteessä tarkoitetaan:

| 2.1 | ’Viitetiedoilla’ yhtä tai useampaa seuraavista istumapaikan ominaisuuksista: |
| --- | --- |

2.1

’Viitetiedoilla’ yhtä tai useampaa seuraavista istumapaikan ominaisuuksista:

| 2.1.1 | H-pistettä ja R-pistettä sekä niiden välistä suhdetta, |
| --- | --- |

2.1.1

H-pistettä ja R-pistettä sekä niiden välistä suhdetta,

| 2.1.2 | istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa sekä niiden välistä suhdetta. |
| --- | --- |

2.1.2

istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa sekä niiden välistä suhdetta.

| 2.2 | ’Kolmiulotteisella H-pistekoneella’ laitetta, jolla määritetään H-pisteet ja istuinten todelliset kaltevuuskulmat. Laite kuvataan tämän liitteen lisäyksessä 1; |
| --- | --- |

2.2

’Kolmiulotteisella H-pistekoneella’ laitetta, jolla määritetään H-pisteet ja istuinten todelliset kaltevuuskulmat. Laite kuvataan tämän liitteen lisäyksessä 1;

| 2.3 | ’H-pisteellä’ ajoneuvon istuimelle asennetun kolmiulotteisen H-pistekoneen rintaosan ja reisien akselin jäljempänä olevan 4 kohdan mukaisesti määritettyä sijaintia. H-piste sijaitsee laitteen keskilinjan keskellä kolmiulotteisen H-pistekoneen kummallakin puolella sijaitsevien H-pisteen tarkastuspisteiden välissä. H-piste vastaa teoreettisesti R-pistettä (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta). Kun H-piste on määritetty 4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti, sen katsotaan olevan kiinteä suhteessa istuin-tyynyrakenteeseen ja liikkuvan rakenteen mukana, kun istuinta säädetään; |
| --- | --- |

2.3

’H-pisteellä’ ajoneuvon istuimelle asennetun kolmiulotteisen H-pistekoneen rintaosan ja reisien akselin jäljempänä olevan 4 kohdan mukaisesti määritettyä sijaintia. H-piste sijaitsee laitteen keskilinjan keskellä kolmiulotteisen H-pistekoneen kummallakin puolella sijaitsevien H-pisteen tarkastuspisteiden välissä. H-piste vastaa teoreettisesti R-pistettä (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta). Kun H-piste on määritetty 4 kohdassa esitetyn menettelyn mukaisesti, sen katsotaan olevan kiinteä suhteessa istuin-tyynyrakenteeseen ja liikkuvan rakenteen mukana, kun istuinta säädetään;

| 2.4 | ’R-pisteellä’ tai ’istuimen vertailupisteellä’ valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää suunnittelupistettä, joka määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti; |
| --- | --- |

2.4

’R-pisteellä’ tai ’istuimen vertailupisteellä’ valmistajan kullekin istuimelle määrittelemää suunnittelupistettä, joka määritetään kolmiulotteisen vertailujärjestelmän mukaisesti;

| 2.5 | ’Rintaosan linjalla’ kolmiulotteisen H-pistekoneen koettimen keskilinjaa koettimen ollessa takimmaisessa asennossa; |
| --- | --- |

2.5

’Rintaosan linjalla’ kolmiulotteisen H-pistekoneen koettimen keskilinjaa koettimen ollessa takimmaisessa asennossa;

| 2.6 | ’Ylävartalon todellisella kaltevuuskulmalla’ H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja ylävartalolinjan välistä kulmaa, joka on mitattu käyttämällä kolmiulotteisessa H-pistekoneessa olevaa selän kulman kulmamittaria. Istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma vastaa teoreettisesti suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta): |
| --- | --- |

2.6

’Ylävartalon todellisella kaltevuuskulmalla’ H-pisteen kautta kulkevan pystysuoran viivan ja ylävartalolinjan välistä kulmaa, joka on mitattu käyttämällä kolmiulotteisessa H-pistekoneessa olevaa selän kulman kulmamittaria. Istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma vastaa teoreettisesti suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa (toleranssit, ks. jäljempänä oleva 3.2.2 kohta):

| 2.7 | ’Rintaosan suunnittelukulmalla’ R-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja rintaosan linjan välistä mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunnitteluasentoa; |
| --- | --- |

2.7

’Rintaosan suunnittelukulmalla’ R-pisteen kautta kulkevan pystysuoran linjan ja rintaosan linjan välistä mitattua kulmaa, joka vastaa ajoneuvon valmistajan määrittelemää istuimen selkänojan suunnitteluasentoa;

| 2.8 | ’Matkustajan keskitasolla’ (C/LO) kolmiulotteisen H-pistekoneen keskitasoa suunniteltuihin istuma-asentoihin asetettuna; sitä edustaa H-pisteen koordinaatti Y-akselilla. Yhdelle matkustajalle tarkoitettujen istuinten istuimen keskitaso on sama kuin matkustajan keskitaso. Muiden istuinten osalta matkustajan keskitason määrittelee valmistaja; |
| --- | --- |

2.8

’Matkustajan keskitasolla’ (C/LO) kolmiulotteisen H-pistekoneen keskitasoa suunniteltuihin istuma-asentoihin asetettuna; sitä edustaa H-pisteen koordinaatti Y-akselilla. Yhdelle matkustajalle tarkoitettujen istuinten istuimen keskitaso on sama kuin matkustajan keskitaso. Muiden istuinten osalta matkustajan keskitason määrittelee valmistaja;

| 2.9 | ’Kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää; |
| --- | --- |

2.9

’Kolmiulotteisella vertailujärjestelmällä’ tämän liitteen lisäyksessä 2 kuvattua järjestelmää;

| 2.10 | ’Vertailumerkeillä’ ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia); |
| --- | --- |

2.10

’Vertailumerkeillä’ ajoneuvon korissa olevia, valmistajan määrittelemiä fyysisiä pisteitä (aukkoja, pintoja, merkkejä tai lovia);

| 2.11 | ’Ajoneuvon mittausasennolla’ vertailumerkkien kolmiulotteisen vertailujärjestelmän koordinaattien määrittämää ajoneuvon asentoa. |
| --- | --- |

2.11

’Ajoneuvon mittausasennolla’ vertailumerkkien kolmiulotteisen vertailujärjestelmän koordinaattien määrittämää ajoneuvon asentoa.

3.   VAATIMUKSET

3.1   Tietojen esitystapa

Kustakin sellaisesta istumapaikasta, josta vaaditaan vertailutiedot tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseksi, on esitettävä kaikki seuraavassa annetut tai niistä asianmukaisesti valitut tiedot tämän liitteen lisäyksessä 3 ilmoitetussa muodossa:

| 3.1.1 | R-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä; |
| --- | --- |

3.1.1

R-pisteen koordinaatit kolmiulotteisessa vertailujärjestelmässä;

| 3.1.2 | ylävartalon suunniteltu kulma; |
| --- | --- |

3.1.2

ylävartalon suunniteltu kulma;

| 3.1.3 | kaikki tarvittavat tiedot istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) 4.3 kohdassa vahvistettuun mittausasentoon. |
| --- | --- |

3.1.3

kaikki tarvittavat tiedot istuimen säätämiseksi (jos istuinta voidaan säätää) 4.3 kohdassa vahvistettuun mittausasentoon.

3.2   Mittaustulosten ja suunnittelueritelmien välinen suhde

| 3.2.1 | Jäljempänä 4 kohdassa kuvatulla tavalla määritettyjä H-pisteen koordinaatteja ja ylävartalon todellista kaltevuuskulmaa verrataan valmistajan ilmoittamiin R-pisteen koordinaatteihin ja ylävartalon suunniteltuun kaltevuuskulmaan. |
| --- | --- |

3.2.1

Jäljempänä 4 kohdassa kuvatulla tavalla määritettyjä H-pisteen koordinaatteja ja ylävartalon todellista kaltevuuskulmaa verrataan valmistajan ilmoittamiin R-pisteen koordinaatteihin ja ylävartalon suunniteltuun kaltevuuskulmaan.

| 3.2.2 | R- ja H-pisteiden suhteelliset sijainnit sekä suunnitellun istuimen selkänojan kaltevuuskulman ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman välinen suhde katsotaan tyydyttäväksi kyseisen istumapaikan osalta, jos H-piste, sen koordinaattien määrittämänä, sijoittuu neliöön, jonka sivujen pituus on 50 mm ja jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen lävistäjät leikkaavat toisensa R-pisteessä, ja jos istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma on enintään 5 astetta suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta. |
| --- | --- |

3.2.2

R- ja H-pisteiden suhteelliset sijainnit sekä suunnitellun istuimen selkänojan kaltevuuskulman ja istuimen selkänojan todellisen kaltevuuskulman välinen suhde katsotaan tyydyttäväksi kyseisen istumapaikan osalta, jos H-piste, sen koordinaattien määrittämänä, sijoittuu neliöön, jonka sivujen pituus on 50 mm ja jonka vaaka- ja pystysuorien sivujen lävistäjät leikkaavat toisensa R-pisteessä, ja jos istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma on enintään 5 astetta suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta.

| 3.2.3 | Jos nämä ehdot täyttyvät, R-pistettä ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseen. |
| --- | --- |

3.2.3

Jos nämä ehdot täyttyvät, R-pistettä ja suunniteltua istuimen selkänojan kaltevuuskulmaa käytetään tämän säännön vaatimusten noudattamisen osoittamiseen.

| 3.2.4 | Jos H-piste tai istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma ei täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia, H-piste ja istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma määritetään vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kahden määrityksen tulokset kolmesta täyttävät vaatimukset, sovelletaan edellä olevan 3.2.3 kohdan ehtoja. |
| --- | --- |

3.2.4

Jos H-piste tai istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma ei täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia, H-piste ja istuimen selkänojan todellinen kaltevuuskulma määritetään vielä kahdesti (kaikkiaan kolmesti). Jos kahden määrityksen tulokset kolmesta täyttävät vaatimukset, sovelletaan edellä olevan 3.2.3 kohdan ehtoja.

| 3.2.5 | Jos vähintään kahden edellä olevassa 3.2.4 kohdassa kuvatun määrityksen tulokset kolmesta eivät täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia tai jos tarkistusta ei voida suorittaa, koska ajoneuvon valmistaja ei ole pystynyt toimittamaan tietoja R-pisteen sijainnista tai suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta, käytetään kolmen mitatun pisteen painopistettä tai kolmen mitatun kulman keskiarvoa; näitä voidaan soveltaa kaikissa niissä kohdissa, joissa tässä säännössä viitataan R-pisteeseen tai suunniteltuun istuimen selkänojan kaltevuuskulmaan. |
| --- | --- |

3.2.5

Jos vähintään kahden edellä olevassa 3.2.4 kohdassa kuvatun määrityksen tulokset kolmesta eivät täytä edellä olevan 3.2.2 kohdan vaatimuksia tai jos tarkistusta ei voida suorittaa, koska ajoneuvon valmistaja ei ole pystynyt toimittamaan tietoja R-pisteen sijainnista tai suunnitellusta istuimen selkänojan kaltevuuskulmasta, käytetään kolmen mitatun pisteen painopistettä tai kolmen mitatun kulman keskiarvoa; näitä voidaan soveltaa kaikissa niissä kohdissa, joissa tässä säännössä viitataan R-pisteeseen tai suunniteltuun istuimen selkänojan kaltevuuskulmaan.

4.   MENETTELY H-PISTEEN JA RINTAOSAN TODELLISEN KULMAN MÄÄRITTÄMISEKSI

| 4.1 | Ajoneuvo esikäsitellään valmistajan harkinnan mukaan lämpötilassa 20 ± 10 oC, jotta varmistetaan, että istuinmateriaali saavuttaa huonelämpötilan. Jos testattavalla istuimella ei ole koskaan istuttu, istuintyynyn ja selkänojan joustavoittamiseksi istuimelle on asetettava 70–80 kg painava henkilö tai laite kahdesti minuutin ajaksi. Valmistajan pyynnöstä kaikkia istuimia on pidettävä kuormittamattomina vähintään 30 minuutin ajan ennen kolmiulotteisen H-pistekoneen asentamista. |
| --- | --- |

4.1

Ajoneuvo esikäsitellään valmistajan harkinnan mukaan lämpötilassa 20 ± 10 oC, jotta varmistetaan, että istuinmateriaali saavuttaa huonelämpötilan. Jos testattavalla istuimella ei ole koskaan istuttu, istuintyynyn ja selkänojan joustavoittamiseksi istuimelle on asetettava 70–80 kg painava henkilö tai laite kahdesti minuutin ajaksi. Valmistajan pyynnöstä kaikkia istuimia on pidettävä kuormittamattomina vähintään 30 minuutin ajan ennen kolmiulotteisen H-pistekoneen asentamista.

| 4.2 | Ajoneuvon on oltava edellä olevassa 2.11 kohdassa määritellyssä mittausasennossa. |
| --- | --- |

4.2

Ajoneuvon on oltava edellä olevassa 2.11 kohdassa määritellyssä mittausasennossa.

| 4.3 | Jos istuin on säädettävä, se säädetään ensin taaimpaan tavanomaiseen ajo- tai matkustusasentoon, jonka ajoneuvon valmistaja on ilmoittanut, vain istuimen pituussuuntainen säätö huomioon ottaen ja käyttämättä istuimen siirtoa muuten kuin tavanomaisen ajo- tai matkustusasennon saavuttamiseen. Jos istuimessa on muita säätöjä (korkeussäätö, kulmasäätö, selkänojan säätö tms.), ne asetetaan tämän jälkeen ajoneuvon valmistajan niille määrittämään asentoon. Jousituentaiset istuimet on kiinnitettävä tukevasti sellaiseen pystysuoraan asentoon, joka vastaa valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa. |
| --- | --- |

4.3

Jos istuin on säädettävä, se säädetään ensin taaimpaan tavanomaiseen ajo- tai matkustusasentoon, jonka ajoneuvon valmistaja on ilmoittanut, vain istuimen pituussuuntainen säätö huomioon ottaen ja käyttämättä istuimen siirtoa muuten kuin tavanomaisen ajo- tai matkustusasennon saavuttamiseen. Jos istuimessa on muita säätöjä (korkeussäätö, kulmasäätö, selkänojan säätö tms.), ne asetetaan tämän jälkeen ajoneuvon valmistajan niille määrittämään asentoon. Jousituentaiset istuimet on kiinnitettävä tukevasti sellaiseen pystysuoraan asentoon, joka vastaa valmistajan määrittelemää tavanomaista ajoasentoa.

| 4.4 | Istuinpaikan alue, joka on kosketuksissa kolmiulotteiseen H-pistekoneeseen, peitetään riittävän kokoisella ja kudokseltaan asianmukaisella musliinipuuvillalla, joka määritellään sileäksi puuvillakankaaksi, jossa on 18,9 lankaa/cm2 ja jonka paino on 0,228 kg/m2, tai kudotulla taikka kuitukankaalla, jolla on vastaavat ominaisuudet. Jos testi suoritetaan istuimelle, joka ei ole ajoneuvossa, lattialla, jolle istuin asetetaan, on oltava samat olennaiset ominaisuudet (2) kuin ajoneuvon lattialla, jolla istuin on tarkoitettu käytettäväksi. |
| --- | --- |

4.4

Istuinpaikan alue, joka on kosketuksissa kolmiulotteiseen H-pistekoneeseen, peitetään riittävän kokoisella ja kudokseltaan asianmukaisella musliinipuuvillalla, joka määritellään sileäksi puuvillakankaaksi, jossa on 18,9 lankaa/cm2 ja jonka paino on 0,228 kg/m2, tai kudotulla taikka kuitukankaalla, jolla on vastaavat ominaisuudet. Jos testi suoritetaan istuimelle, joka ei ole ajoneuvossa, lattialla, jolle istuin asetetaan, on oltava samat olennaiset ominaisuudet (2) kuin ajoneuvon lattialla, jolla istuin on tarkoitettu käytettäväksi.

| 4.5 | Kolmiulotteisen H-pistekoneen istuimen ja istuimen selkänojan muodostama kokonaisuus sijoitetaan siten, että matkustajan keskitaso (C/LO) on kolmiulotteisen H-pistekoneen keskitason kohdalla. Valmistajan pyynnöstä kolmiulotteista H-pistekonetta voidaan siirtää sisemmäksi matkustajan keskitasoon (C/LO) nähden, jos kone sijaitsee niin paljon ulompana, ettei konetta voida tasata istuimen reunaa vasten. |
| --- | --- |

4.5

Kolmiulotteisen H-pistekoneen istuimen ja istuimen selkänojan muodostama kokonaisuus sijoitetaan siten, että matkustajan keskitaso (C/LO) on kolmiulotteisen H-pistekoneen keskitason kohdalla. Valmistajan pyynnöstä kolmiulotteista H-pistekonetta voidaan siirtää sisemmäksi matkustajan keskitasoon (C/LO) nähden, jos kone sijaitsee niin paljon ulompana, ettei konetta voida tasata istuimen reunaa vasten.

| 4.6 | Jalka- ja sääriasennelmat kiinnitetään lantioasennelmaan joko yksitellen tai käyttäen T-tankoa ja sääriasennelmaa. H-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan viivan on oltava samansuuntainen maanpinnan kanssa ja kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan. |
| --- | --- |

4.6

Jalka- ja sääriasennelmat kiinnitetään lantioasennelmaan joko yksitellen tai käyttäen T-tankoa ja sääriasennelmaa. H-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan viivan on oltava samansuuntainen maanpinnan kanssa ja kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

| 4.7 | Kolmiulotteisen H-pistekoneen jalkaterän ja säären asennot säädetään seuraavasti: |
| --- | --- |

4.7

Kolmiulotteisen H-pistekoneen jalkaterän ja säären asennot säädetään seuraavasti:

4.7.1   Suunniteltu istumapaikka: kuljettaja ja reunimmaisena edessä istuva matkustaja

| 4.7.1.1 | Molempia jalkaterästä ja jalasta muodostuvia kokoonpanoja siirretään eteenpäin siten, että jalkaterät asettuvat luonnollisiin asentoihinsa lattialla, tarvittaessa polkimien väliin. Jos mahdollista, vasen jalkaterä sijoitetaan suunnilleen saman verran vasemmalle kolmiulotteisen H-pistekoneen keskitasosta kuin oikea jalkaterä on keskitasosta oikealle. Kolmiulotteisen H-pistekoneen poikittaissuuntauksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka saadaan vaakasuoraan säätämällä tarvittaessa istuinkaukalo uudelleen tai säätämällä jalkaterän ja jalan muodostamia kokoonpanoja taaksepäin. H-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan linjan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan. |
| --- | --- |

4.7.1.1

Molempia jalkaterästä ja jalasta muodostuvia kokoonpanoja siirretään eteenpäin siten, että jalkaterät asettuvat luonnollisiin asentoihinsa lattialla, tarvittaessa polkimien väliin. Jos mahdollista, vasen jalkaterä sijoitetaan suunnilleen saman verran vasemmalle kolmiulotteisen H-pistekoneen keskitasosta kuin oikea jalkaterä on keskitasosta oikealle. Kolmiulotteisen H-pistekoneen poikittaissuuntauksen tarkistamisessa käytettävä vesivaaka saadaan vaakasuoraan säätämällä tarvittaessa istuinkaukalo uudelleen tai säätämällä jalkaterän ja jalan muodostamia kokoonpanoja taaksepäin. H-pisteen tarkastuspisteiden kautta kulkevan linjan on pysyttävä kohtisuorassa istuimen pituussuuntaista keskitasoa vastaan.

| 4.7.1.2 | Jos vasenta jalkaa ei voida pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä rakenne pysty tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalkaa siirretään kunnes jalkaterä on tuettu. Tarkastuspisteiden linjaus ei saa muuttua. |
| --- | --- |

4.7.1.2

Jos vasenta jalkaa ei voida pitää samansuuntaisena oikean jalan kanssa eikä rakenne pysty tukemaan vasenta jalkaterää, vasenta jalkaa siirretään kunnes jalkaterä on tuettu. Tarkastuspisteiden linjaus ei saa muuttua.

4.7.2   Suunniteltu istumapaikka: ulompi takaistuin

Taka- tai apuistuimilla jalat sijoitetaan valmistajan määritelmien mukaisesti. Jos jalat tämän jälkeen lepäävät eri tasolla sijaitsevilla lattian osilla, käytetään vertailukohtana sitä jalkaa, joka ensimmäisenä koskettaa etuistuinta, ja toinen jalka asetetaan niin, että laitteen istuimen sivuttaissuuntauksen osoittava vesivaaka asettuu vaakasuoraan.

4.7.3   Muut suunnitellut istumapaikat:

Noudatetaan edellä olevassa 4.7.1 kohdassa esitettyä yleistä menettelyä paitsi että jalka on asetettava ajoneuvon valmistajan määritelmän mukaisesti.

| 4.8 | Asetetaan sääri- ja reisimassat ja säädetään kolmiulotteinen H-pistekone vaakatasoon. |
| --- | --- |

4.8

Asetetaan sääri- ja reisimassat ja säädetään kolmiulotteinen H-pistekone vaakatasoon.

| 4.9 | Selkäkaukaloa kallistetaan eteenpäin etupysäyttimeen saakka ja kolmiulotteinen H-pistekone vedetään irti istuimen selkänojasta T-tangon avulla. Kolmiulotteinen H-pistekone asetetaan uudelleen istuimelle käyttäen jotain seuraavista menetelmistä: |
| --- | --- |

4.9

Selkäkaukaloa kallistetaan eteenpäin etupysäyttimeen saakka ja kolmiulotteinen H-pistekone vedetään irti istuimen selkänojasta T-tangon avulla. Kolmiulotteinen H-pistekone asetetaan uudelleen istuimelle käyttäen jotain seuraavista menetelmistä:

| 4.9.1 | Jos kolmiulotteinen H-pistekone näyttää liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Kolmiulotteisen H-pistekoneen annetaan liukua taaksepäin, kunnes T-tankoon ei enää tarvitse kohdistaa vaakatason suuntaista eteenpäin suunnattua pidätyskuormaa eli kunnes istumaosa koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa säären asentoa korjataan. |
| --- | --- |

4.9.1

Jos kolmiulotteinen H-pistekone näyttää liukuvan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Kolmiulotteisen H-pistekoneen annetaan liukua taaksepäin, kunnes T-tankoon ei enää tarvitse kohdistaa vaakatason suuntaista eteenpäin suunnattua pidätyskuormaa eli kunnes istumaosa koskettaa istuimen selkänojaa. Tarvittaessa säären asentoa korjataan.

| 4.9.2 | Jos kolmiulotteinen H-pistekone ei pyri liukumaan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Kolmiulotteista H-pistekonetta liu'utetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). |
| --- | --- |

4.9.2

Jos kolmiulotteinen H-pistekone ei pyri liukumaan taaksepäin, käytetään seuraavassa esitettyä menettelyä. Kolmiulotteista H-pistekonetta liu'utetaan taaksepäin kohdistamalla T-tankoon vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, kunnes istuinkaukalo koskettaa istuimen selkänojaa (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2).

| 4.10 | Kolmiulotteisen H-pistekoneen selkä- ja istuinkaukaloasennelmaan kohdistetaan 100 ± 10 N:n kuorma lonkkakulman mittauslaitteen ja T-tangon kuoren taitekohdassa. Kohdistettavan kuorman suunta säilytetään viivalla, joka kulkee edellä mainitun liittymän ohi pisteeseen, joka sijaitsee juuri reisitangon kotelon yläpuolella (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Sitten selkäosa palautetaan varovasti nojaamaan istuimen selkänojaan. Menettelyn jäljellä olevan osan suhteen on oltava erityisen huolellinen, jotta estetään kolmiulotteisen H-pistekoneen liukuminen eteenpäin. |
| --- | --- |

4.10

Kolmiulotteisen H-pistekoneen selkä- ja istuinkaukaloasennelmaan kohdistetaan 100 ± 10 N:n kuorma lonkkakulman mittauslaitteen ja T-tangon kuoren taitekohdassa. Kohdistettavan kuorman suunta säilytetään viivalla, joka kulkee edellä mainitun liittymän ohi pisteeseen, joka sijaitsee juuri reisitangon kotelon yläpuolella (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 2). Sitten selkäosa palautetaan varovasti nojaamaan istuimen selkänojaan. Menettelyn jäljellä olevan osan suhteen on oltava erityisen huolellinen, jotta estetään kolmiulotteisen H-pistekoneen liukuminen eteenpäin.

| 4.11 | Asennetaan oikean ja vasemman pakaran painot ja sitten vuorotellen kahdeksan ylävartalon painoa. Kolmiulotteisen H-pistekoneen on pysyttävä vaakatasossa. |
| --- | --- |

4.11

Asennetaan oikean ja vasemman pakaran painot ja sitten vuorotellen kahdeksan ylävartalon painoa. Kolmiulotteisen H-pistekoneen on pysyttävä vaakatasossa.

| 4.12 | Selkänojakaukaloa kallistetaan eteenpäin istuimen selkänojan jännityksen vapauttamiseksi. Keinutetaan kolmiulotteista H-pistekonetta puolelta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme täyttä heilahdusta koneen ja istuimen välille mahdollisesti syntyneen kitkan poistamiseksi.
  Keinutuksen aikana kolmiulotteisen H-pistekoneen T-tanko saattaa siirtyä määritetystä vaaka- ja pystysuorasta linjauksesta. Tästä syystä T-tankoa on pidettävä paikoillaan kohdistamalla siihen asianmukainen sivuttainen kuorma keinutusliikkeiden aikana. T-tankoa pideltäessä ja kolmiulotteista H-pistekonetta keinutettaessa on varmistettava huolellisesti, että tahattomia ulkoisia kuormia ei kohdistu pystysuuntaan eikä eteen- tai taaksepäin.
  Kolmiulotteisen H-pistekoneen jalkaterien liikettä ei saa estää eikä niitä saa pitää kiinni tämän vaiheen aikana. Jos jalkaterien asento muuttuu, niiden pitäisi antaa jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi.
  Selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten ja tarkistetaan, että kaksi vesivaakaa ovat nolla-asennossa. Jos jalkaterät ovat liikkuneet kolmiulotteisen H-pistekoneen keinutuksen aikana, niiden asento on korjattava seuraavasti:
  Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta mahdollisimman vähän, mutta riittävästi, kunnes jalka ei enää liiku. Nostamisen aikana jalat saavat kääntyä vapaasti, niihin ei saa kohdistaa sivullepäin tai eteenpäin suuntautuvaa kuormaa. Kun kumpikin jalkaterä lasketaan takaisin alas, kantapään on koskettava tarkoitukseen suunniteltuun rakenteeseen.
  Tarkistetaan, että sivuttaissuuntainen vesivaaka on nolla-asennossa; selkäosan yläosaan kohdistetaan tarvittaessa riittävä sivuttaiskuorma, jonka vaikutuksesta kolmiulotteisen H-pistekoneen istuinosa asettuu vaakasuoraan. |
| --- | --- |

4.12

Selkänojakaukaloa kallistetaan eteenpäin istuimen selkänojan jännityksen vapauttamiseksi. Keinutetaan kolmiulotteista H-pistekonetta puolelta toiselle 10 asteen kaaressa (5 astetta pystysuoran keskitason kummallekin puolelle) kolme täyttä heilahdusta koneen ja istuimen välille mahdollisesti syntyneen kitkan poistamiseksi.

Keinutuksen aikana kolmiulotteisen H-pistekoneen T-tanko saattaa siirtyä määritetystä vaaka- ja pystysuorasta linjauksesta. Tästä syystä T-tankoa on pidettävä paikoillaan kohdistamalla siihen asianmukainen sivuttainen kuorma keinutusliikkeiden aikana. T-tankoa pideltäessä ja kolmiulotteista H-pistekonetta keinutettaessa on varmistettava huolellisesti, että tahattomia ulkoisia kuormia ei kohdistu pystysuuntaan eikä eteen- tai taaksepäin.

Kolmiulotteisen H-pistekoneen jalkaterien liikettä ei saa estää eikä niitä saa pitää kiinni tämän vaiheen aikana. Jos jalkaterien asento muuttuu, niiden pitäisi antaa jäädä kyseiseen asentoon toistaiseksi.

Selkänojakaukalo palautetaan varovasti istuimen selkänojaa vasten ja tarkistetaan, että kaksi vesivaakaa ovat nolla-asennossa. Jos jalkaterät ovat liikkuneet kolmiulotteisen H-pistekoneen keinutuksen aikana, niiden asento on korjattava seuraavasti:

Nostetaan vuorotellen kumpikin jalkaterä irti lattiasta mahdollisimman vähän, mutta riittävästi, kunnes jalka ei enää liiku. Nostamisen aikana jalat saavat kääntyä vapaasti, niihin ei saa kohdistaa sivullepäin tai eteenpäin suuntautuvaa kuormaa. Kun kumpikin jalkaterä lasketaan takaisin alas, kantapään on koskettava tarkoitukseen suunniteltuun rakenteeseen.

Tarkistetaan, että sivuttaissuuntainen vesivaaka on nolla-asennossa; selkäosan yläosaan kohdistetaan tarvittaessa riittävä sivuttaiskuorma, jonka vaikutuksesta kolmiulotteisen H-pistekoneen istuinosa asettuu vaakasuoraan.

| 4.13 | T-tangosta pidetään kiinni, jotta kolmiulotteinen H-pistekone ei liukuisi eteenpäin istuinpehmusteella, ja menetellään seuraavasti:






  a) | selkäkaukalo palautetaan istuimen selkänojaa vasten; |
| --- | --- | --- |

4.13

T-tangosta pidetään kiinni, jotta kolmiulotteinen H-pistekone ei liukuisi eteenpäin istuinpehmusteella, ja menetellään seuraavasti:

a)

selkäkaukalo palautetaan istuimen selkänojaa vasten;

| b) | vuorotellen kohdistetaan ja vapautetaan vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, jonka suuruus on enintään 25 N, selkänojan kulman tankoon suunnilleen ylävartalon painojen keskikohdan korkeudelta, kunnes lonkkakulman kvadrantti osoittaa, että vakaa asento on saavutettu kuorman vapauttamisen jälkeen. On huolehdittava, ettei kolmiulotteiseen H-pistekoneeseen kohdistu ulkoisia alas tai sivulle suuntautuvia kuormia. Jos kolmiulotteisen H-pistekoneen tason uusi säätö on tarpeen, selkäosaa kierretään eteenpäin, taso säädetään ja 4.12 kohdassa kuvailtu menettely toistetaan. |
| --- | --- |

b)

vuorotellen kohdistetaan ja vapautetaan vaakasuora taaksepäin suuntautuva kuorma, jonka suuruus on enintään 25 N, selkänojan kulman tankoon suunnilleen ylävartalon painojen keskikohdan korkeudelta, kunnes lonkkakulman kvadrantti osoittaa, että vakaa asento on saavutettu kuorman vapauttamisen jälkeen. On huolehdittava, ettei kolmiulotteiseen H-pistekoneeseen kohdistu ulkoisia alas tai sivulle suuntautuvia kuormia. Jos kolmiulotteisen H-pistekoneen tason uusi säätö on tarpeen, selkäosaa kierretään eteenpäin, taso säädetään ja 4.12 kohdassa kuvailtu menettely toistetaan.

| 4.14 | Tehdään kaikki mittaukset: |
| --- | --- |

4.14

Tehdään kaikki mittaukset:

| 4.14.1 | H-pisteen koordinaatit suhteessa kolmiulotteiseen viitejärjestelmään. |
| --- | --- |

4.14.1

H-pisteen koordinaatit suhteessa kolmiulotteiseen viitejärjestelmään.

| 4.14.2 | Ylävartalon todellinen kaltevuuskulma mitataan kolmiulotteisen H-pistekoneen selkänojan kulmamittarilla, kun anturi on takimmaisessa mahdollisessa asennossa. |
| --- | --- |

4.14.2

Ylävartalon todellinen kaltevuuskulma mitataan kolmiulotteisen H-pistekoneen selkänojan kulmamittarilla, kun anturi on takimmaisessa mahdollisessa asennossa.

| 4.15 | Jos kolmiulotteisen H-pistekoneen asennus halutaan suorittaa uudelleen, istuinyhdistelmää ei saa kuormittaa ainakaan 30 minuuttiin ennen asennuksen uusimista. Kolmiulotteista H-pistekonetta ei saa pitää kuormitettuna istuinyhdistelmän päällä pitempään kuin testin suorittaminen vaatii. |
| --- | --- |

4.15

Jos kolmiulotteisen H-pistekoneen asennus halutaan suorittaa uudelleen, istuinyhdistelmää ei saa kuormittaa ainakaan 30 minuuttiin ennen asennuksen uusimista. Kolmiulotteista H-pistekonetta ei saa pitää kuormitettuna istuinyhdistelmän päällä pitempään kuin testin suorittaminen vaatii.

| 4.16 | Jos samalla rivillä sijaitsevia istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset istuimet jne.), kullekin istuinriville määritetään vain yksi H-piste ja yksi rintaosan todellinen kaltevuuskulma, kun tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvattu kolmiulotteinen H-pistekone on asetettuna koko riviä edustavaksi katsotulle istumapaikalle. Tämän istumapaikan on oltava: |
| --- | --- |

4.16

Jos samalla rivillä sijaitsevia istuimia voidaan pitää samanlaisina (penkki-istuin, identtiset istuimet jne.), kullekin istuinriville määritetään vain yksi H-piste ja yksi rintaosan todellinen kaltevuuskulma, kun tämän liitteen lisäyksessä 1 kuvattu kolmiulotteinen H-pistekone on asetettuna koko riviä edustavaksi katsotulle istumapaikalle. Tämän istumapaikan on oltava:

| 4.16.1 | ensimmäisellä rivillä kuljettajan paikka; |
| --- | --- |

4.16.1

ensimmäisellä rivillä kuljettajan paikka;

| 4.16.2 | takarivin tai takarivien istuinten osalta ulompana sijaitseva istuin. |
| --- | --- |

4.16.2

takarivin tai takarivien istuinten osalta ulompana sijaitseva istuin.

---

(1)  Kaikkien muiden istumapaikkojen kuin etuistuimien osalta, joissa H-pistettä ei voida määritellä kolmiulotteisen H-pistekoneen tai siihen liittyvien menetelmien avulla, toimivaltainen viranomainen voi halutessaan käyttää valmistajan ilmoittamaa R-pistettä viitearvona.

(2)  Kaltevuuskulma, korkeusero istuinasennukseen nähden, pintarakenne.

Lisäys 1

KOLMIULOTTEISEN H-PISTEKONEEN KUVAUS
   (1)

(3-D H -kone)

1.   SELKÄ- JA LANTIO-OSAT

Selkänoja- ja istuinkaukalot valmistetaan lujitemuovista ja -metallista; niillä jäljitellään ihmisen ylävartaloa ja reittä, ja ne on mekaanisesti saranoitu H-pisteestä. H-pisteestä saranoituun anturiin kiinnitetään kvadrantti, jolla mitataan istuimen selkänojan todellista kaltevuuskulmaa. Istuinkaukaloon kiinnitetty säädettävä reisitanko osoittaa reiden keskiviivan ja toimii lonkkakulman kvadrantin perusviivana.

2.   VARTALON JA JALAN OSAT

Sääriosat on kytketty istuinosaan polvia yhdistävästä T-tangosta, joka on säädettävän reisitangon sivusuuntainen jatke. Kulmamittarit asennetaan sääriosiin, ja niillä mitataan polvikulmia. Kengät ja jalkaterät kalibroidaan jalkaterän kulman mittaamiseksi. Laite suunnataan tilassa kahdella vesivaa'alla. Vartalo-osan painot sijoitetaan painopisteisiin siten, että istuimella jäljitellään 76 kg painavan miehen painon jakautumista. Tarkistetaan, että kolmiulotteisen H-pistekoneen kaikki nivelet liikkuvat vapaasti ilman havaittavaa kitkaa.

Kuva 1

Kolmiulotteisen H-pistekoneen osat

Image

Kuva 2

Kolmiulotteisen H-pistekoneen osien mitat ja kuormien jakautuminen

Image

---

(1)  Yksityiskohtaiset tiedot kolmiulotteisen H-pistekoneen rakenteesta ovat saatavissa osoitteesta Society of Automobile Engineers (SAE), 400 Commonwealth Drive, Warrendale, Pennsylvania 15096, Yhdysvallat.

Kone vastaa ISO-standardissa 6549:1980 kuvattua laitetta.

Lisäys 2

KOLMIULOTTEINEN VERTAILUJÄRJESTELMÄ

| 1. | Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla kohtisuoralla tasolla (ks. kuva) (1). |
| --- | --- |

1.

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä määritellään kolmella ajoneuvon valmistajan vahvistamalla kohtisuoralla tasolla (ks. kuva) (1).

| 2. | Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla se tukipinnalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja. |
| --- | --- |

2.

Ajoneuvo saadaan mittausasentoon asettamalla se tukipinnalle siten, että vertailumerkkien koordinaatit vastaavat valmistajan ilmoittamia arvoja.

| 3. | R-pisteen ja H-pisteen koordinaatit saadaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella. |
| --- | --- |

3.

R-pisteen ja H-pisteen koordinaatit saadaan ajoneuvon valmistajan määrittelemien vertailumerkkien perusteella.

Kuva

Kolmiulotteinen vertailujärjestelmä

Image

---

(1)  Tämä vertailujärjestelmä vastaa ISO-standardia 4130:1978.

Lisäys 3

ISTUMAPAIKKOJA KOSKEVAT VERTAILUTIEDOT

1.   VERTAILUTIETOJEN KOODITTAMINEN

Vertailutiedot luetteloidaan peräkkäin kunkin istumapaikan osalta. Istumapaikalle annetaan kahdesta merkistä muodostuva koodi. Ensimmäinen merkki on arabialainen numero, jolla ilmoitetaan istuinrivi ajoneuvon edestä taaksepäin laskettuna. Toinen merkki on suuraakkosin esitetty kirjain, joka ilmoittaa istumapaikan sijainnin rivillä ajoneuvon eteenpäin suuntautuvan liikkeen suuntaan katsottuna; seuraavia kirjaimia käytetään:

| L | = | vasen |
| --- | --- | --- |
| C | = | keskellä |
| R | = | oikealla |

L

=

vasen

C

=

keskellä

R

=

oikealla

2.   AJONEUVON MITTAUSASENNON KUVAUS

| 2.1 | Vertailumerkkien koordinaatit
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

2.1

Vertailumerkkien koordinaatit

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

3.   VERTAILUTIETOJEN LUETTELO

| 3.1 | Istuinpaikka: .............................. |
| --- | --- |

3.1

Istuinpaikka: ..............................

| 3.1.1 | R-pisteen koordinaatit
  X ..............................
  Y ..............................
  Z .............................. |
| --- | --- |

3.1.1

R-pisteen koordinaatit

X ..............................

Y ..............................

Z ..............................

| 3.1.2 | Rintaosan suunniteltu kulma: .............................. |
| --- | --- |

3.1.2

Rintaosan suunniteltu kulma: ..............................

| 3.1.3 | Istuimen säätöjen määritelmät (1)

  vaakasuoraan: ..............................
  pystysuoraan: ..............................
  istuinkulma: ..............................
  rintaosan kulma: .............................. |
| --- | --- |

3.1.3

Istuimen säätöjen määritelmät (1)

vaakasuoraan: ..............................

pystysuoraan: ..............................

istuinkulma: ..............................

rintaosan kulma: ..............................

Huom. Muiden istumapaikkojen vertailutiedot annetaan 3.2, 3.3 jne. kohdassa.

---

(1)  Tarpeeton yliviivataan.

---

LIITE 16

TURVAVÖIDEN JA KELAUSLAITTEIDEN VÄHIMMÄISVAATIMUKSET

| Ajoneuvoluokka | Eteenpäin suunnatut istumapaikat | Taaksepäin suunnatut istumapaikat |
| --- | --- | --- |
| Uloimmat istuimet | Keskimmäiset istuimet |
| Etuistuin | Muu kuin etuistuin | Etuistuin | Muu kuin etuistuin |
| M1 | Ar4m | Ar4m | Ar4m | Ar4m | B, Br3, Br4m |
| M2 < 3,5 t | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm | Br3, Br4m, Br4Nm |
| M2 > 3,5 t
  M3 | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm • | Br3, Br4m, Br4Nm |
| Ks. 8.1.7 kohdan edellytykset lantiovyön sallimiselle | Ks. 8.1.7 kohdan edellytykset lantiovyön sallimiselle | Ks. 8.1.7 kohdan edellytykset lantiovyön sallimiselle | Ks. 8.1.7 kohdan edellytykset lantiovyön sallimiselle | |
| N1 | Ar4m, Ar4Nm | Ar4m, Ar4Nm, Br4m,
  Br4Nm Ø | B, Br3, Br4m, Br4Nm tai A, Ar4m, Ar4Nm (*) (1) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| | 8.1.2.1 kohta: lantiovyö sallittu, jos istuin sijaitsee käytävän sisäreunalla. | 8.1.6 kohta: lantiovyö sallittu, jos tuulilasi ei ole vertailualueella. | | |
| N2
  N3 | B, Br3, Br4m, Br4Nm tai A, Ar4m, Ar4Nm (*) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm tai A, Ar4m, Ar4Nm (*) | B, Br3, Br4m, Br4Nm | B, Br3, Br4m, Br4Nm |
| 8.1.6 kohta: lantiovyö sallittu kuljettajan istuimella sekä jos tuulilasi on vertailualueen ulkopuolella. | | 8.1.6 kohta: lantiovyö sallittu, jos tuulilasi ei ole vertailualueella. | | |
| A: kolmipistevyö (lantio- ja olkavyö)
  3: automaattisesti lukittuva kelauslaite
  (*): Viittaus tämän säännön 8.1.6 kohtaan (2) | B: kaksipistevyö (lantiovyö)
  4: törmäyksessä lukittuva
  Ø: kelauslaite 8.1.2.1 kohtaan | r: kelauslaite
  N: suurempi vastekynnys
  •: Viittaus tämän säännön 8.1.7 kohtaan (2) | m: törmäyksessä lukittuva kelauslaite, joka perustuu monitoimiseen lukittumistapaan
  (ks. säännössä nro 16 oleva 2.14.3 ja 2.14.5 kohta) |
| Huom. Kaikissa tapauksissa S-tyypin vyöt voidaan asentaa kaikkien A- tai B-tyypin vöiden paikalle sillä edellytyksellä, että kiinnityspisteet ovat säännön nro 14 mukaisia.
  S-tyyppisenä vyönä tämän säännön mukaisesti hyväksytyn sellaisen valjasvyön osalta, jossa käytetään lantiovyönauhaa, olkavyönauhoja ja mahdollisesti yhtä tai useampaa kelauslaitetta, valmistaja/hakija voi toimittaa yksi tai kaksi lisähaarahihnaa mukaan luettuina niiden kiinnittämiseen tarkoitetut kiinnikkeet. Näiden lisäkiinnityspisteiden ei tarvitse olla säännön nro 14 mukaisia (oikaisu muutossarjan 04 neljänteentoista täydennykseen, sovelletaan alusta alkaen). |

Ajoneuvoluokka

Eteenpäin suunnatut istumapaikat

Taaksepäin suunnatut istumapaikat

Uloimmat istuimet

Keskimmäiset istuimet

Etuistuin

Muu kuin etuistuin

Etuistuin

Muu kuin etuistuin

M1

Ar4m

Ar4m

Ar4m

Ar4m

B, Br3, Br4m

M2 < 3,5 t

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm

Br3, Br4m, Br4Nm

M2 > 3,5 t

M3

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm tai Ar4m, Ar4Nm •

Br3, Br4m, Br4Nm

Ks. 8.1.7 kohdan edellytykset lantiovyön sallimiselle

Ks. 8.1.7 kohdan edellytykset lantiovyön sallimiselle

Ks. 8.1.7 kohdan edellytykset lantiovyön sallimiselle

Ks. 8.1.7 kohdan edellytykset lantiovyön sallimiselle

N1

Ar4m, Ar4Nm

Ar4m, Ar4Nm, Br4m,

Br4Nm Ø

B, Br3, Br4m, Br4Nm tai A, Ar4m, Ar4Nm (*) (1)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

8.1.2.1 kohta: lantiovyö sallittu, jos istuin sijaitsee käytävän sisäreunalla.

8.1.6 kohta: lantiovyö sallittu, jos tuulilasi ei ole vertailualueella.

N2

N3

B, Br3, Br4m, Br4Nm tai A, Ar4m, Ar4Nm (*)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm tai A, Ar4m, Ar4Nm (*)

B, Br3, Br4m, Br4Nm

B, Br3, Br4m, Br4Nm

8.1.6 kohta: lantiovyö sallittu kuljettajan istuimella sekä jos tuulilasi on vertailualueen ulkopuolella.

8.1.6 kohta: lantiovyö sallittu, jos tuulilasi ei ole vertailualueella.

A: kolmipistevyö (lantio- ja olkavyö)

3: automaattisesti lukittuva kelauslaite

(*): Viittaus tämän säännön 8.1.6 kohtaan (2)

B: kaksipistevyö (lantiovyö)

4: törmäyksessä lukittuva

Ø: kelauslaite 8.1.2.1 kohtaan

r: kelauslaite

N: suurempi vastekynnys

•: Viittaus tämän säännön 8.1.7 kohtaan (2)

m: törmäyksessä lukittuva kelauslaite, joka perustuu monitoimiseen lukittumistapaan

(ks. säännössä nro 16 oleva 2.14.3 ja 2.14.5 kohta)

Huom. Kaikissa tapauksissa S-tyypin vyöt voidaan asentaa kaikkien A- tai B-tyypin vöiden paikalle sillä edellytyksellä, että kiinnityspisteet ovat säännön nro 14 mukaisia.

S-tyyppisenä vyönä tämän säännön mukaisesti hyväksytyn sellaisen valjasvyön osalta, jossa käytetään lantiovyönauhaa, olkavyönauhoja ja mahdollisesti yhtä tai useampaa kelauslaitetta, valmistaja/hakija voi toimittaa yksi tai kaksi lisähaarahihnaa mukaan luettuina niiden kiinnittämiseen tarkoitetut kiinnikkeet. Näiden lisäkiinnityspisteiden ei tarvitse olla säännön nro 14 mukaisia (oikaisu muutossarjan 04 neljänteentoista täydennykseen, sovelletaan alusta alkaen).

---

(1)  Oikaisu muutossarjan 04 kahdenteentoista täydennykseen, sovelletaan alusta alkaen.

(2)  Oikaisu tarkistukseen 4, sovelletaan alusta alkaen.

Huom. Kaikissa tapauksissa S-tyypin vyöt voidaan asentaa kaikkien A- tai B-tyypin vöiden paikalle sillä edellytyksellä, että kiinnityspisteet ovat säännön nro 14 mukaisia.

S-tyyppisenä vyönä tämän säännön mukaisesti hyväksytyn sellaisen valjasvyön osalta, jossa käytetään lantiovyönauhaa, olkavyönauhoja ja mahdollisesti yhtä tai useampaa kelauslaitetta, valmistaja/hakija voi toimittaa yksi tai kaksi lisähaarahihnaa mukaan luettuina niiden kiinnittämiseen tarkoitetut kiinnikkeet. Näiden lisäkiinnityspisteiden ei tarvitse olla säännön nro 14 mukaisia (oikaisu muutossarjan 04 neljänteentoista täydennykseen, sovelletaan alusta alkaen).

---

LIITE 17

MOOTTORIKÄYTTÖISTEN AJONEUVOJEN AIKUISMATKUSTAJIEN TURVAVÖIDEN JA TURVAJÄRJESTELMIEN ASENNUSVAATIMUKSET ETEENPÄIN SUUNNATUILLA ISTUIMILLA SEKÄ LASTEN ISOFIX-TURVAJÄRJESTELMIEN ASENNUSVAATIMUKSET

1.   YHTEENSOPIVUUS LASTEN TURVAJÄRJESTELMIEN KANSSA

| 1.1 | Ajoneuvon valmistajan on sisällytettävä auton käsikirjaan neuvoja siitä, miten matkustajan istuimet soveltuvat korkeintaan 12-vuotiaiden (tai enintään 1,5 m pitkien) lasten kuljetukseen tai lasten turvajärjestelmien asentamiseen. Tiedot on annettava sen maan virallisella kielellä tai ainakin yhdellä sen virallisista kielistä, jossa ajoneuvoa myydään.
  Kutakin eteenpäin suunnattua matkustajan istuinta ja ISOFIX-paikkaa kohden ajoneuvon valmistajan on joko






  a) | osoitettava, että istuin soveltuu lasten turvajärjestelmille, jotka kuuluvat luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) (ks. jäljempänä 1.2 kohta); |
| --- | --- | --- |

1.1

Ajoneuvon valmistajan on sisällytettävä auton käsikirjaan neuvoja siitä, miten matkustajan istuimet soveltuvat korkeintaan 12-vuotiaiden (tai enintään 1,5 m pitkien) lasten kuljetukseen tai lasten turvajärjestelmien asentamiseen. Tiedot on annettava sen maan virallisella kielellä tai ainakin yhdellä sen virallisista kielistä, jossa ajoneuvoa myydään.

Kutakin eteenpäin suunnattua matkustajan istuinta ja ISOFIX-paikkaa kohden ajoneuvon valmistajan on joko

a)

osoitettava, että istuin soveltuu lasten turvajärjestelmille, jotka kuuluvat luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) (ks. jäljempänä 1.2 kohta);

| b) | osoitettava, että ISOFIX-paikka soveltuu lasten ISOFIX-turvajärjestelmille, jotka kuuluvat luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) (ks. jäljempänä 1.2 kohta); |
| --- | --- |

b)

osoitettava, että ISOFIX-paikka soveltuu lasten ISOFIX-turvajärjestelmille, jotka kuuluvat luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) (ks. jäljempänä 1.2 kohta);

| c) | annettava luettelo lasten turvajärjestelmien luokista ”automallikohtainen” (semi-universal), ”automalli- ja istuinkohtainen” (restricted) ja ”autotyyppikohtainen” (vehicle-specific), millainen järjestelmä soveltuu kunkin ajoneuvon istuimelle, sekä tiedot siitä, mihin painoryhmään (-ryhmiin) kuuluville lapsille järjestelmä on tarkoitettu; |
| --- | --- |

c)

annettava luettelo lasten turvajärjestelmien luokista ”automallikohtainen” (semi-universal), ”automalli- ja istuinkohtainen” (restricted) ja ”autotyyppikohtainen” (vehicle-specific), millainen järjestelmä soveltuu kunkin ajoneuvon istuimelle, sekä tiedot siitä, mihin painoryhmään (-ryhmiin) kuuluville lapsille järjestelmä on tarkoitettu;

| d) | annettava luettelo lasten ISOFIX-turvajärjestelmien luokista ”automallikohtainen” (semi-universal), ”automalli- ja istuinkohtainen” (restricted) ja ”autotyyppikohtainen” (vehicle-specific), millainen järjestelmä soveltuu kunkin ajoneuvon ISOFIX-paikkaan, sekä tiedot siitä, mihin painoryhmään ja ISOFIX-kokoluokkaan kuuluville lapsille lasten ISOFIX-turvajärjestelmä on tarkoitettu; |
| --- | --- |

d)

annettava luettelo lasten ISOFIX-turvajärjestelmien luokista ”automallikohtainen” (semi-universal), ”automalli- ja istuinkohtainen” (restricted) ja ”autotyyppikohtainen” (vehicle-specific), millainen järjestelmä soveltuu kunkin ajoneuvon ISOFIX-paikkaan, sekä tiedot siitä, mihin painoryhmään ja ISOFIX-kokoluokkaan kuuluville lapsille lasten ISOFIX-turvajärjestelmä on tarkoitettu;

| e) | asennettava ajoneuvoon integroitu lasten turvajärjestelmä sekä osoitettava, mihin painoryhmään (-ryhmiin) kuuluville lapsille järjestelmä on tarkoitettu, tarvittaessa kussakin käyttöympäristössä; |
| --- | --- |

e)

asennettava ajoneuvoon integroitu lasten turvajärjestelmä sekä osoitettava, mihin painoryhmään (-ryhmiin) kuuluville lapsille järjestelmä on tarkoitettu, tarvittaessa kussakin käyttöympäristössä;

| f) | tehtävä mikä tahansa yhdistelmä a), b), c), d) ja e) kohdasta; |
| --- | --- |

f)

tehtävä mikä tahansa yhdistelmä a), b), c), d) ja e) kohdasta;

| g) | osoitettava painoryhmä tai -ryhmät, joihin kuuluvia lapsia ei tulisi kuljettaa kyseisellä istuimella. |
| --- | --- |

g)

osoitettava painoryhmä tai -ryhmät, joihin kuuluvia lapsia ei tulisi kuljettaa kyseisellä istuimella.

Jos istuin soveltuu ainoastaan eteenpäin suunnatuille lasten turvajärjestelmille, tämä on ilmoitettava.

Edellä mainituille tiedoille soveltuvassa muodossa olevat taulukot esitetään tämän liitteen lisäyksessä 3.

| 1.2 | Lasten turvajärjestelmällä tai lasten ISOFIX-turvajärjestelmällä, joka kuuluu luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal), tarkoitetaan lasten turvalaitetta, joka on hyväksytty säännön nro 44 kolmannen muutossarjan täydennyksen 5 mukaiseen universal-luokkaan. Istuimien, tai ISOFIX-paikkojen, jotka ajoneuvon valmistaja on tarkoittanut sopiviksi lasten turvajärjestelmien tai lasten ISOFIX-turvajärjestelmien asentamiseen, on oltava tämän liitteen lisäyksen 1 tai 2 määräysten mukaiset. Jos lasten ISOFIX-turvajärjestelmien viereisten ja/tai ISOFIX-paikkojen välisten paikkojen ja aikuisten istumapaikkojen samanaikaiseen käyttöön kohdistuu rajoituksia, niistä on ilmoitettava tämän liitteen lisäyksessä 3 olevassa taulukossa 2. |
| --- | --- |

1.2

Lasten turvajärjestelmällä tai lasten ISOFIX-turvajärjestelmällä, joka kuuluu luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal), tarkoitetaan lasten turvalaitetta, joka on hyväksytty säännön nro 44 kolmannen muutossarjan täydennyksen 5 mukaiseen universal-luokkaan. Istuimien, tai ISOFIX-paikkojen, jotka ajoneuvon valmistaja on tarkoittanut sopiviksi lasten turvajärjestelmien tai lasten ISOFIX-turvajärjestelmien asentamiseen, on oltava tämän liitteen lisäyksen 1 tai 2 määräysten mukaiset. Jos lasten ISOFIX-turvajärjestelmien viereisten ja/tai ISOFIX-paikkojen välisten paikkojen ja aikuisten istumapaikkojen samanaikaiseen käyttöön kohdistuu rajoituksia, niistä on ilmoitettava tämän liitteen lisäyksessä 3 olevassa taulukossa 2.

Lisäys 1

AJONEUVON TURVAVYÖLAITTEIDEN YHTEYTEEN ASENNETTAVIEN JA LUOKKAAN ”KAIKKIIN AUTOIHIN SOPIVA” (UNIVERSAL) KUULUVIEN LASTEN TURVAJÄRJESTELMIEN ASENNUSMÄÄRÄYKSET

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Tämän lisäyksen testausmenettelyä ja vaatimuksia käytetään määritettäessä istuimien sopivuutta sellaisten lasten turvajärjestelmien asentamiseen, jotka kuuluvat luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal). |
| --- | --- |

1.1

Tämän lisäyksen testausmenettelyä ja vaatimuksia käytetään määritettäessä istuimien sopivuutta sellaisten lasten turvajärjestelmien asentamiseen, jotka kuuluvat luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal).

| 1.2 | Testit voidaan suorittaa ajoneuvossa tai tarkoitukseen sopivassa ajoneuvon osassa. |
| --- | --- |

1.2

Testit voidaan suorittaa ajoneuvossa tai tarkoitukseen sopivassa ajoneuvon osassa.

2.   TESTAUSMENETTELY

| 2.1 | Istuin säädetään taimmaiseen ja alimpaan asentoonsa. |
| --- | --- |

2.1

Istuin säädetään taimmaiseen ja alimpaan asentoonsa.

| 2.2 | Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään asentoon. Jos tätä ei ole määritetty, on käytettävä 25 asteen kulmaa pystysuorasta tasosta tai selkänojan lähintä kiinteää asentoa. |
| --- | --- |

2.2

Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään asentoon. Jos tätä ei ole määritetty, on käytettävä 25 asteen kulmaa pystysuorasta tasosta tai selkänojan lähintä kiinteää asentoa.

| 2.3 | Olkakiinnityspiste säädetään alimpaan asentoon. |
| --- | --- |

2.3

Olkakiinnityspiste säädetään alimpaan asentoon.

| 2.4 | Selkänojan ja istuintyynyn päälle asetetaan puuvillakangas. |
| --- | --- |

2.4

Selkänojan ja istuintyynyn päälle asetetaan puuvillakangas.

| 2.5 | (Tämän lisäyksen kuvassa 1 kuvattu) asetelma sijoitetaan ajoneuvon istuimelle. |
| --- | --- |

2.5

(Tämän lisäyksen kuvassa 1 kuvattu) asetelma sijoitetaan ajoneuvon istuimelle.

| 2.6 | Jos istuimelle on tarkoitus asettaa eteenpäin tai taaksepäin suunnattu kaikkiin autoihin sopiva turvajärjestelmä, edetään 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 ja 2.10 kohdan mukaisesti. Jos istuimelle on tarkoitus asettaa ainoastaan eteenpäin suunnattu kaikkiin autoihin sopiva turvajärjestelmä, edetään 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 ja 2.10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.6

Jos istuimelle on tarkoitus asettaa eteenpäin tai taaksepäin suunnattu kaikkiin autoihin sopiva turvajärjestelmä, edetään 2.6.1, 2.7, 2.8, 2.9 ja 2.10 kohdan mukaisesti. Jos istuimelle on tarkoitus asettaa ainoastaan eteenpäin suunnattu kaikkiin autoihin sopiva turvajärjestelmä, edetään 2.6.2, 2.7, 2.8, 2.9 ja 2.10 kohdan mukaisesti.

| 2.6.1 | Turvavyön nauha asetetaan asetelman ympäri suunnilleen oikeaan asentoon kuvan 2 ja 3 mukaisesti, ja vyölukko kiinnitetään. |
| --- | --- |

2.6.1

Turvavyön nauha asetetaan asetelman ympäri suunnilleen oikeaan asentoon kuvan 2 ja 3 mukaisesti, ja vyölukko kiinnitetään.

| 2.6.2 | Turvavyön lantionauha asetetaan asetelman alaosan ympäri suunnilleen oikeaan asentoon 150 mm:n säteellä kuvan 3 mukaisesti, ja vyölukko kiinnitetään. |
| --- | --- |

2.6.2

Turvavyön lantionauha asetetaan asetelman alaosan ympäri suunnilleen oikeaan asentoon 150 mm:n säteellä kuvan 3 mukaisesti, ja vyölukko kiinnitetään.

| 2.7 | Varmistetaan, että asetelman keskilinja sijaitsee istuimen ilmeisellä keskilinjalla ± 25 mm ja että istuimen keskilinja on samansuuntainen ajoneuvon keskilinjan kanssa. |
| --- | --- |

2.7

Varmistetaan, että asetelman keskilinja sijaitsee istuimen ilmeisellä keskilinjalla ± 25 mm ja että istuimen keskilinja on samansuuntainen ajoneuvon keskilinjan kanssa.

| 2.8 | Varmistetaan, että vyönauhan löysyys poistetaan. Löysyyden poistamiseen käytetään riittävää voimaa eikä vyönauhaa yritetä jännittää. |
| --- | --- |

2.8

Varmistetaan, että vyönauhan löysyys poistetaan. Löysyyden poistamiseen käytetään riittävää voimaa eikä vyönauhaa yritetä jännittää.

| 2.9 | Asetelman etuosan keskustaa painetaan taaksepäin 100 N ± 10 N:n voimalla, joka kohdistetaan samansuuntaisesti alaosan pintaan; lopuksi voima poistetaan. |
| --- | --- |

2.9

Asetelman etuosan keskustaa painetaan taaksepäin 100 N ± 10 N:n voimalla, joka kohdistetaan samansuuntaisesti alaosan pintaan; lopuksi voima poistetaan.

| 2.10 | Asetelman yläpinnan keskustaa painetaan pystysuoraan alaspäin 100 N ± 10 N:n voimalla; lopuksi voima poistetaan. |
| --- | --- |

2.10

Asetelman yläpinnan keskustaa painetaan pystysuoraan alaspäin 100 N ± 10 N:n voimalla; lopuksi voima poistetaan.

3.   VAATIMUKSET

| 3.1 | Asetelman alustan on kosketettava istuintyynyn pinnan etu- ja takaosia. Jos tämä ei ole mahdollista testiasetelmassa olevasta vyön kulkuaukosta johtuen, kyseinen kohta voidaan peittää testiasetelman pohjapinnan suuntaisesti. |
| --- | --- |

3.1

Asetelman alustan on kosketettava istuintyynyn pinnan etu- ja takaosia. Jos tämä ei ole mahdollista testiasetelmassa olevasta vyön kulkuaukosta johtuen, kyseinen kohta voidaan peittää testiasetelman pohjapinnan suuntaisesti.

| 3.2 | Vyön lantio-osan on kosketettava asetelmaa molemmilta sivuilta lantiovyön kulkuväylän takaosassa (ks. kuva 3). |
| --- | --- |

3.2

Vyön lantio-osan on kosketettava asetelmaa molemmilta sivuilta lantiovyön kulkuväylän takaosassa (ks. kuva 3).

| 3.3 | Jos edellä olevat vaatimukset eivät täyty 2.1, 2.2 ja 2.3 kohdassa tarkoitetuilla säädöillä, istuin, istuimen selkänoja ja turvavyön kiinnityspisteet voidaan säätää vaihtoehtoiseen asentoon, jonka valmistaja on määrittänyt tavanomaista käyttöä varten ja jossa edellä esitetty asennusmenettely toistetaan ja vaatimukset tarkistetaan ja täytetään. Tätä vaihtoehtoista asentoa koskeva tieto on sisällytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 olevaan taulukkoon 1. |
| --- | --- |

3.3

Jos edellä olevat vaatimukset eivät täyty 2.1, 2.2 ja 2.3 kohdassa tarkoitetuilla säädöillä, istuin, istuimen selkänoja ja turvavyön kiinnityspisteet voidaan säätää vaihtoehtoiseen asentoon, jonka valmistaja on määrittänyt tavanomaista käyttöä varten ja jossa edellä esitetty asennusmenettely toistetaan ja vaatimukset tarkistetaan ja täytetään. Tätä vaihtoehtoista asentoa koskeva tieto on sisällytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 olevaan taulukkoon 1.

Kuva 1

Asetelman eritelmät

Image

Kuva 2

Asetelman asennus ajoneuvon istuimelle (ks. 2.6.1 kohta)

Image

Kuva 3

Yhteensopivuuden tarkastaminen (ks. 2.6.1 ja 3.2 kohta)

Image

Ainoastaan lantiovyö kuvattu

Lisäys 2

ISOFIX-PAIKKOIHIN ASENNETTAVIEN ETEEN- JA TAAKSEPÄIN SUUNNATTUJEN JA LUOKKIIN ”KAIKKIIN AUTOIHIN SOPIVA” (UNIVERSAL) JA ”AUTOMALLIKOHTAINEN” (SEMI-UNIVERSAL) KUULUVIEN LASTEN ISOFIX-TURVAJÄRJESTELMIEN ASENNUSMÄÄRÄYKSET

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Tämän lisäyksen testausmenettelyä ja vaatimuksia käytetään määritettäessä ISOFIX-paikkojen sopivuutta luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) ja ”automallikohtainen” (semi-universal) kuuluvien lasten ISOFIX-turvajärjestelmien asentamiseen. |
| --- | --- |

1.1

Tämän lisäyksen testausmenettelyä ja vaatimuksia käytetään määritettäessä ISOFIX-paikkojen sopivuutta luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) ja ”automallikohtainen” (semi-universal) kuuluvien lasten ISOFIX-turvajärjestelmien asentamiseen.

| 1.2 | Testit voidaan suorittaa ajoneuvossa tai tarkoitukseen sopivassa ajoneuvon osassa. |
| --- | --- |

1.2

Testit voidaan suorittaa ajoneuvossa tai tarkoitukseen sopivassa ajoneuvon osassa.

2.   TESTAUSMENETTELY

Ajoneuvon valmistajan lisäyksen 3 taulukossa 2 ilmoittaman jokaisen ajoneuvossa sijaitsevan ISOFIX-paikan osalta on tarkastettava, että sille voidaan asettaa vastaava lasten turvaistuinasetelma tai turvaistuinasetelmat.

| 2.1 | Kun lasten turvaistuinasetelmaa käytetään testaukseen istuimella, kyseinen istuin voidaan säätää pituussunnassa taimmaiseen asentoonsa ja myös alimmaiseen asentoonsa. |
| --- | --- |

2.1

Kun lasten turvaistuinasetelmaa käytetään testaukseen istuimella, kyseinen istuin voidaan säätää pituussunnassa taimmaiseen asentoonsa ja myös alimmaiseen asentoonsa.

| 2.2 | Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään asentoon ja pääntuki säädetään alimmaiseen ja taimmaiseen asentoon. Jos tätä ei ole määritetty, on käytettävä 25 asteen kulmaa pystysuorasta tasosta tai selkänojan lähintä kiinteää asentoa.
  Kun lasten turvaistuinasetelmaa käytetään testaukseen takaistuimella, kyseisen takaistuimen edessä sijaitsevaa etuistuinta voidaan säätää pituussunnassa eteenpäin enintään sen taimmaisen ja etummaisen asennon puoliväliin asti. Selkänojan kulmaa voidaan myös säätää enintään niin pystysuoraan asentoon, joka vastaa ylävartalon 15 asteen kulmaa. |
| --- | --- |

2.2

Istuimen selkänojan kulma säädetään valmistajan määrittämään asentoon ja pääntuki säädetään alimmaiseen ja taimmaiseen asentoon. Jos tätä ei ole määritetty, on käytettävä 25 asteen kulmaa pystysuorasta tasosta tai selkänojan lähintä kiinteää asentoa.

Kun lasten turvaistuinasetelmaa käytetään testaukseen takaistuimella, kyseisen takaistuimen edessä sijaitsevaa etuistuinta voidaan säätää pituussunnassa eteenpäin enintään sen taimmaisen ja etummaisen asennon puoliväliin asti. Selkänojan kulmaa voidaan myös säätää enintään niin pystysuoraan asentoon, joka vastaa ylävartalon 15 asteen kulmaa.

| 2.3 | Selkänojan ja istuintyynyn päälle asetetaan puuvillakangas. |
| --- | --- |

2.3

Selkänojan ja istuintyynyn päälle asetetaan puuvillakangas.

| 2.4 | Lasten turvaistuinasetelma asetetaan ISOFIX-paikkaan. |
| --- | --- |

2.4

Lasten turvaistuinasetelma asetetaan ISOFIX-paikkaan.

| 2.5 | ISOFIX-kiinnityspisteiden välistä keskikohtaa painetaan kohti ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmää 100 N ± 10 N:n voimalla, joka kohdistetaan alapinnan suuntaisesti; lopuksi voima poistetaan. |
| --- | --- |

2.5

ISOFIX-kiinnityspisteiden välistä keskikohtaa painetaan kohti ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmää 100 N ± 10 N:n voimalla, joka kohdistetaan alapinnan suuntaisesti; lopuksi voima poistetaan.

| 2.6 | Lasten turvaistuinasetelma kiinnitetään ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmään. |
| --- | --- |

2.6

Lasten turvaistuinasetelma kiinnitetään ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmään.

| 2.7 | Asetelman yläpinnan keskikohtaa painetaan pystysuoraan alaspäin 100 N ± 10 N:n voimalla; lopuksi voima poistetaan. |
| --- | --- |

2.7

Asetelman yläpinnan keskikohtaa painetaan pystysuoraan alaspäin 100 N ± 10 N:n voimalla; lopuksi voima poistetaan.

3.   VAATIMUKSET

Seuraavia testiolosuhteita sovelletaan ainoastaan ISOFIX-paikkaan asennettuun lasten turvaistuinasetelmaan. Edellytyksenä ei ole se, että lasten turvaistuinasetelma voidaan kiinnittää ja irrottaa ISOFIX-paikasta kyseisissä olosuhteissa.

| 3.1 | Lasten turvaistuinasetelma on voitava asentaa siten, että ajoneuvon sisäosa ei haittaa asennusta. Lasten turvaistuinasetelman pituuskallistuskulman on oltava 15o ± 10o sen vaakasuoran tason yläpuolella, joka kulkee ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmän kautta. |
| --- | --- |

3.1

Lasten turvaistuinasetelma on voitava asentaa siten, että ajoneuvon sisäosa ei haittaa asennusta. Lasten turvaistuinasetelman pituuskallistuskulman on oltava 15o ± 10o sen vaakasuoran tason yläpuolella, joka kulkee ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmän kautta.

| 3.2 | Mahdollisen ISOFIX-yläkiinnityspisteen on pysyttävä käytettävissä. |
| --- | --- |

3.2

Mahdollisen ISOFIX-yläkiinnityspisteen on pysyttävä käytettävissä.

| 3.3 | Jos edellä olevat vaatimukset eivät täyty 2 kohdassa tarkoitetuilla säädöillä, istuimet, istuimien selkänojat ja pääntuet voidaan säätää vaihtoehtoisiin asentoihin, jotka valmistaja on määrittänyt tavanomaista käyttöä varten. Tällöin edellä esitetty asennusmenettely on toistettava sekä vaatimukset tarkastettava ja täytettävä. Näitä vaihtoehtoisia asentoja koskeva tieto on sisällytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 olevaan taulukkoon 2. |
| --- | --- |

3.3

Jos edellä olevat vaatimukset eivät täyty 2 kohdassa tarkoitetuilla säädöillä, istuimet, istuimien selkänojat ja pääntuet voidaan säätää vaihtoehtoisiin asentoihin, jotka valmistaja on määrittänyt tavanomaista käyttöä varten. Tällöin edellä esitetty asennusmenettely on toistettava sekä vaatimukset tarkastettava ja täytettävä. Näitä vaihtoehtoisia asentoja koskeva tieto on sisällytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 olevaan taulukkoon 2.

| 3.4 | Jos edellä mainitut vaatimukset eivät täyty joidenkin irrotettavien sisävarusteiden ollessa paikoillaan, kyseiset varusteet voidaan poistaa, minkä jälkeen 3 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava uudelleen, jolloin niiden on täytyttävä. Vastaavat tiedot on tällöin sisällytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 olevaan taulukkoon 2. |
| --- | --- |

3.4

Jos edellä mainitut vaatimukset eivät täyty joidenkin irrotettavien sisävarusteiden ollessa paikoillaan, kyseiset varusteet voidaan poistaa, minkä jälkeen 3 kohdassa esitettyjen vaatimusten täyttyminen on tarkastettava uudelleen, jolloin niiden on täytyttävä. Vastaavat tiedot on tällöin sisällytettävä tämän liitteen lisäyksessä 3 olevaan taulukkoon 2.

4.   LASTEN ISOFIX-TURVAJÄRJESTELMÄN KOKOLUOKAT JA ASETELMAT

| A | — | ISO/F3: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, korkea |
| --- | --- | --- |
| B | — | ISO/F2: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala |
| B1 | — | ISO/F2X: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala |
| C | — | ISO/R3: Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko |
| D | — | ISO/R2: Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko |
| E | — | ISO/R1: Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä |
| F | — | ISO/L1: Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (kantokoppa), vasen |
| G | — | ISO/L2: Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (kantokoppa), oikea |

A

—

ISO/F3: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, korkea

B

—

ISO/F2: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala

B1

—

ISO/F2X: Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala

C

—

ISO/R3: Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko

D

—

ISO/R2: Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko

E

—

ISO/R1: Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä

F

—

ISO/L1: Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (kantokoppa), vasen

G

—

ISO/L2: Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (kantokoppa), oikea

| Painoryhmä | ISOFIX-kokoluokka | Lasten turvaistuinasetelma |
| --- | --- | --- |
| 0 — enintään 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ — enintään 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I — 9–18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/ |
| B1 | ISO/ F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Painoryhmä

ISOFIX-kokoluokka

Lasten turvaistuinasetelma

0 — enintään 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ — enintään 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I — 9–18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/

B1

ISO/ F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

Jäljempänä mainitut asetelmat on valmistettava käyttäen 5–15 kg:n painoista massaa, ja niiden on oltava riittävän kestäviä ja jäykkiä toiminnallisten vaatimusten täyttämiseksi.

4.1   Mitat — kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, korkea

Kuva 1

ISO/F3 Mitat — Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, korkea (korkeus 720 mm) — ISOFIX-KOKOLUOKKA A

Image

Selitykset

| 1 | Rajat eteen- ja ylöspäin. |
| --- | --- |
| 2 | Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
| 3 | Ei sovelleta. |
| 4 | Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44. |

1

Rajat eteen- ja ylöspäin.

2

Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin.

3

Ei sovelleta.

4

Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44.

4.2   Mitat — Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala

Kuva 2

ISO/F2 Mitat — Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala (korkeus 650 mm) — ISOFIX-KOKOLUOKKA B

Image

Selitykset

| 1 | Rajat eteen- ja ylöspäin. |
| --- | --- |
| 2 | Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
| 3 | Ei sovelleta. |
| 4 | Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44. |
| 5 | Yläkiinnityshihnan kiinnityskohta. |

1

Rajat eteen- ja ylöspäin.

2

Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin.

3

Ei sovelleta.

4

Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44.

5

Yläkiinnityshihnan kiinnityskohta.

4.3   Mitat — Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala, toinen versio

Kuva 3

ISO/F2X Mitat — Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala (korkeus 650 mm), toinen versio — ISOFIX-KOKOLUOKKA B1

Image

Selitykset

| 1 | Rajat eteen- ja ylöspäin. |
| --- | --- |
| 2 | Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
| 3 | Ei sovelleta. |
| 4 | Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44. |

1

Rajat eteen- ja ylöspäin.

2

Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin.

3

Ei sovelleta.

4

Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44.

4.4   Mitat — Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko

Kuva 4

ISO/R3 Mitat — Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko ISOFIX-KOKOLUOKKA C

Image

Selitykset

| 1 | Rajat eteen- ja ylöspäin. |
| --- | --- |
| 2 | Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
| 3 | Rajat taaksepäin (kuvassa oikealle) annetaan kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää koskevien mittojen yhteydessä kuvassa 2. |
| 4 | Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44. |

1

Rajat eteen- ja ylöspäin.

2

Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin.

3

Rajat taaksepäin (kuvassa oikealle) annetaan kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää koskevien mittojen yhteydessä kuvassa 2.

4

Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44.

4.5   Mitat — Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko

Kuva 5

ISO/R2 Mitat — Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko ISOFIX-KOKOLUOKKA D

Image

Selitykset

| 1 | Rajat taakse- ja ylöspäin. |
| --- | --- |
| 2 | Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
| 3 | Rajat taaksepäin (kuvassa oikealle) annetaan kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää koskevien mittojen yhteydessä kuvassa 2. |
| 4 | Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44. |

1

Rajat taakse- ja ylöspäin.

2

Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin.

3

Rajat taaksepäin (kuvassa oikealle) annetaan kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää koskevien mittojen yhteydessä kuvassa 2.

4

Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44.

4.6   Mitat — Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä

Kuva 6

ISO/R1 Mitat — Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä ISOFIX-KOKOLUOKKA E

Image

Selitykset

| 1 | Rajat taakse- ja ylöspäin. |
| --- | --- |
| 2 | Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
| 3 | Rajat taaksepäin (kuvassa oikealle) annetaan kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää koskevien mittojen yhteydessä kuvassa 2. |
| 4 | Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44. |

1

Rajat taakse- ja ylöspäin.

2

Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin.

3

Rajat taaksepäin (kuvassa oikealle) annetaan kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää koskevien mittojen yhteydessä kuvassa 2.

4

Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan säännössä nro 44.

4.7   Mitat — Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä

Kuva 7

Mitat — Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä — ISO/L1– ISOFIX-KOKOLUOKKA F tai symmetrisesti vastakkainen — ISO/L2 — ISOFIX-KOKOLUOKKA G

Image

Selitykset

| 1 | Rajat taakse- ja ylöspäin. |
| --- | --- |
| 2 | Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin. |
| 3 | Rajat taaksepäin (kuvassa oikealle) annetaan kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää koskevien mittojen yhteydessä kuvassa 2. |
| 4 | Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan ISO-standardissa 13216-1, kuvat 2 ja 3. |

1

Rajat taakse- ja ylöspäin.

2

Viivoitus osoittaa alueen, jolla tukijalka tai vastaava saa työntyä eteenpäin.

3

Rajat taaksepäin (kuvassa oikealle) annetaan kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää koskevien mittojen yhteydessä kuvassa 2.

4

Liitosaluetta koskevat tarkemmat eritelmät annetaan ISO-standardissa 13216-1, kuvat 2 ja 3.

Lisäys 3

Taulukko 1

Taulukko ajoneuvon käyttöohjekirjan tiedoista, jotka koskevat lasten turvajärjestelmien soveltuvuutta eri istuimiin

| Painoryhmä | Istuin (tai muu paikka) |
| --- | --- |
| | Etumatkustaja | Ulommainen takaistuin | Keskimmäinen takaistuin | Ulommainen keskirivin istuin | Keskimmäinen keskirivin istuin |
| ryhmä 0 | enintään 10 kg | | | | | |
| ryhmä 0+ | enintään 13 kg | | | | | |
| ryhmä I | 9–18 kg | | | | | |
| ryhmä II | 15–25 kg | | | | | |
| ryhmä III | 22–36 kg | | | | | |

Painoryhmä

Istuin (tai muu paikka)

Etumatkustaja

Ulommainen takaistuin

Keskimmäinen takaistuin

Ulommainen keskirivin istuin

Keskimmäinen keskirivin istuin

ryhmä 0

enintään 10 kg

ryhmä 0+

enintään 13 kg

ryhmä I

9–18 kg

ryhmä II

15–25 kg

ryhmä III

22–36 kg

Edellä olevaan taulukkoon merkittävien kirjainten selitykset:

| U | = | Soveltuu luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) kuuluville turvajärjestelmille, jotka on hyväksytty tämän painoryhmän käyttöön. |
| --- | --- | --- |
| UF | = | Soveltuu eteenpäin suuntautuville ja luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) kuuluville turvajärjestelmille, jotka on hyväksytty tämän painoryhmän käyttöön. |
| L | = | Soveltuu tietyntyyppisille oheisessa luettelossa mainituille lasten turvajärjestelmille. Tällaiset turvaistuimet voivat kuulua luokkiin ”autotyyppikohtainen” (specific vehicle), ”automalli- ja istuinkohtainen” (restricted) tai ”automallikohtainen” (semi-universal). |
| B | = | Kyseiselle painoryhmälle hyväksytty integroitu turvaistuin. |
| X | = | Istuin ei sovellu kyseiseen painoryhmään kuuluville lapsille. |

U

=

Soveltuu luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) kuuluville turvajärjestelmille, jotka on hyväksytty tämän painoryhmän käyttöön.

UF

=

Soveltuu eteenpäin suuntautuville ja luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) kuuluville turvajärjestelmille, jotka on hyväksytty tämän painoryhmän käyttöön.

L

=

Soveltuu tietyntyyppisille oheisessa luettelossa mainituille lasten turvajärjestelmille. Tällaiset turvaistuimet voivat kuulua luokkiin ”autotyyppikohtainen” (specific vehicle), ”automalli- ja istuinkohtainen” (restricted) tai ”automallikohtainen” (semi-universal).

B

=

Kyseiselle painoryhmälle hyväksytty integroitu turvaistuin.

X

=

Istuin ei sovellu kyseiseen painoryhmään kuuluville lapsille.

Taulukko 2

Taulukko ajoneuvon käyttöohjekirjan tiedoista, jotka koskevat lasten ISOFIX-turvajärjestelmien soveltuvuutta eri ISOFIX-paikkoihin

| Painoryhmä | Kokoluokka | Asetelma | Ajoneuvon ISOFIX-paikat |
| --- | --- | --- | --- |
| | | | Etumatkustaja | Ulommainen takaistuin | Keskimmäinen takaistuin | Ulommainen keskirivin istuin | Keskimmäinen keskirivin istuin | Muut paikat |
| kantokoppa | F | ISO/L1 | | | | | | |
| G | ISO/L2 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| 0 — enintään 10 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| | | (1) | | | | | | |
| 0+ — enintään 13 kg | E | ISO/R1 | | | | | | |
| D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| I — 9–18 kg | D | ISO/R2 | | | | | | |
| C | ISO/R3 | | | | | | |
| B | ISO/F2 | | | | | | |
| B1 | ISO/F2X | | | | | | |
| A | ISO/F3 | | | | | | |
| | (1) | | | | | | |
| II — 15–25 kg | | (1) | | | | | | |
| III — 22–36 kg | | (1) | | | | | | |

Painoryhmä

Kokoluokka

Asetelma

Ajoneuvon ISOFIX-paikat

Etumatkustaja

Ulommainen takaistuin

Keskimmäinen takaistuin

Ulommainen keskirivin istuin

Keskimmäinen keskirivin istuin

Muut paikat

kantokoppa

F

ISO/L1

G

ISO/L2

(1)

0 — enintään 10 kg

E

ISO/R1

(1)

0+ — enintään 13 kg

E

ISO/R1

D

ISO/R2

C

ISO/R3

(1)

I — 9–18 kg

D

ISO/R2

C

ISO/R3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

A

ISO/F3

(1)

II — 15–25 kg

(1)

III — 22–36 kg

(1)

Edellä olevaan taulukkoon merkittävien kirjainten selitykset

| IUF | = | soveltuu kaikkiin autoihin sopiviin kasvot menosuuntaan asennettaviin lasten ISOFIX-turvajärjestelmiin, jotka on hyväksytty käytettäviksi kyseisessä painoryhmässä. |
| --- | --- | --- |
| IL | = | soveltuu erityisiin lasten ISOFIX-turvajärjestelmiin, jotka on esitetty liitteenä olevassa luettelossa. Tällaiset lasten ISOFIX-turvajärjestelmät voivat kuulua luokkaan ”autotyyppikohtainen” (specific vehicle), ”automalli- ja istuinkohtainen” (restricted) tai ”automallikohtainen” (semi-universal). |
| X | = | ISOFIX-paikka ei sovellu lasten ISOFIX-turvajärjestelmään kyseisessä painoryhmässä ja/tai kokoluokassa. |

IUF

=

soveltuu kaikkiin autoihin sopiviin kasvot menosuuntaan asennettaviin lasten ISOFIX-turvajärjestelmiin, jotka on hyväksytty käytettäviksi kyseisessä painoryhmässä.

IL

=

soveltuu erityisiin lasten ISOFIX-turvajärjestelmiin, jotka on esitetty liitteenä olevassa luettelossa. Tällaiset lasten ISOFIX-turvajärjestelmät voivat kuulua luokkaan ”autotyyppikohtainen” (specific vehicle), ”automalli- ja istuinkohtainen” (restricted) tai ”automallikohtainen” (semi-universal).

X

=

ISOFIX-paikka ei sovellu lasten ISOFIX-turvajärjestelmään kyseisessä painoryhmässä ja/tai kokoluokassa.

---

(1)  Jos lasten turvaistuinjärjestelmää ei ole varustettu kokoluokkatunnisteella ISO/XX (A–G) sovellettavan painoryhmän osalta, ajoneuvon valmistajan on ilmoitettava kullekin paikalle suositeltava automallikohtainen lasten ISOFIX-turvajärjestelmä(t).

---