# Europeiska unionens C 99/1 ma

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 99 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången1 mars 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 99

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången1 mars 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 5–8 juli 2021ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 5–8 juli 2021ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen, 7 juli 2021 |
| 2022/C 99/01 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om järnvägssäkerhet och trafikstyrning för tåg: en bedömning av hur det går med införandet av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) (2019/2191(INI)) | 2 |
| 2022/C 99/02 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om de handelsrelaterade aspekterna och följderna av covid-19 (2020/2117(INI)) | 10 |
| 2022/C 99/03 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2020 (2020/2124(INI)) | 21 |
| 2022/C 99/04 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2019 (2020/2245(INI)) | 34 |
| 2022/C 99/05 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073421/01 – 2021/2759(RSP)) | 45 |
| 2022/C 99/06 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 × DAS 44406-6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073422/01 – 2021/2760(RSP)) | 52 |
| 2022/C 99/07 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, MIR162, MON810 and NK603, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073423/01 – 2021/2765(RSP)) | 59 |
| 2022/C 99/08 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073424/01 – 2021/2761(RSP)) | 66 |
| 2022/C 99/09 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om skydd av EU:s ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2019 (2020/2246(INI)) | 73 |
| 2022/C 99/10 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om inverkan på fiskerisektorn av havsbaserade vindkraftsparker och andra system för förnybar energi (2019/2158(INI)) | 88 |
| 2022/C 99/11 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om medborgardialoger och medborgarnas deltagande i EU:s beslutsfattande (2020/2201(INI)) | 96 |
| 2022/C 99/12 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om samarbetet mellan EU och Nato inom ramen för de transatlantiska förbindelserna (2020/2257(INI)) | 105 |
| 2022/C 99/13 | Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om den gamla kontinentens åldrande – möjligheter och utmaningar i samband med politiken för åldrande efter 2020 (2020/2008(INI)) | 122 |
| | Torsdagen, 8 juli 2021 |
| 2022/C 99/14 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om utarbetande av riktlinjer för tillämpningen av den generella villkorlighetsordningen för skydd av unionsbudgeten (2021/2071(INI)) | 146 |
| 2022/C 99/15 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om EU:s globala system för människorättsliga sanktioner (EU:s Magnitskijlag) (2021/2563(RSP)) | 152 |
| 2022/C 99/16 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt (2019/2196(INI)) | 158 |
| 2022/C 99/17 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om ett nytt europeiskt forskningsområde för forskning och innovation (2021/2524(RSP)) | 167 |
| 2022/C 99/18 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om fallet Ahmadreza Djalali i Iran (2021/2785(RSP)) | 175 |
| 2022/C 99/19 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om Hongkong, särskilt fallet Apple Daily (2021/2786(RSP)) | 178 |
| 2022/C 99/20 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om dödsstraffet i Saudiarabien, särskilt fallen Mustafa Hashem al-Darwish och Abdullah al-Howaiti (2021/2787(RSP)) | 185 |
| 2022/C 99/21 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om översynen av den makroekonomiska lagstiftningsramen för en bättre inverkan på Europas realekonomi samt större transparens när det gäller beslutsfattandet och ökat demokratiskt ansvarstagande (2020/2075(INI)) | 191 |
| 2022/C 99/22 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om situationen i Nicaragua (2021/2777(RSP)) | 204 |
| 2022/C 99/23 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om förtrycket av oppositionen i Turkiet, särskilt Folkets demokratiska parti (HDP) (2021/2788(RSP)) | 209 |
| 2022/C 99/24 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om inrättande av skyddade havsområden i Antarktis och bevarande av den biologiska mångfalden i Antarktiska oceanen (2021/2757(RSP)) | 214 |
| 2022/C 99/25 | Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om överträdelser av unionsrätten och hbtqi-personers rättigheter i Ungern till följd av de lagändringar som antagits av det ungerska parlamentet (2021/2780(RSP)) | 218 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 7 juli 2021

2022/C 99/01

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om järnvägssäkerhet och trafikstyrning för tåg: en bedömning av hur det går med införandet av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) (2019/2191(INI))

2

2022/C 99/02

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om de handelsrelaterade aspekterna och följderna av covid-19 (2020/2117(INI))

10

2022/C 99/03

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2020 (2020/2124(INI))

21

2022/C 99/04

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2019 (2020/2245(INI))

34

2022/C 99/05

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073421/01 – 2021/2759(RSP))

45

2022/C 99/06

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 × DAS 44406-6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073422/01 – 2021/2760(RSP))

52

2022/C 99/07

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, MIR162, MON810 and NK603, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073423/01 – 2021/2765(RSP))

59

2022/C 99/08

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073424/01 – 2021/2761(RSP))

66

2022/C 99/09

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om skydd av EU:s ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2019 (2020/2246(INI))

73

2022/C 99/10

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om inverkan på fiskerisektorn av havsbaserade vindkraftsparker och andra system för förnybar energi (2019/2158(INI))

88

2022/C 99/11

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om medborgardialoger och medborgarnas deltagande i EU:s beslutsfattande (2020/2201(INI))

96

2022/C 99/12

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om samarbetet mellan EU och Nato inom ramen för de transatlantiska förbindelserna (2020/2257(INI))

105

2022/C 99/13

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om den gamla kontinentens åldrande – möjligheter och utmaningar i samband med politiken för åldrande efter 2020 (2020/2008(INI))

122

Torsdagen, 8 juli 2021

2022/C 99/14

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om utarbetande av riktlinjer för tillämpningen av den generella villkorlighetsordningen för skydd av unionsbudgeten (2021/2071(INI))

146

2022/C 99/15

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om EU:s globala system för människorättsliga sanktioner (EU:s Magnitskijlag) (2021/2563(RSP))

152

2022/C 99/16

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt (2019/2196(INI))

158

2022/C 99/17

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om ett nytt europeiskt forskningsområde för forskning och innovation (2021/2524(RSP))

167

2022/C 99/18

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om fallet Ahmadreza Djalali i Iran (2021/2785(RSP))

175

2022/C 99/19

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om Hongkong, särskilt fallet Apple Daily (2021/2786(RSP))

178

2022/C 99/20

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om dödsstraffet i Saudiarabien, särskilt fallen Mustafa Hashem al-Darwish och Abdullah al-Howaiti (2021/2787(RSP))

185

2022/C 99/21

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om översynen av den makroekonomiska lagstiftningsramen för en bättre inverkan på Europas realekonomi samt större transparens när det gäller beslutsfattandet och ökat demokratiskt ansvarstagande (2020/2075(INI))

191

2022/C 99/22

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om situationen i Nicaragua (2021/2777(RSP))

204

2022/C 99/23

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om förtrycket av oppositionen i Turkiet, särskilt Folkets demokratiska parti (HDP) (2021/2788(RSP))

209

2022/C 99/24

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om inrättande av skyddade havsområden i Antarktis och bevarande av den biologiska mångfalden i Antarktiska oceanen (2021/2757(RSP))

214

2022/C 99/25

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om överträdelser av unionsrätten och hbtqi-personers rättigheter i Ungern till följd av de lagändringar som antagits av det ungerska parlamentet (2021/2780(RSP))

218

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen, 7 juli 2021 |
| 2022/C 99/26 | Europaparlamentets beslut av den 7 juli 2021 om ändringar av arbetsordningen avseende artiklarna 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230 och 235 samt bilaga V och tillägg av en ny artikel 106a (2021/2048(REG)) | 226 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen, 7 juli 2021

2022/C 99/26

Europaparlamentets beslut av den 7 juli 2021 om ändringar av arbetsordningen avseende artiklarna 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230 och 235 samt bilaga V och tillägg av en ny artikel 106a (2021/2048(REG))

226

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 6 juli 2021 |
| 2022/C 99/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD)) | 234 |
| 2022/C 99/28 | P9_TA(2021)0319Användning av teknik för behandling av data i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet (tillfälligt undantag från direktiv 2002/58/EG) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett tillfälligt undantag från vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG vad gäller användning av teknik hos leverantörer av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster för behandling av personuppgifter och andra uppgifter i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))P9_TC1-COD(2020)0259Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 juli 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ett tillfälligt undantag från vissa bestämmelser i direktiv 2002/58/EG vad gäller användning av teknik hos tillhandahållare av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster för behandling av personuppgifter och andra uppgifter i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet | 235 |
| 2022/C 99/29 | P9_TA(2021)0320Erkännande av bevis från tredjeland i inlandssjöfarten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2017/2397 vad gäller övergångsbestämmelser för erkännande av bevis från tredjeland (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))P9_TC1-COD(2021)0039Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 juli 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/... om ändring av direktiv (EU) 2017/2397 vad gäller övergångsbestämmelser för erkännande av bevis från tredjeland | 236 |
| 2022/C 99/30 | Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2021 för budgetåret 2021 – införande av överskottet från budgetåret 2020 (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD)) | 237 |
| 2022/C 99/31 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om utkastet till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 168/2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP)) | 239 |
| 2022/C 99/32 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om utkastet till rådets beslut om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av ett protokoll till överenskommelsen om tillfällig internationell persontransport med buss (Interbus-överenskommelsen) avseende internationell linjetrafik och särskild linjetrafik för persontransport med buss (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE)) | 240 |
| 2022/C 99/33 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för inre säkerhet (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD)) | 241 |
| 2022/C 99/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004 (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD)) | 242 |
| 2022/C 99/35 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD)) | 244 |
| | Onsdagen, 7 juli 2021 |
| 2022/C 99/36 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller att tilldela kommissionen genomförandebefogenheter för att fastställa innebörden av termer som används i vissa bestämmelser i det direktivet (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS)) | 245 |
| 2022/C 99/37 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD)) | 246 |
| 2022/C 99/38 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om utkastet till rådets beslut om ändring av beslut 2003/76/EG om fastställande av nödvändiga bestämmelser för genomförandet av protokollet som fogats till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP)) | 247 |
| 2022/C 99/39 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2003/77/EG om fleråriga ekonomiska riktlinjer för förvaltningen av tillgångarna i EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, tillgångarna i Kol- och stålforskningsfonden (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE)) | 248 |
| 2022/C 99/40 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EG) nr 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 och (EU) 2019/1896 och upphävande av rådets beslut 2004/512/EG och 2008/633/RIF i syfte att reformera informationssystemet för viseringar (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD)) | 249 |
| 2022/C 99/41 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 vad gäller fastställandet av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för ändamål som gäller Informationssystemet för viseringar (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD)) | 250 |
| 2022/C 99/42 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD)) | 251 |
| | Torsdagen, 8 juli 2021 |
| 2022/C 99/43 | Europaparlamentets ändringar antagna den 8 juli 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en förstärkt roll för Europeiska läkemedelsmyndigheten vid krisberedskap och krishantering avseende läkemedel och medicintekniska produkter (COM(2020)0725) – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD)) | 252 |
| 2022/C 99/44 | Europaparlamentets ändringar antagna den 8 juli 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD)) | 313 |
| 2022/C 99/45 | Europaparlamentets beslut av den 8 juli 2021 om antal ledamöter i de särskilda utskotten och undersökningskommittén (2021/2802(RSO)) | 362 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 6 juli 2021

2022/C 99/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD))

234

2022/C 99/28

P9_TA(2021)0319Användning av teknik för behandling av data i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet (tillfälligt undantag från direktiv 2002/58/EG) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett tillfälligt undantag från vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG vad gäller användning av teknik hos leverantörer av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster för behandling av personuppgifter och andra uppgifter i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))P9_TC1-COD(2020)0259Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 juli 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ett tillfälligt undantag från vissa bestämmelser i direktiv 2002/58/EG vad gäller användning av teknik hos tillhandahållare av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster för behandling av personuppgifter och andra uppgifter i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet

235

2022/C 99/29

P9_TA(2021)0320Erkännande av bevis från tredjeland i inlandssjöfarten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2017/2397 vad gäller övergångsbestämmelser för erkännande av bevis från tredjeland (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))P9_TC1-COD(2021)0039Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 juli 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/... om ändring av direktiv (EU) 2017/2397 vad gäller övergångsbestämmelser för erkännande av bevis från tredjeland

236

2022/C 99/30

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2021 för budgetåret 2021 – införande av överskottet från budgetåret 2020 (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD))

237

2022/C 99/31

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om utkastet till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 168/2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP))

239

2022/C 99/32

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om utkastet till rådets beslut om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av ett protokoll till överenskommelsen om tillfällig internationell persontransport med buss (Interbus-överenskommelsen) avseende internationell linjetrafik och särskild linjetrafik för persontransport med buss (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE))

240

2022/C 99/33

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för inre säkerhet (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD))

241

2022/C 99/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004 (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD))

242

2022/C 99/35

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD))

244

Onsdagen, 7 juli 2021

2022/C 99/36

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller att tilldela kommissionen genomförandebefogenheter för att fastställa innebörden av termer som används i vissa bestämmelser i det direktivet (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS))

245

2022/C 99/37

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD))

246

2022/C 99/38

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om utkastet till rådets beslut om ändring av beslut 2003/76/EG om fastställande av nödvändiga bestämmelser för genomförandet av protokollet som fogats till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP))

247

2022/C 99/39

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2003/77/EG om fleråriga ekonomiska riktlinjer för förvaltningen av tillgångarna i EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, tillgångarna i Kol- och stålforskningsfonden (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE))

248

2022/C 99/40

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EG) nr 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 och (EU) 2019/1896 och upphävande av rådets beslut 2004/512/EG och 2008/633/RIF i syfte att reformera informationssystemet för viseringar (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD))

249

2022/C 99/41

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 vad gäller fastställandet av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för ändamål som gäller Informationssystemet för viseringar (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD))

250

2022/C 99/42

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD))

251

Torsdagen, 8 juli 2021

2022/C 99/43

Europaparlamentets ändringar antagna den 8 juli 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en förstärkt roll för Europeiska läkemedelsmyndigheten vid krisberedskap och krishantering avseende läkemedel och medicintekniska produkter (COM(2020)0725) – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD))

252

2022/C 99/44

Europaparlamentets ändringar antagna den 8 juli 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD))

313

2022/C 99/45

Europaparlamentets beslut av den 8 juli 2021 om antal ledamöter i de särskilda utskotten och undersökningskommittén (2021/2802(RSO))

362

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

1.3.2022

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2021–2022

Sammanträdena den 5–8 juli 2021

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 7 juli 2021

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/2

---

P9_TA(2021)0327

Järnvägssäkerhet och trafikstyrning för tåg: en bedömning av hur det går med införandet av ERTMS

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om järnvägssäkerhet och trafikstyrning för tåg: en bedömning av hur det går med införandet av det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) (2019/2191(INI))

(2022/C 99/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/797 av den 11 maj 2016 om driftskompatibiliteten hos järnvägssystemet inom Europeiska unionen (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU, särskilt artikel 47.2 (2) (TEN-T-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet och om upphävande av beslut nr 661/2010/EU, särskilt artikel 47.2 (2) (TEN-T-förordningen),

| — | med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/6 av den 5 januari 2017 om den europeiska genomförandeplanen för det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) 2017/6 av den 5 januari 2017 om den europeiska genomförandeplanen för det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (3),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 3 oktober 2017Ett gemensamt europeiskt trafikstyrningssystem för järnväg: kommer det politiska beslutet någonsin att bli verklighet?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport av den 3 oktober 2017Ett gemensamt europeiskt trafikstyrningssystem för järnväg: kommer det politiska beslutet någonsin att bli verklighet?,

| — | med beaktande av den europeiska gröna given, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska gröna given,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2020Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2020Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789),

| — | med beaktande av kommissionens sjunde övervakningsrapport av den 13 januari 2021 om utvecklingen på järnvägsmarknaden i enlighet med artikel 15.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (COM(2021)0005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens sjunde övervakningsrapport av den 13 januari 2021 om utvecklingen på järnvägsmarknaden i enlighet med artikel 15.4 i Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/34/EU (COM(2021)0005),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/2228 av den 23 december 2020 om ett Europaår för järnvägen (2021) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2020/2228 av den 23 december 2020 om ett Europaår för järnvägen (2021) (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2016 om konkurrenskraften för de europeiska underleverantörerna inom järnvägsindustrin (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2016 om konkurrenskraften för de europeiska underleverantörerna inom järnvägsindustrin (5),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för transport och turism (A9-0181/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för transport och turism (A9-0181/2021), och av följande skäl:

| A. | Det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) är EU-standarden för automatisk tågkontroll som möjliggör ett driftskompatibelt järnvägssystem i Europa. |
| --- | --- |

A.

Det europeiska trafikstyrningssystemet för tåg (ERTMS) är EU-standarden för automatisk tågkontroll som möjliggör ett driftskompatibelt järnvägssystem i Europa.

| B. | Fyra samförståndsavtal om samarbetet för införande av ERTMS har undertecknats av kommissionen och de europeiska järnvägstillverkarna, infrastrukturförvaltarna och järnvägsföretagen, varav det sista i september 2016. |
| --- | --- |

B.

Fyra samförståndsavtal om samarbetet för införande av ERTMS har undertecknats av kommissionen och de europeiska järnvägstillverkarna, infrastrukturförvaltarna och järnvägsföretagen, varav det sista i september 2016.

| C. | Betydande lagstiftningsåtgärder har vidtagits, bland annat antagandet av det fjärde järnvägspaketet i juni 2016, för att reglera frågor som gäller järnvägsförvaltning och för att stärka Europeiska järnvägsbyråns (byrån) roll som den systemansvariga myndigheten för ERTMS, samt översynen av den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet (TSD) för de fordonsbaserade och markbaserade delsystemen för trafikstyrning och signalering som har antagits genom kommissionens förordning (EU) 2016/919 (6), som ger rättslig status för specifikationerna i det europeiska tågkontrollsystemets (ETCS) basversion 3, utgåva 2 och GSM-R (globalt system för mobiltelefoni – järnväg), basversion 1. |
| --- | --- |

C.

Betydande lagstiftningsåtgärder har vidtagits, bland annat antagandet av det fjärde järnvägspaketet i juni 2016, för att reglera frågor som gäller järnvägsförvaltning och för att stärka Europeiska järnvägsbyråns (byrån) roll som den systemansvariga myndigheten för ERTMS, samt översynen av den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet (TSD) för de fordonsbaserade och markbaserade delsystemen för trafikstyrning och signalering som har antagits genom kommissionens förordning (EU) 2016/919 (6), som ger rättslig status för specifikationerna i det europeiska tågkontrollsystemets (ETCS) basversion 3, utgåva 2 och GSM-R (globalt system för mobiltelefoni – järnväg), basversion 1.

| D. | Den 5 januari 2017 antogs en ny europeisk genomförandeplan för ERTMS (7), med en tidsplan för införandet av ERTMS i stomnätskorridorerna. |
| --- | --- |

D.

Den 5 januari 2017 antogs en ny europeisk genomförandeplan för ERTMS (7), med en tidsplan för införandet av ERTMS i stomnätskorridorerna.

| E. | Ett i sin helhet genomfört ERTMS skulle möjliggöra en ökning av trafikkapaciteten med upp till 30 % på den befintliga järnvägsinfrastrukturen. |
| --- | --- |

E.

Ett i sin helhet genomfört ERTMS skulle möjliggöra en ökning av trafikkapaciteten med upp till 30 % på den befintliga järnvägsinfrastrukturen.

| F. | Kommissionen har även offentliggjort en handlingsplan för ERTMS (8), där man fastställer åtgärder för att ta itu med hinder för ERTMS genomförande och driftskompatibilitet, och som siktar på ett mål på att omvandla cirka en tredjedel av stomnätskorridorerna senast 2023. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen har även offentliggjort en handlingsplan för ERTMS (8), där man fastställer åtgärder för att ta itu med hinder för ERTMS genomförande och driftskompatibilitet, och som siktar på ett mål på att omvandla cirka en tredjedel av stomnätskorridorerna senast 2023.

| G. | Mellan 2014 och 2020 bidrog EU-budgeten till ERTMS införande med en beräknad total budget på 2,7 miljarder euro, där 850 miljoner euro kom från Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) (9) och 1,9 miljarder euro från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden) i de stödberättigade regionerna. |
| --- | --- |

G.

Mellan 2014 och 2020 bidrog EU-budgeten till ERTMS införande med en beräknad total budget på 2,7 miljarder euro, där 850 miljoner euro kom från Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) (9) och 1,9 miljarder euro från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf) och Sammanhållningsfonden) i de stödberättigade regionerna.

| H. | Införandet av ERTMS bör involvera avveckling av installering av system av klass B av markbaserade ETCS-komponenter tillsammans med en utbredd eftermontering av rullande materiel i driftskompatibla delsystem i ERTMS-ombordenheter. |
| --- | --- |

H.

Införandet av ERTMS bör involvera avveckling av installering av system av klass B av markbaserade ETCS-komponenter tillsammans med en utbredd eftermontering av rullande materiel i driftskompatibla delsystem i ERTMS-ombordenheter.

| I. | Medlemsstaterna har ingen rättslig skyldighet att vidta åtgärder för att säkerställa att järnvägsföretag investerar i ERTMS. |
| --- | --- |

I.

Medlemsstaterna har ingen rättslig skyldighet att vidta åtgärder för att säkerställa att järnvägsföretag investerar i ERTMS.

| J. | Revisionsrätten har varnat för att det fullständiga införandet av ERTMS i stomnätet för närvarande ligger efter tidsplanen och inte kommer att slutföras inom tidsfristen senast 2030, och att bristen på samordning mellan medlemsstaterna är ett av huvudskälen till denna försening. |
| --- | --- |

J.

Revisionsrätten har varnat för att det fullständiga införandet av ERTMS i stomnätet för närvarande ligger efter tidsplanen och inte kommer att slutföras inom tidsfristen senast 2030, och att bristen på samordning mellan medlemsstaterna är ett av huvudskälen till denna försening.

| K. | Alvia-tågolyckan i Santiago de Compostela den 24 juli 2013 ledde till att 80 personer miste livet och ytterligare 144 skadades. |
| --- | --- |

K.

Alvia-tågolyckan i Santiago de Compostela den 24 juli 2013 ledde till att 80 personer miste livet och ytterligare 144 skadades.

| L. | Enligt EU:s klimatspårningsmetod för EU:s utgifter är ERTMS andel under den nya programperioden 40 % av klimat- och miljömålen, och 30 % av utgifterna inom sammanhållningspolitikens fonder och InvestEU, 37 % inom faciliteten för återhämtning och resiliens (10) och 60 % inom fonden för ett sammanlänkat Europa måste anslås till åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna. |
| --- | --- |

L.

Enligt EU:s klimatspårningsmetod för EU:s utgifter är ERTMS andel under den nya programperioden 40 % av klimat- och miljömålen, och 30 % av utgifterna inom sammanhållningspolitikens fonder och InvestEU, 37 % inom faciliteten för återhämtning och resiliens (10) och 60 % inom fonden för ett sammanlänkat Europa måste anslås till åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna.

| M. | I faciliteten för återhämtning och resiliens fastställs att 20 % av investeringarna bör vara digitalt inriktade, och i den metod för digital märkning som fastställs i bilaga VII till förordningen om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens är 100 % av investeringarna i ERTMS digitala. |
| --- | --- |

M.

I faciliteten för återhämtning och resiliens fastställs att 20 % av investeringarna bör vara digitalt inriktade, och i den metod för digital märkning som fastställs i bilaga VII till förordningen om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens är 100 % av investeringarna i ERTMS digitala.

1.

Europaparlamentet understryker att järnvägen är det mest hållbara och energieffektiva masstransportsättet för passagerare och gods, men att den ännu inte har nått sin fulla potential, trots den positiva utvecklingen inom sektorn, såsom det stadigt växande antalet tågpassagerare och de ökande godstransportvolymerna, även om dessa har varit ojämna under de senaste åren.

2.

Europaparlamentet påpekar att den europeiska gröna given uppmanar till en omfattande trafikomställning till järnväg, och att i den nya strategin för hållbar och smart mobilitet fastställs som ett delmål en fördubbling av höghastighetstrafiken på järnväg senast 2030, och av godstrafiken på järnväg senast 2050, vilket kräver att andelen järnvägstransportkapacitet ökar, vilket inte kan uppnås utan att ERTMS ibruktagande påskyndas i hela EU.

3.

Europaparlamentet understryker att ett av huvudmålen för EU:s samordning av järnvägsfrågor är att göra stomnätet robustare och öka andelen gods- och passagerartransporter som sker på järnväg.

4.

Europaparlamentet påminner om att ERTMS lanserades på 1990-talet och att dess mål är att säkerställa järnvägstrafikens säkerhet, främja driftskompatibilitet mellan nationella järnvägsnät och gränsöverskridande järnvägstransporter, minska kostnaderna för köp och underhåll av signalsystem och öka kapaciteten hos infrastrukturen och tillförlitligheten hos järnvägstransportsystemen.

5.

Europaparlamentet betonar att ett fullständigt införande av ERTMS kommer att bidra till att skapa ett gemensamt europeiskt järnvägsområde, är avgörande för att den europeiska järnvägssektorn ska kunna anpassas till den digitala tidsåldern, kommer att öka järnvägstransporternas lönsamhet, möjliggör en ökning av driftstätheten för linjerna och är en förutsättning för att järnvägen äntligen ska kunna konkurrera med andra transportsätt. Parlamentet gläder sig därför över att den nya strategin för hållbar och smart mobilitet bekräftar att ERTMS bör vara en nyckelprioritering för att skapa ett verkligt smart och effektivt transportsystem genom att uppnå mål såsom tillräcklig kapacitetstilldelning och trafikstyrning för både passagerare och gods.

6.

Europaparlamentet betonar att ERTMS har blivit en global standard för tågkontroll och tågkommunikation, och att det har införts i nästan 50 länder runt om i världen, vilket ger utmärkta möjligheter att öka verksamhet med högt mervärde och skapa expertis inom Europa och för användning i tredjeländer. Parlamentet efterlyser inrättandet av ett standardiserat europeiskt trafikstyrningssystem, och anser att man snabbt måste utveckla en europeisk standard, innan EU påförs en global standard för trafikstyrningssystemet för tåg. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att använda bilateralt EU-samarbete för att främja införandet av ERTMS i tredjeländer.

7.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbete med att inrätta en ram för ett trafikstyrnings- och signaleringssystem, för att säkerställa att järnvägen till fullo beaktar digitalisering som överensstämmer med ERTMS, vilket bör möjliggöra enklare och mer prisvärda uppdateringar och uppgraderingar tack vare en ytterligare standardisering och modularisering, införandet av principen ”plug and play” och harmoniserade datamodeller.

Styrning

Styrning

| 8. | Europaparlamentet välkomnar de nya uppgifter som byrån fått enligt det fjärde järnvägspaketet, och erkänner byråns framträdande roll som en enda kontaktpunkt, som säkerställer konsekvens i utvecklingen av det driftskompatibla ERTMS-systemet, att införandet av ERTMS överensstämmer med gällande specifikationer, och att ERTMS-relaterade europeiska forsknings- och innovationsprogram samordnas med utvecklingen av tekniska specifikationer för ERTMS. Parlamentet beklagar därför den senaste tidens minskning av byråns årliga budget. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar de nya uppgifter som byrån fått enligt det fjärde järnvägspaketet, och erkänner byråns framträdande roll som en enda kontaktpunkt, som säkerställer konsekvens i utvecklingen av det driftskompatibla ERTMS-systemet, att införandet av ERTMS överensstämmer med gällande specifikationer, och att ERTMS-relaterade europeiska forsknings- och innovationsprogram samordnas med utvecklingen av tekniska specifikationer för ERTMS. Parlamentet beklagar därför den senaste tidens minskning av byråns årliga budget.

| 9. | Europaparlamentet anser att byrån bör ges tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser samt ytterligare befogenheter för att klara av de utmaningar i anslutning till införandet och driften av ERTSM som kvarstår (harmonisering av driftsregler och krav, underhåll och ändring av specifikationer, förfaranden för typöverensstämmelse och längd på godkännandeförfaranden och offentlig upphandling osv.), för att öka konkurrenskraften och leda den tekniska introduktionen av ny teknik. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att byrån bör ges tillräckliga ekonomiska resurser och personalresurser samt ytterligare befogenheter för att klara av de utmaningar i anslutning till införandet och driften av ERTSM som kvarstår (harmonisering av driftsregler och krav, underhåll och ändring av specifikationer, förfaranden för typöverensstämmelse och längd på godkännandeförfaranden och offentlig upphandling osv.), för att öka konkurrenskraften och leda den tekniska introduktionen av ny teknik.

| 10. | Europaparlamentet framhåller ERTMS-samordnarens roll som en prioriterad fråga, när det gäller att bestämma vilka linjer och korridorer som ska utrustas med ERTMS och för att se till att ERTMS genomförs på det mest kostnadseffektiva sättet i nära samarbete med medlemsstaterna och berörda parter. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller ERTMS-samordnarens roll som en prioriterad fråga, när det gäller att bestämma vilka linjer och korridorer som ska utrustas med ERTMS och för att se till att ERTMS genomförs på det mest kostnadseffektiva sättet i nära samarbete med medlemsstaterna och berörda parter.

| 11. | Europaparlamentet anser att ERTMS-samordnarens roll måste stärkas avsevärt, både när det gäller resurser och genomförandebefogenheter, för att nå genomförandemålen. Parlamentet välkomnar därför möjligheten att stärka ERMTS-samordnarens roll i den kommande översynen av TEN-T-förordningen genom att t.ex. ge samordnaren en avgörande roll i valet av projekt, utöka tillsynsansvaret och genom att göra mottagandet av FSE-bidrag beroende av samtycke, särskilt när det gäller de viktigaste gränsöverskridande förbindelserna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att ERTMS-samordnarens roll måste stärkas avsevärt, både när det gäller resurser och genomförandebefogenheter, för att nå genomförandemålen. Parlamentet välkomnar därför möjligheten att stärka ERMTS-samordnarens roll i den kommande översynen av TEN-T-förordningen genom att t.ex. ge samordnaren en avgörande roll i valet av projekt, utöka tillsynsansvaret och genom att göra mottagandet av FSE-bidrag beroende av samtycke, särskilt när det gäller de viktigaste gränsöverskridande förbindelserna.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att ERTMS-samordnaren årligen rapporterar till parlamentet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att ERTMS-samordnaren årligen rapporterar till parlamentet.

| 13. | Europaparlamentet understryker att en strategi för införandet av ERTMS, som samordnas av alla medlemsstater och leds av ERTMS-samordnaren, är det enda sättet att komma till rätta med den nuvarande splittrade situationen, särskilt när det gäller gränsöverskridande projekt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fastställa en ram för diskussion och samordning mellan medlemsstaterna, infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag om införande av ERTMS under ledning av ERTMS-samordnaren, med målet att främja utbytet av bästa praxis, harmonisera nationella genomförandeplaner, främja gemensamma åtgärder för att införa ERTMS i gränsöverskridande korridorer, förbättra förfarandena för godkännande av överensstämmelse och öka medlemsstaternas övergripande engagemang. Parlamentet påminner om att ytterligare insatser bör göras av järnvägsinfrastrukturförvaltarna tillsammans, för att utrusta och sätta ERTMS i drift på gränsöverskridande sektioner samtidigt och på ett tekniskt konsekvent sätt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att en strategi för införandet av ERTMS, som samordnas av alla medlemsstater och leds av ERTMS-samordnaren, är det enda sättet att komma till rätta med den nuvarande splittrade situationen, särskilt när det gäller gränsöverskridande projekt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att fastställa en ram för diskussion och samordning mellan medlemsstaterna, infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag om införande av ERTMS under ledning av ERTMS-samordnaren, med målet att främja utbytet av bästa praxis, harmonisera nationella genomförandeplaner, främja gemensamma åtgärder för att införa ERTMS i gränsöverskridande korridorer, förbättra förfarandena för godkännande av överensstämmelse och öka medlemsstaternas övergripande engagemang. Parlamentet påminner om att ytterligare insatser bör göras av järnvägsinfrastrukturförvaltarna tillsammans, för att utrusta och sätta ERTMS i drift på gränsöverskridande sektioner samtidigt och på ett tekniskt konsekvent sätt.

| 14. | Europaparlamentet anser att det behövs en rättslig ram för digitaliseringen av järnvägssystemet, som sätter ERTMS i centrum för utvecklingen av ett digitalt järnvägssystem. Parlamentet välkomnar i detta avseende järnvägssektorns åtagande att möjliggöra industrialiseringen av ERTMS och bidraget från det gemensamma företaget Shift2Rail (Shift2Rail) till forskning och innovation i syfte att undanröja återstående tekniska hinder som hämmar järnvägssektorns driftskompatibilitet, säkerställa övergången till en mer integrerad, effektiv och säker järnvägsmarknad i EU, garantera en korrekt sammankoppling av tekniska lösningar och göra EU:s järnvägssystem mer hållbart, digitalt, konkurrenskraftigt, tillförlitligt och attraktivt. Parlamentet stöder helhjärtat dess nya efterföljarinitiativ, systempelaren i det gemensamma företaget för Europas järnvägar, som samordnar utvecklingen av systemet, utvecklingen av ny teknik, planer för teknisk migrering, industrialisering och införande, särskilt för ERTMS, i syfte att säkerställa effektivare samarbete och bättre utnyttjande av knappa resurser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att det behövs en rättslig ram för digitaliseringen av järnvägssystemet, som sätter ERTMS i centrum för utvecklingen av ett digitalt järnvägssystem. Parlamentet välkomnar i detta avseende järnvägssektorns åtagande att möjliggöra industrialiseringen av ERTMS och bidraget från det gemensamma företaget Shift2Rail (Shift2Rail) till forskning och innovation i syfte att undanröja återstående tekniska hinder som hämmar järnvägssektorns driftskompatibilitet, säkerställa övergången till en mer integrerad, effektiv och säker järnvägsmarknad i EU, garantera en korrekt sammankoppling av tekniska lösningar och göra EU:s järnvägssystem mer hållbart, digitalt, konkurrenskraftigt, tillförlitligt och attraktivt. Parlamentet stöder helhjärtat dess nya efterföljarinitiativ, systempelaren i det gemensamma företaget för Europas järnvägar, som samordnar utvecklingen av systemet, utvecklingen av ny teknik, planer för teknisk migrering, industrialisering och införande, särskilt för ERTMS, i syfte att säkerställa effektivare samarbete och bättre utnyttjande av knappa resurser.

| 15. | Europaparlamentet efterlyser samordning mellan byrån och Shift2Rail för att bättre prioritera investeringar i digitaliseringen av de europeiska järnvägarna. Parlamentet understryker i detta avseende att byrån bör ha en mer framträdande roll än enbart vara observatör i styrelsen för Shift2Rail. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet efterlyser samordning mellan byrån och Shift2Rail för att bättre prioritera investeringar i digitaliseringen av de europeiska järnvägarna. Parlamentet understryker i detta avseende att byrån bör ha en mer framträdande roll än enbart vara observatör i styrelsen för Shift2Rail.

Driftskompatibilitet och införande

Driftskompatibilitet och införande

| 16. | Europaparlamentet välkomnar de tillfredsställande resultat som ERTMS har visat i hastighet, kapacitet och säkerhet överallt där det har införts. Parlamentet beklagar att i jämförelse med de fastställda målen i den europeiska genomförandeplanen använde endast cirka 13 % av stomnätskorridorerna ERTMS i slutet av 2020, och att i de flesta korridorerna varierade införandet av ERTMS mellan 7 % och 28 %. Parlamentet noterar att investeringarna i ERTMS inte är ett systematiskt mål för stomnätet, trots att TEN-T-genomförandeplanerna och -riktlinjerna rekommenderar sådana investeringar, eller ens i isolerade segment som inte är anslutna till stomnätet. Parlamentet anser därför att en korridormodell måste stärkas för att övervinna hindren för införandet av ERTMS, särskilt i de korridorer som har den lägsta införandegraden, såsom Atlantkorridoren, särskilt inom Iberiska halvön. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att förteckna de gränsöverskridande järnvägsförbindelser i stomnätet där ett fullständigt markbaserat genomförande av ERTMS inte har uppnåtts och att offentliggöra uppgifterna om dessa för att uppmärksamma mervärdet för EU av ett fullständigt införande av ERTMS för dessa järnvägsförbindelser. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet välkomnar de tillfredsställande resultat som ERTMS har visat i hastighet, kapacitet och säkerhet överallt där det har införts. Parlamentet beklagar att i jämförelse med de fastställda målen i den europeiska genomförandeplanen använde endast cirka 13 % av stomnätskorridorerna ERTMS i slutet av 2020, och att i de flesta korridorerna varierade införandet av ERTMS mellan 7 % och 28 %. Parlamentet noterar att investeringarna i ERTMS inte är ett systematiskt mål för stomnätet, trots att TEN-T-genomförandeplanerna och -riktlinjerna rekommenderar sådana investeringar, eller ens i isolerade segment som inte är anslutna till stomnätet. Parlamentet anser därför att en korridormodell måste stärkas för att övervinna hindren för införandet av ERTMS, särskilt i de korridorer som har den lägsta införandegraden, såsom Atlantkorridoren, särskilt inom Iberiska halvön. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att förteckna de gränsöverskridande järnvägsförbindelser i stomnätet där ett fullständigt markbaserat genomförande av ERTMS inte har uppnåtts och att offentliggöra uppgifterna om dessa för att uppmärksamma mervärdet för EU av ett fullständigt införande av ERTMS för dessa järnvägsförbindelser.

| 17. | Europaparlamentet anser att takten för införandet av ERTMS måste vara tio gånger snabbare för att den digitala omställningen ska kunna genomföras och säkerheten för EU:s järnvägssystem, tågpassagerare och järnvägsarbetare förbättras. Parlamentet anser att ERTMS behöver införas i stomnätet senast 2030 och på det övergripande nätet senast 2040. Parlamentet påminner om att förseningar i installationerna och aktiveringarna av ERTMS, som skulle kunna äventyra säkerheten, bör undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att bibehålla och stärka målens bindande karaktär i sina översyner av TEN-T-riktlinjerna, de europeiska genomförandeplanerna för ERTMS och de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet för trafikstyrnings- och signaleringssystem. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att takten för införandet av ERTMS måste vara tio gånger snabbare för att den digitala omställningen ska kunna genomföras och säkerheten för EU:s järnvägssystem, tågpassagerare och järnvägsarbetare förbättras. Parlamentet anser att ERTMS behöver införas i stomnätet senast 2030 och på det övergripande nätet senast 2040. Parlamentet påminner om att förseningar i installationerna och aktiveringarna av ERTMS, som skulle kunna äventyra säkerheten, bör undvikas. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att bibehålla och stärka målens bindande karaktär i sina översyner av TEN-T-riktlinjerna, de europeiska genomförandeplanerna för ERTMS och de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet för trafikstyrnings- och signaleringssystem.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att utnyttjandet av ERTMS fulla potential utan tvekan är beroende av att TEN-T-stomnätet slutförs. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stärka rollen för stomnätssamordnarna i den kommande översynen av TEN-T-förordningen och inbegripa åtgärder för EU:s förvaltning av stomnätsinfrastrukturen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påpekar att utnyttjandet av ERTMS fulla potential utan tvekan är beroende av att TEN-T-stomnätet slutförs. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stärka rollen för stomnätssamordnarna i den kommande översynen av TEN-T-förordningen och inbegripa åtgärder för EU:s förvaltning av stomnätsinfrastrukturen.

| 19. | Europaparlamentet påpekar att det för närvarande fortfarande finns ungefär 30 olika nationella signalsystem, särskilt i områden med huvudsakligen lokal, inhemsk trafik, där befintliga system av klass B har en återstående ekonomisk livslängd, och att denna mångfald av system delvis förklarar fragmenteringen och variationen i kostnaderna för införandet av ERTMS. Parlamentet betonar att systemen av klass B utgör en flaskhals för införandet av ERTMS och för gränsöverskridande drift av järnvägstrafik i det europeiska järnvägsnätet, eftersom de kräver ett dyrare och svårare säkerhetstillstånd för järnvägstransportoperatörerna och utgör ett stort hinder för järnvägstransporternas konkurrenskraft, hämmar den tekniska och driftsmässiga kompatibiliteten hos järnvägar i hela EU och leder till extra kostnader för sektorn, bland annat för underhåll. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet påpekar att det för närvarande fortfarande finns ungefär 30 olika nationella signalsystem, särskilt i områden med huvudsakligen lokal, inhemsk trafik, där befintliga system av klass B har en återstående ekonomisk livslängd, och att denna mångfald av system delvis förklarar fragmenteringen och variationen i kostnaderna för införandet av ERTMS. Parlamentet betonar att systemen av klass B utgör en flaskhals för införandet av ERTMS och för gränsöverskridande drift av järnvägstrafik i det europeiska järnvägsnätet, eftersom de kräver ett dyrare och svårare säkerhetstillstånd för järnvägstransportoperatörerna och utgör ett stort hinder för järnvägstransporternas konkurrenskraft, hämmar den tekniska och driftsmässiga kompatibiliteten hos järnvägar i hela EU och leder till extra kostnader för sektorn, bland annat för underhåll.

| 20. | Europaparlamentet betonar att avvecklingsprocessen av klass B framskrider långsamt, och beklagar att endast ett fåtal medlemsstater har antagit planer för avveckling av signalsystem av klass B i sina nationella genomförandeplaner för ERTMS, och att det för närvarande varken finns en rättslig skyldighet eller en tidtabell på EU-nivå för att avveckla system av klass B. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att avvecklingsprocessen av klass B framskrider långsamt, och beklagar att endast ett fåtal medlemsstater har antagit planer för avveckling av signalsystem av klass B i sina nationella genomförandeplaner för ERTMS, och att det för närvarande varken finns en rättslig skyldighet eller en tidtabell på EU-nivå för att avveckla system av klass B.

| 21. | Europaparlamentet anser att ett effektivt och snabbt införande av ERTMS endast kan uppnås genom fastställande av bindande mål, förstärkta med påföljder för infrastrukturförvaltare i den händelse att en lämplig budget och tillräckliga medel har gjorts tillgängliga men tidsfristen för införandet inte hålls. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att ett effektivt och snabbt införande av ERTMS endast kan uppnås genom fastställande av bindande mål, förstärkta med påföljder för infrastrukturförvaltare i den händelse att en lämplig budget och tillräckliga medel har gjorts tillgängliga men tidsfristen för införandet inte hålls.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram en övergripande avvecklingsstrategi för system av klass B, med lagstadgade tidsfrister som anpassats till de bindande mål som ska fastställas på EU-nivå. Parlamentet anser att effektiviteten i denna strategi och dess långsiktiga investeringsvärde beror på alla berörda aktörers deltagande, inbegripet järnvägsföretag och leverantörer, och medlemsstaternas villighet att uppfylla sina skyldigheter enligt TEN-T-förordningen. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram en övergripande avvecklingsstrategi för system av klass B, med lagstadgade tidsfrister som anpassats till de bindande mål som ska fastställas på EU-nivå. Parlamentet anser att effektiviteten i denna strategi och dess långsiktiga investeringsvärde beror på alla berörda aktörers deltagande, inbegripet järnvägsföretag och leverantörer, och medlemsstaternas villighet att uppfylla sina skyldigheter enligt TEN-T-förordningen.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att införa en rättslig bestämmelse för att säkerställa att de nationella genomförandeplanerna för ERTMS är rättsligt anpassade, såväl i rättsligt som geografiskt hänseende, till de bindande ERTMS-genomförandemål som fastställs i EU-lagstiftningen, för att dess införande i stomnätet ska kunna slutföras senast 2030 och i det övergripande nätet senast 2040. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen att införa en rättslig bestämmelse för att säkerställa att de nationella genomförandeplanerna för ERTMS är rättsligt anpassade, såväl i rättsligt som geografiskt hänseende, till de bindande ERTMS-genomförandemål som fastställs i EU-lagstiftningen, för att dess införande i stomnätet ska kunna slutföras senast 2030 och i det övergripande nätet senast 2040.

| 24. | Europaparlamentet påpekar att de nuvarande nationella reglerna och bristen på harmonisering av driftskrav i ERTMS, t.ex. tekniska krav, och tekniska hinder, såsom varierande axelbredd, spänning, vagndimensioner, som kan variera i hela järnvägsnätet, påverkar driftskompatibiliteten och hindrar det europeiska järnvägsnätet från att fungera smidigt och hämmar järnvägsföretagens lönsamhet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påpekar att de nuvarande nationella reglerna och bristen på harmonisering av driftskrav i ERTMS, t.ex. tekniska krav, och tekniska hinder, såsom varierande axelbredd, spänning, vagndimensioner, som kan variera i hela järnvägsnätet, påverkar driftskompatibiliteten och hindrar det europeiska järnvägsnätet från att fungera smidigt och hämmar järnvägsföretagens lönsamhet.

| 25. | Europaparlamentet framhåller att kostnaderna för eftermontering av såväl markbaserade system som ombordsystem varierar kraftigt mellan järnvägsnäten. Parlamentet konstaterar att utrustningens livslängd kräver en lång avskrivningstid för investeringar, vilket är ett viktigt ekonomiskt kriterium för framtida investeringar. Parlamentet uppmärksammar problemen i samband med de ofta förekommande ändringarna av standarderna, som begränsar utrustningens livslängd på ett oförutsägbart sätt för järnvägssektorn och avskräcker från investeringar. Parlamentet betonar därför vikten av regleringsmässig stabilitet för att göra det möjligt att få avkastning på de investeringar som gjorts. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant analysera ytterligare ändringar vid uppdateringen av TSD för 2030 och säkerställa kompatibilitet. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet framhåller att kostnaderna för eftermontering av såväl markbaserade system som ombordsystem varierar kraftigt mellan järnvägsnäten. Parlamentet konstaterar att utrustningens livslängd kräver en lång avskrivningstid för investeringar, vilket är ett viktigt ekonomiskt kriterium för framtida investeringar. Parlamentet uppmärksammar problemen i samband med de ofta förekommande ändringarna av standarderna, som begränsar utrustningens livslängd på ett oförutsägbart sätt för järnvägssektorn och avskräcker från investeringar. Parlamentet betonar därför vikten av regleringsmässig stabilitet för att göra det möjligt att få avkastning på de investeringar som gjorts. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant analysera ytterligare ändringar vid uppdateringen av TSD för 2030 och säkerställa kompatibilitet.

| 26. | Europaparlamentet beklagar att nästan 80 % av de nya fordon som togs i bruk i EU under en period av fem år fram till mitten av 2019 antingen omfattades av ett undantag eller undantogs från kravet att installera ERTMS. Parlamentet anser att med tanke på införandet av ERTMS i det övergripande nätet bör inga avvikelser eller undantag från kravet att installera ERTMS beviljas för ny rullande materiel. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att ta konkreta initiativ för att ta itu med denna fråga genom att införa ett lämpligt regelverk och se till att det finns en uppsättning ekonomiska incitament för att främja järnvägsföretagens investeringar i ERTMS-ombordenheter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet beklagar att nästan 80 % av de nya fordon som togs i bruk i EU under en period av fem år fram till mitten av 2019 antingen omfattades av ett undantag eller undantogs från kravet att installera ERTMS. Parlamentet anser att med tanke på införandet av ERTMS i det övergripande nätet bör inga avvikelser eller undantag från kravet att installera ERTMS beviljas för ny rullande materiel. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att ta konkreta initiativ för att ta itu med denna fråga genom att införa ett lämpligt regelverk och se till att det finns en uppsättning ekonomiska incitament för att främja järnvägsföretagens investeringar i ERTMS-ombordenheter.

| 27. | Europaparlamentet betonar att tidsramarna för godkännandeförfaranden för eftermonteringsprojekt särskilt när det gäller förfaranden för godkännande av typöverensstämmelse för rullande materiel endast för nationellt användningsområde fortfarande skiljer sig från varandra på grund av skillnader i de nationella säkerhetsmyndigheternas bedömningar av behovet av att på nytt godkänna vissa ändringar, vilket innebär att det tar upp till en månad att godkänna varje rullande materiel på nytt. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta lagstiftningsinitiativ, inklusive uppdateringar av de nuvarande genomförandeförordningarna, för att säkerställa att godkännandeförfarandena som följer efter förfaranden för typgodkännande, särskilt godkännandeförfaranden för typöverensstämmelse i samband med eftermontering av delsystem i ERTMS-ombordenheter för nationellt användningsområde, effektiviseras och harmoniseras genom snabba kontroller för att minska den tid som krävs för att bevilja intyg om typöverensstämmelse. Parlamentet anser dessutom att överensstämmelseförfaranden ytterligare bör stärka de berörda industrileverantörernas och de nationella säkerhetsmyndigheternas deltagande i ett tidigt skede, för att undvika att järnvägsföretag avskräcks från att genomföra storskaliga och ambitiösa genomförandeprojekt. Parlamentet uppmuntrar vidare byrån att i högre grad delta i förfaranden för typöverensstämmelse som utförs när eftermonterade rullande materiel uteslutande används på nationellt område. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att tidsramarna för godkännandeförfaranden för eftermonteringsprojekt särskilt när det gäller förfaranden för godkännande av typöverensstämmelse för rullande materiel endast för nationellt användningsområde fortfarande skiljer sig från varandra på grund av skillnader i de nationella säkerhetsmyndigheternas bedömningar av behovet av att på nytt godkänna vissa ändringar, vilket innebär att det tar upp till en månad att godkänna varje rullande materiel på nytt. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta lagstiftningsinitiativ, inklusive uppdateringar av de nuvarande genomförandeförordningarna, för att säkerställa att godkännandeförfarandena som följer efter förfaranden för typgodkännande, särskilt godkännandeförfaranden för typöverensstämmelse i samband med eftermontering av delsystem i ERTMS-ombordenheter för nationellt användningsområde, effektiviseras och harmoniseras genom snabba kontroller för att minska den tid som krävs för att bevilja intyg om typöverensstämmelse. Parlamentet anser dessutom att överensstämmelseförfaranden ytterligare bör stärka de berörda industrileverantörernas och de nationella säkerhetsmyndigheternas deltagande i ett tidigt skede, för att undvika att järnvägsföretag avskräcks från att genomföra storskaliga och ambitiösa genomförandeprojekt. Parlamentet uppmuntrar vidare byrån att i högre grad delta i förfaranden för typöverensstämmelse som utförs när eftermonterade rullande materiel uteslutande används på nationellt område.

| 28. | Europaparlamentet efterlyser en systematisk strategi för införandet av ERTMS, såväl för ombordsystem som för markbaserade system. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet efterlyser en systematisk strategi för införandet av ERTMS, såväl för ombordsystem som för markbaserade system.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att enligt en färsk fallstudie om de nio stomnätskorridorerna har den dubbla ombordbaserade övergångsstrategin för införandet av ERTMS, som fokuserar på att först utrusta flottan med ERTMS, en bättre ekonomisk utgång än den dubbla markbaserade övergångsstrategin. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att enligt en färsk fallstudie om de nio stomnätskorridorerna har den dubbla ombordbaserade övergångsstrategin för införandet av ERTMS, som fokuserar på att först utrusta flottan med ERTMS, en bättre ekonomisk utgång än den dubbla markbaserade övergångsstrategin.

| 30. | Europaparlamentet noterar att den långsamma takten för den markbaserade installationen hämmar ett stadigt införande av ERTMS. Parlamentet anser att den markbaserade migrationsstrategin, som fokuserar på att installera ERTMS utöver befintliga system som hålls i drift fram tills hela flottan är utrustad, också bör påskyndas, särskilt i ljuset av den kommande anpassningen av förordningen om godskorridorer (11) till översynen av TEN-T-riktlinjerna, och efterlyser i detta avseende ytterligare samarbete mellan Europeiska unionens järnvägsbyrå (ERA), infrastrukturförvaltarna och de nationella säkerhetsmyndigheterna för att uppnå fullständig kompatibilitet mellan de markbaserade ERTMS-versionerna. Europaparlamentet påminner om att den bristande kompatibiliteten mellan de olika markbaserade ERTMS-versioner som redan har införts måste avhjälpas och att den framtida kompatibiliteten mellan alla ERTMS-linjer måste säkerställas, och efterlyser i detta avseende ytterligare samarbete mellan ERA och infrastrukturförvaltarna och de nationella säkerhetsmyndigheterna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet noterar att den långsamma takten för den markbaserade installationen hämmar ett stadigt införande av ERTMS. Parlamentet anser att den markbaserade migrationsstrategin, som fokuserar på att installera ERTMS utöver befintliga system som hålls i drift fram tills hela flottan är utrustad, också bör påskyndas, särskilt i ljuset av den kommande anpassningen av förordningen om godskorridorer (11

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta ERTMS-utrustning när den fastställer indexet för järnvägsförbindelser. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta ERTMS-utrustning när den fastställer indexet för järnvägsförbindelser.

| 32. | Europaparlamentet betonar att prototyper är en av de största flaskhalsarna när det gäller eftermontering ombord, eftersom det är komplicerat, tidskrävande och dyrt att utveckla dem. Parlamentet påpekar dessutom att det för närvarande finns en risk för att samma prototypprojekt får finansiering från flera EU-källor. Parlamentet efterlyser att det inrättas en EU-plattform för utveckling av prototyper, för att främja stordriftsfördelar, harmonisering och konkurrenskraft samt att det inrättas ett öppet register över redan finansierade lösningar. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet betonar att prototyper är en av de största flaskhalsarna när det gäller eftermontering ombord, eftersom det är komplicerat, tidskrävande och dyrt att utveckla dem. Parlamentet påpekar dessutom att det för närvarande finns en risk för att samma prototypprojekt får finansiering från flera EU-källor. Parlamentet efterlyser att det inrättas en EU-plattform för utveckling av prototyper, för att främja stordriftsfördelar, harmonisering och konkurrenskraft samt att det inrättas ett öppet register över redan finansierade lösningar.

| 33. | Europaparlamentet understryker att utan standardiserade gränssnitt med plug and play-teknik – både markbaserad och ombord – kommer järnvägssystemet inte att kunna införa och dra fördel av de banbrytande fördelarna med ERTMS, exempelvis automatisk tågmanövrering, framtida mobila radiokommunikationssystem, satellitpositionering eller nivå 3-teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta att GSM-R-tekniken, som var toppmodern när ERTMS först infördes, håller på att bli föråldrad på grund av införandet av 4G och 5G. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet understryker att utan standardiserade gränssnitt med plug and play-teknik – både markbaserad och ombord – kommer järnvägssystemet inte att kunna införa och dra fördel av de banbrytande fördelarna med ERTMS, exempelvis automatisk tågmanövrering, framtida mobila radiokommunikationssystem, satellitpositionering eller nivå 3-teknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta att GSM-R-tekniken, som var toppmodern när ERTMS först infördes, håller på att bli föråldrad på grund av införandet av 4G och 5G.

| 34. | Europaparlamentet påpekar behovet av att säkerställa synergier mellan ERTMS och det europeiska globala systemet för satellitnavigering (GNSS) så snart som möjligt, särskilt med tanke på att tillgången till GNSS-signaler är beroende av virtuella baliser, vilket skulle vara mindre kostsamt att införa och upprätthålla, eftersom det skulle påskynda införandet av ERTMS och öka konkurrenskraften för ERTMS utanför EU. Parlamentet uppmanar EU:s järnvägsindustri att utveckla tekniska lösningar för att GNSS ska kunna möjliggöra ERTMS i stor skala. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att överväga att införa GNSS i den kommande översynen av den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet avseende delsystemet trafikstyrning och signalering för ERTMS, för att minska de kvarvarande tekniska klyftorna och dra nytta av innovationen. Parlamentet uppmanar ERA att noggrant samordna, stödja och effektivisera forsknings- och utvecklingsprojekt av intressenter inom rymd- och järnvägsindustrin, för att inkludera GNSS-tåglokaliseringsdata i ERTMS i ett så tidigt skede som möjligt. Parlamentet efterlyser dessutom ett större samarbete mellan byrån och Europeiska byrån för GNSS, för ett successivt införande av GNSS i ERTMS-standarderna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet påpekar behovet av att säkerställa synergier mellan ERTMS och det europeiska globala systemet för satellitnavigering (GNSS) så snart som möjligt, särskilt med tanke på att tillgången till GNSS-signaler är beroende av virtuella baliser, vilket skulle vara mindre kostsamt att införa och upprätthålla, eftersom det skulle påskynda införandet av ERTMS och öka konkurrenskraften för ERTMS utanför EU. Parlamentet uppmanar EU:s järnvägsindustri att utveckla tekniska lösningar för att GNSS ska kunna möjliggöra ERTMS i stor skala. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att överväga att införa GNSS i den kommande översynen av den tekniska specifikationen för driftskompatibilitet avseende delsystemet trafikstyrning och signalering för ERTMS, för att minska de kvarvarande tekniska klyftorna och dra nytta av innovationen. Parlamentet uppmanar ERA att noggrant samordna, stödja och effektivisera forsknings- och utvecklingsprojekt av intressenter inom rymd- och järnvägsindustrin, för att inkludera GNSS-tåglokaliseringsdata i ERTMS i ett så tidigt skede som möjligt. Parlamentet efterlyser dessutom ett större samarbete mellan byrån och Europeiska byrån för GNSS, för ett successivt införande av GNSS i ERTMS-standarderna.

| 35. | Europaparlamentet framhåller att den offentliga upphandlingen för ERTMS införande för närvarande är ineffektiv och svår. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med byrån för att ta i bruk ett gemensamt anbudsformat för upphandlingar för EU, som baseras på det förslag som sektorn enades om 2018, och att i ett lagstiftningsförslag ta upp alla tekniska aspekter för att säkerställa en framgångsrik upphandling (t.ex. underhållsklausuler) och kompabiliteten med den senaste tillgängliga basversionen av ERTMS. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet framhåller att den offentliga upphandlingen för ERTMS införande för närvarande är ineffektiv och svår. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med byrån för att ta i bruk ett gemensamt anbudsformat för upphandlingar för EU, som baseras på det förslag som sektorn enades om 2018, och att i ett lagstiftningsförslag ta upp alla tekniska aspekter för att säkerställa en framgångsrik upphandling (t.ex. underhållsklausuler) och kompabiliteten med den senaste tillgängliga basversionen av ERTMS.

| 36. | Europaparlamentet erkänner att ERTMS är ett flaggskepp för EU-industrins innovationskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om en industristrategi för ERTMS som en del av den nya industristrategin för Europa, som tar itu med bristen på industriell kapacitet, bristen på lämpliga verkstäder för eftermontering, avsaknaden av en tillräcklig, stabil och förutsägbar budget samt bristen på kvalificerad personal, och säkerställa en omställning från den nuvarande projektbaserade strategin till en industrialisering av ERTMS införande. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet erkänner att ERTMS är ett flaggskepp för EU-industrins innovationskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om en industristrategi för ERTMS som en del av den nya industristrategin för Europa, som tar itu med bristen på industriell kapacitet, bristen på lämpliga verkstäder för eftermontering, avsaknaden av en tillräcklig, stabil och förutsägbar budget samt bristen på kvalificerad personal, och säkerställa en omställning från den nuvarande projektbaserade strategin till en industrialisering av ERTMS införande.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom den gröna given främja varvad yrkesutbildning för de nya arbetstillfällen som digitalisering och innovation skapar i samband med de nya utmaningarna som ERTMS införande medför, genom att tillhandahålla lämpligt stöd för omskolning och kompetensutveckling av järnvägsarbetare, såsom utbildning om det nya signalsystemet. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inom den gröna given främja varvad yrkesutbildning för de nya arbetstillfällen som digitalisering och innovation skapar i samband med de nya utmaningarna som ERTMS införande medför, genom att tillhandahålla lämpligt stöd för omskolning och kompetensutveckling av järnvägsarbetare, såsom utbildning om det nya signalsystemet.

Finansiering

Finansiering

| 38. | Europaparlamentet påminner om att det krävs ordentliga investeringar i infrastruktur och rullande materiel och ett gott underhåll för att EU:s järnvägsnät ska fungera väl. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påminner om att det krävs ordentliga investeringar i infrastruktur och rullande materiel och ett gott underhåll för att EU:s järnvägsnät ska fungera väl.

| 39. | Parlamentet noterar att mellan 2014 och 2020 bidrog EU-budgeten till ERTMS införande med cirka 2,7 miljarder euro, varav 850 miljoner euro kom från FSE och 1,9 miljarder euro från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Eruf och Sammanhållningsfonden) i de stödberättigade regionerna. |
| --- | --- |

39.

Parlamentet noterar att mellan 2014 och 2020 bidrog EU-budgeten till ERTMS införande med cirka 2,7 miljarder euro, varav 850 miljoner euro kom från FSE och 1,9 miljarder euro från de europeiska struktur- och investeringsfonderna (Eruf och Sammanhållningsfonden) i de stödberättigade regionerna.

| 40. | Europaparlamentet betonar att de nödvändiga investeringarna för att införa ERTMS på stomnätet uppskattas till 12 miljarder euro för de markbaserade systemen och till 5 miljarder euro för ombordsystemen. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet betonar att de nödvändiga investeringarna för att införa ERTMS på stomnätet uppskattas till 12 miljarder euro för de markbaserade systemen och till 5 miljarder euro för ombordsystemen.

| 41. | Europaparlamentet betonar att investeringar i ERTMS införande bidrar till att uppnå integreringen av klimatmålen och de digitala målen för EU:s finansiella instrument, och att de därför bör betraktas som en prioritet under genomförandet av dessa instrument. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet betonar att investeringar i ERTMS införande bidrar till att uppnå integreringen av klimatmålen och de digitala målen för EU:s finansiella instrument, och att de därför bör betraktas som en prioritet under genomförandet av dessa instrument.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att EU-finansiering finns tillgänglig för ERTMS-investeringar både för markbaserad utrustning och för utrustning ombord, men att den endast kan täcka en begränsad del av de totala kostnaderna för införandet, vilket innebär att infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag får stå för merparten av investeringarna. Parlamentet anser att det är nödvändigt att förbättra de finansiella instrument som finns, för att ge incitament till storskaliga investeringar i ERTMS. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att utarbeta övergripande riktlinjer till stöd för en storskalig strategi för finansiering av ERTMS, såväl för markbaserad utrustning som för utrustning ombord. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påminner om att EU-finansiering finns tillgänglig för ERTMS-investeringar både för markbaserad utrustning och för utrustning ombord, men att den endast kan täcka en begränsad del av de totala kostnaderna för införandet, vilket innebär att infrastrukturförvaltare och järnvägsföretag får stå för merparten av investeringarna. Parlamentet anser att det är nödvändigt att förbättra de finansiella instrument som finns, för att ge incitament till storskaliga investeringar i ERTMS. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att utarbeta övergripande riktlinjer till stöd för en storskalig strategi för finansiering av ERTMS, såväl för markbaserad utrustning som för utrustning ombord.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en uppsättning åtgärder som medlemsstaterna och Europeiska unionen kan vidta för att öka införandet av ERTMS ombord, samtidigt som man ser till att de berörda företagen är livskraftiga, och vederbörligen ta hänsyn till nätverksförvaltarnas roll som potentiella leverantörer. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en uppsättning åtgärder som medlemsstaterna och Europeiska unionen kan vidta för att öka införandet av ERTMS ombord, samtidigt som man ser till att de berörda företagen är livskraftiga, och vederbörligen ta hänsyn till nätverksförvaltarnas roll som potentiella leverantörer.

| 44. | Europaparlamentet påminner om revisionsrättens konstaterande att 50 % av de TEN-T-medel som ursprungligen hade anslagits till ERTMS-projekt i EU hade dragits tillbaka, och att fördröjningar av genomförandet och minskningar av projektens omfattning var huvudorsakerna till detta. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med detta problem. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet påminner om revisionsrättens konstaterande att 50 % av de TEN-T-medel som ursprungligen hade anslagits till ERTMS-projekt i EU hade dragits tillbaka, och att fördröjningar av genomförandet och minskningar av projektens omfattning var huvudorsakerna till detta. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med detta problem.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att EU-medlen inte räcker till för att täcka alla förväntade behov, och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta nära och göra planeringsåtaganden och finansiella och politiska åtaganden för att göra investeringar i ERTMS mer attraktiva och för att garantera rättslig säkerhet för privata investerare. Parlamentet noterar i detta avseende att löptiden för FSE-bidragsavtal skulle kunna förlängas för att bättre avspegla den faktiska tid som det tar att genomföra ERTMS-projekt. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet påminner om att EU-medlen inte räcker till för att täcka alla förväntade behov, och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att samarbeta nära och göra planeringsåtaganden och finansiella och politiska åtaganden för att göra investeringar i ERTMS mer attraktiva och för att garantera rättslig säkerhet för privata investerare. Parlamentet noterar i detta avseende att löptiden för FSE-bidragsavtal skulle kunna förlängas för att bättre avspegla den faktiska tid som det tar att genomföra ERTMS-projekt.

| 46. | Europaparlamentet framhåller vikten av att finansiera utrustning för gränsöverskridande förbindelser. Parlamentet anser att eftersom EU:s medfinansieringsnivåer för ERTMS är otillräckliga bör de höjas. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att beakta möjligheten att i samband med finansieringen av FSE bevilja ERTMS-projekt en möjlighet till medfinansiering, som är t.o.m. mer än 50 %, när sådana projekt ingår i ambitiösa och storskaliga påskyndade planer att skala upp ERTMS-genomförandet, för att stimulera till ambitiösa strategier för ERTMS i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet framhåller vikten av att finansiera utrustning för gränsöverskridande förbindelser. Parlamentet anser att eftersom EU:s medfinansieringsnivåer för ERTMS är otillräckliga bör de höjas. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att beakta möjligheten att i samband med finansieringen av FSE bevilja ERTMS-projekt en möjlighet till medfinansiering, som är t.o.m. mer än 50 %, när sådana projekt ingår i ambitiösa och storskaliga påskyndade planer att skala upp ERTMS-genomförandet, för att stimulera till ambitiösa strategier för ERTMS i medlemsstaterna.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa, främja och underlätta synergier mellan alla europeiska finansieringsinstrument såsom FSE och dess blandfinansieringsinstrument, Sammanhållningsfonden, InvestEU och tillgång till Next Generation EU, och uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att göra ERTMS till en av huvudprioriteringarna i sina planer för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa, främja och underlätta synergier mellan alla europeiska finansieringsinstrument såsom FSE och dess blandfinansieringsinstrument, Sammanhållningsfonden, InvestEU och tillgång till Next Generation EU, och uppmanar kommissionen att uppmuntra medlemsstaterna att göra ERTMS till en av huvudprioriteringarna i sina planer för återhämtning och resiliens.

| 48. | Europaparlamentet påminner om den strategiska vikten av Next Generation EU och faciliteten för återhämtning och resiliens som stöd för en ambitiös storskalig genomförandeplan för ERTMS i medlemsstaternas nationella planer för återhämtning och resiliens, och uppmanar kommissionen att säkerställa att ERTMS-finansiering ges tillräcklig relevans under den förberedande fasen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påminner om den strategiska vikten av Next Generation EU och faciliteten för återhämtning och resiliens som stöd för en ambitiös storskalig genomförandeplan för ERTMS i medlemsstaternas nationella planer för återhämtning och resiliens, och uppmanar kommissionen att säkerställa att ERTMS-finansiering ges tillräcklig relevans under den förberedande fasen av de nationella planerna för återhämtning och resiliens.

| 49. | Europaparlamentet betonar vikten av att endast finansiera projekt avseende nya järnvägslinjer med europeiska medel om projekten innefattar ERTMS-utrustning. Parlamentet begär dessutom att byrån systematiskt bedömer huruvida de genomförda projekten respekterar de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet när unionen beviljar finansiering, för att undvika kompatibilitetsproblem mellan installerade ERTMS-versioner. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar vikten av att endast finansiera projekt avseende nya järnvägslinjer med europeiska medel om projekten innefattar ERTMS-utrustning. Parlamentet begär dessutom att byrån systematiskt bedömer huruvida de genomförda projekten respekterar de tekniska specifikationerna för driftskompatibilitet när unionen beviljar finansiering, för att undvika kompatibilitetsproblem mellan installerade ERTMS-versioner.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bevilja en sänkning av banavgifterna med 75 % under minst 10 år för de järnvägsföretag som har utrustat 100 % av sina lok med ERTMS, basversion 3. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bevilja en sänkning av banavgifterna med 75 % under minst 10 år för de järnvägsföretag som har utrustat 100 % av sina lok med ERTMS, basversion 3.

| 51. | Europaparlamentet framhåller att beräkningen av det europeiska stödet för ERTMS-utrustning, som baseras på en schablonsats per kilometer, är lämplig för enskilda linjesegment men mindre lämplig för urbana knutpunkter, som kräver mycket markbaserad utrustning och komplexa ERTMS-inställningar på korta transportavstånd. Parlamentet föreslår att man överväger en uppdelning av kostnaderna per spårväxel. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet framhåller att beräkningen av det europeiska stödet för ERTMS-utrustning, som baseras på en schablonsats per kilometer, är lämplig för enskilda linjesegment men mindre lämplig för urbana knutpunkter, som kräver mycket markbaserad utrustning och komplexa ERTMS-inställningar på korta transportavstånd. Parlamentet föreslår att man överväger en uppdelning av kostnaderna per spårväxel.

o

o o

| 52. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 138, 26.5.2016, s. 44.

1

(2)  EUT L 348, 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  EUT L 3, 6.1.2017, s. 6.

3

(4)  EUT L 437, 28.12.2020, s. 108.

4

(5)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 140.

5

(6)  Kommissionens förordning (EU) 2016/919 av den 27 maj 2016 om teknisk specifikation för driftskompatibilitet avseende delsystemen Trafikstyrning och signalering i järnvägssystemet i Europeiska unionen (EUT L 158, 15.6.2016, s. 1).

6

(7)  Genomförandeförordning (EU) 2017/6.

7

(8)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 14 november 2017 med titeln Delivering an effective and interoperable European Traffic Management System (ERTMS) – the way ahead, SWD(2017)0375.

8

Delivering an effective and interoperable European Traffic Management System (ERTMS) – the way ahead

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa, om ändring av förordning (EU) nr 913/2010 och om upphävande av förordningarna (EG) nr 680/2007 och (EG) nr 67/2010 (EUT L 348, 20.12.2013, s. 129).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens, EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 913/2010 av den 22 september 2010 om ett europeiskt järnvägsnät för konkurrenskraftig godstrafik (EUT L 276, 20.10.2010, s. 22).

11

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/10

---

P9_TA(2021)0328

De handelsrelaterade aspekterna och följderna av covid-19

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om de handelsrelaterade aspekterna och följderna av covid-19 (2020/2117(INI))

(2022/C 99/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 februari 2021Översyn av handelspolitiken — En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 februari 2021Översyn av handelspolitiken — En öppen, hållbar och bestämd handelspolitik (COM(2021)0066),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 17 juni 2020 om att skapa lika villkor vad gäller utländska subventioner (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 17 juni 2020 om att skapa lika villkor vad gäller utländska subventioner (COM(2020)0253),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020Från jord till bord-strategin för ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem (COM(2020)0381),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020 om kommissionens justerade arbetsprogram för 2020 (COM(2020)0440) och av kommissionsordförande von der Leyens avsiktsförklaring av den 16 september 2020 till talman Sassoli och förbundskansler Merkel om tillståndet i unionen 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020 om kommissionens justerade arbetsprogram för 2020 (COM(2020)0440) och av kommissionsordförande von der Leyens avsiktsförklaring av den 16 september 2020 till talman Sassoli och förbundskansler Merkel om tillståndet i unionen 2020,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin: För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2020En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin: För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa (COM(2020)0098),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En ny industristrategi för EU (COM(2020)0102),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 mars 2020En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 9 mars 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 9 mars 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Mot en övergripande strategi för Afrika (JOIN(2020)0004),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020Att forma EU:s digitala framtid (COM(2020)0067),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 2 december 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik En ny agenda mellan EU och USA för globala förändringar (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 2 december 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik En ny agenda mellan EU och USA för globala förändringar (JOIN(2020)0022),

| — | med beaktande av det icke-officiella dokumentet från kommissionen av den 26 februari 2018Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements och dess handlingsplan med 15 punkter om kapitlen om handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

—

med beaktande av det icke-officiella dokumentet från kommissionen av den 26 februari 2018Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements och dess handlingsplan med 15 punkter om kapitlen om handel och hållbar utveckling.

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2015Handel för alla – Mot en mer ansvarsfull handels- och investeringspolitik (COM(2015)0497),

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (Parisavtalet),

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 26 november 2020 om översynen av EU:s handelspolitik (1), den [9 juni 2021] om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (2), den 20 maj 2021 om att forma EU:s digitala framtid: undanröja hinder för en fungerande digital inre marknad och förbättra användningen av AI för europeiska konsumenter (3), den 25 mars 2021 om upprättandet av en EU-strategi för hållbar turism (4), den 10 mars 2021 om en WTO-förenlig EU-mekanism för koldioxidjustering vid gränserna (5), den 10 mars 2021 med rekommendationer till kommissionen om företagens tillbörliga aktsamhet och ansvarsskyldighet (6), den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (7), den 25 november 2020 om en ny industristrategi för EU (8), den 7 oktober 2020 om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken – årsrapport 2018 (9), den 16 september 2020 om intensifierade EU-insatser för att skydda och återställa världens skogar (10), den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (11), den 12. december 2017 om en digital handelsstrategi (12) och den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 26 november 2020 om översynen av EU:s handelspolitik (1), den [9 juni 2021] om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (2), den 20 maj 2021 om att forma EU:s digitala framtid: undanröja hinder för en fungerande digital inre marknad och förbättra användningen av AI för europeiska konsumenter (3), den 25 mars 2021 om upprättandet av en EU-strategi för hållbar turism (4), den 10 mars 2021 om en WTO-förenlig EU-mekanism för koldioxidjustering vid gränserna (5), den 10 mars 2021 med rekommendationer till kommissionen om företagens tillbörliga aktsamhet och ansvarsskyldighet (6), den 10 februari 2021 om den nya handlingsplanen för den cirkulära ekonomin (7), den 25 november 2020 om en ny industristrategi för EU (8), den 7 oktober 2020 om genomförandet av den gemensamma handelspolitiken – årsrapport 2018 (9), den 16 september 2020 om intensifierade EU-insatser för att skydda och återställa världens skogar (10), den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (11), den 12. december 2017 om en digital handelsstrategi (12) och den 5 juli 2016 om en ny framåtblickande och innovativ strategi för handel och investeringar (13),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för internationell handel av den 15 april 2021 om betänkandet EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för internationell handel av den 15 april 2021 om betänkandet EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0190/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel (A9-0190/2021), och av följande skäl:

| A. | Covid-19 har orsakat en global pandemi, och gett upphov till en aldrig tidigare skådad global hälsokris, ekonomisk, social och humanitär kris, som har skapat flaskhalsar och störningar utan motstycke för den internationella handeln, vilket ledde till att den störtdök när viruset spreds, minskade den globala produktionen och sysselsättningen, sänkte nivån för utländska direktinvesteringar och ökade de geopolitiska spänningarna. |
| --- | --- |

A.

Covid-19 har orsakat en global pandemi, och gett upphov till en aldrig tidigare skådad global hälsokris, ekonomisk, social och humanitär kris, som har skapat flaskhalsar och störningar utan motstycke för den internationella handeln, vilket ledde till att den störtdök när viruset spreds, minskade den globala produktionen och sysselsättningen, sänkte nivån för utländska direktinvesteringar och ökade de geopolitiska spänningarna.

| B. | Pandemin har visat på strategiska sårbarheter i EU och i de globala leveranskedjorna, bland annat när det gäller kritiska råvaror och viktiga medicinska produkter, såsom personlig skyddsutrustning och aktiva farmaceutiska substanser, och har belyst behovet av ökad resiliens och diversifiering på global, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

B.

Pandemin har visat på strategiska sårbarheter i EU och i de globala leveranskedjorna, bland annat när det gäller kritiska råvaror och viktiga medicinska produkter, såsom personlig skyddsutrustning och aktiva farmaceutiska substanser, och har belyst behovet av ökad resiliens och diversifiering på global, regional och lokal nivå.

| C. | Covid-19-utbrottet har ytterligare ökat ojämlikheterna och lett till ökad oro bland medborgarna avseende förlust av arbetstillfällen i vissa sektorer, arbetets föränderliga karaktär och pressen på arbetstagarnas löner och rättigheter, och dessa problem måste hanteras för att bibehålla allmänhetens stöd för den globala handeln. |
| --- | --- |

C.

Covid-19-utbrottet har ytterligare ökat ojämlikheterna och lett till ökad oro bland medborgarna avseende förlust av arbetstillfällen i vissa sektorer, arbetets föränderliga karaktär och pressen på arbetstagarnas löner och rättigheter, och dessa problem måste hanteras för att bibehålla allmänhetens stöd för den globala handeln.

| D. | Covid-19-utbrottet riskerar att skapa ett bakslag för den globala kampen mot klimatförändringar, men vi behöver globala åtgärder och globalt samarbete för att utveckla politik och rationalisera klimatåtgärderna i den inre och yttre politiken, eftersom vaccinet ensamt inte kommer att vara tillräckligt för att hantera den sociala, miljömässiga och ekonomiska kris som covid-19 har orsakat. |
| --- | --- |

D.

Covid-19-utbrottet riskerar att skapa ett bakslag för den globala kampen mot klimatförändringar, men vi behöver globala åtgärder och globalt samarbete för att utveckla politik och rationalisera klimatåtgärderna i den inre och yttre politiken, eftersom vaccinet ensamt inte kommer att vara tillräckligt för att hantera den sociala, miljömässiga och ekonomiska kris som covid-19 har orsakat.

| E. | Europeiska unionen har visserligen avsevärt minskat sina inhemska växthusgasutsläpp men växthusgasutsläppen kopplade till import fortsätter konstant att öka och undergräver därmed unionens ansträngningar för att minska sitt globala avtryck när det gäller växthusgasutsläpp. |
| --- | --- |

E.

Europeiska unionen har visserligen avsevärt minskat sina inhemska växthusgasutsläpp men växthusgasutsläppen kopplade till import fortsätter konstant att öka och undergräver därmed unionens ansträngningar för att minska sitt globala avtryck när det gäller växthusgasutsläpp.

| F. | Enligt Internationella valutafondens uppskattningar (14) kommer den internationella handeln med varor och tjänster att öka med 8,4 % under 2022, och handelspolitiken måste fullt ut spela en roll för återhämtningen från covid-19-pandemin. Kommissionens meddelande om översynen av handelspolitiken måste kompletteras med en fortsatt dialog med och transparens gentemot Europaparlamentet, vilket kommer att spela en central roll för dess genomförande, samt med en strategi för att öka EU:s resiliens och strategiska oberoende, inbegripet skräddarsydda politiska åtgärder och instrument på området för inhemsk produktion, nearshoringsåtgärder, diversifiering av leverantörer och lageruppbyggnad. |
| --- | --- |

F.

Enligt Internationella valutafondens uppskattningar (14) kommer den internationella handeln med varor och tjänster att öka med 8,4 % under 2022, och handelspolitiken måste fullt ut spela en roll för återhämtningen från covid-19-pandemin. Kommissionens meddelande om översynen av handelspolitiken måste kompletteras med en fortsatt dialog med och transparens gentemot Europaparlamentet, vilket kommer att spela en central roll för dess genomförande, samt med en strategi för att öka EU:s resiliens och strategiska oberoende, inbegripet skräddarsydda politiska åtgärder och instrument på området för inhemsk produktion, nearshoringsåtgärder, diversifiering av leverantörer och lageruppbyggnad.

| G. | EU är i egenskap av världens största handelsblock och med sitt omfattande nätverk av handelsavtal den största aktören på världshandelsscenen och har en unik position för att samarbeta globalt, driva på genomförandet av EU:s standarder, värderingar och hållbarhetsramar i partnerländerna samt säkra en hållbar återhämtning av världsekonomin, i linje med den europeiska gröna given och Parisavtalet. |
| --- | --- |

G.

EU är i egenskap av världens största handelsblock och med sitt omfattande nätverk av handelsavtal den största aktören på världshandelsscenen och har en unik position för att samarbeta globalt, driva på genomförandet av EU:s standarder, värderingar och hållbarhetsramar i partnerländerna samt säkra en hållbar återhämtning av världsekonomin, i linje med den europeiska gröna given och Parisavtalet.

| H. | Splittringarna inom Världshandelsorganisationen (WTO) och det akuta behovet av att reformera den har försvårat de samordnade insatserna för att hålla de globala leveranskedjorna öppna, och prioriteringen måste nu vara att återuppbygga förtroendet för de multilaterala institutionernas förmåga att ge globala svar, genom att snabbt gå framåt i diskussionerna om WTO:s initiativ om handel och hälsa. |
| --- | --- |

H.

Splittringarna inom Världshandelsorganisationen (WTO) och det akuta behovet av att reformera den har försvårat de samordnade insatserna för att hålla de globala leveranskedjorna öppna, och prioriteringen måste nu vara att återuppbygga förtroendet för de multilaterala institutionernas förmåga att ge globala svar, genom att snabbt gå framåt i diskussionerna om WTO:s initiativ om handel och hälsa.

| I. | Det är viktigt med ett nära samarbete mellan WTO och andra internationella organ, framför allt Världshälsoorganisationen (WHO), FN:s institutioner och Världsbanken, för att hantera krisen på ett övergripande sätt, med särskild tonvikt på de hälsorelaterade och ekonomiska konsekvenserna i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

I.

Det är viktigt med ett nära samarbete mellan WTO och andra internationella organ, framför allt Världshälsoorganisationen (WHO), FN:s institutioner och Världsbanken, för att hantera krisen på ett övergripande sätt, med särskild tonvikt på de hälsorelaterade och ekonomiska konsekvenserna i utvecklingsländer.

Rättvisa, resilienta och gröna värdekedjor

| 1. | Europaparlamentet betonar att handelspolitiken befinner sig i ett vägskäl. Parlamentet konstaterar att den geopolitiska verkligheten har förändrats och betonar att EU fortfarande måste positionera sig i denna nya miljö. Parlamentet är övertygat om att covid-19 har stärkt behovet av en grundlig översyn av EU:s handelspolitik. Parlamentet betonar att det är berett att aktivt bidra till översynen av handelspolitiken. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar vikten av rättvisa, resilienta och hållbara värdekedjor som respekterar mänskliga rättigheter, arbetstagares rättigheter och miljönormer. Parlamentet påminner om att obligatorisk tillbörlig aktsamhet i hela leveranskedjan bör vara ett nödvändigt instrument för att uppnå detta. Parlamentet betonar att större uppmärksamhet bör fästas vid de europeiska mikroföretagens och små och medelstora företagens utsatta ställning, särskilt i utvecklingsländerna, eftersom stora företag med större sannolikhet klarar exogena chocker. Parlamentet betonar vikten av strategisk framsyn för att öka EU:s och utvecklingsländernas beredskap inför och resiliens mot framtida chocker och hälsokriser, inbegripet framväxten av nya sjukdomsmutationer och framtida pandemier, i syfte att utveckla framtidssäkra strategier och åtgärder. Parlamentet påpekar att en central pelare i en EU-strategi för en hållbar leveranskedja skulle vara ett krav på att företag som till stor del är exponerade för internationella leveranskedjor åläggs juridiskt bindande rapporteringskrav i samband med den kommande översynen av direktivet om icke-finansiell rapportering (15). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar EU att säkerställa att handeln även fungerar för de ekonomiskt missgynnade. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att de särskilda åtgärderna för att främja ”rättvisa och etiska handelssystem” som kommissionen förpliktade sig att följa i strategin Handel för alla har blivit ännu mer relevanta under de rådande omständigheterna med tanke på att gräsrotsinitiativ för rättvis handel kan säkerställa att handeln gynnar de ekonomiskt missgynnade aktörerna i leveranskedjan. Parlamentet betonar vikten av förutsebara långsiktiga beställningar och noterar de framgångsrika beställningssystemen av denna art i sektorn för rättvis handel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja initiativ för rättvis handel genom EU-program som involverar ungdomar och den privata sektorn, i de yttre åtgärderna i allmänhet, i genomförandet av kapitlen om handel och hållbar utveckling, genom EU:s delegationer samt genom att belöna bästa praxis och underlätta kunskapsutbyte mellan lokala, regionala och nationella myndigheter, det civila samhället, skolor och universitet i EU, även genom att utvidga ”priset EU-städer för rättvis och etisk handel” till skolor och universitet samt inrätta en årlig vecka för rättvis handel i Bryssel med Europeiska kommissionen som värd. Parlamentet kräver att kommissionen rapporterar om EU:s och medlemsstaternas stöd för initiativ för rättvis handel. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att de globala värdekedjorna ofta medför asymmetriska effekter, även för de minst utvecklade länderna, en ojämn riskfördelning och oproportionerligt negativa konsekvenser för kvinnor. Parlamentet beklagar att under pandemin ledde denna ojämna fördelning till att vissa europeiska företag lade över kostnaderna för den minskade efterfrågan på deras leveranskedjor, inbegripet i utvecklingsländerna, och annullerade beställningar som redan producerats och i vissa fall till och med skickats. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna, de lokala myndigheterna, den privata sektorn och det civila samhället för att se till att de negativa konsekvenserna och riskerna fördelas på ett mer rättvist sätt över leveranskedjorna. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag till följd av sitt löfte om nolltolerans för barnarbete före utgången av 2021, som FN har utlyst till det internationella året för utrotning av barnarbete. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att turismvärdekedjan är en av Europas främsta industriella ekosystem. Parlamentet betonar i detta avseende att på grund av restriktioner när det gäller resor och leveranskedjor samt störningar orsakade av covid-19-krisen har turismrelaterade sektorer, såsom hotell- och restaurangbranschen, och andra stora industrier (flyg-, bil-, stål-, varvs- och sjöfartsindustrin) drabbats av en handelskollaps och en ekonomisk kollaps. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att effektiva regler som säkerställer rättvis konkurrens och lika villkor för europeiska företag, både på den inre marknaden och på marknader i tredjeländer, är nödvändiga för att garantera ömsesidigt gynnsamma handelsförbindelser med internationella partner och för att skydda den inre marknaden från aggressiva investeringsstrategier som vidtas av icke-EU-aktörer som försöker utnyttja den rådande krisen. Parlamentet framhåller vikten av handelspolitiska skyddsinstrument i detta avseende. Parlamentet understryker att genomdrivandeförordningen bör bidra positivt till målet att säkerställa rättvis konkurrens och lika villkor, och betonar att kapitlen om handel och hållbar utveckling är en integrerad del av handelspolitiken. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt färdigställa EU:s verktygslåda för handelspolitiska skyddsåtgärder under 2021 genom lagstiftningsförslag, med stöd av konsekvensbedömningar, samt att prioritera ett instrument mot tvång, ett instrument för att hantera snedvridningar som orsakas av utländska subventioner och statsägda företag och slutförandet av förhandlingarna om instrumentet för internationell upphandling. Parlamentet noterar i detta sammanhang den tvingande effekten av extraterritoriella sanktioner som tillämpas av tredje länder och behovet av att skydda de finansiella instrumentens funktion från sådana åtgärder. Parlamentet noterar vikten av offentliga finansiella insatser under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet är övertygat om att öppenhet bör gå hand i hand med skyddet av våra strategiska sektorer och vara nära kopplad till en ambitiös och framåtblickande industripolitik i linje med den gröna given och den digitala strategin, vilket kan öka EU:s förmåga att stå emot framtida chocker i strategiska sektorer, främja den ekonomiska återhämtningen och säkerställa EU-företagens konkurrenskraft, vilket skulle skapa arbetstillfällen av hög kvalitet och säkerställa att Europa spelar en avgörande roll i produktionen av innovativa varor och framtida tjänster. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att leveranskedjans diversifiering och resiliens bör vara en central prioritering för EU:s reviderade handelspolitik. Parlamentet understryker att det finns en koppling mellan handels- och säkerhetsintressen och efterlyser en proportionerlig förstärkning av granskningen av utländska direktinvesteringar, för att komplettera och stödja medlemsstaternas arbete för att genomföra en sådan granskning för att skydda de europeiska strategiska sektorerna och förhindra att det uppstår skadliga och exploaterbara ekonomiska beroendeförhållanden gentemot aktörer utanför EU. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är övertygat om att EU är alltför beroende av ett begränsat antal leverantörer för vissa kritiska råvaror, varor och tjänster, särskilt medicintekniska produkter och läkemedel, och att detta undergräver dess strategiska oberoende och geopolitiska mål. Parlamentet insisterar på att EU bör åtgärda detta oönskade beroende genom en horisontell policymix som syftar till att uppmuntra företag att bygga upp lager, öka tillverkningen, diversifiera inköpsstrategier och, vid behov, främja nearshorings- och återflyttningsåtgärder, vilket skulle kunna skapa nya handelsmöjligheter för partner i det östra och södra grannskapet och måste åtföljas av en tillnärmning av lagstiftningen i strategiska sektorer. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar de risker för kritiska leveranskedjor som covid-19-krisen har synliggjort och uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt hållbarheten i EU:s leveranskedjor i sin kommande industristrategi och identifiera vilka leveranskedjor som skulle kunna dra nytta av ökad resiliens genom diversifiering av försörjningen, återflyttningsåtgärder och lageruppbyggnad. Parlamentet anser dock att företagen i slutänden själva bör bestämma hur de ska hantera sina globala leveranskedjor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen bör främja en cirkulär ekonomi på global nivå och understryker den roll som handelsavtalen bör ha när det gäller att stärka den cirkulära ekonomins mål, diversifiera försörjningen och stärka öppna handelsförbindelser för kritiska varor och tjänster, samt att en förkortning eller ändring av leveranskedjorna till EU:s grannskap och Afrika kan ha en positiv inverkan på deras hållbara, gröna, inkluderande och resilienta ekonomiska tillväxt samt för EU:s strategiska intressen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att EU:s leveranskedjor för jordbruksbaserade livsmedel fortsatte att fungera under pandemin, men beklagar att exportbegränsningar och handelshinder ledde till ett stort antal störningar av dem. Parlamentet konstaterar att informationssystemet för jordbruksmarknaden (Amis), som sammanför de viktigaste länder som handlar med jordbruksråvaror i syfte att öka transparensen på livsmedelsmarknaden och stärka de politiska åtgärderna för att trygga livsmedelsförsörjningen, kan ses som ett exempel på god praxis. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om denna modell även skulle kunna användas i andra värdekedjor. Parlamentet stöder de åtgärder för att underlätta handeln som har vidtagits i syfte att främja livsmedelssäkerhetsnormer och sanitära och fytosanitära åtgärder som svar på covid-19. Parlamentet noterar att enligt FN:s världslivsmedelsprogram (WFP) ökade antalet människor som riskerade akut livsmedelsbrist 2020 till 265 miljoner i låg- och medelinkomstländer, dvs. en ökning med 130 miljoner jämfört med 2019. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med FN fastställa och undersöka de lämpligaste åtgärderna för att säkerställa att pandemin inte leder till en livsmedelskris i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en digital handelsstrategi som ökar marknadstillträdet för europeiska företag, stärker den digitala infrastrukturen, harmoniserar regelverken, moderniserar handels- och tullverktygen och värnar om EU-medborgarnas rättigheter enligt den allmänna dataskyddsförordningen (16). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra noggranna bedömningar av huruvida EU:s nya modellklausul om dataflöden kommer att bevara européernas uppgiftsskydd och rätt till integritet i händelse av en tvist med en handelspartner. Parlamentet betonar att befintliga och framtida åtgärder som skyddar de grundläggande rättigheterna till integritet och personuppgiftsskydd inte får undergrävas av internationella handelsavtal. Parlamentet uppmanar kommissionen att beakta tredjeländers relevanta åtaganden vid bedömningen av huruvida de är adekvata, däribland när det gäller vidareöverföring av data. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker att den digitala revolutionen har skett i en snabbare takt till följd av covid-19 och betonar vikten av att EU tar ledningen när det gäller att fastställa standarder för en hållbar och digitalt driven global ekonomi och att hålla de internationella dataflödena öppna för att snabbt övervinna ett antal olika handelshinder och flaskhalsar. Parlamentet understryker att EU kan fastställa en global standard för rättvis och resilient digital handel i sina bilaterala och multilaterala åtaganden och i de plurilaterala förhandlingarna om e-handel och underlättande av investeringar. Parlamentet understryker att det digitala kapitlet i handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket kan fungera som modell för framtida handelsavtal. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser tillhandahållande av incitament, däribland genom skräddarsydda rättsliga bestämmelser om statligt stöd, för att EU-företag ska se till att deras värdekedjor blir mer hållbara samt korta ned eller ändra sina leveranskedjor när detta skulle kunna vara fördelaktigt för EU:s ekonomi, resiliens, geopolitiska mål och/eller strategiska oberoende, i syfte att säkerställa att externa sociala, miljömässiga och ekonomiska kostnader till fullo internaliseras i priset i linje med EU:s politik, såsom Från jord till bord-strategin, handlingsplanen för den cirkulära ekonomin och strategin för biologisk mångfald, och för att intensifiera EU:s åtgärder för att skydda och återställa världens skogar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noggrant se över hur och i vilken utsträckning överföringar av ny och banbrytande teknik sker från EU till auktoritära stater via handels- och investeringsflöden. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå nya åtgärder för att begränsa sådana överföringar, inklusive samarbete i leveranskedjan med likasinnade partner. Parlamentet begär att en dialog om halvledare inleds med Taiwan. |
| --- | --- |

19.

Handelspolitik för kritiska hälsoprodukter: lärdomar från covid-19-krisen

| 20. | Europaparlamentet understryker att internationell handelsstyrning, som sätter internationellt samarbete framför konkurrens, spelar en avgörande roll för den snabba utvecklingen av medicinska behandlingar och vacciner, den snabba ökningen av produktionen, utvecklingen av resilienta globala värdekedjor och ett rättvist globalt marknadstillträde, samt understryker i detta sammanhang att den nuvarande pandemin bör ge impulser till ett stärkt internationellt samarbete och global beredskap för hälsonödlägen, vilket kräver ytterligare engagemang från EU och medlemsstaterna att agera tillsammans som ett ”europeiskt lag”. Parlamentet understryker behovet av att ta itu med handelsrelaterade orsaker till pandemier och zoonoser, såsom handelns inverkan på nedbrytningen av den biologiska sfären. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar förslaget från flera regeringsledare om ett internationellt fördrag om pandemirespons och begär att det ska innehålla en stark handelspelare. Parlamentet understryker att den internationella handelsramen måste främja samarbete och införa både strukturella mekanismer och mekanismer för snabba insatser för att hjälpa regeringarna att bemöta utmaningarna i samband med hälsonödlägen. Parlamentet betonar att sådana arrangemang bör omfatta, å ena sidan, en behovsorienterad strategi på efterfrågesidan som tillhandahåller gemensam finansiering och globalt samordnade förhandsuppköp och, å andra sidan, en integrerad strategi på utbudssidan för att öka produktionskapaciteten i hela värdekedjan. Parlamentet anser att framsteg måste göras när det gäller transparens avseende tillgängliga lager, globala leveransnätverk, produktionskapacitet och prissättning för viktiga hälsoprodukter, genomförande och utveckling av undantag för folkhälsosäkerhet inom ramen för immateriella rättigheter, ökad global rörlighet för viktiga tjänster, skydd och främjande av de små och medelstora företagens resiliens och utveckling av en intersektionell strategi för att hantera hälsokrisers negativa konsekvenser för jämställdhet, inkomstjämlikhet och minoriteters ställning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet begär att det inrättas ett nytt utskott för handel och hälsa vid WTO:s tolfte ministerkonferens för att ta fram riktlinjer för hur regeringarna kan genomföra befintliga undantag och flexibiliteter i den internationella handelsrätten för att öka folkhälsosäkerheten och för att bestämma vilka mekanismer som måste införas för att förbättra den globala responsen på hälsonödlägen och lägga grunden för en handelspelare för förhandlingarna om ett framtida internationellt fördrag om pandemirespons. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att globala leveranskedjor för råmaterial och produktion och distribution av vacciner måste dra fördel av öppna handelsförbindelser. Parlamentet understryker att protektionism i samband med produktion och distribution av vaccin kan förhindra responsen på den globala pandemin. Parlamentet betonar i detta sammanhang de skadliga effekterna av ensidiga åtgärder, såsom exportrestriktioner och exportförbud, bristen på transparens när det gäller globala lager och den efterföljande prisspekulationen för knappa viktiga varor, inte minst för låg- och medelinkomstländer. Parlamentet begär därför att EU ska främja antagandet av WTO:s initiativ om handel och hälsa senast i slutet av 2021 och ett starkare globalt samarbete samt att vara mycket mer krävande när det gäller transparens för leveranser av, produktion av och kostnader för medicinska produkter, det globala hälso- och sjukvårdssystemets resiliens samt tillgängliga och överkomliga medicinska produkter och medicinska tjänster. Parlamentet uppmanar EU att säkerställa att framtida avtal om förhandsbeställningar offentliggörs fullt ut, särskilt för nästa generations vacciner. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar EU att integrera åtaganden när det gäller företagshemligheter, äganderättsligt skyddade data och tekniköverföring, och insisterar på den nödvändiga transparensen från leverantörernas sida, inbegripet en kostnadsvinstanalys per produkt. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet är bekymrat över den senaste tidens ökning av exportrestriktioner för vacciner i de viktigaste tillverkningsländerna, såsom Förenta staterna, Förenade kungariket, Kina, Indien och, i mindre utsträckning, EU, och betonar att detta kan äventyra en snabb global ökning av produktionskapaciteten för vacciner, störa produktionskedjorna och leda till vedergällningar. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att samarbeta med producentländerna för att snabbt undanröja exporthinder. Parlamentet bekräftar på nytt att EU:s exporttillståndsmekanism är en tillfällig åtgärd, som endast bör användas som en sista utväg, och den bör därefter utvecklas till en transparensmekanism. Parlamentet insisterar på att i tid få omfattande tillgång till sådana uppgifter. Parlamentet betonar att ökad transparens har ökat EU-medborgarnas förtroende för EU:s distribution av vacciner och hantering av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet är djupt oroat över det ökande antalet varianter av covid-19. Parlamentet betonar att bristen på produktion och distribution av vacciner i tredjeländer kan leda till en ökning av nya och annorlunda varianter. Parlamentet konstaterar att EU är en av de största exportörerna av vacciner till tredjeländer, men att dessa exporter i absoluta termer ännu inte är tillräckliga för att hantera den globala pandemin. Parlamentet betonar att Covax-faciliteten för närvarande inte kan distribuera vacciner till de mest sårbara i överensstämmelse med efterfrågan. Parlamentet understryker att en snabb global tillgång till vacciner kan gynna den globala ekonomins och EU-ekonomins återhämtning och resiliens. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att eftersträva en effektiv diplomati i fråga om tillgång till vacciner och medicinska produkter för att stärka EU:s trovärdighet och diplomatiska synlighet samt efterlyser fler internationella insatser för att påskynda leveransen av vacciner till Covax. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet understryker att vaccinerna mot covid-19 och dess varianter bör vara en global kollektiv nyttighet och att brådskande multilaterala insatser bör inriktas på en likvärdig distribution av vacciner i hela världen, samt på att snabbt öka den globala produktionskapaciteten och inrätta effektiva partnerskap och tekniköverföring, inbegripet i låg- och medelinkomstländer. Parlamentet betonar att det utifrån de tillvaratagna erfarenheterna är av avgörande betydelse att man fortsätter att förbättra ramarna för de offentlig-privata partnerskapen bakom utvecklingen och produktionen av vacciner och annan viktig medicinsk teknik. Parlamentet välkomnar det globala toppmötet om leveranskedjan för och produktionen av covid-19-vaccin den 8–9 mars 2021, och efterlyser inrättandet av strukturella plattformar för att snabbt öka vaccinproduktionen i fler länder, vilket kan ske i form av en samordningscentral för offentlig-privata partnerskap som för samman offentliga och privata parter för att möjliggöra och bygga ut partnerskap, övervaka flaskhalsar och identifiera åtgärder för att stödja tillverkning och användning av vacciner. Parlamentet understryker det arbete som har utförts av WTO:s generaldirektör för att medlemmarna ska komma vidare med diskussionen om handels- och hälsoinitiativ. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att den internationella handelspolitiken måste spela en proaktiv roll i denna strävan, genom att underlätta handeln med råvaror, minska bristen på kvalificerad och erfaren personal, lösa problem i leveranskedjan och se över den globala ramen för immateriella rättigheter inför framtida pandemier. Parlamentet insisterar i detta avseende på att det ska föras en konstruktiv dialog om ett tillfälligt undantag från WTO:s avtal om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Trips-avtalet) för att säkerställa att länder inte utsätts för repressalier i samband med covid-19-relaterade patentintrång under pandemin. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker att forskare och industrin har lagt ner mycket arbete på att utveckla nya diagnoser, behandlingar och vacciner mot covid-19. Parlamentet betonar den viktiga roll som den offentliga sektorns resurser spelar, vilket har gjort det möjligt för läkemedelsföretagen att minska riskerna i hela värdekedjan för vacciner genom finansiering och stora bidrag till forskning och utveckling samt genom storskaliga avtal om förhandsbeställningar. Parlamentet understryker också det grundläggande bidraget från vårdpersonal, patienter, covid-19-överlevare och allmänheten som har deltagit i kliniska prövningar och annan forsknings- och utvecklingsverksamhet avseende olika behandlingar och vacciner. Parlamentet anser att en multilateral rättslig ram för immateriella rättigheter kan ge skydd och incitament som är avgörande för beredskapen mot framtida pandemier och noterar parlamentets roll för att underlätta ett brett och aldrig tidigare skådat samarbete mellan regeringar, forskningsinstitut och läkemedelsföretag. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar den avgörande betydelsen av öppen teknik, av att dela med sig av knowhow och forskning för en effektiv pandemirespons samt av att läkemedelsföretagen fullt ut deltar i multilaterala initiativ såsom C-TAP (Covid-19 Technology Access Pool) och WHO:s nyligen inrättade tekniköverföringsnav för att utnyttja deras fulla potential. |
| --- | --- |

30.

Handel och hållbar utveckling

| 31. | Europaparlamentet stöder integreringen av den europeiska gröna given och den europeiska digitala strategin i meddelandet om översynen av handelspolitiken och efterlyser en bestämd handelspolitik som är inriktad på multilateralism, resiliens och hållbarhet i linje med EU:s åtagande att genomföra FN:s mål för hållbar utveckling. Parlamentet efterlyser en konkret handlingsplan, färdplan och tidsplan för att förverkliga denna ambition. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att samarbeta med sina partner för att uppdatera befintliga handels- och investeringsavtal genom att utnyttja deras översynsklausuler. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar införlivandet av Parisavtalet som ett väsentligt inslag i alla framtida handels-, investerings- och partnerskapsavtal. Parlamentet betonar att ratificeringen av Internationella arbetsorganisationens (ILO) grundläggande konventioner och respekten för mänskliga rättigheter är förutsättningar för att ingå frihandelsavtal. Parlamentet uppmanar unionen att samarbeta med framtida och befintliga handelspartner för att ratificera och effektivt genomföra andra återstående ILO-konventioner och multilaterala miljöavtal när den ser över och förhandlar fram avtal. Parlamentet begär att ambitiösa kapitel om jämställdhet, kvinnors egenmakt och små och medelstora företag, samt särskilda kapitel om digital handel, ska inkluderas i alla handelsavtal. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker att återhämtningen efter covid-19 är en unik möjlighet att fastställa dagordningen för att främja hållbar tillväxt. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att påskynda sin översyn av handlingsplanen med 15 punkter för kapitlen om handel och hållbar utveckling under 2021 så att den kan genomföras i de pågående förhandlingarna. Parlamentet förväntar sig att denna översyn tar itu med verkställigheten och påminner i detta sammanhang om Nederländernas och Frankrikes icke-officiella dokument om handel, socioekonomiska effekter och hållbar utveckling (17). Parlamentet föreslår att de senaste framstegen i fråga om verkställighet av EU:s handelspolitik som ett minimum bör övervägas, dvs. möjligheten att hantera eventuell bristande efterlevnad från en partners sida genom ensidiga sanktioner som en sista utväg, inbegripet införande av tullar eller kvoter för vissa produkter eller korsvisa upphävanden av andra delar av ett avtal. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att i kapitlen om handel och hållbar utveckling samt jordbruk inkludera bestämmelser avseende djurskydd, rättvis handel och den cirkulära ekonomin. Parlamentet understryker den roll som den ansvarige för efterlevnaden av handelsbestämmelserna spelar i detta avseende, och efterlyser ett nära samarbete med Europaparlamentets utskott för internationell handel i övervakningen och granskningen av verkställandet av handel och hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar kommissionen att dra lärdom av expertpanelen nyligen och se till att kapitlen om handel och hållbar utveckling innehåller en färdplan med konkreta och verifierbara åtaganden. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet beklagar att brunvaror fortfarande åtnjuter förmånsbehandling jämfört med grönvaror och att tullar och handelshinder motverkar hållbar handel. Parlamentet understryker att avlägsnande av tullar och handelshinder för grönvaror och gröntjänster bör utformas i överensstämmelse med WTO:s regler i syfte att bidra till innovativa lösningar för att hantera klimatkrisen och bidra till målen i den gröna given, samt till målen för hållbar utveckling och en hållbar utveckling i hela världen. Parlamentet begär att kommissionen överväger instrument för att ta itu med dessa snedvridningar och går vidare med diskussionen om den gröna given genom att genomföra den i alla aspekter av handelspolitiken. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påpekar att höga initialkostnader, som endast kan tjänas in med tiden, och bristen på know-how och utrustning för närvarande hindrar eller saktar ned utvecklingsländernas gröna omställning. Parlamentet begär att kommissionen använder alla handelsinstrument och politik för utvecklingssamarbete som står till dess förfogande för att öka det ekonomiska stödet, det tekniska biståndet, tekniköverföringen, kapacitetsuppbyggnaden och digitaliseringen i syfte att stärka utvecklingsländerna och göra det möjligt för dem att uppnå hållbar resiliens och genomföra tillbörlig aktsamhet i hela leveranskedjan på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU att inta en ledande roll inom den multilaterala ramen för att samarbeta med likasinnade länder och handelspartner i strävan efter en stark miljöagenda, inbegripet en gradvis utveckling av bestämmelser, i syfte att sätta stopp för både marknadssnedvridande och miljöskadliga subventioner i handelsavtal och i WTO, inbegripet bestämmelser om subventioner av fossila bränslen, med utgångspunkt i principen om att inte vålla någon betydande skada. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar vikten av att utarbeta bedömningar av konsekvenserna för hållbar utveckling på förhand, efter halva tiden och i efterhand, enligt en konkret tidsplan, för att ta itu med eventuella risker så tidigt som möjligt och, om efterhandsutvärderingarna visar att detta är nödvändigt, ta itu med negativa konsekvenser. Parlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet informera parlamentet om de pågående och slutförda bedömningarna av konsekvenserna för hållbar utveckling. Parlamentet betonar behovet av att utveckla en övergripande ram med konkreta mål för att främja målen för hållbar utveckling, den gröna given och ILO:s agenda för anständigt arbete i handels- och investeringsavtal. Parlamentet betonar att nya avtal endast bör ingås när dessa mål har uppnåtts och att befintliga avtal bör ses över i enlighet med detta. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att transparens, dialog och god kommunikation med medborgare och berörda parter är avgörande för att skapa stöd för handelspolitiken och för att dra nytta av dess fördelar. Parlamentet välkomnar därför Acces2Markets-ingången och kommissionens insatser för att främja detta verktyg. Parlamentet insisterar på att den roll och det ansvar som innehas av det civila samhället och de nationella rådgivande grupperna, vars övervakningsroll ytterligare skulle kunna utvidgas, tydligt måste definieras i EU:s politiska avtal och handelsavtal och att ekonomiskt stöd måste åtföljas av kapacitetsuppbyggande åtgärder så att det kan fungera effektivt. Parlamentet betonar EU-delegationernas potential när det gäller att stödja arbetet i tredjeländers nationella rådgivande grupper samt att övervaka och genomföra handelsavtal, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att stödja små och medelstora företag så att de kan dra nytta av avtal och åtgärder för att underlätta handeln. Parlamentet beklagar avsaknaden av en övergripande struktur i detta avseende. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar behovet av mer samstämmighet och transparens i granskningen av EU:s handelspolitik. Parlamentet betonar behovet av samstämmiga, tydliga, mätbara och objektiva kriterier för EU:s handelspolitik samt av EU-medborgarnas engagemang, bättre dialog mellan kommissionen och parlamentet, mer politisk samstämmighet och bättre granskning av alla aspekter av handelspolitiken. Parlamentet betonar den roll som bedömningar av konsekvenserna för hållbar utveckling på förhand, efter halva tiden och i efterhand spelar i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med parlamentet i alla skeden av dess förslag, följa upp förslagen från de nationella rådgivande grupperna, blåsa nytt liv i dialogen med det civila samhället och samarbeta mer intensivt med det civila samhället inom Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK). Parlamentet uppmanas att organisera regelbundna samråd med de nationella rådgivande grupperna. |
| --- | --- |

40.

Multilateralism och Europas geopolitiska ställning i världen

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera möjliga konkreta och specifika åtgärder och en färdplan för att genomföra konceptet med ett öppet strategiskt oberoende och säkerställa att alla alternativ läggs fram. Parlamentet noterar med oro att den geopolitiska konkurrensen och de geopolitiska spänningarna har intensifierats efter covid-19-utbrottet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påminner om den geopolitiska betydelsen av en stark, diversifierad och resilient handelspolitik i EU. Parlamentet påminner om att EU:s höga grad av energiberoende är en utmaning för ett öppet strategiskt oberoende, vilket tvingar oss att påskynda energiomställningen. Parlamentet betonar att EU:s marknadsstyrka, värderingar och engagemang för samarbete, rättvisa, ömsesidighet och en regelbaserad handel bör utgöra grunden för en sådan öppenhet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att EU söker nya och befäster befintliga partnerskap med likasinnade partner. Parlamentet anser att plurilaterala handelsavtal med ett begränsat antal partner och fokus på strategiska frågor utgör en bättre och mer konkret lösning för att genomföra konceptet med ett öppet strategiskt oberoende och skulle få stöd från det civila samhället. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar dock att när samarbete inte är möjligt bör EU ta tillvarata sina intressen genom autonoma åtgärder för att värna om sina värderingar och bekämpa illojala handelsmetoder i enlighet med internationell rätt. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar att man inom ramen för översynen av handelspolitiken bekräftade multilateralismen och lade fram omfattande förslag till den nödvändiga djupgående reformen av WTO. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet instämmer med kommissionens betoning på ekonomisk återhämtning, hållbar utveckling, orättvisa statliga subventioner och digital handel i sin vision för reformen av WTO, och uppmanar med kraft kommissionen att göra allt den kan för att genomföra sin agenda, inbegripet målen för jämställdhet, mänskliga rättigheter och arbetsnormer. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa att det snabbt upprättas en förbindelse mellan WTO och andra organisationer i det multilaterala systemet, såsom WHO, samt att uppnå samförstånd i Genève, se till att internationella organisationer samarbetar för att hantera globala utmaningar och slutföra förhandlingarna om stöd till fisket vid WTO:s tolfte ministerkonferens. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar vikten av WTO:s handels- och klimatinitiativ och upprepar sitt stöd för ett avtal om miljöanpassade varor. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang WTO:s nya generaldirektörs strategi och förväntar sig att kommissionen ger henne ett starkt stöd för att ge ny drivkraft åt organisationen så att den kan hantera de utmaningar som det multilaterala handelssystemet för närvarande står inför. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet betonar vikten av en effektiv tvistlösning för att få till stånd stabilitet och förutsebarhet i det multilaterala handelssystemet samt behovet av att lösa den rådande situationen i överprövningsorganet i samarbete med USA, för att se till att det på nytt fungerar och att handelstvister därmed kan lösas på ett korrekt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att som en del av WTO:s handels- och klimatinitiativ föreslå att miljöexpertis inkluderas i tvistlösningen, när detta är relevant. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att ett återupplivande av WTO:s förhandlingsfunktion kommer att spela en nyckelroll i en eventuell betydande reform av organisationen. Parlamentet konstaterar särskilt att snedvridningar av konkurrensen till följd av industrisubventioner och statligt ägda företag, särskilt i Kina, måste åtgärdas, och uppmanar kommissionen att lägga fram förslag för att identifiera och differentiera kategorier av subventioner utifrån deras bidrag till legitima offentliga mål. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet understryker att EU för att återuppliva WTO:s förhandlingsfunktion måste samarbeta med likasinnade partner för att hitta en gemensam utgångspunkt för en reform av WTO i ett så brett avseende som möjligt. Parlamentet bekräftar på nytt att det för meningsfulla framsteg med reformen av WTO krävs ett brett samförstånd och koalitioner med likasinnade partner. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att engagera sig i plurilaterala förhandlingar som ett steg mot multilaterala avtal. Parlamentet stöder kommissionens förslag om att inleda förhandlingar om ett plurilateralt avtal om konkurrensneutralitet med likasinnade partner. Parlamentet är övertygat om att EU:s ledarskap och ett transatlantiskt samarbete är avgörande för att en meningsfull reform av WTO ska lyckas. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt försöka finna en lösning på obalansen mellan utvecklingsnivån och nivån på åtagandena inom det internationella handelssystemet. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt utvecklingsländer och deras särskilda behov när det gäller ekonomisk tillväxt, hållbar utveckling och en reform av WTO. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att man vid WTO:s nästa ministerkonferens diskuterar sanktionssystemet, för att förhindra att konsekvenserna av att vissa medlemmar bryter mot internationella handelsregler betalas av sektorer som inte är ansvariga för bristande efterlevnad. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet instämmer med det förslag som lades fram inom ramen för översynen av handelspolitiken att G20 bör stärka sitt samarbets- och samordningsarbete på sin väg mot koldioxidneutralitet och andra aspekter av den gröna given. Parlamentet betonar dock att för att detta tillvägagångssätt ska vara effektivt måste vissa medlemmar i G20 utöka sina utsläppsminskningsåtaganden. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en effektiv mekanism för koldioxidjustering vid gränserna. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet stöder den nya, framåtblickande transatlantiska agendan, som bygger på gemensamma intressen och värderingar, och som syftar till att väga upp utvecklingen av det ekonomiska samarbetet och handelssamarbetet i Stillahavsområdet, uppnå en meningsfull reform av WTO och finna gemensamma lösningar på gemensamma problem. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet konstaterar samtidigt att vissa motstridiga intressen kvarstår. Parlamentet uppmanar både kommissionen och den amerikanska regeringen att föra ett nära samarbete inom ramen för det nya politiska sammanhanget för att säkerställa lika villkor för företag i syfte att öka marknadstillträdet för EU-företag, fortsätta att utforska avtal om bedömningar av överensstämmelse och avskaffande av industritullar, komma överens om ambitiösa sociala, tekniska och miljömässiga standarder och bygga vidare på varandras erfarenheter för att främja sådana standarder på ett mer effektivt sätt på den globala arenan. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar båda sidor att lösa bilaterala handelstvister, stöder upphävandet av avgifterna för Airbus-Boeing och kräver att denna fråga ska lösas permanent för att finna en lösning på digitala skatter. USA uppmanas att avlägsna tullarna på stål och aluminium enligt avsnitt 232. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet efterlyser gemensamma insatser för att sätta arbetstagare och företag i centrum för handelspolitiken i syfte att ta sig ur pandemin, påskynda den ekonomiska återhämtningen och underlätta handeln med vacciner och viktiga medicinska produkter. Parlamentet upprepar att vi bör samarbeta för att uppnå en meningsfull reform av WTO och på nytt återställa ett väl fungerande överprövningsorgan. Parlamentet uppmanar båda sidorna att stå fast vid WTO:s åtaganden enligt avtalet om offentlig upphandling och att finna gemensamma lösningar på gemensamma problem, men understryker behovet av att EU agerar självständigt om det behövs. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet stöder det gemensamma meddelandet om EU–USA: En ny agenda för globala förändringar, och efterlyser ett snabbt inrättande av ett nytt handels- och teknikråd mellan EU och Förenta staterna. Parlamentet efterlyser ett nära samarbete mellan EU och USA inom ny och banbrytande teknik, inbegripet gemensamma export- och importrestriktioner i förhållande till auktoritära stater. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sätta handel, klimat och tillhörande reformer i centrum för de transatlantiska förbindelserna samtidigt som det noterar den höga ambitionsnivå som den nya amerikanska regeringen visar på detta område, som också bör baseras på nya strategier såsom de som har införts genom avtalet mellan USA, Mexiko och Kanada (USMCA). |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet är medvetet om vikten av EU:s handelsförbindelser med Kina, som under 2020 blev EU:s största handelspartner när det gäller handel med varor. Parlamentet är fast övertygat om att det för handelsförbindelserna mellan EU och Kina krävs en mer balanserad och ömsesidig strategi. Parlamentet betonar att ratificeringsprocessen för det övergripande investeringsavtalet mellan EU och Kina, som kan inledas först när EU har uppnått betydande framsteg i utarbetandet av lämpliga och ändamålsenliga autonoma åtgärder, som ska vidtas inom ramen för insatser för att motverka metoder som snedvrider marknaden och för att försvara EU:s strategiska intressen, däribland ett förbud mot produkter som tillverkats med hjälp av tvångsarbete, en uppgraderad verktygslåda för handelspolitiska skyddsåtgärder och en fungerande sanktionsmekanism när det gäller mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet understryker att det är otänkbart att ratificera det övergripande investeringsavtalet mot bakgrund av den senaste tidens utvecklig i de bredare förbindelserna mellan EU och Kina, och beklagar djupt Kinas oacceptabla utökning av sanktioner mot valda ledamöter av Europaparlamentet och europeiska enheter, eftersom detta ytterligare urholkar förtroendet och hindrar det bilaterala samarbetet. Parlamentet understryker att ratificeringsprocessen för det övergripande investeringsavtalet inte kommer att inledas förrän de kinesiska sanktionerna mot ledamöter och parlamentets organ har hävts. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet betonar att det nogrannt kommer att granska avtalet, bland annat dess bestämmelser om hållbar utveckling, och påminner kommissionen om att parlamentet kommer att beakta människorättssituationen i Kina, inklusive Hongkong, när det ombeds att godkänna investeringsavtalet. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att gå vidare med ett investeringsavtal med Taiwan, för att visa sitt engagemang för meningsfulla åtaganden inom handels- och investeringsförbindelserna och för att vidta nödvändiga åtgärder för att genomföra en konsekvensbedömning, offentliga samråd och ett sonderingsförfarande före utgången av 2021. Parlamentet upprepar vikten av den bilaterala strukturella dialogen, även i frågor som avser multilateralism och WTO, teknik och folkhälsa, samt nödvändigt samarbete i fråga om kritiska leveranser, såsom halvledare. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar det effektiva, hållbara och konstruktiva engagemanget inom ramen för översynen av handelspolitiken för Afrika och det östra och södra grannskapet, och efterlyser konkreta åtgärder för att fördjupa EU:s förbindelser med dessa partner, även på energiområdet. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet upprepar vikten av ett strategiskt och hållbart partnerskap med Sydostasien och Indien. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta sammanhang behålla sitt engagemang i regionen och proaktivt främja regelbaserade handelsförbindelser för en heltäckande och ambitiös strategi för regionen Indiska oceanen/Stilla havet. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet påpekar att covid-19-krisen har understrukit vikten av ett nytt partnerskap med den afrikanska kontinenten som främjar en inkluderande och hållbar politisk strategi. Parlamentet understryker i detta sammanhang att frågan om skuldminskningar och skuldavskrivningar måste behandlas. Parlamentet betonar att EU aktivt måste stödja diversifieringen av värdekedjorna inom Afrika. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar ikraftträdandet av Afrikanska kontinentala frihandelsområdet (AfCFTA) som ett instrument för att aktivt bidra till Afrikas regionala, ekonomiska och politiska integration och förbättra Afrikas tillträde till de globala marknaderna. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet understryker vikten av EU:s engagemang för våra handelsförbindelser med Latinamerika och Västindien, inbegripet de utomeuropeiska länderna och territorierna. Parlamentet uttrycker oro över konsekvenserna av covid-19, särskilt för kvinnor, i denna region. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-institutioner att fortsätta att prioritera vårt handels- och utvecklingssamarbete samt utvecklingen av större resiliens mot pandemier och hälsonödlägen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i detta syfte fortsätta att föra en strukturell dialog med våra partner i de ovan nämnda regionerna. |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0337.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2021)0277.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2021)0261.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2021)0109.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2021)0071.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2021)0073.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2021)0040.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0321.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2020)0252.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2020)0212.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2019)0078.

(12)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 22.

(13)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 30.

(14)  Internationella valutafonden, World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries, april 2021.

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/95/EU av den 22 oktober 2014 om ändring av direktiv 2013/34/EU vad gäller vissa stora företags och koncerners tillhandahållande av icke-finansiell information och upplysningar om mångfaldspolicy (EUT L 330, 15.11.2014, s. 1).

(16)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(17)  Non-paper from the Netherlands and France on trade, social economic effects and sustainable development, tillgänglig via ”the Netherlands at International Organisations (permanentrepresentations.nl)”.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/21

---

P9_TA(2021)0331

Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2020

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2020 (2020/2124(INI))

(2022/C 99/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och dess protokoll (nr 5) om Europeiska investeringsbankens (EIB) stadga, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och dess protokoll (nr 5) om Europeiska investeringsbankens (EIB) stadga,

| — | med beaktande av klimatstrategin och den nya utlåningspolitiken för energisektorn, som EIB antog i november 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av klimatstrategin och den nya utlåningspolitiken för energisektorn, som EIB antog i november 2019,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 januari 2020Investeringsplanen för ett hållbart Europa – Investeringsplanen inom den gröna given (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 januari 2020Investeringsplanen för ett hållbart Europa – Investeringsplanen inom den gröna given (COM(2020)0021),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till förordning av den 14 januari 2020 om inrättande av Fonden för en rättvis omställning (COM(2020)0022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till förordning av den 14 januari 2020 om inrättande av Fonden för en rättvis omställning (COM(2020)0022),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (1),

| — | med beaktande av EIB:s resultatrapport för 2019 som offentliggjordes den 5 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s resultatrapport för 2019 som offentliggjordes den 5 maj 2020,

| — | med beaktande av EIB:s verksamhetsberättelse för 2019 Den gröna tråden, som offentliggjordes den 7 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s verksamhetsberättelse för 2019 Den gröna tråden, som offentliggjordes den 7 maj 2020,

| — | med beaktande av den färdplan för en klimatbank som EIB:s styrelse antog den 11 november 2020 och av EIB:s nya klimatstrategi från november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den färdplan för en klimatbank som EIB:s styrelse antog den 11 november 2020 och av EIB:s nya klimatstrategi från november 2020,

| — | med beaktande av rapporten om EIB:s verksamhet inom EU under 2019 EIB Operations Inside the European Union, som offentliggjordes den 3 september 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om EIB:s verksamhet inom EU under 2019 EIB Operations Inside the European Union, som offentliggjordes den 3 september 2019,

| — | med beaktande av rapporten om EIB-stödda projekt utanför EU under 2019 Global reach: the impact of the EIB beyond the European Union, som offentliggjordes den 10 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om EIB-stödda projekt utanför EU under 2019 Global reach: the impact of the EIB beyond the European Union, som offentliggjordes den 10 december 2020,

| — | med beaktande av EIB:s finansiella rapport och statistiska rapport för 2019, som offentliggjordes den 5 respektive 7 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s finansiella rapport och statistiska rapport för 2019, som offentliggjordes den 5 respektive 7 maj 2020,

| — | med beaktande av årsrapporterna från EIB:s revisionskommitté, verksamhetsrapporten om bedrägeriutredningar och rapporten om mekanismen för klagomålshantering för 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporterna från EIB:s revisionskommitté, verksamhetsrapporten om bedrägeriutredningar och rapporten om mekanismen för klagomålshantering för 2019,

| — | med beaktande av EIB:s rapport om riskhantering på gruppnivå 2019 EIB Group Risk Management Disclosure Report for 2019, som offentliggjordes den 6 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s rapport om riskhantering på gruppnivå 2019 EIB Group Risk Management Disclosure Report for 2019, som offentliggjordes den 6 juli 2020,

| — | med beaktande av EIB:s godkännande av EU:s ratificering av Parisavtalet av den 7 oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s godkännande av EU:s ratificering av Parisavtalet av den 7 oktober 2016,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 mars 2020 om en samordnad ekonomisk reaktion på Covid-19-utbrottet (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 mars 2020 om en samordnad ekonomisk reaktion på Covid-19-utbrottet (COM(2020)0112),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/460 av den 30 mars 2020 om ändring av förordningarna (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013 och (EU) nr 508/2014 vad gäller särskilda åtgärder för att mobilisera investeringar i medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem samt i andra sektorer av deras ekonomier som reaktion på covid-19-utbrottet (Investeringsinitiativet mot effekter av coronaviruset) (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 november 2020 om investeringsplanen för ett hållbart Europa – finansieringen av den gröna given (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 november 2020 om investeringsplanen för ett hållbart Europa – finansieringen av den gröna given (4),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 11 december 2020 om den fleråriga budgetramen och Next Generation EU, covid-19, klimatförändringar, säkerhet och yttre förbindelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 11 december 2020 om den fleråriga budgetramen och Next Generation EU, covid-19, klimatförändringar, säkerhet och yttre förbindelser,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 03/2019 Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi): åtgärder krävs för att Efsi ska bli verkligt framgångsrik, som offentliggjordes den 29 januari 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 03/2019 Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi): åtgärder krävs för att Efsi ska bli verkligt framgångsrik, som offentliggjordes den 29 januari 2019,

| — | med beaktande av EIB:s verksamhetsberättelse för 2020 Crisis Solutions, som offentliggjordes den 20 januari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s verksamhetsberättelse för 2020 Crisis Solutions, som offentliggjordes den 20 januari 2021,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 12/2020 Europeiska centrumet för investeringsrådgivning inrättades för att öka investeringarna i EU men effekten är fortfarande begränsad, som offentliggjordes den 12 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 12/2020 Europeiska centrumet för investeringsrådgivning inrättades för att öka investeringarna i EU men effekten är fortfarande begränsad, som offentliggjordes den 12 maj 2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om institutioner och organ inom Ekonomiska och monetära unionen: förhindrande av intressekonflikter efter avslutad anställning i offentlig tjänst (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om institutioner och organ inom Ekonomiska och monetära unionen: förhindrande av intressekonflikter efter avslutad anställning i offentlig tjänst (5),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 22 juli 2016 från ombudsmannen till EIB:s ordförande om intressekonflikter och svaret från EIB:s ordförande av den 31 januari 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 22 juli 2016 från ombudsmannen till EIB:s ordförande om intressekonflikter och svaret från EIB:s ordförande av den 31 januari 2017,

| — | med beaktande av ombudsmannens beslut i ärende 2168/2019/KR om Europeiska bankmyndighetens beslut att godkänna begäran från sin verkställande direktör om att bli verkställande direktör för en finansiell lobbygrupp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ombudsmannens beslut i ärende 2168/2019/KR om Europeiska bankmyndighetens beslut att godkänna begäran från sin verkställande direktör om att bli verkställande direktör för en finansiell lobbygrupp,

| — | med beaktande av rapporten från Counter Balance 2019 Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Counter Balance 2019 Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för utveckling och budgetutskottet,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0200/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0200/2021), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 309 i EUF-fördraget och i enlighet med rättspraxis från Europeiska unionens domstol har EIB i uppdrag att bidra till att uppnå unionens mål, även via olika investeringsinstrument, såsom lån, eget kapital, garantier, riskdelningsinstrument och rådgivningstjänster. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 309 i EUF-fördraget och i enlighet med rättspraxis från Europeiska unionens domstol har EIB i uppdrag att bidra till att uppnå unionens mål, även via olika investeringsinstrument, såsom lån, eget kapital, garantier, riskdelningsinstrument och rådgivningstjänster.

| B. | Enligt artikel 18 i EIB:s stadga måste EIB säkerställa att dess medel utnyttjas på mest effektiva sätt i unionens intresse. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 18 i EIB:s stadga måste EIB säkerställa att dess medel utnyttjas på mest effektiva sätt i unionens intresse.

| C. | EIB är Europeiska unionens offentliga långivande organ och ett av världens största multilaterala finansinstitut. EIB är därmed EU:s naturliga partner när det gäller att genomföra finansieringsinstrument i nära samarbete med nationella och multilaterala finansinstitut. |
| --- | --- |

C.

EIB är Europeiska unionens offentliga långivande organ och ett av världens största multilaterala finansinstitut. EIB är därmed EU:s naturliga partner när det gäller att genomföra finansieringsinstrument i nära samarbete med nationella och multilaterala finansinstitut.

| D. | EIB tog på sig en viktig roll när det gällde att mobilisera finansiering till ekonomin, särskild till små och medelstora företag, till följd av de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin som bröt ut 2020. |
| --- | --- |

D.

EIB tog på sig en viktig roll när det gällde att mobilisera finansiering till ekonomin, särskild till små och medelstora företag, till följd av de ekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin som bröt ut 2020.

| E. | EIB spelar en viktig roll i den av kommissionen definierade EU-strategin för att hantera klimat- och miljörelaterade utmaningar, där det behövs ytterligare investeringar på 350 miljarder euro årligen för att uppnå de uppdaterade klimat- och energimålen för 2030. |
| --- | --- |

E.

EIB spelar en viktig roll i den av kommissionen definierade EU-strategin för att hantera klimat- och miljörelaterade utmaningar, där det behövs ytterligare investeringar på 350 miljarder euro årligen för att uppnå de uppdaterade klimat- och energimålen för 2030.

| F. | EIB åtog sig 2019 att stödja målen i den europeiska gröna given, anpassa all sin finansieringsverksamhet till målen i Parisavtalet och bli ”EU:s klimatbank”. |
| --- | --- |

F.

EIB åtog sig 2019 att stödja målen i den europeiska gröna given, anpassa all sin finansieringsverksamhet till målen i Parisavtalet och bli ”EU:s klimatbank”.

| G. | EIB:s styrelse har godkänt klimatbankens färdplan för perioden 2021–2025. |
| --- | --- |

G.

EIB:s styrelse har godkänt klimatbankens färdplan för perioden 2021–2025.

| H. | EIB har inlett översynen av sin utlåningspolicy för transportsektorn från 2011, med målet att stödja tillgängliga, effektiva, miljövänliga och säkra transporter. |
| --- | --- |

H.

EIB har inlett översynen av sin utlåningspolicy för transportsektorn från 2011, med målet att stödja tillgängliga, effektiva, miljövänliga och säkra transporter.

| I. | Stöd till små och medelstora företag och midcap-företag (företag med ett medelstort värde) är ett grundläggande mål för EIB:s offentliga politik. Enbart under 2020 stödde EIB-gruppen över 425 000 små och medelstora företag och midcap-företag med ny finansiering. Stödet till små och medelstora företag stod för 40 % av EIB:s totala finansieringsavtal. |
| --- | --- |

I.

Stöd till små och medelstora företag och midcap-företag (företag med ett medelstort värde) är ett grundläggande mål för EIB:s offentliga politik. Enbart under 2020 stödde EIB-gruppen över 425 000 små och medelstora företag och midcap-företag med ny finansiering. Stödet till små och medelstora företag stod för 40 % av EIB:s totala finansieringsavtal.

| J. | EIB:s investeringar har kapacitet att stödja den sociala sektorn, bland annat hälso- och sjukvård, utbildning och bostäder. |
| --- | --- |

J.

EIB:s investeringar har kapacitet att stödja den sociala sektorn, bland annat hälso- och sjukvård, utbildning och bostäder.

| K. | Under 2020 beviljade EIB lån till ett värde av 10,23 miljarder euro för projekt utanför unionen, däribland 2,3 miljarder euro i de minst utvecklade länderna. |
| --- | --- |

K.

Under 2020 beviljade EIB lån till ett värde av 10,23 miljarder euro för projekt utanför unionen, däribland 2,3 miljarder euro i de minst utvecklade länderna.

| L. | Högnivågruppen av experter på europeisk finansiell arkitektur för utveckling offentliggjorde sin slutrapport den 7 oktober 2019, i vilken följande tre möjliga alternativ för att konstruera den framtida Europeiska banken för klimat och hållbar utveckling skisserades upp: a) bygga vidare på Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och EIB:s externa finansieringsverksamhet; b) sammanföra EU:s nuvarande finansinstituts externa verksamheter i ett nytt finansinstitut med blandat ägande; c) föra över alla EIB:s externa verksamheter till en EIB-filial med betydande andra aktieägare. I rådets slutsatser från december 2019 anges att endast alternativen a och c bör undersökas. Resultaten av genomförbarhetsstudierna om de olika alternativen skulle läggas fram hösten 2020 men har fortfarande inte kommit. |
| --- | --- |

L.

Högnivågruppen av experter på europeisk finansiell arkitektur för utveckling offentliggjorde sin slutrapport den 7 oktober 2019, i vilken följande tre möjliga alternativ för att konstruera den framtida Europeiska banken för klimat och hållbar utveckling skisserades upp: a) bygga vidare på Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och EIB:s externa finansieringsverksamhet; b) sammanföra EU:s nuvarande finansinstituts externa verksamheter i ett nytt finansinstitut med blandat ägande; c) föra över alla EIB:s externa verksamheter till en EIB-filial med betydande andra aktieägare. I rådets slutsatser från december 2019 anges att endast alternativen a och c bör undersökas. Resultaten av genomförbarhetsstudierna om de olika alternativen skulle läggas fram hösten 2020 men har fortfarande inte kommit.

| M. | EIB-gruppen arbetar för närvarande med att ta fram riktlinjer för att anpassa motparterna till miljö- och hållbarhetsmålen. |
| --- | --- |

M.

EIB-gruppen arbetar för närvarande med att ta fram riktlinjer för att anpassa motparterna till miljö- och hållbarhetsmålen.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över de allvarliga makroekonomiska obalanser som orsakats av covid-19-krisen och deras inverkan på hållbar ekonomisk tillväxt, investeringar, resiliens, sysselsättning, utbildning och socioekonomiska ojämlikheter. Parlamentet betonar att den ekonomiska och sociala kris som orsakats av covid-19-pandemin har skadat den ekonomiska tillväxten i EU avsevärt och att ett av de största problemen är att investeringarna minskat till nivåer som för närvarande är otillräckliga för att uppfylla EU:s mål. Parlamentet understryker att minskningen av offentliga och privata investeringar har nått alarmerande nivåer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker den grundläggande roll som EIB spelar i egenskap av EU:s offentliga bank – det enda internationella finansinstitut som helt och hållet ägs av EU:s medlemsstater och som fullt ut styrs av EU:s politik och standarder – när det gäller att stödja den ekonomiska återhämtningen efter pandemin och rikta in investeringar för att förverkliga europeiska prioriteringar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker EIB:s avgörande roll när det gäller att stödja den ekonomiska återhämtningen på kort och medellång sikt tillsammans med den europeiska gröna given, den europeiska klimatlagen, EU:s industristrategi, återhämtningsinstrumentet Next Generation EU, EU:s långtidsbudget, InvestEU och andra europeiska finansieringsinstrument. Parlamentet välkomnar EIB:s finansiella engagemang i InvestEU som ett sätt att bidra till att överbrygga investeringsgapet i EU, vars bakomliggande orsaker bör kartläggas vidare. Parlamentet välkomnar dessutom EIB:s centrala roll när det gäller att tillhandahålla rådgivningsstöd inom InvestEU:s rådgivningscentrum. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet stöder Europeiska rådets slutsats att EIB bör ha det kapital som krävs för att genomföra unionens politik och uppmaningen till EIB:s styrelse att se över EIB:s kapitaltäckning mot bakgrund av de instrument som ingår i den fleråriga budgetramen och i Next Generation EU samt bankens bidrag till unionens ambitioner när det gäller att bekämpa klimatförändringar och digitalisera den europeiska ekonomin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att en kapitalökning är motiverad för att banken ska kunna tillhandahålla långsiktig finansiering, främja hållbar tillväxt för alla samt social och regional sammanhållning och stödja viktiga investeringar i den reala ekonomin som annars inte skulle ha ägt rum, samtidigt som den nuvarande AAA-statusen, som är en viktig tillgång för banken, bibehålls. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar att EIB är ett högbelånat institut. Parlamentet uppmanar EIB:s andelsägare att reflektera över den optimala kapitalstrukturen och att komma överens om en kapitalökning, både när det gäller inbetalt och infordringsbart kapital. Parlamentet betonar att en kapitalökning bör gå hand i hand med ökad transparens, demokratisk ansvarsskyldighet, en effektivare förvaltningsstruktur och en mer miljömässig hållbarhet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att undersöka möjligheten att vara företrädd i EIB:s styrelse genom att teckna kapital i EIB med hjälp av medel från EU:s budget. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar att enligt kommissionens klimatmålsplan för 2030 kommer EU årligen behöva investera 350 miljarder euro mer under perioden 2021–2030 än under perioden 2011–2020. Parlamentet betonar att EIB måste spela en ännu större roll för att åtgärda detta klimatinvesteringsgap. Parlamentet uppmanar EIB:s råd att ta tillfället i akt och utnyttja de gynnsamma lånevillkoren för EIB för att öka emissionen av och löptiden för obligationer, samtidigt som man bevarar sin starka kapitalposition. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar den senaste tidens kapitalökning för Europeiska investeringsfonden (EIF) (6). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EIB att i egenskap av EU:s offentliga bank göra sitt yttersta för att åstadkomma en stark och policystyrd finansieringsverksamhet i linje med respektive rättsliga bestämmelser som bidrar till ekonomisk effektivitet, stöder hållbar tillväxt och som inte hämmar tillgången till offentliga tjänster av hög kvalitet. Parlamentet uppmanar EIB att prioritera offentliga projekt som främjar EU-politiska mål och hållbar ekonomisk tillväxt, särskilt projekt som annars inte skulle vara finansiellt gångbara, både inom och utanför EU, i syfte att ta itu med de aldrig tidigare skådade globala utmaningarna under de kommande årtiondena, särskilt kampen mot klimatförändringar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EIB att stärka sin egen kapacitet och expertis för att säkerställa ett uppdragsorienterat, långsiktigt åtagande i sina partnerskap, främja samordning bland nationella och regionala aktörer och ytterligare utveckla förutsättningarna för högre risktagande inom innovation och tillväxtfrämjande investeringar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av den additionalitetsfaktor som EIB ska tillhandahålla för investeringar i hela EU. Parlamentet understryker behovet av att samordna strategier med andra EU-institutioner och multilaterala och nationella utvecklingsbanker. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet lovordar EIB:s insatser när det gäller att fastställa mål och uppmuntrar EIB att stärka genomförandet på fältet av sina miljömässiga och sociala normer och förbättra utvärderingarna av de ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenserna av de projekt som får stöd, samt av deras additionalitet och hållbarhet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att EIB måste försöka undvika att tränga undan privata investeringar genom sin verksamhet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar vikten av att undvika ytterligare geografiska obalanser i EIB:s utlåningsverksamhet så att man säkerställer en bredare geografisk och sektoriell fördelning av investeringar, hanterar regionala skillnader, särskilt de som är en följd av långsiktiga investeringsunderskott och geografiska nackdelar, och ökar den ekonomiska och sociala konvergensen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som EIB redan gjort i detta avseende, men betonar att mer behöver göras eftersom rapporter nyligen påvisat en hög nivå av geografisk koncentration av projekt. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EIB att bidra till att ta itu med systembrister som hindrar vissa regioner eller länder från att dra full nytta av EIB:s finansiella möjligheter, bland annat genom att öka sina insatser för att utöka sin låneverksamhet, tillhandahålla tekniskt bistånd och rådgivningsstöd, särskilt i regioner som har svårt att lockar till sig investeringar och som inte i någon större utsträckning omfattades av undantaget från reglerna om statligt stöd under pandemin på grund av det berörda landets bristande finansiella kapacitet eller manöverutrymme. |
| --- | --- |

17.

Mobilisering av medel för att hantera covid-19-pandemin

| 18. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s snabba mobilisering av upp till 40 miljarder euro i nödfinansiering för att bekämpa den kris som orsakats av covid-19-utbrottet genom lån, betalningsuppskov och åtgärder för att lindra likviditetsbristen för små och medelstora företag och midcap-företag. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar dessutom inrättandet av Europeiska garantifonden på 25 miljarder euro för att bemöta covid-19-krisen, inte minst fondens positiva effekter när det gäller att ge finansiellt stöd till små och medelstora företag och hälso- och sjukvårdssektorn. Parlamentet beklagar dock det långsamma genomförandet av fonden (de första medlen godkändes först i slutet av 2020), vilket är en följd av sent inlämnade ansökningar från medlemsstaternas sida och clearingprocesserna för statligt stöd. Parlamentet betonar att fonden inrättades för att vara tillfällig. Parlamentet föreslår att fonden fortsätter att vara i drift efter 2021, med tanke på de långvariga effekterna av covid-19-krisen och de upprepade nedstängningarna i många medlemsstater. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att det stöd som garanteras via fonden till finansiella mellanhänder bör vara föremål för ett antal bedömningskriterier, såsom miljömässiga, sociala och styrningsrelaterade policyer. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar EIB att överväga att föreslå ytterligare incitament för redan godkända projekt och krediter för att få igång projekten så snart som möjligt och säkerställa ett snabbt genomförande av medlen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett investeringsinstrument på 6 miljarder euro för att stödja finansieringen av hälso- och sjukvårdssektorn, närmare bestämt medicinsk infrastruktur, forskning och utveckling av vacciner. Parlamentet uppmanar EIB att prioritera en förstärkning av de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar i detta sammanhang att EIB i samband med insatserna mot covid-19-pandemin och sedan den 30 september 2020 har godkänt 84 transaktioner inom EU till ett totalt investeringsbelopp på 23,5 miljarder euro. Parlamentet noterar också att 88 % av de godkända transaktionerna tilldelades små och medelstora företag och midcap-företag samt hälso- och sjukvårdssektorn. Parlamentet framhåller vikten av att stödja små och medelstora företag, eftersom covid-19-pandemins konsekvenser är särskilt svåra för dessa företag. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av ett riktat finansieringsinitiativ på upp till 5,2 miljarder euro som en åtgärd mot covid-19-pandemin för att stödja länder utanför EU. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s deltagande i Covax genom investeringar på 400 miljoner euro i förhandsåtagandet om inköp för Covax. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att mot bakgrund av de olika och oförutsägbara covid-19-infektionsvågorna kommer dessa instrument att behöva stärkas och utvidgas ytterligare. Parlamentet uppmanar EIB att vara redo att uppgradera befintliga instrument och vid behov lansera nya stödjande finansiella initiativ. |
| --- | --- |

26.

Att utvecklas till EU:s klimatbank

| 27. | Europaparlamentet välkomnar att 40 % av EIB:s utlåning under 2020 var miljö- och klimatrelaterad. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar att EIB är världens största emittent av gröna obligationer och har under 12 år emitterat obligationer för ökad medvetenhet om klimatsituationen och obligationer för hållbar utveckling till ett belopp på 34,6 miljarder euro. Parlamentet uppmanar EIB att fortsätta och utöka emissionen av gröna obligationer för att öka likviditeten på den marknaden och fortsätta att engagera sig i utvecklingen av en EU-standard för gröna obligationer. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar det nya system för klimatriskbedömning som inrättats för att bedöma den fysiska klimatrisken vid direktutlåning, och rekommenderar att EIB i sina handlingsplaner föreslår harmoniserade granskningsmetoder, när så är lämpligt med stöd av taxonomiförordningen (7). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s åtagande att stödja kommissionens handlingsplan för hållbar finansiering, särskilt genom att anpassa den till EU:s taxonomi för spårning av klimatåtgärder och finansiering för miljömässig hållbarhet, och genom att anta kriterierna om att inte orsaka betydande skada som en grund för bedömningen av projekt. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar EIB att stå fast vid sitt åtagande att snarast möjligt, och inom en tidsram som är i linje med EU:s mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050, anpassa all sin verksamhet till målen i Parisavtalet. Parlamentet framhåller att utvecklingen av avancerade alternativa och hållbara bränslen kommer att kräva betydande investeringar för att övervinna de nuvarande tekniska hindren. Parlamentet uppmanar EIB att införa och ingå avtal om grön omställning för sektorer med stora utsläpp för att säkerställa att de anpassar sina affärsmodeller till klimatneutralitetsmålen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet inser att EU och dess medlemsstater måste omdirigera kapitalflöden till åtgärder för anpassning till och begränsning av klimatförändringar, så att våra ekonomier, företag och samhällen blir mer motståndskraftiga mot klimat- och miljöchocker och klimatrisker. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar att EIB:s styrelse antagit EIB-gruppens ambitiösa färdplan för en klimatbank 2021–2025 och även inkluderat mekanismen för skuggkoldioxidprissättning, vilken skapar en viktig ram för att stödja omställningen till och genomförandet av den europeiska gröna given och utgör ett avgörande steg mot att göra EIB till EU:s klimatbank, främja hållbara investeringar och skydda miljön under det kommande kritiska årtiondet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s ledarskap på klimatområdet och beslutet att öka EIB:s finansiering för klimatåtgärder och miljömässig hållbarhet, inklusive förnybar energi, från omkring 30 % till minst 50 % senast 2025. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar att färdplanen innehåller planer på att införa en övergångsperiod fram till slutet av 2022, vilket orsakar dröjsmål i anpassningen till målen i Parisavtalet. Parlamentet uppmanar EIB att sträva efter största möjliga efterlevnad av Parisavtalet i de pågående bedömningsförfarandena och fullständig efterlevnad senast 2023. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet noterar att EIB kommer att strukturera det framtida arbetet med genomförandet av färdplanen kring tio nya handlingsplaner, som kommer att bygga på de första fem årens genomförande av EIB:s klimatstrategi från 2015. Parlamentet begär i detta sammanhang att få regelbunden och fullständig information om genomförandet av färdplanen. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EIB att i sin investeringsstrategi, i egenskap av EU:s klimatbank och inom ramen för genomförandet av färdplanen, ta hänsyn till bidrag från relevanta intressenter, lokala myndigheter, fackföreningar och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s utveckling av ett system för riskbedömning avseende biologisk mångfald och antagandet av riktlinjerna Environmental, Climate and Social Guidelines on Hydropower Development. Parlamentet påminner om att skyddet av den biologiska mångfalden är grundläggande för EU:s hållbarhet, med avgörande effekter på Europas ekonomiska och hälsomässiga förhållanden samt livsmedelsförhållanden. Parlamentet uppmanar EIB att ytterligare utveckla komponenter för säkring av den biologiska mångfalden i sina finansiella instrument för att undvika negativa effekter för den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet noterar utmaningarna och de framsteg som har gjorts under genomförandet av finansieringsmekanismen för naturkapital (NCFF). Parlamentet uppmanar EIB att överväga att tillhandahålla en bidragsdel inom ramen för NCFF för att stödja den inledande utökningen av lokala projekt och underlätta genereringen av intäkter. Parlamentet anser att en utvärdering av NCFF bör ingå i en bredare bedömning från EIB:s sida om hur man ska stödja återställandet av ekosystemen och den biologiska mångfalden i EU. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s åtagande i klimatbankens färdplan att rikta in stödet på hållbara djuruppfödnings- och mejerisektorer, och att särskilt uppmärksamma djurskyddet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar EIB-gruppen att använda sina nya verksamheter för att stödja målen i EU:s kemikaliestrategi för hållbarhet, eftersom de skulle främja innovationer för säkra kemikalier, material och produkter som genom sin utformning är hållbara, handlingsplanen för den cirkulära ekonomin baserad på giftfria materialkretslopp och den kommande handlingsplanen för nollföroreningar för vatten, luft och mark. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar den förestående översynen av EIB:s utlåningspolicy för transportsektorn och EIB:s åtagande att senast vid utgången av 2022 inte längre bevilja stöd för utbyggnader av flygplatser. Parlamentet betonar vikten av att snarast möjligt anpassa EIB:s transportportfölj och utlåningspolicy för transportsektorn till Parisavtalet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt antagande av en ny strategi för finansiering av transporter som syftar till att fasa ut fossila bränslen inom EU:s transportsektor senast 2050 och främja tillgängliga, effektiva, miljövänliga och säkra transportmedel. Parlamentet understryker i detta sammanhang att EIB bör fortsätta sitt engagemang för att finansiera innovation och miljövänlig teknik för luftfarten. Parlamentet begär i detta sammanhang att den nya transportpolitiken också ska ta hänsyn till geografiska särdrag hos EU:s regioner, såsom öregioner, yttersta randområden eller bergsområden. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar EIB att öka stödet till trafikomställningar i riktning mot koldioxidsnåla transporter, såsom cykling och kollektivtrafik, särskilt för missgynnade samhällen och orter. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar EIB:s avgörande roll när det gäller att uppnå målen för mekanismen för en rättvis omställning, och efterlyser fler åtaganden och konkreta åtgärder i detta avseende, i synnerhet genom strukturprogramslån och via InvestEU och som finansieringspartner för lånefaciliteten för den offentliga sektorn. Parlamentet uppmanar EIB att utnyttja sin roll som finansieringspartner för lånefaciliteten för den offentliga sektorn som en möjlighet att stärka sin kapacitet att finansiera mindre projekt och lokalt ledda initiativ och att bygga partnerskap med kommuner och andra offentliga organ, så att ingen hamnar på efterkälken i den ekonomiska omställningsprocessen. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna och regionerna har olika utgångspunkter. Parlamentet konstaterar att omställningen till en koldioxidneutral ekonomi måste vara inkluderande och rättvis och inte lämna någon på efterkälken. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att skydda de medborgare och arbetstagare som kommer att påverkas mest av omställningen. Parlamentet föreslår att EIB proaktivt samarbetar med medlemsstaterna för att stödja regioner där arbetstillfällena i hög grad är beroende av industrier med stora utsläpp. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s nya energiutlåningspolicy och dess åtagande att sätta stopp för investeringar i fossila bränslen före utgången av 2021. Parlamentet uppmanar EIB att bedöma förenligheten mellan de investeringar som gjorts 2021 för koldioxidintensiva projekt och de uppdaterade klimatmålen för 2030. Parlamentet uppmanar EIB att genomföra principen om energieffektivitet och fastställa målet att hantera energifattigdomen i all sin utlåning på energiområdet. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar initiativet smart finansiering för smarta byggnader, som underlättar investeringar i energieffektivitetsprojekt. Parlamentet efterlyser ökade investeringar i bostäder för att främja energieffektivitet och bekämpa energifattigdom, och efterlyser ytterligare investeringar i subventionerade och överkomliga bostäder, även för att bidra till strategin för renoveringsvågen. |
| --- | --- |

48.

Stöd till innovation, små och medelstora företag, näringslivet och digitalisering

| 49. | Europaparlamentet anser att tidigare misstag inte bör upprepas och att investeringar i innovation, infrastruktur, utbildning och kompetens är avgörande faktorer för att möjliggöra återhämtning från den ekonomiska och sociala krisen, säkra hållbar tillväxt för alla och skapa högkvalitativa arbetstillfällen och långsiktig konkurrenskraft. Parlamentet understryker dessutom att en regleringsmiljö som bygger på förutsägbara regler, lika spelregler och administrativ effektivitet även bidrar till att locka till sig privata investeringar. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar att EIB under 2020 stödde innovation och kompetens med 14-43 miljarder euro. Parlamentet uppmanar EIB att ytterligare öka sitt stöd till innovation och kompetens. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar vikten av EIB:s roll för InvestEU-programmets framgång i samband med återhämtningen efter pandemin. Parlamentet understryker att EIB kommer att fortsätta att vara den viktigaste investeringspartnern för genomförandet av InvestEU-programmet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet hoppas att det nya InvestEU-programmet kommer att möjliggöra ytterligare risktagande från EIB:s sida när det gäller projekt inom realekonomin och särskilt stöd till små och medelstora företag, även genom kapitalstöd. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet påminner om att små och medelstora företag är ryggraden i Europas ekonomi och att dessa utgör 99 % av alla företag i EU och sysselsätter omkring 100 miljoner människor. Parlamentet välkomnar att EIB under 2020 tillhandahöll finansiering till små och medelstora företag och midcap-företag, som omfattade totala investeringar för ett belopp på 30-56 miljarder euro till stöd för 425 000 företag. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet upprepar att stöd till mikroföretag, små och medelstora företag och midcap-företag måste förbli ett grundläggande mål för EIB och ett mål som ytterligare bör stärkas under den pågående ekonomiska krisen, särskilt för att hjälpa dem med finansiering, internationalisering, minskning av koldioxidutsläppen och tillgång till IKT-verktyg. Parlamentet betonar att små och medelstora företag ofta har begränsade administrativa resurser och därmed bör gynnas av lättillgängliga finansieringskanaler. Parlamentet välkomnar de insatser som gjorts för att tillhandahålla stöd och rådgivning online till små och medelstora företag för att underlätta deras tillgång till EIB-lån, och anser att denna rådgivningskapacitet bör utvidgas. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EIB att komplettera insatserna för att bygga upp ett datadrivet samhälle på ett transparent, tillförlitligt, driftskompatibelt och inkluderande sätt, med särskilt fokus på små och medelstora företags anpassning så att de kan öka sin konkurrenskraft. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att de europeiska små och medelstora företagen släpar efter när det gäller att ta i bruk digital teknik, och att endast 66 % av tillverkningsföretagen i EU använder minst en digital teknik. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet framhåller behovet av att öka utlåningen till små och medelstora företag som leds av kvinnor för att främja en mer jämställd återhämtning. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar EIB att mobilisera tillräckligt stöd till infrastruktur som bidrar till snabbare internethastighet i alla regioner i EU och till att överbrygga den befintliga digitala klyftan, och uppmanar också EIB att fortsätta sitt stöd för att främja digitala färdigheter, särskilt för anställda inom ekonomiska sektorer där det behövs anpassning och omskolning. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet noterar att covid-19-utbrottet avslöjade bräckligheten i EU:s försörjningskedjor och bristen på it-nätverk. Parlamentet uppmanar EIB att anpassa sin investeringsstrategi för att bidra till att säkerställa större resiliens i den inre marknadens värdekedjor och stärka den europeiska industrisektorn, särskilt på strategiska områden. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar EIB att delta i arbetet med att stödja och finansiera skapandet av innovationsekosystem och kunskapsekonomier i hela EU och främja lokal industriell omvandling, där universitet, näringslivet, små och medelstora företag och uppstartsföretag kan utveckla långvariga partnerskap för det allmänna bästa och där man på ett meningsfullt sätt kan bidra till att uppnå målen i den gröna given och digitaliseringen av ekonomin. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet betonar att EIB måste ha ett starkt fokus på projekt som riktar sig till ungdomar, särskilt för uppstartsföretag och projekt avsedda att åtgärda det allt större problemet med ungdomsarbetslöshet och ungdomar med otrygga anställningar. |
| --- | --- |

61.

Investeringar i social infrastruktur och välfärd

| 62. | Europaparlamentet noterar att under den pågående covid-19-krisen har de sociala trygghetssystemen i medlemsstaterna utsatts för aldrig tidigare skådade påfrestningar. Parlamentet uppmanar EIB att samarbeta med kommissionen och medlemsstaterna för att öka investeringarna i den sociala sektorn. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmärksammar att covid-19-krisen har haft en oproportionerlig inverkan på vissa delar av samhället. Parlamentet uppmanar EIB att bistå medlemsstaterna i samband med projekt som syftar till att ta itu med ojämlikhet, inbegripet bristande jämställdhet mellan könen och ojämlikhet bland marginaliserade befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s åtagande att investera i den sociala sektorn och därigenom främja välbefinnande, tillgång till utbildning, hälso- och sjukvård och bostäder samt förvärv av de färdigheter som krävs i en modern kunskapsbaserad ekonomi. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar EIB att stödja projekt i medlemsstaterna som bidrar till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, FN:s mål för hållbar utveckling och de sociala reformer som identifierats i de landsspecifika rekommendationerna inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet konstaterar att covid-19-pandemin har haft en negativ inverkan på barns utbildning och välbefinnande i hela världen, och att miljontals barn fortfarande saknar tillgång till utbildning på grund av nedstängningsåtgärder och därför riskerar regression och potentiellt livslånga konsekvenser. Parlamentet välkomnar EIB:s investeringar i utbildning, eftersom sådana investeringar bidrar till att bekämpa fattigdom och ojämlikhet, främja ekonomisk tillväxt och förbättra jämställdheten. Parlamentet uppmanar EIB att öka sina investeringar i utbildning för att bidra till att mildra de allvarliga globala konsekvenserna av covid-19-krisen på utbildningssystemen. |
| --- | --- |

66.

Stöd till utveckling och hållbarhet utanför EU

| 67. | Europaparlamentet gläder sig över att EIB är världens största multilaterala långivare som strävar efter att stödja EU:s externa samarbets- och utvecklingspolitik. Parlamentet noterar att EIB har varit verksam utanför EU i över 50 år med lån på 150-1 miljarder euro i 150 olika länder i slutet av 2020, varav lån på 10-23 miljarder euro undertecknades 2020. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Eftersom alla EIB:s aktieägare står bakom G20-ländernas åtagande att tillfälligt stoppa återbetalningarna av skulder för 77 länder, efter den skuldkris som är kopplad till covid-19-utbrottet, uppmanar Europaparlamentet EIB att tillfälligt stoppa återbetalningarna på sina utestående lån, att noggrant bedöma skuldeffekterna av framtida transaktioner och att uttrycka offentligt stöd för inrättande av en multilateral mekanism för skuldsanering för att hantera både krisens effekter och finansieringskraven i Agenda 2030. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet betonar behovet av en fullständig anpassning av EIB:s investeringar i tredjeländer till EU:s prioriteringar för yttre åtgärder och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmärksammar att EIB kommer att ytterligare stärka sitt stöd till gröna investeringar utanför EU. Parlamentet insisterar på att EIB bör tillämpa samma standarder och kriterier för att bedöma och utvärdera projekt inom och utanför EU, inbegripet de som nyligen överenskommits i klimatbankens färdplan. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet anser i detta sammanhang att EIB bör förbättra sin övervakning och rapportering av projekt utanför EU och förbättra sin analys av deras ekonomiska, sociala och miljömässiga konsekvenser samt öka effektiviteten i ramen för resultatmätning, samtidigt som due diligence-granskningen av mänskliga rättigheter stärks i samband med projekt i tredjeländer. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet anser att man även bör överväga skräddarsydda indikatorer för att mäta minskningen av ojämlikheter, genereringen av skatteintäkter för värdländerna och effekterna på en jämn könsfördelning och marginaliserade grupper. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europarlamentet konstaterar att privata investeringar kommer att bli nödvändiga för att täcka finansieringsunderskottet för målen för hållbar utveckling. Parlamentet påminner om EIB:s viktiga roll när det gäller att minska riskerna för privata investerare, särskilt i instabila situationer. Parlamentet är dock bekymrat över användning av EU:s utvecklingsmedel för att minska riskerna för privata investerare, med tanke på att det saknas belägg för att denna finansieringsmetod kan skapa additionalitet och uppfylla utvecklingsmålen, vilket nyligen rapporterades i slutöversynen av EFHU samt i revisionsrättens yttrande nr 7/2020. Parlamentet betonar att givare måste prioritera bidragsbaserad finansiering som förstahandsalternativ, särskilt för de minst utvecklade länderna, och inte välja blandfinansiering, garantier eller lån framför bidrag, eftersom dessa former inte uppfyller målen för hållbar utveckling och skulle kunna öka ländernas skuldbörda. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet välkomnar den överenskommelse som nåtts mellan Europeiska rådet och parlamentet om förordningen om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete. Parlamentet noterar särskilt den roll som EIB kommer att spela inom ramen för Europeiska fonden för hållbara investeringar. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet framhåller att klimatförändringarna är en avgörande utmaning när det gäller att uppnå hållbar utveckling, eftersom de hotar att förvärra levnadsvillkoren och fattigdomen. Parlamentet uppmanar därför EIB att prioritera investeringar i projekt som hjälper tredjeländer att förverkliga FN:s mål för hållbar utveckling och som ger resultat i fråga om social och miljömässig rättvisa, livsmedelssäkerhet, offentliga tjänster och rättvisa ekonomiska möjligheter för medborgarna. Parlamentet uppskattar att EIB kommer att ytterligare stärka sitt stöd till gröna investeringar utanför EU, vilket kommer att bidra till att understryka EU:s roll som global ledare för klimat- och miljöhållbarhet. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar EIB att, samtidigt som det externa utlåningsmandatet respekteras, öka sitt engagemang i de minst utvecklade länderna och i konfliktdrabbade länder, stärka samarbetet med EU:s delegationer och öka bankens närvaro på plats med ytterligare personal som sysslar med utvecklingsfrågor. |
| --- | --- |

76.

Resultat i fråga om styrning, ansvarsskyldighet, transparens och integritet

| 77. | Europaparlamentet påminner om sin begäran om ett interinstitutionellt avtal mellan EIB och parlamentet för att förbättra tillgången till EIB:s handlingar och uppgifter och öka den demokratiska ansvarsskyldigheten, inbegripet möjligheten att ställa frågor för skriftligt besvarande till EIB, och med preciseringar av parlamentets och dess ledamöters rättigheter när det gäller tillgång till dokument och uppgifter samt anordnandet av utfrågningar och ekonomiska dialoger. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet föreslår dessutom att det under tiden upprättas ett protokoll för ett provisoriskt samarbetsmemorandum mellan EIB och parlamentet, som ska tillämpas med omedelbar verkan, i syfte att förbättra den interinstitutionella dialogen och öka EIB:s transparens och ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar EIB att öka sin rapportering till parlamentet om sina beslut, de framsteg som gjorts och effekterna av bankens utlåningsverksamhet, genom regelbundna strukturerade dialoger, och att tillämpa samma bestämmelser om rapportering och ansvarsskyldighet som anges i Efsi-förordningen (8). |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar EIB att öka sina ansträngningar när det gäller kommunikation. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att EU samarbetar med EU-medborgarna för att bättre förklara målen för sin politik och visa hur den bidrar till medborgarnas dagliga liv. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet välkomnar att EIB inledde ett offentligt samråd om översynen av sin transparenspolicy i december 2020. Parlamentet konstaterar dock att det nuvarande förslaget inte uppfyller kraven från Europaparlamentet och det civila samhällets organisationer om att förbättra EIB:s transparenspolicy i linje med bästa praxis och standarder som tillämpas av andra finansinstitut. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar EIB att se till att mer omfattande information om all dess finansieringsverksamhet offentliggörs i tid och i överensstämmelse med internationell bästa praxis, inbegripet miljöbedömningar och sociala bedömningar, så att de görs lättillgängliga för potentiella stödmottagare, berörda grupper och lokala organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EIB att agera på grundval av en presumtion om att information ska göras tillgänglig. Parlamentet efterlyser framför allt ett snabbt offentliggörande av dagordningarna och protokollen från direktionens sammanträden, och välkomnar offentliggörandet av dagordningarna och protokollen från styrelsens sammanträden. Parlamentet understryker att den framtida transparenspolicyn bör stärka transparenskraven för all verksamhet och kräva att projektansvariga gör miljökonsekvensbedömningar tillgängliga för allmänheten genom att införa strikta, men dock rimliga, transparenskrav i de särskilda avtalsklausuler som undertecknats med alla EIB:s kunder. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet upprepar sin begäran om offentliggörande av de yttranden som kommissionen avgett inom ramen för förfarandet i enlighet med artikel 19 i EIB:s stadga om EIB:s finansieringstransaktioner i syfte att bedöma deras överensstämmelse med relevant EU-lagstiftning och EU-politik. Parlamentet uppmanar kommissionen och EIB att nå en överenskommelse för att säkerställa full transparens när det gäller sådana yttranden och deras underliggande motiv. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet konstaterar att utnämningen av EIB:s tidigare vice ordförande till ledamot av Iberdrolas styrelse väckte allvarliga farhågor avseende risker för intressekonflikter, trots att bytet av tjänst hade anmälts på förhand i vederbörlig ordning och uppfyllde tillämpliga bestämmelser för före detta ledamöter av EIB:s direktion. Parlamentet noterar vidare att ett bindande yttrande från EIB:s etik- och efterlevnadskommitté, som hade utfärdats före nomineringen, inte innehöll några invändningar i fallet, och begär ytterligare klargöranden avseende detta yttrande. Parlamentet noterar att detta anställningsförhållande efter avslutad anställning i offentlig tjänst med knappt någon karensperiod utgör en risk för EIB:s anseende och oberoende. Parlamentet påminner om att Europeiska ombudsmannen fann att Europeiska bankmyndighetens beslut att inte förbjuda dess verkställande direktör att bli verkställande direktör för en lobbyverksamhet inom finanssektorn utgjorde ett administrativt missförhållande och att ett förbud mot byte av tjänst skulle ha varit en nödvändig och proportionerlig åtgärd. Parlamentet uppmanar EIB att bedöma om det finns ett behov av att ytterligare förbättra regler och praxis när det gäller hantering av intressekonflikter. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att EIB:s åtta vice ordförande utöver sektorsansvaret övervakar projektförslag från sina hemländer, tillsammans med andra länders ansvarsområden. Parlamentet beklagar EIB:s underlåtande att följa parlamentets begäran att i direktionens uppförandekod inkludera en bestämmelse som utesluter möjligheten för deras medlemmar att övervaka utlåningen eller genomförandet av projekt i sina hemländer. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s interna översyn och revidering av sin bedrägeribekämpningspolicy och dess avsikt att föra upp policyn till gruppnivå och därmed låta den gälla både EIB och EIF. Parlamentet uppmanar EIB att inta en ambitiös och bred hållning till denna översyn och att ta itu med de befintliga svagheterna i sina mekanismer för due diligence-granskning och intern kontroll och stärka sin politik mot bedrägerier och korruption, i linje med parlamentets upprepade krav. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet betonar vikten av att EIB:s utredningstjänst för bedrägeribekämpning har gedigna befogenheter och tillräckliga resurser och kan verka oberoende. Parlamentet uppmanar EIB att, när så är lämpligt, öka samarbetet med Europeiska ombudsmannen, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska åklagarmyndigheten, och att rapportera bedrägerifall till nationella myndigheter. Parlamentet uppmanar EIB att förbättra oberoendet och ändamålsenligheten hos avdelningen för klagomålshantering och avdelningen för bedrägeriutredningar. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen bad EIB att lämna mer information om den konkreta tillämpningen av avtalsklausuler som gör det möjligt för EIB att stoppa eller dra in finansiering (9) och förväntar sig att parlamentet kommer att få fullständig tillgång till denna information. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med genomförandet av EIB-gruppens strategi för jämställdhet och handlingsplanen för jämställdhet. Parlamentet noterar 2019 års framstegsrapport om mångfald och integration. Parlamentet noterar att kvinnor utgör 51,4 % av EIB:s arbetsstyrka. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet beklagar att kvinnor fortfarande inte är tillräckligt representerade på chefsposter och på högre ledningsnivå. Europaparlamentet anser att mer behöver göras i detta avseende under genomförandet av handlingsplanens andra fas 2021, och uppmanar därför EIB att ytterligare uppmuntra kvinnors deltagande och aktivt främja en jämn könsfördelning på sina högre befattningar. Parlamentet uppmanar EIB att ytterligare främja alla former av mångfald och inkludering inom sin organisation och att fastställa ambitiösa mål. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar EIB att samla in, om möjligt, könsuppdelade uppgifter och utveckla verktyg och metoder för att genomföra jämställdhetsanalys och konsekvensanalys ur ett jämställdhetsperspektiv för EIB-projekt och EIB-transaktioner både inom och utanför Europeiska unionen, och att samråda med oberoende experter i detta syfte. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uttrycker stor oro över de påstådda fallen av trakasserier och anklagelserna som rör arbetsmiljön vid EIB. Parlamentet erkänner att EIB nyligen gjort insatser för att hantera dessa och andra relevanta personalfrågor. Parlamentet uppmanar EIB att se till att en nolltoleranspolitik avseende alla typer av trakasserier verkligen införs, inbegripet förebyggande åtgärder och skyddsåtgärder samt lämpliga och tillförlitliga mekanismer för klagomål och stöd till drabbade. Parlamentet uppmanar EIB:s ledning att inleda en uppriktig dialog med företrädare för personalen i syfte att ta itu med deras problem. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet välkomnar att EIB kommer att se över sina miljörelaterade och sociala normer och efterlyser ett brett och inkluderande offentligt samråd om dessa frågor. Parlamentet framhåller EIB:s potential att inkludera ytterligare standarder för andra politiska prioriteringar. Parlamentet uppmanar EIB att ta med sociala hänsyn vid utvärderingen av potentiella investeringars negativa effekter. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet upprepar att hållbarhet, enligt definitionen i EU-rätten (10), är ett brett begrepp och att investeringar endast är hållbara om de tar hänsyn till principen att ”inte orsaka betydande skada” tillsammans med sociala och miljömässiga hållbarhetsmål. Parlamentet välkomnar att EIB förbundit sig att till fullo anpassa sin klimatspårningsmetod för klimatåtgärds- och miljöhållbarhetsmål till den ram som fastställs i EU:s taxonomi, inbegripet införlivandet av principen om att inte orsaka betydande skada (11) i all sin verksamhet. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar EIB att ta tillfället i akt och stärka sin människorättspolitik. Parlamentet förväntar sig framför allt en förstärkning av skyldigheterna att kontrollera respekten för de mänskliga rättigheterna (due diligence) och att människorättsdimensionen ska betonas starkare i samband med projektplaneringen, i synnerhet i samband med projekt i tredjeländer. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet förväntar sig att EIB genomför en grundlig övervakning som fullt ut beaktar de farhågor som uttryckts av berörda parter och intressenter, särskilt de som rör kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet betonar att EIB:s investeringsobjekt bör följa principerna för god förvaltning, även i skattefrågor. Parlamentet välkomnar att EIB inte inleder nya eller förlängda transaktioner med enheter som är registrerade eller etablerade i jurisdiktioner som förtecknats som icke samarbetsvilliga med hänsyn till bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism, och att en riskbedömning från fall till fall genomförs om de avtalsslutande motparterna är registrerade eller etablerade i jurisdiktioner som i allmänhet är samarbetsvilliga, men ännu inte har löst utestående brister i god förvaltning på skatteområdet (jurisdiktioner som förtecknas i bilaga II till EU:s förteckning över icke samarbetsvilliga jurisdiktioner). |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet betonar att det krävs omfattande kontroller för att säkerställa att motparter inte drar nytta av andra rättsliga kopplingar till sådana jurisdiktioner. Parlamentet uppmanar EIB att genomdriva förebyggande åtgärder och regelbundna bedömningar när det gäller utnyttjandet av icke samarbetsvilliga skattejurisdiktioner och skadlig skattepraxis från partnernas sida. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet uppmuntrar EIB-gruppen att i framtiden uppdatera sin policy för icke samarbetsvilliga jurisdiktioner på grundval av den framtida utvecklingen av god skatteförvaltning i EU eller på internationell nivå. Parlamentet påminner om att policyn innehåller ett allmänt förbud mot att inleda transaktioner med avtalsslutande motparter som är registrerade eller etablerade i icke samarbetsvilliga jurisdiktioner, utom på strikta villkor. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet noterar EIB:s ram för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism från december 2020. Parlamentet är bekymrat över att den beskrivna ramen inte är detaljerad om specifika förfaranden för att anpassa bankens verksamhet till EU-lagstiftningen, nämligen om kundkännedom och i synnerhet när skärpta åtgärder för kundkännedom vidtas. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet upprepar sin tidigare oro över bristen på kontroll över de medel som förvaltas av finansiella mellanhänder och svårigheten att övervaka slutmottagarna och efterlevnaden av kriterierna för stödberättigande. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet välkomnar att EIB för närvarande arbetar med att utarbeta riktlinjer för motpartsanpassning. Parlamentet uppmanar EIB att utarbeta en ambitiös handlingsplan för en ram för motpartsanpassning och se till att riktlinjerna bidrar till ökad transparens och striktare due diligence-granskning av EIB:s partner och deras rätt att betala ut EIB-stödda medel på strikta villkor, inbegripet etiska, integritetsmässiga, sociala och miljömässiga kriterier. Parlamentet upprepar att denna ram även bör inbegripa framtida krav på att alla finansiella mellanhänder och företagskunder snarast möjligt men senast 2025 ska ha en framåtblickande plan för minskade koldioxidutsläpp i enlighet med Parisavtalet och på grundval av vetenskapligt baserade utsläppsmål, utan att det påverkar EIB:s förmåga att erbjuda tekniskt stöd för att utarbeta sådana planer för minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar EIB att, med förbehåll för skyddet av kommersiellt känsliga uppgifter, offentliggöra mer regelbunden, djupgående och omfattande information om finansiella mellanhänder som ansvarar för att fungera som hävstång för EIB-medel, och att inkludera avtalsklausuler om obligatorisk information från dessa institut om utlåningsverksamheten. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet betonar att EIB bör stärka och till fullo utnyttja de avtalsklausuler som gör det möjligt för den att avbryta utbetalningarna, eller andra riskreducerande åtgärder för att skydda integriteten och det goda ryktet i sin verksamhet, om projekten inte uppfyller normerna för miljö, sociala frågor, mänskliga rättigheter, beskattning och transparens. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet efterlyser en strikt uteslutningspolicy som gör det möjligt att utesluta enheter som befunnits ägna sig åt bedrägeri, korruption, penningtvätt eller andra former av oegentligheter från EIB-finansiering. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska revisionsrättens arbete med unionens budgetmedel som förvaltas av EIB och uppmanar institutionerna att komma överens om att stärka revisionsrättens revisionsrättigheter inom ramen för EU-fördragen. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens kritik i dess särskilda rapport nr 12/2020 – Europeiska centrumet för investeringsrådgivning inrättades för att öka investeringarna i EU men effekten är fortfarande begränsad – och uppmanar EIB att dra de slutsatser som krävs för sitt fortsatta arbete. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar revisionsrätten att utarbeta en särskild rapport med rekommendationer om resultatet av EIB:s verksamhet och dess anpassning till EU:s politik och mål. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2019 Europeiska fonden för strategiska investeringar: åtgärder krävs för att Efsi ska bli verkligt framgångsrik, i synnerhet synpunkterna om behovet av jämförbara prestations- och övervakningsindikatorer för alla EU:s finansieringsinstrument och budgetgarantier. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en lämplig uppföljning i samarbete med EIB, i dess egenskap av viktig verkställande instans när det gäller InvestEU. |
| --- | --- |

110.

o

o o

| 111. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska investeringsbanken och till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

111.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(2)  EUT L 99, 31.3.2020, s. 5.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0305.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0017.

(6)  https://www.eib.org/en/press/all/2021-060-capital-increase-for-eif-boosts-finance-for-covid-19-impacted-companies-and-strengthens-support-for-green-and-digital-transformation-of-the-eu-economy.

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (EUT L 169, 1.7.2015, s. 1).

(9)  Sammanfattning av bedömningen av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU av den 16 april 2014 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU (SWD(2019)0333), 13 september 2019.

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/2088 av den 27 november 2019 om hållbarhetsrelaterade upplysningar som ska lämnas inom den finansiella tjänstesektorn (EUT L 317, 9.12.2019, s. 1), artikel 2.

(11)  EIB:s färdplan för en klimatbank, s. 55.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/34

---

P9_TA(2021)0332

Kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2019

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2019 (2020/2245(INI))

(2022/C 99/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska investeringsbanksgruppens (EIB-gruppen) verksamhetsrapport för 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska investeringsbanksgruppens (EIB-gruppen) verksamhetsrapport för 2019,

| — | med beaktande av EIB-gruppens finansiella rapport för 2019 och EIB-gruppens statistiska rapport för 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens finansiella rapport för 2019 och EIB-gruppens statistiska rapport för 2019,

| — | med beaktande av EIB-gruppens hållbarhetsrapport för 2019 och den åtföljande rapporten från EIB-gruppen om koldioxidavtryck, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens hållbarhetsrapport för 2019 och den åtföljande rapporten från EIB-gruppen om koldioxidavtryck,

| — | med beaktande av rapporten om genomförandet av EIB:s öppenhetspolicy 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om genomförandet av EIB:s öppenhetspolicy 2019,

| — | med beaktande av EIB:s rapport om mekanismen för klagomålshantering för 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s rapport om mekanismen för klagomålshantering för 2019,

| — | med beaktande av årsrapporten för 2019 om EIB:s verksamhet i Afrika, Västindien, Stillahavsområdet och de utomeuropeiska länderna och territorierna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten för 2019 om EIB:s verksamhet i Afrika, Västindien, Stillahavsområdet och de utomeuropeiska länderna och territorierna,

| — | med beaktande av revisionskommitténs årsrapport för 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionskommitténs årsrapport för 2019,

| — | med beaktande av EIB:s investeringsrapport för 2019/2020 Accelerating Europe’s transformation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB:s investeringsrapport för 2019/2020 Accelerating Europe’s transformation,

| — | med beaktande av EIB-gruppens rapport om verksamhetsstyrningen 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens rapport om verksamhetsstyrningen 2019,

| — | med beaktande av verksamhetsrapporten om bedrägeriutredningar 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av verksamhetsrapporten om bedrägeriutredningar 2019,

| — | med beaktande av EIB-gruppens verksamhetsplan för 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EIB-gruppens verksamhetsplan för 2019,

| — | med beaktande av 2019 års Efsi-rapport från Europeiska investeringsbanken till Europaparlamentet och rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2019 års Efsi-rapport från Europeiska investeringsbanken till Europaparlamentet och rådet,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 03/2019 av den 29 januari 2019Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi): åtgärder krävs för att Efsi ska bli verkligt framgångsrik (1) s, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 03/2019 av den 29 januari 2019Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi): åtgärder krävs för att Efsi ska bli verkligt framgångsrik (1) s,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 12/2020 av den 12 maj 2020Europeiska centrumet för investeringsrådgivning inrättades för att öka investeringarna i EU men effekten är fortfarande begränsad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 12/2020 av den 12 maj 2020Europeiska centrumet för investeringsrådgivning inrättades för att öka investeringarna i EU men effekten är fortfarande begränsad,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska centrumet för investeringsrådgivning för 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska centrumet för investeringsrådgivning för 2019,

| — | med beaktande av kommissionens utvärdering av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU av den 16 april 2014 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU (SWD(2019)0333), och den sammanfattande bedömningen av detta beslut (SWD(2019)0334), som offentliggjordes den 13 september 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens utvärdering av Europaparlamentets och rådets beslut nr 466/2014/EU av den 16 april 2014 om beviljande av en EU-garanti till Europeiska investeringsbanken mot förluster vid lån och lånegarantier till projekt utanför EU (SWD(2019)0333), och den sammanfattande bedömningen av detta beslut (SWD(2019)0334), som offentliggjordes den 13 september 2019,

| — | med beaktande av artiklarna 3 och 9 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 3 och 9 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och protokoll nr 5 om EIB:s stadga och protokoll nr 28 om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 och 309 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) och protokoll nr 5 om EIB:s stadga och protokoll nr 28 om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning,

| — | med beaktande av Europeiska investeringsbankens arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska investeringsbankens arbetsordning,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (2),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 28 maj 2019 om förvaltningen av garantifonden för den Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) under 2018 (COM(2019)0244), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 28 maj 2019 om förvaltningen av garantifonden för den Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) under 2018 (COM(2019)0244),

| — | med beaktande av trepartsavtalet från september 2016 mellan Europeiska kommissionen, Europeiska revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken, |
| --- | --- |

—

med beaktande av trepartsavtalet från september 2016 mellan Europeiska kommissionen, Europeiska revisionsrätten och Europeiska investeringsbanken,

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2018 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om kontrollen av Europeiska investeringsbankens finansiella verksamhet – årsrapport 2018 (3),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0215/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0215/2021), och av följande skäl:

| A. | EIB ska enligt fördraget bidra till integration, ekonomisk och social sammanhållning och regional utveckling i EU genom särskilt utformade investeringsinstrument såsom lån, eget kapital, garantier, riskdelningsinstrument och rådgivningstjänster. |
| --- | --- |

A.

EIB ska enligt fördraget bidra till integration, ekonomisk och social sammanhållning och regional utveckling i EU genom särskilt utformade investeringsinstrument såsom lån, eget kapital, garantier, riskdelningsinstrument och rådgivningstjänster.

| B. | EIB:s främsta mål i enlighet med artikel 309 i EUF-fördraget är att bidra till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden i unionens intresse genom att underlätta finansieringen av projekt för utveckling av mindre utvecklade regioner och projekt av gemensamt intresse för flera medlemsstater som är av sådan storlek eller karaktär att de inte helt kan finansieras med de olika medel som står till förfogande i de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

B.

EIB:s främsta mål i enlighet med artikel 309 i EUF-fördraget är att bidra till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden i unionens intresse genom att underlätta finansieringen av projekt för utveckling av mindre utvecklade regioner och projekt av gemensamt intresse för flera medlemsstater som är av sådan storlek eller karaktär att de inte helt kan finansieras med de olika medel som står till förfogande i de enskilda medlemsstaterna.

| C. | EIB-gruppen är enligt fördraget skyldig att bidra till EU:s integration och regionala utveckling, i enlighet med artikel 309 i EUF-fördraget och protokoll nr 28. |
| --- | --- |

C.

EIB-gruppen är enligt fördraget skyldig att bidra till EU:s integration och regionala utveckling, i enlighet med artikel 309 i EUF-fördraget och protokoll nr 28.

| D. | Sedan finanskrisen har EU drabbats av allvarliga underinvesteringar samtidigt som behovet av investeringar har varit akut för att unionen ska kunna hantera kravet på en grön och digital omställning av ekonomin och samhället. |
| --- | --- |

D.

Sedan finanskrisen har EU drabbats av allvarliga underinvesteringar samtidigt som behovet av investeringar har varit akut för att unionen ska kunna hantera kravet på en grön och digital omställning av ekonomin och samhället.

| E. | EIB antog en ny energiutlåningspolitik i november 2019 och en färdplan för klimatbanken i december 2020. |
| --- | --- |

E.

EIB antog en ny energiutlåningspolitik i november 2019 och en färdplan för klimatbanken i december 2020.

| F. | EIB förväntas spela en nyckelroll i finansieringen av den europeiska gröna given genom investeringsplanen för ett hållbart Europa. |
| --- | --- |

F.

EIB förväntas spela en nyckelroll i finansieringen av den europeiska gröna given genom investeringsplanen för ett hållbart Europa.

| G. | EIB förväntas stödja en rättvis grön omställning genom mekanismen för en rättvis omställning. |
| --- | --- |

G.

EIB förväntas stödja en rättvis grön omställning genom mekanismen för en rättvis omställning.

| H. | Offentligpolitiska mål såsom territoriell och social sammanhållning, hållbar utveckling och bekämpning av (ungdoms-) arbetslöshet, fattigdom och social utestängning bör stå i centrum för bankens uppgift att bidra till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden. |
| --- | --- |

H.

Offentligpolitiska mål såsom territoriell och social sammanhållning, hållbar utveckling och bekämpning av (ungdoms-) arbetslöshet, fattigdom och social utestängning bör stå i centrum för bankens uppgift att bidra till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden.

| I. | Mellan 2014 och 2019 tillhandahöll banken över 100 miljarder EUR i finansiering i sammanhållningsregioner. |
| --- | --- |

I.

Mellan 2014 och 2019 tillhandahöll banken över 100 miljarder EUR i finansiering i sammanhållningsregioner.

| J. | EIB överväger att bli den första multilaterala utvecklingsbanken som anpassat sig till Parisavtalet och rådet har redan bett EIB och EBRD att lägga fram dessa planer för framtida diskussioner. |
| --- | --- |

J.

EIB överväger att bli den första multilaterala utvecklingsbanken som anpassat sig till Parisavtalet och rådet har redan bett EIB och EBRD att lägga fram dessa planer för framtida diskussioner.

| K. | Skydd mot bedrägeri, däribland skattebedrägeri och penningtvätt, och mot finansiering av terrorism och korruption måste vederbörligen inkluderas i EIB:s due diligence- och avtalsvillkor. |
| --- | --- |

K.

Skydd mot bedrägeri, däribland skattebedrägeri och penningtvätt, och mot finansiering av terrorism och korruption måste vederbörligen inkluderas i EIB:s due diligence- och avtalsvillkor.

| L. | EIB spelar en viktig roll utanför EU genom sin externa utlåningsverksamhet och är det största multilaterala finansinstitutet i världen. |
| --- | --- |

L.

EIB spelar en viktig roll utanför EU genom sin externa utlåningsverksamhet och är det största multilaterala finansinstitutet i världen.

| M. | EIB spelar en central roll i EU:s insatser för att säkerställa genomförandet av agendan för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

M.

EIB spelar en central roll i EU:s insatser för att säkerställa genomförandet av agendan för hållbar utveckling.

Huvudsakliga resultat av EIB:s finansieringsverksamhet 2019

| 1. | Europaparlamentet noterar att bankens utlåning under 2019 uppgick till 63,3 miljarder EUR (varav 61,9 miljarder EUR från bankens egna medel), vilket var i linje med målet i 2019 års operativa plan (63 miljarder EUR ± 10 %) och betydligt över 2018 års volymer (55,6 miljarder EUR, varav 54,3 miljarder EUR från bankens egna medel). Parlamentet noterar att de totala utbetalningarna uppgick till 48,1 miljarder EUR 2019 (varav 47,5 miljarder EUR från bankens egna medel), jämfört med 52,6 miljarder EUR 2018 (varav 51,8 miljarder EUR från bankens egna medel). Parlamentet konstaterar att EIB genererade sunda finansiella resultat och redovisade ett årligt nettoöverskott på 2,4 miljarder EUR för 2019 jämfört med 2,3 miljarder EUR 2018. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar andelen osäkra fordringar som uppgick till 0,4 % av den totala låneportföljen i slutet av 2019 (0,3 % i slutet av 2018), trots att banken nyligen övergått till utlåning med högre risk. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att EIB under 2019 uppnådde sitt årliga mål för sammanhållningslån på minst 30 % av alla nya transaktioner i EU, föranslutningsländerna och Eftaländerna. Parlamentet noterar att EU under 2019 tillhandahöll 16,13 miljarder EUR till projekt i EU:s sammanhållningsregioner. Parlamentet framhåller den oerhört stora betydelsen av det fortsatta stödet till den regionala utvecklingen och EU:s sociala och ekonomiska sammanhållningsmål i enlighet med protokoll 28 till fördragen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att det i EIB:s verksamhetsplan för 2019 har tagits med hänvisningar till Förenade kungarikets utträde ur EU och noterar även resultatet av diskussionerna om EIB:s roll i den fleråriga budgetramen för 2021–2027. Parlamentet stöder fokuseringen på affärsområdet ”särskilda verksamheter” med högre risk, bland annat projekt kopplade till Efsi och rådgivningstjänsterna, där 530 nya uppdrag förväntas under 2019 för att stödja investeringar på 35 miljarder EUR. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar EIB-gruppens nya strategi för eget kapital som kommer att syfta till en bättre hantering av investeringsgap på aktiemarknaden. Parlamentet uppmanar EIB att genomföra rekommendationen från studien The EIB and the new EU missions framework om att ytterligare främja ett högre risktagande genom att utveckla lämpliga, tålmodiga, långsiktiga och mer riskfyllda finansieringsinstrument som bygger på befintliga riskdelningsmekanismer (t.ex. Efsi och InnovFin). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar antagandet 2019 av den nya klimatriskbedömningen (CRA) för att tillhandahålla en systematisk bedömning av den fysiska klimatrisken i samband med direktutlåning, så att EIB och dess kunder kan förstå hur klimatförändringarna kan påverka det finansierade projektet och identifiera korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av en ny skattepolitik i mars 2019, som omfattar åtgärder för att motverka skatteflykt genom due diligence-kontroller av skattemässig integritet och en verktygslåda för att motverka skatteflykt. Parlamentet noterar att EIB inte kommer att kunna investera i länder som finns med på EU:s svarta lista över förbjudna jurisdiktioner, och att jurisdiktioner som inte följer reglerna kommer att bli föremål för ”ökad vaksamhet”. Parlamentet upprepar att due diligence på skatteområdet bör tillämpas när skatteparadis förekommer i kunders, projektansvarigas eller mellanhänders företagsstruktur. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar EIB att fullt ut utnyttja sin verktygslåda mot skatteflykt för riskkänsliga projekt inom ramen för sin due diligence på skatteområdet och att vid behov använda sig av omlokaliseringskrav. Parlamentet noterar EIB:s reviderade ram mot penningtvätt och finansiering av terrorism och uppmanar EIB att uppdatera sin policy i ljuset av det femte penningtvättsdirektivet, som trädde i kraft i januari 2020, och att samarbeta med relevanta myndigheter för att säkerställa lämpliga sanktioner för överträdelser av lagstiftningen och strikta standarder för finansiella mellanhänder. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att EIB:s klagomålsmekanism under 2019 registrerade 84 nya ärenden, behandlade 173 ärenden och avslutade 113 ärenden. Parlamentet uppmanar EIB att fortsätta att anstränga sig för att göra det möjligt för det civila samhället att rapportera fall som ger anledning till oro, som kommer att behandlas på ett effektivt och oberoende sätt. Parlamentet betonar vikten av att övervaka hur rekommendationen från klagomålsmekanismen genomförs. Parlamentet uppmanar EIB att ta itu med klagomålsmekanismens resultat genom att vidta konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att EIB genomför sin uteslutningspolicy och att man är fast besluten att strikt tillämpa den genom diskretionära uteslutningsförfaranden och förlikningsavtal. Parlamentet uppmanar EIB att rapportera om antalet beslut om uppskjutande/avbrytande av betalningar och/eller indrivning av lån eller ansökningar om förtida återbetalning av lån till följd av otillåtet beteende eller annan otillbörlig praxis som påverkar den finansierade verksamheten, samt omfattningen av dessa beslut. Parlamentet uppmanar EIB att rapportera om arten av det finansiella stöd som påverkas av de påstådda missförhållandena och om den geografiska fördelningen av sådana fall, om detta är juridiskt möjligt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar EIB-gruppens uppdatering om covid-19 i EIB:s finansiella rapport för 2019, som belyser det krispaket som antogs 2020 för att stödja sektorerna för små och medelstora företag och midcap-företag i unionen, och som omfattar likviditetslinor och garantisystem för banker och program för köp av värdepapper med bakomliggande tillgångar som säkerhet, och överväger ett inrättande av en europeisk garantifond med inriktning på finansiering av stöd till små och medelstora företag. Parlamentet noterar med tillfredsställelse att EIB-gruppen har utvidgat sitt bidrag utanför EU, med fokus på investeringar i hälso- och sjukvårdssektorn och den privata sektorn. Parlamentet uppmanar med eftertryck EIB att kräva att företag som stöds av Europeiska garantifonden eller andra finansieringsprogram som inrättats för att hantera covid-19-krisen bidrar till uppnåendet av de mål för 2030 som kommissionen föreslagit i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, samt uppfyller bindande sociala och miljömässiga villkor, inbegripet antagandet av planer för minskade koldioxidutsläpp, för att öka sin resiliens och att avstå från att betala ut utdelningar och bonusar till högre chefer eller göra aktieåterköp. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende delen för små och medelstora företag i InvestEU-fonden. Parlamentet betonar behovet att fokusera på långsiktig finansiering, genom att stödja projekt som inte skulle finansieras på annat sätt, i synnerhet för innovativa nystartade företag och små och medelstora företag. Parlamentet betonar dock att EIB:s finansieringsverksamhet inte är något substitut för en hållbar finanspolitik i medlemsstaterna. EIB uppmanas att öka investeringarna i banbrytande innovationer, särskilt för den gröna omställningen, i syfte att stödja europeiska företag. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EIB att öka finansieringen för att hantera den tekniska omställningen, stödja kompetensutveckling som är anpassad till nuvarande och framtida behov på arbetsmarknaden, ytterligare främja investeringar i digital kompetens hos anställda och företagare, digital infrastruktur och kapacitetsuppbyggnad för digitalisering, tillhandahålla medel för långsiktig forskning och innovation och små och medelstora företag, samt stödja den sociala ekonomin och stärka den sociala och territoriella sammanhållningen genom att fylla nuvarande investeringsluckor i offentliga bostäder och infrastruktur. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar medlemsstaternas olika ekonomiska situation och kapacitet, och understryker vikten av att säkerställa en rättvis omställning för att hjälpa de hårdast drabbade regionerna och länderna att anpassa sig till förestående förändringar så att ingen hamnar på efterkälken. Parlamentet framhåller behovet att proaktivt stödja områden där arbetstillfällen för närvarande är beroende av industrier med stora utsläpp, med betydande investeringar i utbildning och alternativa ekonomiska möjligheter för att garantera högkvalitativa arbetstillfällen, för att på så sätt säkerställa en smidig omställning. Parlamentet anser att samstämdhet och samordning med andra EU-finansieringsinstrument kommer att vara avgörande. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om handlingsplanen för jämställdhet, som godkänts i syfte att vägleda genomförandet av EIB:s jämställdhetsstrategi och integrera främjandet av jämställdhet i EIB:s affärsmodell. Parlamentet uppmanar EIB att rapportera om de framsteg som gjorts under handlingsplanens första fas, såsom att se över due diligence-ramen för att ta itu med effekterna och riskerna med EIB:s investeringar för kvinnors rättigheter, säkerställa lika tillgång till de fördelar som EIB:s investeringar genererar eller investera i kvinnors deltagande i ekonomin och på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Efsis funktion och effektivitet

| 16. | Europaparlamentet påminner om att Efsi har en egen styrningsstruktur som skiljer sig från EIB:s, och att dess investeringstransaktioner äger rum inom två tematiska områden, dvs. infrastrukturs- och innovationsdelen, som förvaltas av EIB, och delen för små och medelstora företag, som förvaltas av Europeiska investeringsfonden (EIF). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar de resultat som presenteras i rapporten från Europeiska centrumet för investeringsrådgivning 2019. Parlamentet lovordar de positiva effekterna av Europeiska centrumet för investeringsrådgivning (EIAH). Parlamentet efterlyser en ytterligare stärkning av EIB:s interna finansiella och rådgivande kapacitet för att säkerställa ett långsiktigt åtagande om genomförande och långsiktig finansiering av EU:s uppdrag såsom cancerbekämpning, anpassning till klimatförändringarna, säkerställande av en rättvis omställning i de regioner som påverkas mest av omställningen i samband med den gröna given, skydd av våra hav, boende i grönare städer och säkerställande av markhälsa och livsmedel. Parlamentet välkomnar att EIB i sin uppföljning av revisionsrättens rekommendationer i juli 2019 lade fram en studie som svar på revisionsrättens rekommendation 5: förbättra den geografiska spridningen av Efsi-stödda investeringar. Parlamentet noterar slutsatserna av denna analys, som visar på betydande insatser från EIB:s och kommissionens sida för att underlätta en mer balanserad geografisk fördelning av Efsi-finansieringen för att bidra till hållbar långsiktig ekonomisk konvergens i hela unionen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EIB att göra den geografiska fördelningen av EIB:s finansiering mer balanserad, i enlighet med dess roll för att säkerställa territoriell och social sammanhållning. Parlamentet uppmanar EIB att ta itu med de brister som hindrar vissa regioner eller medlemsstater från att fullt ut utnyttja sina finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser stärkt tekniskt stöd och finansiell expertis hos lokala och regionala myndigheter, särskilt i regioner med låg investeringskapacitet, innan projekten godkänns, i syfte att förbättra tillgängligheten. Parlamentet efterlyser ett intensifierat samarbete med nationella utvecklingsbanker och utvecklingsinstitutioner. |
| --- | --- |

19.

EIB:s roll i finansieringen av den europeiska gröna given

| 20. | Europaparlamentet påminner om att EIB:s styrelse i november 2019, i linje med den politiska ambitionen bakom den europeiska gröna given, beslutade att höja nivån på EIB-gruppens klimat- och miljöåtagande i syfte att omvandla EIB från ”en EU-bank som stöder klimatet” till ”EU:s klimatbank” och lovade att gradvis öka den andel av EIB:s finansiering som avsatts för klimatåtgärder och miljömässig hållbarhet till 50 % av transaktionerna 2025 och att anpassa all finansieringsverksamhet till målen i Parisavtalet från och med slutet av 2020. Parlamentet välkomnar antagandet av klimatfärdplanen. Parlamentet uppmanar EIB att bedöma om de projekt som redan är på gång före november 2020 är förenliga med målet om klimatneutralitet senast 2050, samtidigt som man säkerställer verksamhetskontinuitet, med hänsyn till den övergångsperiod som planeras till slutet av 2022. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s användning av en gradvis ökande skuggkostnad för koldioxidutsläpp som en del av den övergripande strategin för att se till att EIB:s verksamhet är förenlig med målet på 1,5 oC, samtidigt som man säkerställer en rättvis övergång till en koldioxidneutral ekonomi som inte lämnar någon på efterkälken. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar att klimatproblemet inte kan lösas om det saknas stöd från industrin och att en storskalig förändring endast kan ske om industrin medverkar och det finns nödvändiga incitament till innovativa klimatlösningar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar att enligt EIB:s hållbarhetsrapport uppskattas de absoluta utsläppen från EIB:s portfölj 2019 till 3,9 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år, en ökning från 2,2 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år 2018. Parlamentet noterar att de totala minskade utsläppen eller utsläpp som undvikits från samma finansiering uppskattas till 3,1 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år 2019, jämfört med 3,5 miljoner ton koldioxidekvivalenter per år 2018. Parlamentet uppmanar EIB att öka insatserna för att minska de absoluta utsläppen. Parlamentet uppmanar EIB att systematiskt offentliggöra beräkningar av växthusgasavtryck för alla projekt som är föremål för koldioxidavtryck, i syfte att öka transparensen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar den energiutlåningspolitik som EIB:s styrelse enades om i november 2019 och särskilt beslutet att upphöra med finansieringen av projekt med energi från fossila bränslen. Parlamentet noterar dock att gasinfrastrukturprojekt som ingår i den fjärde förteckningen över projekt av gemensamt intresse och gasprojekt som redan den 14 november 2019 var föremål för bedömning, inte är uteslutna från EIB-finansiering förrän i slutet av 2021. Parlamentet framhåller att dessa projekt skulle kunna finansieras så länge de bidrar till EIB:s uppgift att underlätta en rättvis övergång och en balanserad utveckling i EU. Parlamentet noterar att EIB under 2019 tillhandahöll 685 miljoner EUR i finansiering till överföring och distribution av naturgas. Parlamentet uppmanar EIB att bedöma och ta itu med potentiella risker i samband med inlåsning av koldioxidintensiva tillgångar. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner EIB om parlamentets uppmaning att förklara hur naturgasledningen genom Anatolien och den transadriatiska gasledningen kommer att anpassas till målen i Parisavtalet senast i slutet av 2020. Parlamentet noterar att projektet är föremål för en undersökning av Europeiska ombudsmannen (4) avseende EIB:s underlåtenhet att säkerställa en ordentlig klimatkonsekvensbedömning för båda projekten. Parlamentet uppmanar med eftertryck EIB att ta itu med eventuella brister i miljökonsekvensbedömningen och att ta itu med negativa miljömässiga, klimatmässiga och sociala konsekvenser som en prioriterad fråga. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar att enligt den nuvarande energiutlåningspolitiken är gaseldade kraftverk och gasnätsprojekt som planeras för transport av koldioxidsnål gas stödberättigade på villkor att det finns en ”trovärdig plan”, inklusive en utvecklingsbana för utsläpp som ska ingå i EIB:s finansieringsavtal. Parlamentet uppmanar EIB att säkerställa att kriterierna för dessa planer betraktas som trovärdiga, i enlighet med sitt mandat att bidra till en rättvis omställning, för att undvika risken att stöd ges till gasprojekt som inte är anpassade till klimatmålen. Parlamentet noterar att EIB i början av 2022 kommer att göra en halvtidsöversyn av energiutlåningspolitiken. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar att EIB under 2019 stödde flera vattenkraftsprojekt. Parlamentet välkomnar Environmental, Climate and Social Guidelines on Hydropower Development. Parlamentet välkomnar att EIB för närvarande håller på att uppgradera sina rapporteringskrav för utlåning via mellanhänder för att ta hänsyn till motpartens anpassning till Parisavtalet och EU:s taxonomi för hållbar finansiering, samt att man ser över sin ram för miljömässig och social hållbarhet. Parlamentet betonar att sådana nya krav bör öka transparensen i EIB:s transaktioner som involverar finansiella mellanhänder för att identifiera och undvika potentiella negativa konsekvenser för miljön eller negativ inverkan på mänskliga rättigheter i samband med vattenkraft både inom och utanför EU, samtidigt som tillgången till finansiering för små och medelstora företag säkerställs. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att EIB-gruppen har inrättat en miljömässig och social ram, och välkomnar att EIB rapporterar om miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenser och tillhandahåller både förhands- och efterhandsutvärderingar av undersökningen beträffande sociala och miljömässiga konsekvenser. Parlamentet uttrycker sin oro över risken för att EIB och EIF finansierar koldioxidintensiv verksamhet via finansiella mellanhänder. Parlamentet uppmanar EIB-gruppen att ytterligare övervaka efterlevnaden av bindande miljömässiga och sociala kriterier samt bindande kriterier för styrning och rättvis beskattning som en del av de kommande riktlinjerna för motpartsanpassning, inbegripet förteckningar över begränsad verksamhet och kravet på att kunderna ska ha tydliga och bindande planer för utfasning av fossila bränslen i linje med Parisavtalet, samtidigt som tillgången till finansiering för små och medelstora företag säkerställs. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker att jordbrukarnas, särskilt unga och nya jordbrukares, finansiella behov är betydande och att jordbrukare och företag inom denna sektor har mindre framgång när de ansöker om finansiering. Parlamentet uppmanar EIB att arbeta med finansieringsinitiativ som kommer att öka tillgängligheten för finansiering för jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet noterar EIB-gruppens ökande engagemang i jordbrukssektorn. Parlamentet insisterar på att EIB:s finansiering ska stödja landsbygdssamhällen och omställningen av jordbrukssektorn i linje med EU:s politiska mål, bland annat när det gäller större respekt för djurs välbefinnande, och att man bör undvika att bidra till att djurtätheten överstiger markens bärförmåga. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet noterar att finansieringen av transporter inom unionen under 2019 var högre än under 2018 (9 325 miljoner EUR jämfört med 8 237 miljoner EUR 2018) och att den minskade finansieringen av vägar och motorvägar uppvägdes av ökad finansiering av järnvägar och lufttransporter. Parlamentet betonar vikten av att anpassa utlåningspolitiken för transporter och EIB:s transportportfölj till klimatbankens färdplan, särskilt utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn senast 2050, men också till kommissionens kommande strategi för hållbar och smart rörlighet som ett svar på den nya europeiska gröna given, med andra delar av EU:s transportpolitik, samtidigt som man säkerställer en rättvis omställning och en balanserad social och territoriell utveckling. Parlamentet välkomnar EIB:s åtagande att inte finansiera en utbyggnad av den befintliga flygplatskapaciteten och av hamninfrastruktur för transport och lagring av fossila bränslen. Parlamentet begär att politiken ska stödja trafikomställningar i riktning mot koldioxidfri rörlighet både för gods och passagerare i städer och storstadsregioner, såsom järnväg, säker cykling och ren kollektivtrafik, särskilt för missgynnade samhällen och orter, och för elinfrastruktur som bygger på förnybar energi. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s ledande roll på marknaden för gröna obligationer 2019 genom att utfärda 4,1 miljarder EUR i obligationer för ökad medvetenhet om klimatsituationen och obligationer för hållbar utveckling. Parlamentet betonar vikten av transparent och trovärdig dokumentation och spårning av intäkter som ligger till grund för obligationer för ökad medvetenhet om klimatsituationen och obligationer för hållbar utveckling, och vikten av att säkerställa överensstämmelse med EU:s taxonomi för hållbar finansiering och EU:s kommande standard för gröna obligationer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar den kommande revideringen av EIB:s miljömässiga och sociala ram och utvecklingen av klimatrelaterade, miljömässiga och sociala riskhanteringsverktyg för att bedöma fysiska risker, övergångsrisker och systemrisker. Parlamentet uppmanar EIB att säkerställa att den finns på plats i slutet av 2021. Parlamentet välkomnar EIB:s åtagande att anta kriterierna om att inte orsaka betydande skada i förordning (EU) 2020/852 (5) som grund, och att fastställa striktare normer när så är motiverat. |
| --- | --- |

33.

EIB:s verksamhet utanför EU

| 34. | Europaparlamentet erkänner att det viktigaste mandatet för EIB:s transaktioner utanför unionen är det externa utlåningsmandatet, enligt vilket EIB:s transaktioner under perioden 2014–2020 stöddes av en särskild garantifond, med ett tak på 32,3 miljarder EUR, som gav EIB en rättslig grund och en garanti mot förluster vid finansieringstransaktioner i 68 stödberättigade länder utanför EU. Parlamentet noterar att kommissionen föreslog att det externa utlåningsmandatet inte skulle fortsätta i sin nuvarande form. Parlamentet noterar inrättandet av en garanti från Europeiska fonden för hållbar utveckling plus (EFHU+) som omfattar nya EIB-mandat. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s stöd under 2019 i samband med utformningen av mekanismen för en rättvis omställning, som hjälper de territorier och regioner som påverkas mest av omställningen till en klimatneutral ekonomi, särskilt de som har minst kapacitet att hantera omställningskostnaderna. Parlamentet betonar EIB:s betydelse för genomförandet av mekanismen under de kommande åren när det gäller att se till att inga regioner hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet noterar att unionens utvecklingspolitik kommer att genomföras via det nya instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI), och att EIB är huvudansvarig för genomförandet. Parlamentet är bekymrat över användningen av EU:s utvecklingsmedel för att minska riskerna för privata investerare, med tanke på att det saknas belägg för att denna finansiering tillhandahåller additionalitet och uppfyller utvecklingsmålen, vilket nyligen rapporterades i slutöversynen av EFHU samt i revisionsrättens yttrande nr 7/2020 av den 11 september 2020. Parlamentet betonar att givarna måste prioritera bidragsbaserad finansiering som standardalternativ, särskilt för de minst utvecklade länderna för att undvika att skuldbördan ökar. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet upprepar att EIB:s externa transaktioner förväntas bidra till EU:s politiska mål och främja en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i utvecklingsländerna, särskilt i de mest missgynnade, samt överensstämmelse med de mål som unionen har godkänt. Parlamentet erkänner att fattigdomsutrotning, inhemsk mobilisering av resurser och mänskliga rättigheter är centrala frågor inom EU:s struktur för utvecklingsfinansiering. Parlamentet påminner om att intressenternas engagemang är hörnstenen i en hållbar och inkluderande utveckling. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar att EIB är bunden av EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna. Parlamentet betonar att människorättsprinciperna är integrerade i EIB:s förfaranden och standarder för due diligence-granskningar på projektnivå, bland annat genom att göra det möjligt att ställa in utbetalningar vid allvarliga kränkningar av mänskliga rättigheter eller miljömässiga och sociala normer. Parlamentet noterar att mekanismerna för klagomålshantering hade förstärkts i slutet av 2018. EIB uppmanas att se till att dess klagomålsmekanism är lättillgänglig, snabb och effektiv, för att upptäcka och avhjälpa eventuella kränkningar av de mänskliga rättigheterna i EIB-relaterade projekt. Parlamentet uppmanar EIB att rapportera till parlamentet och EIB-rådet om detta. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar EIB att fullt ut stödja uppnåendet av FN:s mål för hållbar utveckling genom sin verksamhet inom ramen för de särskilda mandat som beslutats av EU:s ministerråd och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

39.

EIB:s styrning, transparens och ansvarsskyldighet

| 40. | Europaparlamentet upprepar vikten av etik, integritet, transparens, kommunikation och ansvarsskyldighet i EIB-gruppen i samband med all dess verksamhet och politik. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över bristen på transparens i EIB:s transaktioner genom finansiella mellanhänder såsom affärsbanker och investeringsfonder. Parlamentet betonar behovet att bedöma de ekonomiska och sociala konsekvenserna av förmedlade lån genom att göra information om slutliga mottagare tillgänglig. Parlamentet uppmanar EIB att införa standardiserade rapporteringskrav för finansiella mellanhänder och slutmottagare, vid behov med respekt för sekretessavtalen mellan den finansiella mellanhanden och den slutliga mottagaren, men med en solid struktur för insamling av uppgifter och information. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över anklagelserna mot EIB om trakasserier och sexuella trakasserier på arbetsplatsen, straffrihet för dem som gjort sig skyldiga till trakasserier, missnöje bland anställda, brister i rekryteringsförfarandena för högre tjänstemän och brister när det gäller en fungerande arbetstagarmedverkan i ledningen. Parlamentet uppmanar EIB att se till att alla påstådda fall av trakasserier utreds på ett oberoende sätt och att säkerställa transparens i fråga om resultaten av tidigare och pågående utredningar och de sanktioner som tillämpas, i syfte att återupprätta förtroendet och skapa en kultur av ansvarsskyldighet. Parlamentet uppmanar EIB att offentliggöra resultaten av personalenkäten för perioden 2010–2021. Parlamentet efterlyser en oberoende utvärdering av transparens och kvalitet när det gäller rekryteringsförfarandena för högre, ledande, yrkesmässiga och administrativa befattningar inom EIB. Parlamentet uppmanar EIB att lägga fram en handlingsplan för att återupprätta förtroendet mellan ledningen och personalen och för att stärka arbetstagarmedverkan i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över rapporterna om att flera tidigare vice ordförande har tagit anställning vid enheter som är knutna till EIB utan att respektera en karensperiod. Parlamentet beklagar djupt att sådan praxis inte är strikt reglerad och förbjuden enligt EIB:s uppförandekod. Parlamentet beklagar att den pågående översynen av politiken för perioden efter avslutad anställning ännu inte har slutförts och betonar att striktare regler bör införas. Parlamentet uppmanar EIB att anpassa sin politik för perioden efter avslutad anställning till kommissionens och jämförbara institutioners politik. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uttrycker oro över att vice ordförandena fortfarande är ansvariga, bland andra länder, för sitt ursprungsland, vilket kan skapa intressekonflikter. Parlamentet uppmanar EIB att tillmötesgå parlamentets begäran att i direktionens uppförandekod inkludera en bestämmelse som utesluter möjligheten för direktionens ledamöter att övervaka utlåningen eller genomförandet av projekt i sina hemländer. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar EIB:s beslut av den 6 februari 2019 om interna regler för behandling av personuppgifter inom generalinspektionens avdelning för utredning av bedrägerier och inom avdelningen för kontroll av regelefterlevnad. Parlamentet betonar att när det gäller regelefterlevnad måste tillräckliga resurser avsättas för kontroll och övervakning av extern verksamhet, intressekonflikter, upphandling och gåvor. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet beklagar den ihållande bristen på mångfald och jämn könsfördelning på högsta ledningsnivå och inom EIB-gruppens styrande organ samt den mycket höga andelen kvinnor i stödfunktioner. Parlamentet noterar att banken har fastställt mål för att öka andelen kvinnliga chefer till 33 %, andelen kvinnor på högsta verkställande nivå till 40 % och andelen kvinnor på verkställande nivå till 50 % senast 2021. Parlamentet uppmanar med eftertryck EIB att öka sina ansträngningar att främja en jämn könsfördelning på alla personalnivåer. Parlamentet uppmanar med eftertryck EIB att uppmuntra de medlemsstater som nominerar de vice ordförandena att även beakta målen för mångfald och jämn könsfördelning. Parlamentet uppmanar EIB att inom sitt sekretariat införa en korrekt representation av medborgare från alla medlemsstater, samtidigt som kandidaternas kompetens och meriter respekteras. Parlamentet uppmanar EIB att offentliggöra fördelningen enligt kön och nationalitet av chefer på mellannivå och högre nivå. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet beklagar att EIB fortfarande inte lämnar fullständiga uppgifter om sina kunders verkliga huvudmannaskap. Parlamentet betonar att de inblandade ekonomiska aktörernas uppgifter i vissa fall inte meddelas av de projektansvariga eller de finansiella mellanhänderna. Parlamentet betonar att offentliggörandet av mottagarna och deras verkliga huvudmannaskap är i linje med den befintliga rättsliga ramen. Parlamentet påminner dock om att det är möjligt för medlemsstaterna att under exceptionella omständigheter föreskriva undantag från kravet på offentliggörande genom registren över information om verkligt huvudmannaskap och tillgång till sådan information. Parlamentet uppmanar EIB att använda tillgängliga verktyg och att genomföra de standarder som främjas genom det femte penningtvättsdirektivet för att göra sådana uppgifter tillgängliga. Parlamentet uppmanar banken att undersöka vilka åtgärder som skulle kunna vidtas vid omotiverad vägran från en jurisdiktion att tillhandahålla sådan information. Parlamentet upprepar behovet av samarbete mellan EIF:s avdelning för efterlevnad och EIB:s avdelning för kontroll av regelefterlevnad för att skapa konsekvens i utformningen och genomförandet av EIB-gruppens politik inom sektorerna för bekämpning av penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar EIB att på sin webbplats offentliggöra uppgifter om sina kunders verkliga huvudmannaskap i syfte att öka synligheten för sin verksamhet och bidra till att förebygga fall av korruption och intressekonflikter. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar EIB att för utbetalning av direkta och indirekta lån kräva offentliggörande av landsvisa skatte- och bokföringsuppgifter och tillhandahållande av upplysningar om verkligt huvudmannaskap avseende de stödmottagare och finansiella mellanhänder som deltar i finansieringstransaktioner. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar EIB att slutföra översynen av EIB-gruppens strategi mot bedrägerier som inleddes 2019, i linje med parlamentets krav. Parlamentet välkomnar den intensiva dialogen mellan EIB och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) om dess uppdatering. Parlamentet uppmanar EIB att utnyttja Olafs rådgivande roll, som stärktes genom kommissionens nya strategi mot bedrägerier som antogs i april 2019. Parlamentet vidhåller att Europeiska åklagarmyndighetens mandat bör omfatta lagföring av brottslig verksamhet som påverkar EIB:s finansiering. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet upprepar vikten av att relevanta nationella, regionala och lokala aktörer, däribland klimatexperter, fackföreningar, civilsamhällets aktörer, företrädare för näringslivet, små och medelstora företag och den akademiska världen, deltar i bedömningen av investeringarnas effekter, inbegripet genom transparent kommunikation, och vikten av att bedöma behoven och förväntningarna hos de människor som påverkas av projektet. Parlamentet betonar att samråden måste omfatta alla berörda grupper, vara tillgängliga för utsatta grupper, vara skräddarsydda efter intressenternas individuella behov och pågå fortlöpande under projektets hela livscykel. Parlamentet vill se att principen om fritt, på förhand inhämtat och informerat samtycke från alla berörda befolkningsgrupper (utöver ursprungsbefolkningen) när det gäller investeringar i mark och naturresurser respekteras. Parlamentet uppmanar EIB att rapportera om genomförandet av ovannämnda principer. Parlamentet välkomnar bankens samråd med intressenter om utvalda strategier, i enlighet med artikel 7.10 och 7.11 i EIB-gruppens öppenhetspolitik. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar EIB att beakta alla de risker för miljön som storskaliga infrastrukturprojekt utgör och att endast finansiera projekt med ett påvisat mervärde både för lokalbefolkningen och i miljömässiga, sociala och ekonomiska hänseenden. Parlamentet betonar att det är viktigt att både strikt övervaka eventuella risker för korruption och bedrägeri i detta sammanhang och att genomföra noggranna förhands- och efterhandsutvärderingar av de projekt som ska finansieras. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet påminner om att revisionsrättens revisionsbefogenheter i förhållande till EIB fastställs i artikel 287.3 i EUF-fördraget. Parlamentet påminner om att revisionsrätten har behörighet att granska EIB:s verksamhet i förbindelse med förvaltningen av unionens utgifter och inkomster. Parlamentet påminner om att revisionskommittén har befogenhet att granska EIB:s aktiekapital i enlighet med artikel 12 i protokoll 5 (EIB:s stadga). Parlamentet påpekar att detta leder till att revisionsrätten inte kan ge en fullständig överblick över kopplingarna mellan EIB-gruppens transaktioner och EU:s budget. Parlamentet påminner om att artikel 308.3 i EUF-fördraget ger rådet rätt att ändra protokollet om EIB:s stadga genom enkelt beslut utan en fullständig översyn av fördraget. Parlamentet betonar den ökade betydelsen i den nya fleråriga budgetramen av EU-garantier och andra finansieringsinstrument som förvaltas av EIB. Parlamentet uppmanar därför rådet att ändra artikel 12 i protokoll 5 för att ge revisionsrätten en roll i revisionen av EIB:s aktiekapital. Parlamentet noterar att det nuvarande trepartsavtalet mellan kommissionen, EIB och revisionsrätten om granskning av transaktioner som finansieras eller stöds av unionens budget löper ut 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen, revisionsrätten och EIB att förstärka revisionsrättens roll och ytterligare stärka dess revisionsbefogenheter när det gäller EIB:s verksamhet vid förnyandet av trepartsavtalet som styr dess involvering. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar EIB-gruppen och kommissionen att inleda revideringen av bestämmelserna i det finansiella och administrativa ramavtalet (Fafa) från maj 2014, som fastställer reglerna för de centralt förvaltade EU-instrument som anförtrotts EIB-gruppen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EIB att tillsammans med kommissionen undersöka hur man kan samordna systemet för tidig upptäckt och uteslutning (Edes) och EIB:s uteslutningspolicy för att uppnå synergieffekter och garantera en fullständig täckning av kritiska situationer som påverkar EIB:s verksamhet och unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet noterar antagandet i mars 2019 av EIB-gruppens policy om visselblåsning och noterar dess överensstämmelse med de allmänna principer och standarder som ingår i direktiv (EU) 2019/1937 (6), som trädde i kraft vid en senare tidpunkt. Parlamentet beklagar att policyn endast gäller fall av intern visselblåsning. Parlamentet förväntar sig att EIB:s policy för skydd av visselblåsare är ambitiös och fastställer höga standarder. Parlamentet uppmanar med eftertryck EIB att inkludera både interna och externa visselblåsare och att fastställa tydliga och väldefinierade förfaranden, tidsramar och riktlinjer för att ge visselblåsare bäst vägledning och skydda dem mot eventuella repressalier. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar EIB att förbättra sin kommunikationsstrategi. Eftersom EIB är världens största givare och multilaterala låntagare anser parlamentet att det är viktigt att EIB kommunicerar med tydlighet och relevans om sitt uppdrag och sin status och riktar sig till en rad olika målgrupper. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet noterar den ytterligare ökningen av antalet anklagelser som rapporterades till EIB:s utredningsavdelning 2019: 228 nya anklagelser (184 under 2018), varav 69 % kom från personalen och 30 % från externa källor, däribland projektrelaterade parter, det civila samhället och medierna. Parlamentet konstaterar att 59 % av utredningarna avser bedrägerier, följt av korruption (15 %) och samverkan (6 %), och att mer än en tredjedel av de anklagelser som granskats avser transportsektorn. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet noterar att 40 av de 220 avslutade ärendena under 2019 var motiverade, vilket motsvarar 18 % av de avslutade ärendena, och ledde antingen till hänskjutanden till behöriga myndigheter eller till rekommendationer till EIB-gruppens avdelningar. Parlamentet noterar också att 62 % av dessa anmälningar (25 av 40) gjordes till Olaf. Parlamentet uppmanar EIB att rapportera om resultatet av de åtgärder som vidtagits, inbegripet, i förekommande fall, belopp som har återkrävts. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar EIB att öka den proaktiva transparensen genom att i god tid offentliggöra icke-konfidentiella handlingar i en användarvänlig databas. Parlamentet upprepar sin uppmaning att agera på grundval av en presumtion om att information ska göras tillgänglig, snarare än på grundval av en presumtion om sekretess. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar EIB-gruppen att förbättra sin ansvarsskyldighet. Parlamentet efterlyser ett samförståndsavtal mellan EIB och parlamentet för att förbättra parlamentets tillgång till EIB:s handlingar och uppgifter om den strategiska inriktningen och finansieringspolitiken, i syfte att stärka EIB:s ansvarsskyldighet. Parlamentet föreslår ett koncept med kvartalsvis dialog med relevanta parlamentsutskott för att delta i EIB:s investeringsstrategi och säkerställa adekvat tillsyn. Parlamentet betonar vikten av att parlamentet i högre grad granskar EIB-styrelsens beslut. Parlamentet efterlyser bättre informationsutbyte från kommissionens sida för att öka transparensen gentemot parlamentet om de ståndpunkter den intar i EIB:s styrelse. Parlamentet upprepar sin begäran om offentliggörande av de yttranden som kommissionen avgett inom ramen för förfarandet i enlighet med artikel 19 i EIB:s stadga om EIB:s finansieringstransaktioner i syfte att bedöma deras överensstämmelse med relevant EU-lagstiftning och EU-politik. Parlamentet uppmanar kommissionen och EIB att nå en överenskommelse för att säkerställa full transparens när det gäller sådana yttranden och deras underliggande motiv, när detta är rättsligt möjligt. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt offentliggörande av de fullständiga dagordningarna och protokollen från direktionens och styrelsens sammanträden. Parlamentet understryker att den framtida öppenhetspolicyn bör stärka transparenskraven för all verksamhet och kräva att projektansvariga gör miljökonsekvensbedömningar och tillhörande dokument tillgängliga för allmänheten genom att införa strikta transparenskrav i de särskilda avtalsklausuler som undertecknas med alla EIB:s kunder. Parlamentet uppmanar EIB att offentliggöra mer regelbunden, djupgående och omfattande information om finansiella mellanhänder som ansvarar för att fungera som hävstång för EIB-medel, och att inkludera avtalsklausuler om obligatorisk information från dessa institut om utlåningsverksamheten. |
| --- | --- |

62.

Uppföljning av parlamentets rekommendationer

| 63. | Europaparlamentet uppmanar EIB att fortsätta att rapportera om de framsteg som gjorts när det gäller parlamentets tidigare rekommendationer i sina årliga resolutioner, särskilt när det gäller






  a) | effekterna (ekonomiska, miljömässiga och sociala) av investeringsstrategin och de resultat som har uppnåtts för att bidra till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden i unionens intressen, |
| --- | --- | --- |

63.

a)

effekterna (ekonomiska, miljömässiga och sociala) av investeringsstrategin och de resultat som har uppnåtts för att bidra till en balanserad och stadig utveckling av den inre marknaden i unionens intressen,

| b) | åtgärder som vidtagits för att förbättra förebyggandet av intressekonflikter, |
| --- | --- |

b)

åtgärder som vidtagits för att förbättra förebyggandet av intressekonflikter,

| c) | åtgärder för att stärka transparensen avseende genomförda due diligence-granskningar i fråga om kunders integritet för att förhindra skatteflykt, skattebedrägeri och korruption, |
| --- | --- |

c)

åtgärder för att stärka transparensen avseende genomförda due diligence-granskningar i fråga om kunders integritet för att förhindra skatteflykt, skattebedrägeri och korruption,

| d) | åtgärder som vidtagits för att följa upp de uppmaningar och begäranden som antagits inom ramen för denna resolution. |
| --- | --- |

d)

åtgärder som vidtagits för att följa upp de uppmaningar och begäranden som antagits inom ramen för denna resolution.

o

o o

| 64. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och uppmanar rådet och EIB:s styrelse att hålla en debatt om parlamentets framlagda ståndpunkter i denna resolution. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/sv/Pages/DocItem.aspx?did=49051

(2)  EUT L 169, 1.7.2015, s. 1.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0191.

(4)  Inlämnad av de icke-statliga miljöorganisationerna CEE Bankwatch Network, Counter balance, Re:Common och Friends of the Earth Europe.

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/45 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/45

---

P9_TA(2021)0333

Den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073421/01 – 2021/2759(RSP))

(2022/C 99/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073421/01, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073421/01,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 26 oktober 2016, och som offentliggjordes den 5 december 2016 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 26 oktober 2016, och som offentliggjordes den 5 december 2016 (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Den 9 februari 2012 lämnade Dow Agro Sciences Ltd in en ansökan till den behöriga myndigheten i Nederländerna om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419–2 (den genetiskt modifierade sojabönan) på marknaden, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan). Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den genetiskt modifierade sojabönan för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling. |
| --- | --- |

A.

Den 9 februari 2012 lämnade Dow Agro Sciences Ltd in en ansökan till den behöriga myndigheten i Nederländerna om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419–2 (den genetiskt modifierade sojabönan) på marknaden, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan). Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den genetiskt modifierade sojabönan för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling.

| B. | Den 26 oktober 2016 antog Efsa ett positivt yttrande över denna ansökan. Detta offentliggjordes den 5 december 2016. |
| --- | --- |

B.

Den 26 oktober 2016 antog Efsa ett positivt yttrande över denna ansökan. Detta offentliggjordes den 5 december 2016.

| C. | Den genetiskt modifierade sojabönan har utvecklats för att producera två syntetiskt framställda Bt-toxiner, Cry1F och Cry1Ac, som ger resistens mot vissa fjärilsarter och är resistenta mot herbiciden glufosinat (5). |
| --- | --- |

C.

Den genetiskt modifierade sojabönan har utvecklats för att producera två syntetiskt framställda Bt-toxiner, Cry1F och Cry1Ac, som ger resistens mot vissa fjärilsarter och är resistenta mot herbiciden glufosinat (5).

Bristande bedömning av herbicidrester, metaboliter och cocktaileffekter

| D. | Flera studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av ”kompletterande” herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtolerant ogräs (6). Till följd av detta måste man räkna med att den genetiskt modifierade sojabönan kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glufosinat, och att det således kan finnas högre resthalter i skörden. |
| --- | --- |

D.

Flera studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av ”kompletterande” herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtolerant ogräs (6). Till följd av detta måste man räkna med att den genetiskt modifierade sojabönan kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glufosinat, och att det således kan finnas högre resthalter i skörden.

| E. | Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (7). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (8). |
| --- | --- |

E.

Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (7). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (8).

| F. | Bedömning av herbicidrester och deras nedbrytningsprodukter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer (Efsas GMO-panel), och utförs därför inte som en del i godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

F.

Bedömning av herbicidrester och deras nedbrytningsprodukter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer (Efsas GMO-panel), och utförs därför inte som en del i godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer.

| G. | På grund av särskilda jordbruksmetoder vid odling av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter finns det särskilda mönster för tillämpningar, exponering, specifika metaboliter och uppkomst av kombinatoriska effekter som kräver särskild uppmärksamhet. Dessa beaktades inte av Efsa. |
| --- | --- |

G.

På grund av särskilda jordbruksmetoder vid odling av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter finns det särskilda mönster för tillämpningar, exponering, specifika metaboliter och uppkomst av kombinatoriska effekter som kräver särskild uppmärksamhet. Dessa beaktades inte av Efsa.

Kvarstående frågor om Bt-toxiner

| H. | Toxikologiska undersökningar för godkännande av genetiskt modifierade organismer utförs med isolerade Bt-toxiner. Toxikologiska undersökningar som utförs med isolerade proteiner kan tillmätas endast liten betydelse, eftersom Bt-toxiner i genetiskt modifierade grödor, såsom majs, bomull och sojabönor, till sin natur är mer toxiska än isolerade Bt-toxiner. Detta beror på att proteashämmare, som förekommer i växtvävnaden, kan öka Bt-toxinernas toxicitet genom att fördröja deras nedbrytning. Detta fenomen har påvisats i ett antal vetenskapliga undersökningar, bland annat för Monsanto för 30 år sedan, som visade att även förekomsten av extremt låga halter av proteashämmare ökade Bt-toxinernas toxicitet upp till 20 gånger (9). |
| --- | --- |

H.

Toxikologiska undersökningar för godkännande av genetiskt modifierade organismer utförs med isolerade Bt-toxiner. Toxikologiska undersökningar som utförs med isolerade proteiner kan tillmätas endast liten betydelse, eftersom Bt-toxiner i genetiskt modifierade grödor, såsom majs, bomull och sojabönor, till sin natur är mer toxiska än isolerade Bt-toxiner. Detta beror på att proteashämmare, som förekommer i växtvävnaden, kan öka Bt-toxinernas toxicitet genom att fördröja deras nedbrytning. Detta fenomen har påvisats i ett antal vetenskapliga undersökningar, bland annat för Monsanto för 30 år sedan, som visade att även förekomsten av extremt låga halter av proteashämmare ökade Bt-toxinernas toxicitet upp till 20 gånger (9).

| I. | Dessa effekter har aldrig beaktats i Efsas riskbedömningar, trots att de är relevanta för alla Bt-växter som godkänts för import eller odling i unionen. Det går inte att utesluta att denna högre toxicitet, som följer av växelverkan mellan proteashämmare och Bt-toxiner, medför risker för människor och djur som konsumerar livsmedel och foder som innehåller Bt-toxiner. |
| --- | --- |

I.

Dessa effekter har aldrig beaktats i Efsas riskbedömningar, trots att de är relevanta för alla Bt-växter som godkänts för import eller odling i unionen. Det går inte att utesluta att denna högre toxicitet, som följer av växelverkan mellan proteashämmare och Bt-toxiner, medför risker för människor och djur som konsumerar livsmedel och foder som innehåller Bt-toxiner.

| J. | Flera studier visar att biverkningar som kan påverka immunsystemet har observerats efter exponering för Bt-toxiner och att vissa Bt-toxiner kan ha adjuvansegenskaper (10), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med. |
| --- | --- |

J.

Flera studier visar att biverkningar som kan påverka immunsystemet har observerats efter exponering för Bt-toxiner och att vissa Bt-toxiner kan ha adjuvansegenskaper (10), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med.

| K. | Bedömning av herbicidresters och deras metaboliters potentiella växelverkan med Bt-toxiner omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas GMO-panel och utförs därför inte som en del av riskbedömningen. Detta är problematiskt, eftersom rester från besprutning med glufosinat påvisligen stör mikrobiomet, vilket exempelvis kan förstärka immunreaktioner i kombination med Bt-toxiner (11). |
| --- | --- |

K.

Bedömning av herbicidresters och deras metaboliters potentiella växelverkan med Bt-toxiner omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas GMO-panel och utförs därför inte som en del av riskbedömningen. Detta är problematiskt, eftersom rester från besprutning med glufosinat påvisligen stör mikrobiomet, vilket exempelvis kan förstärka immunreaktioner i kombination med Bt-toxiner (11).

Synpunkter från medlemsstaternas behöriga myndigheter

| L. | Medlemsstaternas behöriga myndigheter lämnade in synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (12). Kritiska synpunkter bland annat om att de inlämnade uppgifterna om tryck från skadegörare och sjukdomar är otillräckliga för en detaljerad analys av den genetiskt modifierade sojabönans ekologiska interaktion med miljön, att sökanden endast hänvisar till betydande oavsiktliga förluster av den genetiskt modifierade sojabönan under lastning och lossning som en väg för miljöexponering och att andra exponeringsvägar för miljön genom avfallsmaterial från bearbetning eller användning av sojabönan (t.ex. gödsel, avföring från djur som utfodrats med den genetiskt modifierade sojabönan) inte har utvärderats särskilt och att den föreslagna övervakningsplanen inte i tillräcklig utsträckning kan betraktas som relevant och att den föreslagna övervakningsplanen inte i tillräcklig utsträckning behandlar relevanta frågor om människors och djurs hälsa. |
| --- | --- |

L.

Medlemsstaternas behöriga myndigheter lämnade in synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (12). Kritiska synpunkter bland annat om att de inlämnade uppgifterna om tryck från skadegörare och sjukdomar är otillräckliga för en detaljerad analys av den genetiskt modifierade sojabönans ekologiska interaktion med miljön, att sökanden endast hänvisar till betydande oavsiktliga förluster av den genetiskt modifierade sojabönan under lastning och lossning som en väg för miljöexponering och att andra exponeringsvägar för miljön genom avfallsmaterial från bearbetning eller användning av sojabönan (t.ex. gödsel, avföring från djur som utfodrats med den genetiskt modifierade sojabönan) inte har utvärderats särskilt och att den föreslagna övervakningsplanen inte i tillräcklig utsträckning kan betraktas som relevant och att den föreslagna övervakningsplanen inte i tillräcklig utsträckning behandlar relevanta frågor om människors och djurs hälsa.

Odemokratisk beslutsprocess

| M. | Vid omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte fick stöd av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

M.

Vid omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte fick stöd av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna.

| N. | Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket i allra högsta grad tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet men som har blivit norm för beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder. |
| --- | --- |

N.

Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket i allra högsta grad tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet men som har blivit norm för beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder.

| O. | Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (3 resolutioner). Under den nionde valperioden har Europaparlamentet redan antagit 18 invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännande av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Orsakerna till att medlemsstater inte stöder godkännandena är bland annat bristande respekt för försiktighetsprincipen i godkännandeförfarandet och vetenskapliga farhågor i samband med riskbedömningen. |
| --- | --- |

O.

Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (3 resolutioner). Under den nionde valperioden har Europaparlamentet redan antagit 18 invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännande av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Orsakerna till att medlemsstater inte stöder godkännandena är bland annat bristande respekt för försiktighetsprincipen i godkännandeförfarandet och vetenskapliga farhågor i samband med riskbedömningen.

| P. | Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

P.

Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer.

| Q. | Det krävs ingen ändring av lagstiftningen för att kommissionen ska kunna avstå från att godkänna genetiskt modifierade organismer när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (13). |
| --- | --- |

Q.

Det krävs ingen ändring av lagstiftningen för att kommissionen ska kunna avstå från att godkänna genetiskt modifierade organismer när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (13).

Upprätthållande av unionens internationella åtaganden

| R. | I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. Sådana legitima faktorer bör inbegripa unionens åtaganden enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

R.

I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. Sådana legitima faktorer bör inbegripa unionens åtaganden enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald.

| S. | En rapport från 2017 från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga pesticider har katastrofala hälsoeffekter, särskilt i utvecklingsländerna (14). FN:s delmål 3.9 för hållbar utveckling syftar till att senast 2030 väsentligt minska antalet döds- och sjukdomsfall till följd av skadliga kemikalier samt föroreningar och kontaminering av luft, vatten och mark (15). Att tillåta import av den genetiskt modifierade sojabönan skulle öka efterfrågan på denna gröda som behandlats med en herbicid som är reproduktionstoxisk och som inte längre är godkänd för användning i unionen, vilket ökar exponeringen bland jordbruksarbetare i tredjeländer. Risken för ökad exponering bland arbetstagare är särskilt oroande när det gäller herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor, med tanke på de större mängder herbicider som används. |
| --- | --- |

S.

En rapport från 2017 från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga pesticider har katastrofala hälsoeffekter, särskilt i utvecklingsländerna (14). FN:s delmål 3.9 för hållbar utveckling syftar till att senast 2030 väsentligt minska antalet döds- och sjukdomsfall till följd av skadliga kemikalier samt föroreningar och kontaminering av luft, vatten och mark (15). Att tillåta import av den genetiskt modifierade sojabönan skulle öka efterfrågan på denna gröda som behandlats med en herbicid som är reproduktionstoxisk och som inte längre är godkänd för användning i unionen, vilket ökar exponeringen bland jordbruksarbetare i tredjeländer. Risken för ökad exponering bland arbetstagare är särskilt oroande när det gäller herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor, med tanke på de större mängder herbicider som används.

| T. | Avskogning är en starkt bidragande orsak till att den biologiska mångfalden minskar. Utsläpp från markanvändning och förändrad markanvändning, främst på grund av avskogning, är den näst största orsaken till klimatförändringarna efter förbränning av fossila bränslen (16). Parisavtalet och den globala strategiska planen för biologisk mångfald för 2011–2020, som antogs inom ramen för mångfaldskonventionen, och Aichimålen för biologisk mångfald främjar hållbart skogsbruk och insatser för skydd och återställande av skog (17). FN:s mål 15 för hållbar utveckling inbegriper delmålet att stoppa avskogningen senast 2020 (18). Skogen spelar en mångfunktionell roll som stöder uppnåendet av de flesta av FN:s mål för hållbar utveckling (19). |
| --- | --- |

T.

Avskogning är en starkt bidragande orsak till att den biologiska mångfalden minskar. Utsläpp från markanvändning och förändrad markanvändning, främst på grund av avskogning, är den näst största orsaken till klimatförändringarna efter förbränning av fossila bränslen (16). Parisavtalet och den globala strategiska planen för biologisk mångfald för 2011–2020, som antogs inom ramen för mångfaldskonventionen, och Aichimålen för biologisk mångfald främjar hållbart skogsbruk och insatser för skydd och återställande av skog (17). FN:s mål 15 för hållbar utveckling inbegriper delmålet att stoppa avskogningen senast 2020 (18). Skogen spelar en mångfunktionell roll som stöder uppnåendet av de flesta av FN:s mål för hållbar utveckling (19).

| U. | Sojaproduktion är en av de viktigaste drivkrafterna bakom avskogningen i Amazonas, Cerrado och Gran Chaco i Sydamerika. 97 respektive 100 procent av den soja som odlas i Brasilien och Argentina är genetiskt modifierad soja (20). Den stora majoriteten av genetiskt modifierade sojabönor som är godkända för odling i Brasilien och Argentina är också godkända för import till unionen. Den genetiskt modifierade sojabönan är redan godkänd för odling i Argentina och Brasilien (21). |
| --- | --- |

U.

Sojaproduktion är en av de viktigaste drivkrafterna bakom avskogningen i Amazonas, Cerrado och Gran Chaco i Sydamerika. 97 respektive 100 procent av den soja som odlas i Brasilien och Argentina är genetiskt modifierad soja (20). Den stora majoriteten av genetiskt modifierade sojabönor som är godkända för odling i Brasilien och Argentina är också godkända för import till unionen. Den genetiskt modifierade sojabönan är redan godkänd för odling i Argentina och Brasilien (21).

| V. | En färsk sakkunnigbedömd vetenskaplig studie visade att unionen är det område som har det största koldioxidavtrycket i världen förbundet med sojaimport från Brasilien, 13,8 % större än Kina, som är den största importören av soja, till följd av en större andel utsläpp från konkretiserad avskogning (22). En annan färsk studie visade att ungefär en femtedel av den soja som exporteras till unionen från Amazonas och Cerrado i Brasilien, främst för djurfoder, kan vara kopplad till olaglig avskogning (23). |
| --- | --- |

V.

En färsk sakkunnigbedömd vetenskaplig studie visade att unionen är det område som har det största koldioxidavtrycket i världen förbundet med sojaimport från Brasilien, 13,8 % större än Kina, som är den största importören av soja, till följd av en större andel utsläpp från konkretiserad avskogning (22). En annan färsk studie visade att ungefär en femtedel av den soja som exporteras till unionen från Amazonas och Cerrado i Brasilien, främst för djurfoder, kan vara kopplad till olaglig avskogning (23).

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionsrätten, eftersom det inte är förenligt med syftet med förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (24), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i en skrivelse av den 11 september 2020 till ledamöterna slutligen erkände behovet att ta hänsyn till hållbarhet när det gäller beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer (25). Parlamentet uttrycker dock sin djupa besvikelse över att kommissionen fortsätter att tillåta genetiskt modifierade sojabönor för import (26) trots att parlamentet och en majoritet av medlemsstaterna invänder mot det. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt gå vidare med utvecklingen av hållbarhetskriterier, med parlamentets fullständiga deltagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om hur denna process kommer att genomföras och inom vilka tidsramar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar än en gång med eftertryck kommissionen att beakta unionens åtaganden enligt internationella avtal, såsom Parisavtalet om klimatförändringar, FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s mål för hållbar utveckling. Parlamentet upprepar sin begäran om att utkasten till genomförandeakter ska åtföljas av en motivering som förklarar hur de upprätthåller principen om att ”inte vålla skada” (27). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att det i de ändringar som parlamentet antog den 17 december 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 (28), som antogs av parlamentet som grund för förhandlingarna med rådet, anges att kommissionen inte ska godkänna genetiskt modifierade organismer om det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna för detta. Parlamentet insisterar på att kommissionen respekterar denna ståndpunkt, och uppmanar rådet att fortsätta sitt arbete och snarast anta en allmän riktlinje i detta ärende. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sina uppmaningar till kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor förrän det har gjorts en fullständig undersökning av hälsoriskerna förenade med restsubstanserna i varje enskilt fall, vilket kräver en fullständig bedömning av resterna från besprutning av sådana genetiskt modifierade grödor med kompletterande herbicider, en bedömning av herbicidnedbrytningsprodukterna och eventuella kombinatoriska effekter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att i riskbedömningen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter ta med bedömningen av riskerna med användning av kompletterande herbicider och dessas restsubstanser i sin helhet, oavsett om den genetiskt modifierade växten är avsedd att odlas inom unionen eller att importeras till unionen för att användas som livsmedel och foder. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att inte godkänna import, vare sig för livsmedels- eller foderändamål, av någon genetiskt modifierad växt som har gjorts tolerant mot en herbicid med ett verksamt ämne som inte är godkänt för användning i unionen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande av ett lagstiftningsförslag om åtgärder för att minimera utsläppandet på EU-marknaden av produkter som är förknippade med avskogning eller skogsförstörelse. Parlamentet uppmanar kommissionen, med tanke på hur brådskande det är att ta itu med avskogningen i Amazonas, Cerrado och Gran Chaco och det faktum att unionens efterfrågan på genetiskt modifierade sojabönor bidrar till avskogningen i denna region, att omedelbart avbryta importen av genetiskt modifierade sojabönor som odlas i Brasilien och Argentina, vid behov med hjälp av artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002, till dess att effektiva rättsligt bindande mekanismer har införts för att förhindra att produkter som är kopplade till avskogning och därav följande människorättskränkningar släpps ut på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på genomförandet av en europeisk strategi för produktion och försörjning av vegetabiliskt protein (29), vilket skulle göra det möjligt för unionen att bli mindre beroende av import av genetiskt modifierade sojabönor och skapa kortare livsmedelskedjor och regionala marknader. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Vetenskapligt yttrande från Efsas panel för genetiskt modifierade organismer för utsläppande på marknaden av genetiskt modifierad insektsresistent sojaböna DAS-81419–2 för användning som livsmedel och foder, import och bearbetning enligt förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA-GMO-NL-2013–116), EFSA Journal, vol. 2016, 14(12): 4642, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4642

(4)  Under sin åttonde valperiod antog parlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer. Dessutom har parlamentet under sin nionde valperiod antagit följande resolutioner:

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0028).

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0029).

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0030).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0054).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0055).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0056).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0057).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0069).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0291).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0292).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0293).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0365).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och MON 87411, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och MON 87411, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0366).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0367).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0368).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0369).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade bomullen GHB614 × T304-40 × GHB119 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade bomullen GHB614 × T304-40 × GHB119 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0080).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0081).

(5)  Efsas yttrande, s. 1.

(6)  Se t.ex. Bonny S, Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact, Environmental Management, januari 2016/57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 and Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops
  on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe, 28 september 2012, vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, s. 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(10)  För en granskning se Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, volym 36(5), s. 630-648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(11)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins, EFSA Supporting Publications, januari 2019, volym 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(12)  Medlemsstaternas synpunkter om den genetiskt modifierade sojabönan finns tillgängliga i Efsas register över frågor: https://open.efsa.europa.eu/

(13)  Kommissionen ”får”, snarare än ”ska”, gå vidare med godkännandet om det inte finns någon kvalificerad majoritet av medlemsstater som är för i omprövningskommittén, enligt förordning (EU) nr 182/2011 (artikel 6.3).

(14)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(15)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(16)  Kommissionens meddelande av den 23 juli 2019Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar, COM(2019)0352, s. 1.

(17)  Ibid., s. 2.

(18)  Se delmål 15.2: https://sdgs.un.org/2030agenda

(19)  Kommissionens meddelande av den 23 juli 2019Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar, COM(2019)0352, s. 2.

(20)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years, ISAAA Brief nr 53, (2017, s. 16 och 21), http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(21)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=339 &Event=DAS81419

(22)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports, Global Environmental Change, volym 62, maj 2020, 102067 https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(23)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., The rotten apples of Brazil’s agribusiness’, Science 17 juli 2020, Volume 369, Issue 6501, s. 246-248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(27)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005, punkt 102.

(28)  Antagna texter, P9_TA(2020)0364.

(29)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005, punkt 64.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/52

---

P9_TA(2021)0334

Den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 × DAS–44406–6

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 × DAS 44406-6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073422/01 – 2021/2760(RSP))

(2022/C 99/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 × DAS-44406-6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073422/01, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 × DAS-44406-6 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073422/01,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 15 oktober 2020 och som offentliggjordes den 20 november 2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 15 oktober 2020 och som offentliggjordes den 20 november 2020 (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Den 2 mars 2016 lämnade Dow AgroSciences Ltd in en ansökan till den behöriga myndigheten i Nederländerna i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 x DAS-44406-6. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den genetiskt modifierade sojabönan för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling. |
| --- | --- |

A.

Den 2 mars 2016 lämnade Dow AgroSciences Ltd in en ansökan till den behöriga myndigheten i Nederländerna i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan DAS-81419-2 x DAS-44406-6. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den genetiskt modifierade sojabönan för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling.

| B. | Den 15 oktober 2020 antog Efsa ett positivt yttrande över denna ansökan. Detta offentliggjordes den 20 november 2020. |
| --- | --- |

B.

Den 15 oktober 2020 antog Efsa ett positivt yttrande över denna ansökan. Detta offentliggjordes den 20 november 2020.

| C. | Den genetiskt modifierade sojabönan har utvecklats för att ge resistens mot tre grupper av herbicider: glyfosat, 2,4 diklorfenoxiättiksyra (2,4-D) och andra besläktade fenoxiherbicider (AAD-12) samt glufosinat; liksom resistens mot skadedjur av ordningen fjärilar genom uttryck av Bt-toxiner, Cry1F och Cry1Ac (5). |
| --- | --- |

C.

Den genetiskt modifierade sojabönan har utvecklats för att ge resistens mot tre grupper av herbicider: glyfosat, 2,4 diklorfenoxiättiksyra (2,4-D) och andra besläktade fenoxiherbicider (AAD-12) samt glufosinat; liksom resistens mot skadedjur av ordningen fjärilar genom uttryck av Bt-toxiner, Cry1F och Cry1Ac (5).

Bristande bedömning av herbicidrester, metaboliter och cocktaileffekter

| D. | Flera studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av ”kompletterande” herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtoleranta ogräs (6). Till följd av detta måste man räkna med att den genetiskt modifierade sojabönan kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glufosinat, glyfosat och 2,4-D, och att det således kan finnas högre resthalter i skörden. |
| --- | --- |

D.

Flera studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av ”kompletterande” herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtoleranta ogräs (6). Till följd av detta måste man räkna med att den genetiskt modifierade sojabönan kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glufosinat, glyfosat och 2,4-D, och att det således kan finnas högre resthalter i skörden.

| E. | Frågetecken kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa kom i november 2015 fram till att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande, och Europeiska kemikaliemyndigheten kom i mars 2017 fram till att det inte var motiverat med någon klassificering. Däremot klassificerade Världshälsoorganisationens särskilda cancerorgan, Internationella centrumet för cancerforskning, 2015 glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor. |
| --- | --- |

E.

Frågetecken kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa kom i november 2015 fram till att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande, och Europeiska kemikaliemyndigheten kom i mars 2017 fram till att det inte var motiverat med någon klassificering. Däremot klassificerade Världshälsoorganisationens särskilda cancerorgan, Internationella centrumet för cancerforskning, 2015 glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor.

| F. | Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (7). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (8). |
| --- | --- |

F.

Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (7). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (8).

| G. | Bedömning av herbicidrester och deras nedbrytningsprodukter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer (Efsas GMO-panel) och utförs därför inte som en del av godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer. Detta är problematiskt, eftersom det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av den genetiskt modifierade växten i fråga samt nedbrytningsprodukternas (”metaboliternas”) sammansättning och därmed toxicitet kan styras av själva den genetiska modifieringen (9). |
| --- | --- |

G.

Bedömning av herbicidrester och deras nedbrytningsprodukter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer (Efsas GMO-panel) och utförs därför inte som en del av godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer. Detta är problematiskt, eftersom det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av den genetiskt modifierade växten i fråga samt nedbrytningsprodukternas (”metaboliternas”) sammansättning och därmed toxicitet kan styras av själva den genetiska modifieringen (9).

| H. | På grund av särskilda jordbruksmetoder vid odling av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter finns det särskilda mönster för tillämpningar, exponering, specifika metaboliter och uppkomst av kombinatoriska effekter som kräver särskild uppmärksamhet. Dessa beaktades inte av Efsa. |
| --- | --- |

H.

På grund av särskilda jordbruksmetoder vid odling av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter finns det särskilda mönster för tillämpningar, exponering, specifika metaboliter och uppkomst av kombinatoriska effekter som kräver särskild uppmärksamhet. Dessa beaktades inte av Efsa.

| I. | Det går därför inte att säga att det är säkert för människors och djurs hälsa att konsumera den genetiskt modifierade sojabönan. |
| --- | --- |

I.

Det går därför inte att säga att det är säkert för människors och djurs hälsa att konsumera den genetiskt modifierade sojabönan.

Kvarstående frågor om Bt-toxiner

| J. | Toxikologiska undersökningar för godkännande av genetiskt modifierade organismer utförs med isolerade Bt-toxiner. Toxikologiska undersökningar som utförs med isolerade proteiner kan tillmätas föga betydelse, eftersom Bt-toxiner i genetiskt modifierade grödor, såsom majs, bomull och sojabönor, till sin natur är mer toxiska än isolerade Bt-toxiner. Detta beror på att proteashämmare, som förekommer i växtvävnaden, kan öka Bt-toxinernas toxicitet genom att fördröja deras nedbrytning. Detta fenomen har påvisats i ett antal vetenskapliga studier, bland annat en för Monsanto för 30 år sedan, som visade att även förekomsten av extremt låga halter av proteashämmare ökade Bt-toxinernas toxicitet upp till 20 gånger (10). |
| --- | --- |

J.

Toxikologiska undersökningar för godkännande av genetiskt modifierade organismer utförs med isolerade Bt-toxiner. Toxikologiska undersökningar som utförs med isolerade proteiner kan tillmätas föga betydelse, eftersom Bt-toxiner i genetiskt modifierade grödor, såsom majs, bomull och sojabönor, till sin natur är mer toxiska än isolerade Bt-toxiner. Detta beror på att proteashämmare, som förekommer i växtvävnaden, kan öka Bt-toxinernas toxicitet genom att fördröja deras nedbrytning. Detta fenomen har påvisats i ett antal vetenskapliga studier, bland annat en för Monsanto för 30 år sedan, som visade att även förekomsten av extremt låga halter av proteashämmare ökade Bt-toxinernas toxicitet upp till 20 gånger (10).

| K. | Dessa effekter har aldrig beaktats i Efsas riskbedömningar, trots att de är relevanta för alla Bt-växter som godkänts för import eller odling i unionen. Det går inte att utesluta att denna högre toxicitet, som följer av växelverkan mellan proteashämmare och Bt-toxiner, medför risker för människor och djur som konsumerar livsmedel och foder som innehåller Bt-toxiner. |
| --- | --- |

K.

Dessa effekter har aldrig beaktats i Efsas riskbedömningar, trots att de är relevanta för alla Bt-växter som godkänts för import eller odling i unionen. Det går inte att utesluta att denna högre toxicitet, som följer av växelverkan mellan proteashämmare och Bt-toxiner, medför risker för människor och djur som konsumerar livsmedel och foder som innehåller Bt-toxiner.

| L. | Flera studier visar att biverkningar som kan påverka immunsystemet har observerats efter exponering för Bt-toxiner och att vissa Bt-toxiner kan ha adjuvansegenskaper (11), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med. |
| --- | --- |

L.

Flera studier visar att biverkningar som kan påverka immunsystemet har observerats efter exponering för Bt-toxiner och att vissa Bt-toxiner kan ha adjuvansegenskaper (11), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med.

| M. | Bedömning av herbicidresters och deras metaboliters potentiella växelverkan med Bt-toxiner omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas GMO-panel och utförs därför inte som en del av riskbedömningen. Detta är problematiskt, eftersom rester från besprutning med glufosinat påvisligen stör mikrobiomet, vilket exempelvis kan förstärka immunreaktioner i kombination med Bt-toxiner (12). |
| --- | --- |

M.

Bedömning av herbicidresters och deras metaboliters potentiella växelverkan med Bt-toxiner omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas GMO-panel och utförs därför inte som en del av riskbedömningen. Detta är problematiskt, eftersom rester från besprutning med glufosinat påvisligen stör mikrobiomet, vilket exempelvis kan förstärka immunreaktioner i kombination med Bt-toxiner (12).

Synpunkter från medlemsstaternas behöriga myndigheter

| N. | Medlemsstaternas behöriga myndigheter lämnade in synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (13). Kritiska synpunkter var bland annat att de verktyg som för närvarande finns tillgängliga för övervakning av horisontella genöverföringar i naturliga miljöer är otillräckliga för att fånga sällsynta händelser och att sökanden ignorerar möjligheten att genetisk variabilitet skapas genom överföring av muterade pat-, epsp- och cry-genvarianter eller fragment av dessa, att de uppgifter som lämnats för att visa den genetiskt modifierade sojabönans säkerhet för människor och djur på grundval av dess huvudsakliga likhet med konventionella sojabönor inte är entydiga och att de kombinerade miljöeffekterna av cry-toxiner behöver utredas ytterligare för att man ska kunna utesluta alla risker för miljön. |
| --- | --- |

N.

Medlemsstaternas behöriga myndigheter lämnade in synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (13). Kritiska synpunkter var bland annat att de verktyg som för närvarande finns tillgängliga för övervakning av horisontella genöverföringar i naturliga miljöer är otillräckliga för att fånga sällsynta händelser och att sökanden ignorerar möjligheten att genetisk variabilitet skapas genom överföring av muterade pat-, epsp- och cry-genvarianter eller fragment av dessa, att de uppgifter som lämnats för att visa den genetiskt modifierade sojabönans säkerhet för människor och djur på grundval av dess huvudsakliga likhet med konventionella sojabönor inte är entydiga och att de kombinerade miljöeffekterna av cry-toxiner behöver utredas ytterligare för att man ska kunna utesluta alla risker för miljön.

Odemokratisk beslutsprocess

| O. | Vid omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003 avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte fick stöd av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

O.

Vid omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003 avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte fick stöd av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna.

| P. | Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket i allra högsta grad tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet men som har blivit norm för beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder. |
| --- | --- |

P.

Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket i allra högsta grad tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet men som har blivit norm för beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder.

| Q. | Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (3 resolutioner). Under den nionde valperioden har Europaparlamentet redan antagit 18 invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännandet av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Orsakerna till att medlemsstater inte stöder godkännanden är bland annat bristande respekt för försiktighetsprincipen i godkännandeförfarandet och vetenskapliga farhågor i samband med riskbedömningen. |
| --- | --- |

Q.

Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (3 resolutioner). Under den nionde valperioden har Europaparlamentet redan antagit 18 invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännandet av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Orsakerna till att medlemsstater inte stöder godkännanden är bland annat bristande respekt för försiktighetsprincipen i godkännandeförfarandet och vetenskapliga farhågor i samband med riskbedömningen.

| R. | Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

R.

Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer.

| S. | Det krävs ingen ändring av lagstiftningen för att kommissionen ska kunna avstå från att godkänna genetiskt modifierade organismer när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (14). |
| --- | --- |

S.

Det krävs ingen ändring av lagstiftningen för att kommissionen ska kunna avstå från att godkänna genetiskt modifierade organismer när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (14).

Upprätthållande av unionens internationella åtaganden

| T. | I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. Sådana legitima faktorer bör inbegripa unionens åtaganden enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

T.

I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. Sådana legitima faktorer bör inbegripa unionens åtaganden enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald.

| U. | En rapport från 2017 från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga pesticider har katastrofala hälsoeffekter, särskilt i utvecklingsländerna (15). FN:s delmål 3.9 för hållbar utveckling syftar till att senast 2030 väsentligt minska antalet döds- och sjukdomsfall till följd av skadliga kemikalier samt föroreningar och kontaminering av luft, vatten och mark (16). Att tillåta import av den genetiskt modifierade sojabönan skulle öka efterfrågan på denna gröda som behandlats med en herbicid som är reproduktionstoxisk och som inte längre är godkänd för användning i unionen, vilket ökar exponeringen bland jordbruksarbetare i tredjeländer. Risken för ökad exponering bland jordbruksarbetare är särskilt oroande när det gäller herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor, med tanke på de större mängder herbicider som används. |
| --- | --- |

U.

En rapport från 2017 från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga pesticider har katastrofala hälsoeffekter, särskilt i utvecklingsländerna (15). FN:s delmål 3.9 för hållbar utveckling syftar till att senast 2030 väsentligt minska antalet döds- och sjukdomsfall till följd av skadliga kemikalier samt föroreningar och kontaminering av luft, vatten och mark (16). Att tillåta import av den genetiskt modifierade sojabönan skulle öka efterfrågan på denna gröda som behandlats med en herbicid som är reproduktionstoxisk och som inte längre är godkänd för användning i unionen, vilket ökar exponeringen bland jordbruksarbetare i tredjeländer. Risken för ökad exponering bland jordbruksarbetare är särskilt oroande när det gäller herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor, med tanke på de större mängder herbicider som används.

| V. | Avskogning är en starkt bidragande orsak till att den biologiska mångfalden minskar. Utsläpp från markanvändning och förändrad markanvändning, främst på grund av avskogning, är den näst största orsaken till klimatförändringarna efter förbränning av fossila bränslen (17). Parisavtalet och den globala strategiska planen för biologisk mångfald för 2011–2020, som antogs inom ramen för mångfaldskonventionen, och Aichimålen för biologisk mångfald främjar hållbart skogsbruk och insatser för skydd och återställande av skog (18). FN:s mål 15 för hållbar utveckling inbegriper delmålet att stoppa avskogningen senast 2020 (19). Skogen spelar en mångfunktionell roll som stöder uppnåendet av de flesta av FN:s mål för hållbar utveckling (20). |
| --- | --- |

V.

Avskogning är en starkt bidragande orsak till att den biologiska mångfalden minskar. Utsläpp från markanvändning och förändrad markanvändning, främst på grund av avskogning, är den näst största orsaken till klimatförändringarna efter förbränning av fossila bränslen (17). Parisavtalet och den globala strategiska planen för biologisk mångfald för 2011–2020, som antogs inom ramen för mångfaldskonventionen, och Aichimålen för biologisk mångfald främjar hållbart skogsbruk och insatser för skydd och återställande av skog (18). FN:s mål 15 för hållbar utveckling inbegriper delmålet att stoppa avskogningen senast 2020 (19). Skogen spelar en mångfunktionell roll som stöder uppnåendet av de flesta av FN:s mål för hållbar utveckling (20).

| W. | Sojaproduktion är en av de viktigaste drivkrafterna bakom avskogningen i Amazonas, Cerrado och Gran Chaco i Sydamerika. 97 respektive 100 procent av den soja som odlas i Brasilien och Argentina är genetiskt modifierad soja (21). Den stora majoriteten av genetiskt modifierade sojabönor som är godkända för odling i Brasilien och Argentina är också godkända för import till unionen. Den genetiskt modifierade sojabönan är redan godkänd för odling i Argentina och Brasilien (22). |
| --- | --- |

W.

Sojaproduktion är en av de viktigaste drivkrafterna bakom avskogningen i Amazonas, Cerrado och Gran Chaco i Sydamerika. 97 respektive 100 procent av den soja som odlas i Brasilien och Argentina är genetiskt modifierad soja (21). Den stora majoriteten av genetiskt modifierade sojabönor som är godkända för odling i Brasilien och Argentina är också godkända för import till unionen. Den genetiskt modifierade sojabönan är redan godkänd för odling i Argentina och Brasilien (22).

| X. | En färsk sakkunnigbedömd vetenskaplig studie visade att unionen är det område som har det största koldioxidavtrycket i världen förbundet med sojaimport från Brasilien, 13,8 % större än Kina, som är den största importören av soja, till följd av en större andel utsläpp från konkretiserad avskogning (23). En annan färsk studie visade att ungefär en femtedel av den soja som exporteras till unionen från Amazonas och Cerrado i Brasilien, främst för djurfoder, kan vara kopplad till olaglig avskogning (24). |
| --- | --- |

X.

En färsk sakkunnigbedömd vetenskaplig studie visade att unionen är det område som har det största koldioxidavtrycket i världen förbundet med sojaimport från Brasilien, 13,8 % större än Kina, som är den största importören av soja, till följd av en större andel utsläpp från konkretiserad avskogning (23). En annan färsk studie visade att ungefär en femtedel av den soja som exporteras till unionen från Amazonas och Cerrado i Brasilien, främst för djurfoder, kan vara kopplad till olaglig avskogning (24).

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionsrätten, eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (25), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i en skrivelse av den 11 september 2020 till ledamöterna slutligen erkände behovet att ta hänsyn till hållbarhet när det gäller beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer (26). Parlamentet uttrycker dock sin djupa besvikelse över att kommissionen fortsätter att tillåta genetiskt modifierade sojabönor för import (27) trots att parlamentet och en majoritet av medlemsstaterna invänder mot det. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt gå vidare med utvecklingen av hållbarhetskriterier, med parlamentets fullständiga deltagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om hur denna process kommer att genomföras och inom vilka tidsramar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar än en gång med eftertryck kommissionen att beakta unionens åtaganden enligt internationella avtal, såsom Parisavtalet om klimatförändringar, FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s mål för hållbar utveckling. Parlamentet upprepar sin begäran om att utkasten till genomförandeakter ska åtföljas av en motivering som förklarar hur de upprätthåller principen om att ”inte vålla skada” (28). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att det i de ändringar som parlamentet antog den 17 december 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 (29), som antogs av parlamentet som grund för förhandlingarna med rådet, anges att kommissionen inte ska godkänna genetiskt modifierade organismer om det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna för detta. Parlamentet insisterar på att kommissionen respekterar denna ståndpunkt, och uppmanar rådet att fortsätta sitt arbete och snarast anta en allmän riktlinje i detta ärende. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sina uppmaningar till kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor förrän det har gjorts en fullständig undersökning av hälsoriskerna förenade med restsubstanserna i varje enskilt fall, vilket kräver en fullständig bedömning av resterna från besprutning av sådana genetiskt modifierade grödor med kompletterande herbicider, en bedömning av herbicidnedbrytningsprodukterna och eventuella kombinatoriska effekter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att i riskbedömningen av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter ta med bedömningen av riskerna med användning av kompletterande herbicider och dessas restsubstanser i sin helhet, oavsett om den genetiskt modifierade växten är avsedd att odlas inom unionen eller att importeras till unionen för att användas som livsmedel och foder. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att inte godkänna import, vare sig för livsmedels- eller foderändamål, av någon genetiskt modifierad växt som har gjorts tolerant mot en herbicid med ett verksamt ämne som inte är godkänt för användning i unionen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande av ett lagstiftningsförslag om åtgärder för att minimera utsläppandet på EU-marknaden av produkter som är förknippade med avskogning eller skogsförstörelse. Parlamentet uppmanar kommissionen, med tanke på hur brådskande det är att ta itu med avskogningen i Amazonas, Cerrado och Gran Chaco och det faktum att unionens efterfrågan på genetiskt modifierade sojabönor bidrar till avskogningen i denna region, att omedelbart avbryta importen av genetiskt modifierade sojabönor som odlas i Brasilien och Argentina, vid behov med hjälp av artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002, till dess att effektiva rättsligt bindande mekanismer har införts för att förhindra att produkter som är kopplade till avskogning och därav följande människorättskränkningar släpps ut på unionsmarknaden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på genomförandet av en europeisk strategi för produktion och försörjning av vegetabiliskt protein (30), vilket skulle göra det möjligt för unionen att bli mindre beroende av import av genetiskt modifierade sojabönor och skapa kortare livsmedelskedjor och regionala marknader. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Vetenskapligt yttrande från Efsas panel för genetiskt modifierade organismer för godkännande av den genetiskt modifierade insektsresistenta och herbicidtoleranta sojabönan DAS-81419-2 x DAS-44406-6 för användning, import och bearbetning av livsmedel och foder, inlämnad i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA) GMO-NL-2016-132), EFSA Journal, 2020, 18(11):6302. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2020.6302

(4)  Under sin åttonde valperiod antog parlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer. Dessutom har parlamentet under sin nionde valperiod antagit följande resolutioner:

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0028).

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0029).

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0030).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0054).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0055).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0056).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0057).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0069).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0291).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0292).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0293).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0365).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och MON 87411, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och MON 87411, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0366).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0367).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0368).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0369).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade bomullen GHB614 × T304-40 × GHB119 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade bomullen GHB614 × T304-40 × GHB119 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0080).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0081).

(5)  Efsas yttrande, s. 1.

(6)  Se t.ex. Bonny S, Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides:
  Overview and Impact, Environmental Management, januari 2016/57(1), s. 31–48; https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 och Benbrook, C.M., Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years, Environmental Sciences Europe, 28 september 2012, vol. 24(1). https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  Detta är fallet med glyfosat, så som anges i Efsas granskning av de aktuella gränsvärdena för resthalter av glyfosat enligt artikel 12 i förordning (EG) nr 396/2005, EFSA Journal 2018, 16(5):5263, s. 12. https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(10)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, s. 1145–1152.https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(11)  För en granskning se Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, volym 36(5), s. 630-648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(12)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins, EFSA Supporting Publications, januari 2019, volym 16(1): 1551. https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(13)  Medlemsstaternas synpunkter om den genetiskt modifierade sojabönan finns tillgängliga i Efsas register över frågor: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/ questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00753

(14)  Kommissionen ”får”, inte ”ska”, gå vidare med godkännandet om det inte finns någon kvalificerad majoritet av medlemsstater som är för i omprövningskommittén, enligt förordning (EU) nr 182/2011 (artikel 6.3).

(15)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(16)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(17)  Kommissionens meddelande av den 23 juli 2019: Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar (COM(2019)0352), s. 1.

(18)  Ibid., s. 2.

(19)  Se delmål 15.2: https://sdgs.un.org/2030agenda

(20)  Kommissionens meddelande av den 23 juli 2019: Intensifiera EU:s insatser för att skydda och återställa världens skogar (COM(2019)0352), s. 2.

(21)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, Global status of GM crops in 2017:
  Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years, ISAAA Brief nr 53 (2017), s. 16 och 21. https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(22)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=416&Even t=DAS81419%20x%20DA4406

(23)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., Spatially-explicit footprints
  of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports, Global Environmental Change, volym 62, maj 2020, 102067 https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(24)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., The rotten apples of Brazil’s agribusiness, Science, 17 juli 2020, volym 369, utgåva 6501, s. 246–248. https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(26)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(27)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(28)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005, punkt 102.

(29)  Antagna texter, P9_TA(2020)0364.

(30)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005, punkt 64.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/59

---

P9_TA(2021)0335

Den genetiskt modifierade majsen 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, MIR162, MON810 and NK603

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, MIR162, MON810 and NK603, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073423/01 – 2021/2765(RSP))

(2022/C 99/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, MIR162, MON810 and NK603, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073423/01, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna 1507, MIR162, MON810 and NK603, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073423/01,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 25 november 2020, och som offentliggjordes den 13 januari 2021 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 25 november 2020, och som offentliggjordes den 13 januari 2021 (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Den 8 december 2015 lämnade Pioneer Overseas Corporation (sökanden) in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 (den staplade genetiskt modifierade majsen) i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den staplade genetiskt modifierade majsen för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling. |
| --- | --- |

A.

Den 8 december 2015 lämnade Pioneer Overseas Corporation (sökanden) in en ansökan om utsläppande på marknaden av livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 (den staplade genetiskt modifierade majsen) i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003. Ansökan gällde även utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den staplade genetiskt modifierade majsen för andra ändamål än livsmedel och foder, med undantag av odling.

| B. | Dessutom gällde ansökan utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av tio klyvningsprodukter av de enskilda transformationshändelser som utgör den staplade genetiskt modifierade majsen. Sex klyvningsprodukter av den staplade genetiskt modifierade majsen har redan godkänts. Utkastet till kommissionens genomförandebeslut omfattar de resterande fyra klyvningsprodukterna. |
| --- | --- |

B.

Dessutom gällde ansökan utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av tio klyvningsprodukter av de enskilda transformationshändelser som utgör den staplade genetiskt modifierade majsen. Sex klyvningsprodukter av den staplade genetiskt modifierade majsen har redan godkänts. Utkastet till kommissionens genomförandebeslut omfattar de resterande fyra klyvningsprodukterna.

| C. | Den 25 november 2020 antog Efsa ett positivt yttrande, som offentliggjordes den 13 januari 2021. |
| --- | --- |

C.

Den 25 november 2020 antog Efsa ett positivt yttrande, som offentliggjordes den 13 januari 2021.

| D. | Den staplade genetiskt modifierade majsen kommer från en korsning av fyra genetiskt modifierade transformationshändelser för majs och ger tolerans mot herbicider som innehåller glufosinat och glyfosat. Den producerar också tre insektsdödande proteiner (Bt-proteiner eller Cry-proteiner), Cry1F, Cry1Ab och Vip3Aa20, som är giftiga för vissa skadedjur av ordningen fjärilar (5). |
| --- | --- |

D.

Den staplade genetiskt modifierade majsen kommer från en korsning av fyra genetiskt modifierade transformationshändelser för majs och ger tolerans mot herbicider som innehåller glufosinat och glyfosat. Den producerar också tre insektsdödande proteiner (Bt-proteiner eller Cry-proteiner), Cry1F, Cry1Ab och Vip3Aa20, som är giftiga för vissa skadedjur av ordningen fjärilar (5).

| E. | Sökanden har inte lämnat några försöksdata för de fyra klyvningsprodukterna i utkastet till kommissionens genomförandebeslut. |
| --- | --- |

E.

Sökanden har inte lämnat några försöksdata för de fyra klyvningsprodukterna i utkastet till kommissionens genomförandebeslut.

Brist på bedömning av herbicidrester, metaboliter och cocktaileffekter

| F. | Flera studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av ”kompletterande” herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtolerant ogräs (6). Till följd av detta måste man räkna med att den staplade genetiskt modifierade majsen kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glufosinat och glyfosat, och att det således kan finnas högre resthalter i skörden. |
| --- | --- |

F.

Flera studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av ”kompletterande” herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtolerant ogräs (6). Till följd av detta måste man räkna med att den staplade genetiskt modifierade majsen kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glufosinat och glyfosat, och att det således kan finnas högre resthalter i skörden.

| G. | Frågetecken kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa kom i november 2015 fram till att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande, och Europeiska kemikaliemyndigheten kom i mars 2017 fram till att det inte var motiverat med någon klassificering. Däremot meddelade Världshälsoorganisationens särskilda cancerorgan, Internationella centret för cancerforskning, 2015 att de klassade glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor. |
| --- | --- |

G.

Frågetecken kvarstår kring huruvida glyfosat är cancerframkallande. Efsa kom i november 2015 fram till att glyfosat sannolikt inte är cancerframkallande, och Europeiska kemikaliemyndigheten kom i mars 2017 fram till att det inte var motiverat med någon klassificering. Däremot meddelade Världshälsoorganisationens särskilda cancerorgan, Internationella centret för cancerforskning, 2015 att de klassade glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor.

| H. | Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (7). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (8). |
| --- | --- |

H.

Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (7). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (8).

| I. | Bedömning av herbicidrester och deras nedbrytningsprodukter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer (Efsas GMO-panel), och utförs därför inte som en del i godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer. Detta är problematiskt eftersom det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av den genetiskt modifierade växten i fråga, samt sammansättningen av nedbrytningsprodukterna (metaboliterna) och därmed deras toxicitet, kan styras av själva den genetiska modifieringen (9). |
| --- | --- |

I.

Bedömning av herbicidrester och deras nedbrytningsprodukter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer (Efsas GMO-panel), och utförs därför inte som en del i godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer. Detta är problematiskt eftersom det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av den genetiskt modifierade växten i fråga, samt sammansättningen av nedbrytningsprodukterna (metaboliterna) och därmed deras toxicitet, kan styras av själva den genetiska modifieringen (9).

| J. | På grund av särskilda jordbruksmetoder vid odling av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter finns det särskilda mönster för tillämpningar, exponering, förekomst av specifika metaboliter och uppkomst av kombinatoriska effekter som kräver särskild uppmärksamhet. Dessa beaktades inte av Efsa. |
| --- | --- |

J.

På grund av särskilda jordbruksmetoder vid odling av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter finns det särskilda mönster för tillämpningar, exponering, förekomst av specifika metaboliter och uppkomst av kombinatoriska effekter som kräver särskild uppmärksamhet. Dessa beaktades inte av Efsa.

| K. | Det går därför inte att säga att det är säkert för människors och djurs hälsa att konsumera den staplade genetiskt modifierade majsen eller dess klyvningsprodukter. |
| --- | --- |

K.

Det går därför inte att säga att det är säkert för människors och djurs hälsa att konsumera den staplade genetiskt modifierade majsen eller dess klyvningsprodukter.

Brist på gränsvärde för högsta tillåtna resthalter och tillhörande kontroller

| L. | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (10), som syftar till att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå, bör särskilda gränsvärden för högsta tillåtna resthalter fastställas för livsmedel och foder som framställs i tredjeländer, när användningen av bekämpningsmedel ger upphov till andra resthalter än de som följer av jordbrukspraxis inom unionen. Just detta är fallet när det gäller importerade herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor på grund av den ökade mängden herbicider som används för icke genetiskt modifierade grödor. |
| --- | --- |

L.

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 (10), som syftar till att säkerställa en hög konsumentskyddsnivå, bör särskilda gränsvärden för högsta tillåtna resthalter fastställas för livsmedel och foder som framställs i tredjeländer, när användningen av bekämpningsmedel ger upphov till andra resthalter än de som följer av jordbrukspraxis inom unionen. Just detta är fallet när det gäller importerade herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor på grund av den ökade mängden herbicider som används för icke genetiskt modifierade grödor.

| M. | Enligt Efsas bedömning från 2018 av de befintliga gränsvärdena för glyfosat var emellertid tillgängliga uppgifter otillräckliga för att härleda gränsvärden och värdena från riskbedömningen för glyfosat i förhållande till genetiskt modifierad majs med en EPSPS-förändring (11). Den staplade genetiskt modifierade majsen har denna EPSPS-förändring (12). |
| --- | --- |

M.

Enligt Efsas bedömning från 2018 av de befintliga gränsvärdena för glyfosat var emellertid tillgängliga uppgifter otillräckliga för att härleda gränsvärden och värdena från riskbedömningen för glyfosat i förhållande till genetiskt modifierad majs med en EPSPS-förändring (11). Den staplade genetiskt modifierade majsen har denna EPSPS-förändring (12).

Kvarstående frågor om Bt-toxiner

| N. | Toxikologiska undersökningar för godkännande av genetiskt modifierade organismer utförs med isolerade Bt-toxiner. Toxikologiska undersökningar som utförs med isolerade proteiner kan tillmätas endast liten betydelse, eftersom Bt-toxiner i genetiskt modifierade grödor, såsom majs, bomull och sojabönor, till sin natur är mer toxiska än isolerade Bt-toxiner. Detta beror på att proteashämmare, som förekommer i växtvävnaden, kan öka Bt-toxinernas toxicitet genom att fördröja deras nedbrytning. Detta fenomen har påvisats i ett antal vetenskapliga undersökningar, bland annat för Monsanto för 30 år sedan, som visade att även förekomsten av extremt låga halter av proteashämmare ökade Bt-toxinernas toxicitet upp till 20 gånger (13). |
| --- | --- |

N.

Toxikologiska undersökningar för godkännande av genetiskt modifierade organismer utförs med isolerade Bt-toxiner. Toxikologiska undersökningar som utförs med isolerade proteiner kan tillmätas endast liten betydelse, eftersom Bt-toxiner i genetiskt modifierade grödor, såsom majs, bomull och sojabönor, till sin natur är mer toxiska än isolerade Bt-toxiner. Detta beror på att proteashämmare, som förekommer i växtvävnaden, kan öka Bt-toxinernas toxicitet genom att fördröja deras nedbrytning. Detta fenomen har påvisats i ett antal vetenskapliga undersökningar, bland annat för Monsanto för 30 år sedan, som visade att även förekomsten av extremt låga halter av proteashämmare ökade Bt-toxinernas toxicitet upp till 20 gånger (13).

| O. | Dessa effekter har aldrig beaktats i Efsas riskbedömningar, trots att de är relevanta för alla Bt-växter som godkänts för import eller odling i unionen. Det går inte att utesluta att denna högre toxicitet, som följer av växelverkan mellan proteashämmare och Bt-toxiner, medför risker för människor och djur som konsumerar livsmedel och foder som innehåller Bt-toxiner. |
| --- | --- |

O.

Dessa effekter har aldrig beaktats i Efsas riskbedömningar, trots att de är relevanta för alla Bt-växter som godkänts för import eller odling i unionen. Det går inte att utesluta att denna högre toxicitet, som följer av växelverkan mellan proteashämmare och Bt-toxiner, medför risker för människor och djur som konsumerar livsmedel och foder som innehåller Bt-toxiner.

| P. | Flera studier visar att biverkningar som kan påverka immunsystemet har observerats efter exponering för Bt-toxiner och att vissa Bt-toxiner kan ha adjuvansegenskaper (14), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med. |
| --- | --- |

P.

Flera studier visar att biverkningar som kan påverka immunsystemet har observerats efter exponering för Bt-toxiner och att vissa Bt-toxiner kan ha adjuvansegenskaper (14), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med.

| Q. | Bedömning av herbicidresters och deras metaboliters potentiella växelverkan med Bt-toxiner omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas GMO-panel och utförs därför inte som en del av riskbedömningen. Detta är problematiskt, eftersom rester från besprutning med glufosinat påvisligen stör mikrobiomet, vilket exempelvis kan förstärka immunreaktioner i kombination med Bt-toxiner (15). |
| --- | --- |

Q.

Bedömning av herbicidresters och deras metaboliters potentiella växelverkan med Bt-toxiner omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas GMO-panel och utförs därför inte som en del av riskbedömningen. Detta är problematiskt, eftersom rester från besprutning med glufosinat påvisligen stör mikrobiomet, vilket exempelvis kan förstärka immunreaktioner i kombination med Bt-toxiner (15).

Bt-grödor: effekter på icke-målorganismer och ökad resistens

| R. | Till skillnad från användningen av insekticider, där exponering sker vid tidpunkten för besprutning och en begränsad tid därefter, innebär användningen av genetiskt modifierade Bt-grödor att mål- och icke-målorganismer kontinuerligt exponeras för Bt-toxiner. |
| --- | --- |

R.

Till skillnad från användningen av insekticider, där exponering sker vid tidpunkten för besprutning och en begränsad tid därefter, innebär användningen av genetiskt modifierade Bt-grödor att mål- och icke-målorganismer kontinuerligt exponeras för Bt-toxiner.

| S. | Antagandet att Bt-toxiner uppvisar en enda målspecifik verkningsmodell kan inte längre anses vara korrekt och effekter på icke-målorganismer kan inte uteslutas (16). Allt fler icke-målorganismer rapporteras vara påverkade på många sätt. I en nyligen sammanställd översikt omnämns 39 expertgranskade publikationer där betydande negativa effekter av Bt-toxiner rapporteras på många arter ”utanför räckvidden” (17). Ett antal icke-målorganismer i unionen kan exponeras för Bt-toxiner genom utsläpp, avfall och gödsel till följd av import av Bt-grödor. Inga effekter på icke-målorganismer utvärderades i riskbedömningen. |
| --- | --- |

S.

Antagandet att Bt-toxiner uppvisar en enda målspecifik verkningsmodell kan inte längre anses vara korrekt och effekter på icke-målorganismer kan inte uteslutas (16). Allt fler icke-målorganismer rapporteras vara påverkade på många sätt. I en nyligen sammanställd översikt omnämns 39 expertgranskade publikationer där betydande negativa effekter av Bt-toxiner rapporteras på många arter ”utanför räckvidden” (17). Ett antal icke-målorganismer i unionen kan exponeras för Bt-toxiner genom utsläpp, avfall och gödsel till följd av import av Bt-grödor. Inga effekter på icke-målorganismer utvärderades i riskbedömningen.

| T. | I riskbedömningen togs ingen hänsyn till utvecklingen av resistens mot Bt-toxiner hos målskadedjuren, vilket skulle kunna resultera i användning av mindre miljösäkra pesticider eller ökade doser och ökat antal appliceringar på den genetiskt modifierade grödan i odlingslandet. Förenta staternas miljövårdsmyndighet planerar att fasa ut många Bt-majshybrider, liksom vissa Bt-bomullssorter, under de kommande tre till fem åren på grund av den ökade resistensen hos insekter mot sådana grödor (18). |
| --- | --- |

T.

I riskbedömningen togs ingen hänsyn till utvecklingen av resistens mot Bt-toxiner hos målskadedjuren, vilket skulle kunna resultera i användning av mindre miljösäkra pesticider eller ökade doser och ökat antal appliceringar på den genetiskt modifierade grödan i odlingslandet. Förenta staternas miljövårdsmyndighet planerar att fasa ut många Bt-majshybrider, liksom vissa Bt-bomullssorter, under de kommande tre till fem åren på grund av den ökade resistensen hos insekter mot sådana grödor (18).

| U. | Det har påståtts att användningen av Bt-grödor leder till minskad användning av insektsmedel, men i en ny studie publicerad i USA (19) konstateras att man i flera analyser av Bt-grödors påverkan på mönster för användningen av bekämpningsmedel inte verkar ha tagit hänsyn till utsädesbehandling, och att minskningarna när det gäller användning av bekämpningsmedel (i synnerhet ”behandlat område”) kopplad till Bt-grödor därmed kan ha överskattats. |
| --- | --- |

U.

Det har påståtts att användningen av Bt-grödor leder till minskad användning av insektsmedel, men i en ny studie publicerad i USA (19) konstateras att man i flera analyser av Bt-grödors påverkan på mönster för användningen av bekämpningsmedel inte verkar ha tagit hänsyn till utsädesbehandling, och att minskningarna när det gäller användning av bekämpningsmedel (i synnerhet ”behandlat område”) kopplad till Bt-grödor därmed kan ha överskattats.

| V. | EU är part i FN:s konvention om biologisk mångfald, av vilken det tydligt framgår att både exporterande och importerande länder har ett internationellt ansvar när det gäller biologisk mångfald. |
| --- | --- |

V.

EU är part i FN:s konvention om biologisk mångfald, av vilken det tydligt framgår att både exporterande och importerande länder har ett internationellt ansvar när det gäller biologisk mångfald.

Upprätthållande av unionens internationella åtaganden

| W. | I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. Sådana legitima faktorer bör inbegripa unionens åtaganden enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

W.

I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. Sådana legitima faktorer bör inbegripa unionens åtaganden enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald.

| X. | En rapport från 2017 från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga pesticider har katastrofala hälsoeffekter, särskilt i utvecklingsländerna (20). FN:s delmål 3.9 för hållbar utveckling syftar till att senast 2030 väsentligt minska antalet döds- och sjukdomsfall till följd av skadliga kemikalier samt föroreningar och kontaminering av luft, vatten och mark (21). Att tillåta import av den genetiskt modifierade majsen skulle öka efterfrågan på denna gröda som behandlats med en herbicid som är reproduktionstoxisk och som inte längre är godkänd för användning i unionen, vilket ökar den exponering som arbetstagare i tredjeländer utsätts för. Risken för ökad exponering bland arbetstagare är särskilt oroande när det gäller herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor, med tanke på de större mängder herbicider som används. |
| --- | --- |

X.

En rapport från 2017 från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga pesticider har katastrofala hälsoeffekter, särskilt i utvecklingsländerna (20). FN:s delmål 3.9 för hållbar utveckling syftar till att senast 2030 väsentligt minska antalet döds- och sjukdomsfall till följd av skadliga kemikalier samt föroreningar och kontaminering av luft, vatten och mark (21). Att tillåta import av den genetiskt modifierade majsen skulle öka efterfrågan på denna gröda som behandlats med en herbicid som är reproduktionstoxisk och som inte längre är godkänd för användning i unionen, vilket ökar den exponering som arbetstagare i tredjeländer utsätts för. Risken för ökad exponering bland arbetstagare är särskilt oroande när det gäller herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor, med tanke på de större mängder herbicider som används.

Odemokratisk beslutsprocess

| Y. | Vid omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte fick stöd av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

Y.

Vid omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte fick stöd av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna.

| Z. | Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket i allra högsta grad tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet men som har blivit norm för beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder. |
| --- | --- |

Z.

Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket i allra högsta grad tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet men som har blivit norm för beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder.

| AA. | Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (3 resolutioner). Under den nionde valperioden har Europaparlamentet redan antagit 18 invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännande av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Orsakerna till att medlemsstater inte stöder godkännandena är bland annat bristande hänsyn till försiktighetsprincipen i godkännandeförfarandet och vetenskapliga farhågor i samband med riskbedömningen. |
| --- | --- |

AA.

Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (3 resolutioner). Under den nionde valperioden har Europaparlamentet redan antagit 18 invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännande av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Orsakerna till att medlemsstater inte stöder godkännandena är bland annat bristande hänsyn till försiktighetsprincipen i godkännandeförfarandet och vetenskapliga farhågor i samband med riskbedömningen.

| AB. | Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots bristen på stöd från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

AB.

Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots bristen på stöd från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer.

| AC. | Det krävs ingen ändring av lagstiftningen för att kommissionen ska kunna avstå från att godkänna genetiskt modifierade organismer när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (22). |
| --- | --- |

AC.

Det krävs ingen ändring av lagstiftningen för att kommissionen ska kunna avstå från att godkänna genetiskt modifierade organismer när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (22).

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionsrätten, eftersom det inte är förenligt med syftet med förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (23), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i en skrivelse av den 11 september 2020 till ledamöterna slutligen erkände behovet att ta hänsyn till hållbarhet när det gäller beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer (24). Parlamentet uttrycker dock sin djupa besvikelse över att kommissionen sedan dess har fortsatt att godkänna genetiskt modifierade organismer för import till unionen trots att parlamentet har fortsatt med sina invändningar och en majoritet av medlemsstaterna har röstat emot det. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt gå vidare med utvecklingen av hållbarhetskriterier, med parlamentets fullständiga deltagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om hur denna process kommer att genomföras och inom vilka tidsramar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sina uppmaningar till kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor utan att det gjorts en fullständig undersökning av hälsoriskerna förenade med restsubstanser i varje enskilt fall, vilket kräver en fullständig bedömning av resterna från besprutning av sådana genetiskt modifierade grödor med kompletterande herbicider, en bedömning av herbicidnedbrytningsprodukterna och eventuella kombinatoriska effekter, även i den genetiskt modifierade växten själv. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att inte godkänna import, vare sig för livsmedels- eller foderändamål, av någon genetiskt modifierad växt som har gjorts tolerant mot en herbicid med ett verksamt ämne som inte är godkänt för användning i unionen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Efsa att utreda de väsentliga skillnaderna mellan naturliga Bt-toxiner och de som uttrycks genom syntetiska transgener i genetiskt modifierade grödor, samt att utvidga sin riskbedömning så att man tar hänsyn till alla interaktioner och kombinatoriska effekter mellan Bt-toxiner, de genetiskt modifierade växterna och deras beståndsdelar, rester från besprutning med kompletterande herbicider och miljön samt konsekvenserna för hälsan och livsmedelssäkerheten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Efsa att inte längre godta toxicitetsstudier som utförs endast på isolerade proteiner, som sannolikt är annorlunda vad gäller uppbyggnad och biologiska effekter än de som växten själv producerar, och att ställa krav på att alla undersökningar görs med vävnad från den genetiskt modifierade växten. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Efsa att begära data om hur konsumtionen av livsmedel och foder från genetiskt modifierade växter påverkar tarmmikrobiomet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar än en gång med eftertryck kommissionen att beakta unionens åtaganden enligt internationella avtal, såsom Parisavtalet om klimatförändringar, FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s mål för hållbar utveckling. Parlamentet upprepar sin begäran om att utkasten till genomförandeakter ska åtföljas av en motivering som förklarar hur de upprätthåller principen om att ”inte vålla skada” (25). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att det i de ändringar som parlamentet antog den 17 december 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 (26), som antogs av parlamentet som grund för förhandlingarna med rådet, anges att kommissionen inte ska godkänna genetiskt modifierade organismer om det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna för detta. Parlamentet insisterar på att kommissionen respekterar denna ståndpunkt, och uppmanar rådet att fortsätta sitt arbete och snarast anta en allmän riktlinje i detta ärende. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Vetenskapligt yttrande från Efsas panel för genetiskt modifierade organismer över bedömningen av användningen av den genetiskt modifierade majsen 1507 × MIR162 × MON 810 × NK603, och klyvningsprodukter, som livsmedel och foder, i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA-GMO-NL-2015-127), EFSA Journal 2021, 19(1):6348, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2021.6348

(4)  Under den åttonde valperioden antog parlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer. Parlamentet har dessutom antagit följande resolutioner under den nionde valperioden:

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHGOJG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHGOJG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0028).

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0029).

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0030).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0054).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0055).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0056).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0057).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0069).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0291).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0292).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0293).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0365).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och MON 87411, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och MON 87411, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0366).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0367).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0368).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0369).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade bomullen GHB614 × T30440 × GHB119 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade bomullen GHB614 × T30440 × GHB119 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0080).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0081).

(5)  Efsas yttrande, s. 11, tabell 4.

(6)  Se t.ex. Bonny S, ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, januari 2016, 57(1), s. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, och Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe, 28 september 2012, volym 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79.

(9)  Just detta är fallet för glyfosat, enligt Efsas bedömning av de befintliga gränsvärdena för glyfosatrester i enlighet med artikel 12 i förordning (EG) nr 396/2005, EFSA Journal, 2018, 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/5263#.

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1). Se skäl 26.

(11)  ”Reasoned Opinion on the review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal, 2018, 16(5):5263, s. 4. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5263.

(12)  Efsas yttrande, s. 12.

(13)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., ”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, s. 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051.

(14)  För en översyn, se Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5), s. 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252.

(15)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., ”Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins”, EFSA supporting Publications, januari 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551.

(16)  Se t.ex. Hilbeck, A., Otto, M., ”Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science, 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071.

(17)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ”Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES, 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf.

(18)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn.

(19)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g.

(20)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(21)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(22)  Om det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén ”får”, inte ”ska”, kommissionen gå vidare med godkännandet, enligt förordning (EU) nr 182/2011 (artikel 6.3).

(23)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EGT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(24)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(25)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005, punkt 102.

(26)  Antagna texter, P9_TA(2020)0364.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/66

---

P9_TA(2021)0336

Den genetiskt modifierade majsen Bt 11 (SYN-BTØ11-1)

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073424/01 – 2021/2761(RSP))

(2022/C 99/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073424/01, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (D073424/01,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (1), särskilt artiklarna 11.3 och 23.3,

| — | med beaktande av omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs, |
| --- | --- |

—

med beaktande av omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, där inget yttrande avgavs,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 25 november 2020, och som offentliggjordes den 13 januari 2021 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det yttrande som antogs av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) den 25 november 2020, och som offentliggjordes den 13 januari 2021 (3),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner där parlamentet har invänt mot godkännande av genetiskt modifierade organismer (4),

| — | med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 112.2 och 112.3 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, och av följande skäl:

| A. | Den 24 september 2018 lämnade Syngenta Crop Protection NV/SA in en ansökan till kommissionen i enlighet med artiklarna 11 och 23 i förordning (EG) nr 1829/2003 för förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den genetiskt modifierade majsen Bt11 (den genetiskt modifierade majsen) för andra användningsområden än livsmedel och foder, med undantag för odling. |
| --- | --- |

A.

Den 24 september 2018 lämnade Syngenta Crop Protection NV/SA in en ansökan till kommissionen i enlighet med artiklarna 11 och 23 i förordning (EG) nr 1829/2003 för förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller eller består av den genetiskt modifierade majsen Bt11 (den genetiskt modifierade majsen) för andra användningsområden än livsmedel och foder, med undantag för odling.

| B. | Den 25 november 2020 antog Efsa ett positivt yttrande om förlängning av den genetiskt modifierade majsen, vilket offentliggjordes den 13 januari 2021. Den 28 januari 2009 antog Efsa ett positivt yttrande om det ursprungliga godkännandet av den genetiskt modifierade majsen, vilket offentliggjordes den 17 februari 2009 (5). |
| --- | --- |

B.

Den 25 november 2020 antog Efsa ett positivt yttrande om förlängning av den genetiskt modifierade majsen, vilket offentliggjordes den 13 januari 2021. Den 28 januari 2009 antog Efsa ett positivt yttrande om det ursprungliga godkännandet av den genetiskt modifierade majsen, vilket offentliggjordes den 17 februari 2009 (5).

| C. | Den genetiskt modifierade majsen ger tolerans mot herbicider som innehåller glufosinat och producerar ett insektsbekämpningsmedel, ett ”Bt-toxin”, Cry1Ab, som är giftigt för vissa skadedjur av ordningen fjärilar (6). |
| --- | --- |

C.

Den genetiskt modifierade majsen ger tolerans mot herbicider som innehåller glufosinat och producerar ett insektsbekämpningsmedel, ett ”Bt-toxin”, Cry1Ab, som är giftigt för vissa skadedjur av ordningen fjärilar (6).

Bristande bedömning av herbicidrester, metaboliter och cocktaileffekter

| D. | Flera studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av ”kompletterande” herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtolerant ogräs (7). Till följd av detta måste man räkna med att den genetiskt modifierade majsen kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glyfosat, och att det således kan finnas högre resthalter i skörden. |
| --- | --- |

D.

Flera studier visar att herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor leder till en ökad användning av ”kompletterande” herbicider, till stor del på grund av att det uppstår herbicidtolerant ogräs (7). Till följd av detta måste man räkna med att den genetiskt modifierade majsen kommer att utsättas för både högre och upprepade doser av glyfosat, och att det således kan finnas högre resthalter i skörden.

| E. | Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (8). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (9). |
| --- | --- |

E.

Glufosinat klassificeras som ett reproduktionstoxiskt ämne i kategori 1B och omfattas därför av uteslutningskriterierna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 (8). Godkännandet av glufosinat för användning i unionen löpte ut den 31 juli 2018 (9).

| F. | Bedömning av herbicidrester och deras nedbrytningsprodukter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer (Efsas GMO-panel), och utförs därför inte som en del i godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer. Detta är problematiskt, eftersom det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av den genetiskt modifierade växten i fråga samt nedbrytningsprodukternas (”metaboliternas”) sammansättning och därmed toxicitet kan styras av själva den genetiska modifieringen. |
| --- | --- |

F.

Bedömning av herbicidrester och deras nedbrytningsprodukter på genetiskt modifierade växter omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas panel för genetiskt modifierade organismer (Efsas GMO-panel), och utförs därför inte som en del i godkännandeförfarandet för genetiskt modifierade organismer. Detta är problematiskt, eftersom det sätt på vilket kompletterande herbicider bryts ned av den genetiskt modifierade växten i fråga samt nedbrytningsprodukternas (”metaboliternas”) sammansättning och därmed toxicitet kan styras av själva den genetiska modifieringen.

| G. | På grund av särskilda jordbruksmetoder vid odling av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter finns det särskilda mönster för tillämpningar, exponering, specifika metaboliter och uppkomst av kombinatoriska effekter som kräver särskild uppmärksamhet. Dessa beaktades inte av Efsa. |
| --- | --- |

G.

På grund av särskilda jordbruksmetoder vid odling av herbicidtoleranta genetiskt modifierade växter finns det särskilda mönster för tillämpningar, exponering, specifika metaboliter och uppkomst av kombinatoriska effekter som kräver särskild uppmärksamhet. Dessa beaktades inte av Efsa.

Kvarstående frågor om Bt-toxiner

| H. | Toxikologiska undersökningar för godkännande av genetiskt modifierade organismer utförs med isolerade Bt-toxiner. Toxikologiska undersökningar som utförs med isolerade proteiner kan tillmätas endast liten betydelse, eftersom Bt-toxiner i genetiskt modifierade grödor, såsom majs, bomull och sojabönor, till sin natur är mer toxiska än isolerade Bt-toxiner. Detta beror på att proteashämmare, som förekommer i växtvävnaden, kan öka Bt-toxinernas toxicitet genom att fördröja deras nedbrytning. Detta fenomen har påvisats i ett antal vetenskapliga undersökningar, bland annat för Monsanto för 30 år sedan, som visade att även förekomsten av extremt låga halter av proteashämmare ökade Bt-toxinernas toxicitet upp till 20 gånger (10). |
| --- | --- |

H.

Toxikologiska undersökningar för godkännande av genetiskt modifierade organismer utförs med isolerade Bt-toxiner. Toxikologiska undersökningar som utförs med isolerade proteiner kan tillmätas endast liten betydelse, eftersom Bt-toxiner i genetiskt modifierade grödor, såsom majs, bomull och sojabönor, till sin natur är mer toxiska än isolerade Bt-toxiner. Detta beror på att proteashämmare, som förekommer i växtvävnaden, kan öka Bt-toxinernas toxicitet genom att fördröja deras nedbrytning. Detta fenomen har påvisats i ett antal vetenskapliga undersökningar, bland annat för Monsanto för 30 år sedan, som visade att även förekomsten av extremt låga halter av proteashämmare ökade Bt-toxinernas toxicitet upp till 20 gånger (10).

| I. | Dessa effekter beaktats inte i Efsas riskbedömningar, trots att de är relevanta för alla Bt-växter som godkänts för import eller odling i unionen. Det går inte att utesluta att denna högre toxicitet, som följer av växelverkan mellan proteashämmare och Bt-toxiner, medför risker för människor och djur som konsumerar livsmedel och foder som innehåller Bt-toxiner. |
| --- | --- |

I.

Dessa effekter beaktats inte i Efsas riskbedömningar, trots att de är relevanta för alla Bt-växter som godkänts för import eller odling i unionen. Det går inte att utesluta att denna högre toxicitet, som följer av växelverkan mellan proteashämmare och Bt-toxiner, medför risker för människor och djur som konsumerar livsmedel och foder som innehåller Bt-toxiner.

| J. | Flera studier visar att biverkningar som kan påverka immunsystemet har observerats efter exponering för Bt-toxiner och att vissa Bt-toxiner kan ha adjuvansegenskaper (11), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med. |
| --- | --- |

J.

Flera studier visar att biverkningar som kan påverka immunsystemet har observerats efter exponering för Bt-toxiner och att vissa Bt-toxiner kan ha adjuvansegenskaper (11), vilket innebär att de kan öka de allergiframkallande egenskaperna hos andra proteiner som de kommer i kontakt med.

| K. | Bedömning av herbicidresters och deras metaboliters potentiella växelverkan med Bt-toxiner omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas GMO-panel och utförs därför inte som en del av riskbedömningen. Detta är problematiskt, eftersom rester från besprutning med glufosinat påvisligen stör mikrobiomet, vilket exempelvis kan förstärka immunreaktioner i kombination med Bt-toxiner (12). |
| --- | --- |

K.

Bedömning av herbicidresters och deras metaboliters potentiella växelverkan med Bt-toxiner omfattas inte av behörighetsområdet för Efsas GMO-panel och utförs därför inte som en del av riskbedömningen. Detta är problematiskt, eftersom rester från besprutning med glufosinat påvisligen stör mikrobiomet, vilket exempelvis kan förstärka immunreaktioner i kombination med Bt-toxiner (12).

Bt-grödor: effekter på icke-målorganismer och ökad resistens

| L. | Till skillnad från användningen av insekticider, där exponering sker vid tidpunkten för besprutning och en begränsad tid därefter, innebär användningen av genetiskt modifierade Bt-grödor att mål- och icke-målorganismer kontinuerligt exponeras för Bt-toxiner. |
| --- | --- |

L.

Till skillnad från användningen av insekticider, där exponering sker vid tidpunkten för besprutning och en begränsad tid därefter, innebär användningen av genetiskt modifierade Bt-grödor att mål- och icke-målorganismer kontinuerligt exponeras för Bt-toxiner.

| M. | Antagandet att Bt-toxiner uppvisar en enda målspecifik verkningsmodell kan inte längre anses vara korrekt och effekter på icke-målorganismer kan inte uteslutas (13), och allt fler icke-målorganismer rapporteras vara påverkade på många sätt. I en nyligen sammanställd översikt omnämns 39 expertgranskade publikationer där betydande negativa effekter av Bt-toxiner rapporteras på många arter ”utanför räckvidden” (14). Ett antal icke-målorganismer i unionen kan exponeras för Bt-toxiner genom utsläpp, avfall och gödsel till följd av import av Bt-grödor. Inga effekter på icke-målorganismer utvärderades i riskbedömningen. |
| --- | --- |

M.

Antagandet att Bt-toxiner uppvisar en enda målspecifik verkningsmodell kan inte längre anses vara korrekt och effekter på icke-målorganismer kan inte uteslutas (13), och allt fler icke-målorganismer rapporteras vara påverkade på många sätt. I en nyligen sammanställd översikt omnämns 39 expertgranskade publikationer där betydande negativa effekter av Bt-toxiner rapporteras på många arter ”utanför räckvidden” (14). Ett antal icke-målorganismer i unionen kan exponeras för Bt-toxiner genom utsläpp, avfall och gödsel till följd av import av Bt-grödor. Inga effekter på icke-målorganismer utvärderades i riskbedömningen.

| N. | I riskbedömningen togs ingen hänsyn till utvecklingen av resistens mot Bt-toxiner hos målskadedjuren, vilket skulle kunna resultera i användning av mindre miljösäkra pesticider eller ökade doser och ökat antal appliceringar på den genetiskt modifierade grödan i odlingslandet. Förenta staternas miljövårdsmyndighet planerar att fasa ut många Bt-majshybrider, liksom vissa Bt-bomullssorter, under de kommande tre till fem åren på grund av den ökade resistensen hos insekter mot sådana grödor (15). |
| --- | --- |

N.

I riskbedömningen togs ingen hänsyn till utvecklingen av resistens mot Bt-toxiner hos målskadedjuren, vilket skulle kunna resultera i användning av mindre miljösäkra pesticider eller ökade doser och ökat antal appliceringar på den genetiskt modifierade grödan i odlingslandet. Förenta staternas miljövårdsmyndighet planerar att fasa ut många Bt-majshybrider, liksom vissa Bt-bomullssorter, under de kommande tre till fem åren på grund av den ökade resistensen hos insekter mot sådana grödor (15).

| O. | Det har påståtts att användningen av Bt-grödor leder till minskad användningen av insektsmedel, men i en ny studie publicerad i USA (16) konstateras att ”i flera analyser av Bt-grödors påverkan på mönster för användningen av bekämpningsmedel har hänsyn inte tagits till utsädesbehandling och minskningarna när det gäller användning av bekämpningsmedel (i synnerhet ’behandlat område’) kopplad till Bt-grödor kan därmed ha överskattats”. |
| --- | --- |

O.

Det har påståtts att användningen av Bt-grödor leder till minskad användningen av insektsmedel, men i en ny studie publicerad i USA (16) konstateras att ”i flera analyser av Bt-grödors påverkan på mönster för användningen av bekämpningsmedel har hänsyn inte tagits till utsädesbehandling och minskningarna när det gäller användning av bekämpningsmedel (i synnerhet ’behandlat område’) kopplad till Bt-grödor kan därmed ha överskattats”.

| P. | EU är part i FN:s konvention om biologisk mångfald, av vilken det framgår tydligt att både exporterande och importerande länder har ett internationellt ansvar när det gäller biologisk mångfald. |
| --- | --- |

P.

EU är part i FN:s konvention om biologisk mångfald, av vilken det framgår tydligt att både exporterande och importerande länder har ett internationellt ansvar när det gäller biologisk mångfald.

Synpunkter från medlemsstaternas behöriga myndigheter

| Q. | Medlemsstaternas behöriga myndigheter lämnade in många synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (17). Dessa synpunkter innehåller kritik mot sökandens litteratursökning, och uppmärksammar att övervakningsrapporterna för den genetiskt modifierade majsen för godkännandeperioden har allvarliga brister samt att data om resthalter av glufosinat, inbegripet relevanta metaboliter, i växtmaterial från fältstudier skulle stödja bedömningen av livsmedels-, foder- och miljösäkerheten. En behörig myndighet begärde en bedömning av vilken inverkan den genetiskt modifierade grödan har på den biologiska mångfalden i producent- och exportländer, inbegripet på hur importen av denna gröda påverkar valet av grödor i unionen, och tog även upp den etiska frågan om huruvida en råvara vars odling kommer att medföra att aktörer exponeras för glufosinat, som är reproduktionstoxiskt och inte längre är tillåtet i unionen, bör godkännas för import till unionen. |
| --- | --- |

Q.

Medlemsstaternas behöriga myndigheter lämnade in många synpunkter till Efsa under den tre månader långa samrådsperioden (17). Dessa synpunkter innehåller kritik mot sökandens litteratursökning, och uppmärksammar att övervakningsrapporterna för den genetiskt modifierade majsen för godkännandeperioden har allvarliga brister samt att data om resthalter av glufosinat, inbegripet relevanta metaboliter, i växtmaterial från fältstudier skulle stödja bedömningen av livsmedels-, foder- och miljösäkerheten. En behörig myndighet begärde en bedömning av vilken inverkan den genetiskt modifierade grödan har på den biologiska mångfalden i producent- och exportländer, inbegripet på hur importen av denna gröda påverkar valet av grödor i unionen, och tog även upp den etiska frågan om huruvida en råvara vars odling kommer att medföra att aktörer exponeras för glufosinat, som är reproduktionstoxiskt och inte längre är tillåtet i unionen, bör godkännas för import till unionen.

Upprätthållande av unionens internationella åtaganden

| R. | I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. Sådana legitima faktorer bör inbegripa unionens åtaganden enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald. |
| --- | --- |

R.

I förordning (EG) nr 1829/2003 fastställs att genetiskt modifierade livsmedel eller foder inte får ha negativa effekter på människors eller djurs hälsa eller för miljön, och att kommissionen ska ta hänsyn till alla relevanta bestämmelser i unionslagstiftningen och andra berättigade faktorer som har betydelse för den aktuella frågan vid utarbetandet av beslutet. Sådana legitima faktorer bör inbegripa unionens åtaganden enligt FN:s mål för hållbar utveckling, Parisavtalet om klimatförändringar och FN:s konvention om biologisk mångfald.

| S. | En rapport från 2017 från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga pesticider har katastrofala hälsoeffekter, särskilt i utvecklingsländerna (18). FN:s delmål 3.9 för hållbar utveckling syftar till att senast 2030 väsentligt minska antalet döds- och sjukdomsfall till följd av skadliga kemikalier samt föroreningar och kontaminering av luft, vatten och mark (19). Att tillåta import av den genetiskt modifierade majsen skulle öka efterfrågan på denna gröda som behandlats med en herbicid som är reproduktionstoxisk och som inte längre är godkänd för användning i unionen, vilket ökar den exponering som arbetstagare i tredjeländer utsätts för. Risken för ökad exponering bland arbetstagare är särskilt oroande när det gäller herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor, med tanke på de större mängder herbicider som används. |
| --- | --- |

S.

En rapport från 2017 från FN:s särskilda rapportör om rätten till mat visar att farliga pesticider har katastrofala hälsoeffekter, särskilt i utvecklingsländerna (18). FN:s delmål 3.9 för hållbar utveckling syftar till att senast 2030 väsentligt minska antalet döds- och sjukdomsfall till följd av skadliga kemikalier samt föroreningar och kontaminering av luft, vatten och mark (19). Att tillåta import av den genetiskt modifierade majsen skulle öka efterfrågan på denna gröda som behandlats med en herbicid som är reproduktionstoxisk och som inte längre är godkänd för användning i unionen, vilket ökar den exponering som arbetstagare i tredjeländer utsätts för. Risken för ökad exponering bland arbetstagare är särskilt oroande när det gäller herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor, med tanke på de större mängder herbicider som används.

Odemokratisk beslutsprocess

| T. | Vid omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte fick stöd av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

T.

Vid omröstningen den 17 maj 2021 i den ständiga kommitté för livsmedelskedjan och djurhälsa som avses i artikel 35 i förordning (EG) nr 1829/2003, avgavs inget yttrande, vilket innebär att godkännandet inte fick stöd av en kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna.

| U. | Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket i allra högsta grad tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet men som har blivit norm för beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder. |
| --- | --- |

U.

Kommissionen erkänner att det är problematiskt att den fortsätter att anta beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer utan stöd från en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna, vilket i allra högsta grad tillhör undantagen för produktgodkännanden i allmänhet men som har blivit norm för beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder.

| V. | Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (3 resolutioner). Under den nionde valperioden har Europaparlamentet redan antagit 18 invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännande av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Orsakerna till att medlemsstater inte stöder godkännandena är bland annat bristande respekt för försiktighetsprincipen i godkännandeförfarandet och vetenskapliga farhågor i samband med riskbedömningen. |
| --- | --- |

V.

Under den åttonde valperioden antog Europaparlamentet sammanlagt 36 resolutioner med invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer för livsmedel och foder (33 resolutioner) och mot odling av genetiskt modifierade organismer i unionen (3 resolutioner). Under den nionde valperioden har Europaparlamentet redan antagit 18 invändningar mot utsläppande på marknaden av genetiskt modifierade organismer. Det fanns ingen kvalificerad majoritet bland medlemsstaterna till stöd för godkännande av någon av dessa genetiskt modifierade organismer. Orsakerna till att medlemsstater inte stöder godkännandena är bland annat bristande respekt för försiktighetsprincipen i godkännandeförfarandet och vetenskapliga farhågor i samband med riskbedömningen.

| W. | Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

W.

Trots att kommissionen själv erkänner de demokratiska bristerna, och trots det bristande stödet från medlemsstaterna och parlamentets invändningar, fortsätter kommissionen att godkänna genetiskt modifierade organismer.

| X. | Det krävs ingen ändring av lagstiftningen för att kommissionen ska kunna avstå från att godkänna genetiskt modifierade organismer när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (20). |
| --- | --- |

X.

Det krävs ingen ändring av lagstiftningen för att kommissionen ska kunna avstå från att godkänna genetiskt modifierade organismer när det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna i omprövningskommittén (20).

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandebeslut inte överensstämmer med unionsrätten, eftersom det inte är förenligt med syftet med förordning (EG) nr 1829/2003, nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 (21), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandebeslut. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen i en skrivelse av den 11 september 2020 till ledamöterna slutligen erkände behovet av att ta hänsyn till hållbarhet när det gäller beslut om godkännande av genetiskt modifierade organismer (22). Parlamentet uttrycker dock sin djupa besvikelse över att kommissionen sedan dess har fortsatt att godkänna genetiskt modifierade organismer för import till unionen trots att parlamentet har fortsatt med sina invändningar och en majoritet av medlemsstaterna har röstat emot det. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt gå vidare med utvecklingen av hållbarhetskriterier, med parlamentets fulla deltagande. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om hur denna process kommer att genomföras och inom vilken tidsram. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sina uppmaningar till kommissionen att inte godkänna några herbicidtoleranta genetiskt modifierade grödor utan att det gjorts en fullständig undersökning av hälsoriskerna förenade med restsubstanser i varje enskilt fall, vilket kräver en fullständig bedömning av resterna från besprutning av sådana genetiskt modifierade grödor med kompletterande herbicider, en bedömning av herbicidnedbrytningsprodukterna och eventuella kombinatoriska effekter, även i den genetiskt modifierade växten själv. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att inte godkänna import, vare sig för livsmedels- eller foderändamål, av någon genetiskt modifierad växt som har gjorts tolerant mot en herbicid med ett verksamt ämne som inte är godkänt för användning i unionen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Efsa att utreda de väsentliga skillnaderna mellan naturliga Bt-toxiner och de som uttrycks genom syntetiska transgener i genetiskt modifierade grödor, samt att utvidga sin riskbedömning så att man tar hänsyn till alla interaktioner och kombinatoriska effekter mellan Bt-toxiner, de genetiskt modifierade växterna och deras beståndsdelar, rester från besprutning med kompletterande herbicider och miljön samt konsekvenserna för hälsan och livsmedelssäkerheten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Efsa att inte längre godta toxicitetsstudier som utförs endast på isolerade proteiner, som sannolikt är annorlunda vad gäller uppbyggnad och biologiska effekter än de som växten själv producerar, och att ställa krav på att alla undersökningar görs med vävnad från den genetiskt modifierade växten. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Efsa att begära data om hur konsumtionen av livsmedel och foder från genetiskt modifierade växter påverkar tarmmikrobiomet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar än en gång med eftertryck kommissionen att beakta unionens skyldigheter enligt internationella avtal, såsom Parisavtalet om klimatförändringar, FN:s konvention om biologisk mångfald och FN:s mål för hållbar utveckling. Parlamentet upprepar sin begäran om att utkasten till genomförandeakter ska åtföljas av en motivering som förklarar hur de upprätthåller principen om att ”inte vålla skada” (23). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att det i de ändringar som Europaparlamentet antog den 17 december 2020 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) nr 182/2011 (24), som antogs i parlamentet som grund för förhandlingarna med rådet, anges att kommissionen inte ska godkänna genetiskt modifierade organismer om det inte finns stöd av en kvalificerad majoritet av medlemsstaterna för detta. Parlamentet insisterar på att kommissionen respekterar denna ståndpunkt, och uppmanar rådet att fortsätta sitt arbete och snarast anta en allmän riktlinje i detta ärende. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Vetenskapligt yttrande från Efsas panel för genetiskt modifierade organismer över bedömning av den genetiskt modifierade majsen Bt11 för förnyat godkännande i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003 (ansökan EFSA-GMO RX-016), EFSA Journal 2021, volym 19(1):6347, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2021.6347

(4)  Under sin åttonde valperiod antog parlamentet 36 resolutioner med invändningar mot godkännandet av genetiskt modifierade organismer. Dessutom har parlamentet under sin nionde valperiod antagit följande resolutioner:

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0028).

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0029).

| — | Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 10 oktober 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda transformationshändelserna MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 och DAS-40278-9 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0030).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad bomull LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0054).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89788 (MON-89788-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0055).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och klyvningsprodukterna MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 och NK603 × DAS-40278-9, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0056).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 november 2019 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre, fyra eller fem av de enskilda transformationshändelserna Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 och GA21 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2019)0057).

| — | Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 14 maj 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87708 x MON 89788 × A5547-127, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0069).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och NK603, och om upphävande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2018/1111 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0291).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0292).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 november 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två, tre eller fyra av de enskilda tranformationshändelserna MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 och NK603 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0293).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0365).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och MON 87411, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 och genetiskt modifierad majs som kombinerar två eller tre av de enskilda transformationshändelserna MON 87427, MON 89034, MIR162 och MON 87411, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0366).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0367).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 88017 (MON-88Ø17-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0368).

| — | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2020)0369).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade bomullen GHB614 × T304-40 × GHB119 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade bomullen GHB614 × T304-40 × GHB119 i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0080).

| — | Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierad majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (Antagna texter, P9_TA(2021)0081).

(5)  Yttrande från Efsas panel för genetiskt modifierade organismer om ansökan med referens EFSA-GMO-RX-Bt11 för förlängning av godkännandet av befintliga produkter som framställts av insektsresistent genetiskt modifierad majs Bt11, i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003, från Syngenta, EFSA Journal 2009, volym 7(2):977, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/977

(6)  Efsas yttrande 2009, s. 2.

(7)  Se t.ex. Bonny S, ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, januari 2016/57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738, och Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe, den 28 september 2012, vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och91/414/EEG (EUT L 309, 24.11.2009, s. 1).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/index.cfm?event=as.details&langFromHeader=SV&token=57D42DB115CBBAE3BB5D0F12D80A0380F150B070

(10)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., ”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural
  and Food Chemistry, 38, s. 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(11)  För en granskning se Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, volym 36(5), s. 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(12)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., ”Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins”, EFSA Supporting Publications, januari 2019, volym 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(13)  Se till exempel Hilbeck, A., Otto, M., ”Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(14)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ”Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES, 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(15)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(16)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology”, 2015, volym 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(17)  Medlemsstaternas kommentarer om den genetiskt modifierade majsen finns tillgängliga i Efsas förteckning över frågor: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/login?

(18)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(19)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(20)  Kommissionen ”får”, snarare än ”ska”, gå vidare med godkännandet om det inte finns någon kvalificerad majoritet av medlemsstater som är för i omprövningskommittén, enligt förordning (EU) nr 182/2011 (artikel 6.3).

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EUT L 31, 1.2.2002, s. 1).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005, punkt 102.

(24)  Antagna texter, P9_TA(2020)0364.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/73

---

P9_TA(2021)0337

Skyddet av EU:s ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2019

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om skydd av EU:s ekonomiska intressen – bedrägeribekämpning – årsrapport 2019 (2020/2246(INI))

(2022/C 99/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 310.6 och 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 310.6 och 325.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av sina resolutioner om tidigare årsrapporter från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om tidigare årsrapporter från kommissionen och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 3 september 202031:a årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2019 (COM(2020)0363) och åtföljande arbetsdokument från kommissionens avdelningar (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 och SWD(2020)0160), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 3 september 202031:a årsrapporten om skydd av Europeiska unionens ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning 2019 (COM(2020)0363) och åtföljande arbetsdokument från kommissionens avdelningar (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 och SWD(2020)0160),

| — | med beaktande av Olafs rapport från 2019 och verksamhetsrapporten från dess övervakningskommitté, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Olafs rapport från 2019 och verksamhetsrapporten från dess övervakningskommitté,

| — | med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av EU:s budget för budgetåret 2019 med institutionernas svar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens årsrapport om genomförandet av EU:s budget för budgetåret 2019 med institutionernas svar (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (2), (Olaf-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (2), (Olaf-förordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2223 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 vad gäller samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten och effektiviteten i utredningar vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2223 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 vad gäller samarbete med Europeiska åklagarmyndigheten och effektiviteten i utredningar vid Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (3),

| — | med beaktande av tribunalens dom (första avdelningen) av den 26 juni 2019 i mål T-617/17, Vialto Consulting Kft. mot kommissionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tribunalens dom (första avdelningen) av den 26 juni 2019 i mål T-617/17, Vialto Consulting Kft. mot kommissionen (4),

| — | med beaktande av tribunalens dom (sjätte avdelningen) av den 6 juni 2019 i mål T-399/17, Dalli mot kommissionen (5), och domstolens dom (första avdelningen) av den 25 februari 2021 i mål C-615/19 P, Dalli mot kommissionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tribunalens dom (sjätte avdelningen) av den 6 juni 2019 i mål T-399/17, Dalli mot kommissionen (5), och domstolens dom (första avdelningen) av den 25 februari 2021 i mål C-615/19 P, Dalli mot kommissionen,

| — | med beaktande av tribunalens dom av den 13 maj 2020 i mål T-290/18, Agmin Italy SpA mot kommissionen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tribunalens dom av den 13 maj 2020 i mål T-290/18, Agmin Italy SpA mot kommissionen (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (7),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 01/2019 av den 10 januari 2019Kampen mot bedrägerier i samband med EU-utgifter: mer behöver göras, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 01/2019 av den 10 januari 2019Kampen mot bedrägerier i samband med EU-utgifter: mer behöver göras,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 06/2019 av den 16 maj 2019Bekämpning av bedrägeri i EU:s sammanhållningsutgifter: förvaltande myndigheter måste bli bättre på upptäckt, motåtgärder och samordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 06/2019 av den 16 maj 2019Bekämpning av bedrägeri i EU:s sammanhållningsutgifter: förvaltande myndigheter måste bli bättre på upptäckt, motåtgärder och samordning,

| — | med beaktande av revisionsrättens översikt av den 9 oktober 20182017 Revisionen av EU:s byråer i korthet, Introduktion till Europeiska revisionsrättens årsrapport om EU:s byråer för 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens översikt av den 9 oktober 20182017 Revisionen av EU:s byråer i korthet, Introduktion till Europeiska revisionsrättens årsrapport om EU:s byråer för 2017,

| — | med beaktande av den expertrapport av den 10 september 2020 som utarbetats för kommissionen Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: 2020 Final Report, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den expertrapport av den 10 september 2020 som utarbetats för kommissionen Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: 2020 Final Report,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (8) (PIF-direktivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (8) (PIF-direktivet),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/1798 av den 23 oktober 2019 om utnämning av den europeiska chefsåklagaren vid Europeiska åklagarmyndighet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/1798 av den 23 oktober 2019 om utnämning av den europeiska chefsåklagaren vid Europeiska åklagarmyndighet (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2020 om översynen av Europeiska unionen enligt mekanismen för översyn av genomförandet inom ramen för Förenta nationernas konvention mot korruption (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 december 2020 om översynen av Europeiska unionen enligt mekanismen för översyn av genomförandet inom ramen för Förenta nationernas konvention mot korruption (COM(2020)0793),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om visselblåsares roll för skyddet av EU:s ekonomiska intressen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om visselblåsares roll för skyddet av EU:s ekonomiska intressen (11),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (12),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (13),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2019Kommissionens strategi mot bedrägerier: förstärkta åtgärder för att skydda EU:s budget (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 april 2019Kommissionens strategi mot bedrägerier: förstärkta åtgärder för att skydda EU:s budget (COM(2019)0196),

| — | med beaktande av det fortsatta genomförandet av Herkules III-programmet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det fortsatta genomförandet av Herkules III-programmet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/785 av den 29 april 2021 om inrättande av unionsprogrammet för bedrägeribekämpning och om upphävande av förordning (EU) nr 250/2014 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/785 av den 29 april 2021 om inrättande av unionsprogrammet för bedrägeribekämpning och om upphävande av förordning (EU) nr 250/2014 (14),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi för att bekämpa organiserad brottslighet 2021–2025 (COM(2021)0170),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0209/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetkontrollutskottet (A9-0209/2021), och av följande skäl:

| A. | Medlemsstaterna och kommissionen har gemensamt rättsligt ansvar och ska nära samarbeta för att skydda unionens ekonomiska intressen och bekämpa bedrägeri och korruption. Medlemsstaternas myndigheter förvaltade de facto omkring 74 % av EU:s utgifter och uppbar unionens traditionella egna medel med avseende på unionens budget för 2019. |
| --- | --- |

A.

Medlemsstaterna och kommissionen har gemensamt rättsligt ansvar och ska nära samarbeta för att skydda unionens ekonomiska intressen och bekämpa bedrägeri och korruption. Medlemsstaternas myndigheter förvaltade de facto omkring 74 % av EU:s utgifter och uppbar unionens traditionella egna medel med avseende på unionens budget för 2019.

| B. | Kommissionen bör fullgöra sina uppgifter avseende övervakning, kontroll och revision inom ramen för delad förvaltning, men har endast kapacitet att övervaka cirka 10 % av alla utgifter. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen bör fullgöra sina uppgifter avseende övervakning, kontroll och revision inom ramen för delad förvaltning, men har endast kapacitet att övervaka cirka 10 % av alla utgifter.

| C. | I artikel 310.6 i EUF-fördraget anges att unionen och medlemsstaterna i enlighet med artikel 325 ska ”bekämpa bedrägerier och all annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen”. I artikel 325.2 i EUF-fördraget anges att ”medlemsstaterna ska vidta samma åtgärder för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, som de vidtar för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot deras egna ekonomiska intressen”. I artikel 325.3 i EUF-fördraget fastställs att medlemsstaterna ska ”samordna sina åtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen mot bedrägerier” och att de för detta ändamål ”tillsammans med kommissionen ska ”organisera ett nära och regelbundet samarbete mellan de behöriga myndigheterna”. Enligt artikel 325.4 i EUF-fördraget ska revisionsrätten höras om alla åtgärder som lagstiftaren har för avsikt att vidta för att förebygga och bekämpa bedrägerier som riktar sig mot EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

C.

I artikel 310.6 i EUF-fördraget anges att unionen och medlemsstaterna i enlighet med artikel 325 ska ”bekämpa bedrägerier och all annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen”. I artikel 325.2 i EUF-fördraget anges att ”medlemsstaterna ska vidta samma åtgärder för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen, som de vidtar för att bekämpa bedrägerier som riktar sig mot deras egna ekonomiska intressen”. I artikel 325.3 i EUF-fördraget fastställs att medlemsstaterna ska ”samordna sina åtgärder för att skydda unionens ekonomiska intressen mot bedrägerier” och att de för detta ändamål ”tillsammans med kommissionen ska ”organisera ett nära och regelbundet samarbete mellan de behöriga myndigheterna”. Enligt artikel 325.4 i EUF-fördraget ska revisionsrätten höras om alla åtgärder som lagstiftaren har för avsikt att vidta för att förebygga och bekämpa bedrägerier som riktar sig mot EU:s ekonomiska intressen.

| D. | I artikel 83 i EUF-fördraget betecknas korruption som ”särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöverskridande inslag”. |
| --- | --- |

D.

I artikel 83 i EUF-fördraget betecknas korruption som ”särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöverskridande inslag”.

| E. | Olikheterna i medlemsstaternas rättsliga och administrativa system bör vederbörligen beaktas för att mer enhetliga administrativa system och rapporteringssystem ska kunna skapas i EU och för att oriktigheter effektivt ska kunna förhindras och bedrägeri och korruption bekämpas med mer konkret och tillfredsställande resultat. |
| --- | --- |

E.

Olikheterna i medlemsstaternas rättsliga och administrativa system bör vederbörligen beaktas för att mer enhetliga administrativa system och rapporteringssystem ska kunna skapas i EU och för att oriktigheter effektivt ska kunna förhindras och bedrägeri och korruption bekämpas med mer konkret och tillfredsställande resultat.

| F. | Moms är en viktig källa till inkomster för nationella budgetar, och momsbaserade egna medel stod för 11,97 % av EU-budgetens totala inkomster 2019. |
| --- | --- |

F.

Moms är en viktig källa till inkomster för nationella budgetar, och momsbaserade egna medel stod för 11,97 % av EU-budgetens totala inkomster 2019.

| G. | Systematiska och institutionaliserade fall av korruption och korruptionsfall på hög nivå liksom avsiktliga försök att försvaga kontroll- och maktdelningsmekanismerna och oberoendet för de institutioner som ansvarar för att övervaka och kontrollera finanserna i vissa medlemsstater skadar allvarligt unionens ekonomiska intressen och utgör samtidigt ett hot mot demokratin, de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen. Parlamentet påminner om korruptionens skadliga inverkan på EU-medborgarnas förtroende för institutionerna. |
| --- | --- |

G.

Systematiska och institutionaliserade fall av korruption och korruptionsfall på hög nivå liksom avsiktliga försök att försvaga kontroll- och maktdelningsmekanismerna och oberoendet för de institutioner som ansvarar för att övervaka och kontrollera finanserna i vissa medlemsstater skadar allvarligt unionens ekonomiska intressen och utgör samtidigt ett hot mot demokratin, de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen. Parlamentet påminner om korruptionens skadliga inverkan på EU-medborgarnas förtroende för institutionerna.

| H. | Enligt revisionsrätten är kommissionens inblick i bedrägeriernas omfattning, art och orsaker otillräcklig, och alla potentiella bedrägerier rapporteras inte i systemet för hantering av oriktigheter. |
| --- | --- |

H.

Enligt revisionsrätten är kommissionens inblick i bedrägeriernas omfattning, art och orsaker otillräcklig, och alla potentiella bedrägerier rapporteras inte i systemet för hantering av oriktigheter.

| I. | Korruption påverkar alla medlemsstater i varierande grad och är inte bara en börda för EU:s ekonomi, utan undergräver också demokratin och rättsstatsprincipen i hela Europa. |
| --- | --- |

I.

Korruption påverkar alla medlemsstater i varierande grad och är inte bara en börda för EU:s ekonomi, utan undergräver också demokratin och rättsstatsprincipen i hela Europa.

Allmänt

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens 31:a årsrapport om skydd av EU:s ekonomiska intressen och bedrägeribekämpning (PIF-rapporten), i vilken man understryker de framsteg som gjorts under 2019 när det gäller konsolideringen av den institutionella ramen för bekämpning av bedrägerier och oriktigheter på EU-nivå, nämligen18 medlemsstaters införlivande av åtgärderna i PIF-direktivet i sin nationella lagstiftning före utgången av året, och ytterligare fyra medlemsstater som hade gjort det i juni 2020. Parlamentet uppmanar alla återstående medlemsstater att vidta alla nödvändiga åtgärder och säkerställa ett fullständigt och korrekt införlivande av direktivet så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka införlivandeprocessen i alla medlemsstater och att utnyttja sina befogenheter att inleda överträdelseförfaranden om medlemsstaterna inte respekterar införlivandeprocessen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen tvingades sända motiverade yttranden till Irland och Rumänien den 3 december 2020 på grund av att de inte införlivat PIF-direktivet i den nationella lagstiftningen. Parlamentet noterar att Rumänien införlivade PIF-direktivet i nationell rätt den 15 december 2020. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att respekt för rättsstatens principer är en förutsättning för en sund ekonomisk förvaltning, däribland en effektiv och ändamålsenlig fördelning och förvaltning av EU-medlen och insatser mot korruption och bristfällig förvaltning. Parlamentet välkomnar med kraft i detta avseende antagandet av förordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet gläder sig över att kommissionen omedelbart har inlett sitt arbete för att ta fram en tydlig metod och analysera potentiella fall. Parlamentet bekräftar att kommissionen vid flera tillfällen tydligt har uppgett att den kommer att leva upp till sin roll som ”fördragens väktare” och tillämpa förordning (EU, Euratom) 2020/2092 från och med det datum då den trädde i kraft utan onödigt dröjsmål, så att inga fall missas under det nödvändiga förberedande arbetet under det första halvåret 2021. Parlamentet påminner om att förordning (EU, Euratom) 2020/2092 är tillämplig på alla åtaganden och betalningar från och med den 1 januari 2021, samtidigt som den tillhandahåller garantier för de slutliga mottagarna och stödmottagarna. |
| --- | --- |

4.

Upptäckta oriktigheter med eller utan misstanke om bedrägeri

| 5. | Europaparlamentet noterar att det totala antalet oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri som anmäldes under 2019 uppgick till totalt 11 726 fall (2 % färre fall än 2018) och omfattade ett värde på cirka 1,6 miljarder EUR, vilket motsvarar en minskning med 34 % jämfört med 2018. Parlamentet noterar i detta sammanhang att uppgifterna om antalet fall och värdet för varje år fortlöpande bedöms och uppdateras och bör beaktas i ett långsiktigt perspektiv. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar att antalet upptäckta oriktigheter som anmälts som bedrägerier är en indikation om graden av upptäckt och medlemsstaternas och EU-organens förmåga att fånga upp potentiella bedrägerier, men inte en direkt indikator på omfattningen av bedrägerier som påverkar EU-budgeten eller en viss medlemsstat. Parlamentet noterar att det är oklart hur många oriktigheter med misstanke om bedrägeri som inte rapporteras varje år, vilket gör det mycket svårt att utvärdera effekten av insatserna mot bedrägerier. Parlamentet påminner om att revisionsrätten offentliggjorde två särskilda rapporter 2019 i vilka man framhävde kommissionens bristande inblick i bedrägeriernas omfattning, art och orsaker och identifierade svagheterna i kommissionens strategiska upplägg för riskhanteringen, och uppmanade kommissionen att vidta mer proaktiva åtgärder för att hantera dessa frågor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utveckla en metod för att förbättra tillförlitligheten och tillhandahålla mer exakta uppskattningar av bedrägeriernas omfattning i EU. Parlamentet noterar att upptäckt och anmälning av oriktigheter innebär att korrigerande åtgärder har vidtagits för att skydda unionens ekonomiska intressen och att straffrättsliga förfaranden i förekommande fall har inletts. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att antalet oriktigheter med misstanke om bedrägeri som anmäldes 2019 (939 fall – 8 % av alla oriktigheter) och de därtill relaterade beloppen (cirka 461,4 miljoner EUR – 28 % av alla belopp som var föremål för oriktigheter) minskade betydligt jämfört med 2018. Parlamentet noterar att antalet oriktigheter med misstanke om bedrägeri var 40 % lägre 2019 än 2015 och 25 % lägre än det femåriga genomsnittet för 2015–2019. Parlamentet noterar att 514 utgiftsrelaterade anmälda oriktigheter med misstanke om bedrägeri år 2019 motsvarade 0,3 % av betalningarna 2019, medan 425 inkomstrelaterade anmälda oriktigheter med misstanke om bedrägeri motsvarade 0,3 % av bruttobeloppet för uppburna traditionella egna medel för 2019. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att antalet oriktigheter utan misstanke om bedrägeri som anmäldes 2019 (10 787 fall) var stabilt jämfört med 2018, medan de berörda beloppen minskade med 8 % till cirka 1,2 miljarder EUR. Parlamentet noterar att 6 550 utgiftsrelaterade anmälda oriktigheter utan misstanke om bedrägeri år 2019 motsvarade 0,5 % av betalningarna 2019, medan 4 237 inkomstrelaterade anmälda oriktigheter utan misstanke om bedrägeri motsvarade 1,5 % av bruttobeloppet för uppburna traditionella egna medel för 2019. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhäver att förändringen av antalet upptäckta oriktigheter med eller utan misstanke om bedrägeri utgör en ögonblicksbild som bör ses mot bakgrund av andra relevanta faktorer. Parlamentet betonar att de rapporterade minskningarna av antalet fall av såväl oriktigheter med som utan misstanke om bedrägeri antingen kan tyda på en positiv utveckling med en övergripande minskning av bedrägerierna eller på en negativ utveckling med en lägre nivå av upptäckta bedrägerier. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att i det specifika fallet med oriktigheter med misstanke om bedrägeri var upptäckterna koncentrerade till ett fåtal medlemsstater, vilket tyder på olika sätt att tillämpa straffrätten för att skydda EU:s budget. Parlamentet understryker och beklagar att många medlemsstater inte har specifika lagar för att bekämpa maffialiknande organiserad brottslighet, vars involvering i gränsöverskridande verksamheter och sektorer som påverkar EU:s ekonomiska intressen ständigt ökar. Parlamentet uppmanar kommissionen att behandla dessa olikheter mellan medlemsstaterna och att överväga nya harmoniserande åtgärder. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att brister i fråga om giltigheten och jämförbarheten för uppgifter liksom rapporteringsteknik med varierande digitaliseringsgrad i medlemsstaterna fortfarande allvarligt hämmar kvaliteten och tillförlitligheten när det gäller den information som finns tillgänglig för kommissionen i systemet för hantering av oriktigheter och OWNRES-systemet. Parlamentet beklagar att upptäckten av missbruk, bedrägeri och förskingring av EU-medel oftast är begränsad till tillfälliga upptäckter som kommissionen och revisionsrätten gör i samband med deras stickprovsbaserade revisioner eller till Olafs utredningar. Parlamentet är bekymrat över revisionsrättens återkommande slutsatser att vissa nationella myndigheters arbete anses omfatta alltför många fel och därför inte är tillförlitligt. Parlamentet betonar att dessa brister påverkar kvaliteten på de uppgifter som rapporteras av medlemsstaterna till kommissionen i fråga om antalet upptäckta oriktigheter med eller utan misstanke om bedrägeri. Parlamentet noterar att tre medlemsstater inte rapporterade några oriktigheter med misstanke om bedrägeri 2019 (15). Parlamentet är särskilt oroat över avsaknaden av lämplig personal och lämpliga kvalifikationer vid vissa nationella myndigheter liksom avsaknaden av internrevisioner. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker de ökade risker som covid-19-krisen har medfört när det gäller genomförandet av EU-budgeten. Parlamentet noterar med oro att mer än hälften av oriktigheterna med misstanke om bedrägeri anmäldes av två medlemsstater och att vissa medlemsstater regelbundet inte rapporterar ett enda fall av bedrägeri. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna dessa fall särskild uppmärksamhet genom att övervaka och vidta åtgärder för att säkerställa ett fullständigt skydd av EU-budgeten, och att utföra slumpmässiga kontroller på plats, särskilt under exceptionella krisförhållanden. Parlamentet håller med kommissionen att kampen mot bedrägerier och oriktigheter är av yttersta vikt i kristider (16). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar bestämt medlemsstaterna och kommissionen att närmare samarbeta när det gäller informationsutbyte, förbättrad datainsamling och effektivare kontroller. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna i detta avseende att offentliggöra uppgifter om de slutliga mottagarna i ett enhetligt maskinläsbart format och att säkerställa interoperabilitet med kommissionens övervakningsverktyg. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att göra en grundlig analys av orsaker och eventuella strukturella problem bakom de ihållande systematiska bristerna i tillförlitligheten i vissa nationella myndigheters arbete och att ägna särskild uppmärksamhet åt eventuella skillnader mellan ländernas system. Parlamentet uppmanar kommissionen att utfärda tydliga landsspecifika rekommendationer till de nationella myndigheterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en strukturerad dialog med de nationella myndigheterna och revisionsrätten för att fortlöpande arbeta med kapacitetsuppbyggnad och utbyte av bästa praxis och därmed förbättra tillförlitligheten i de nationella myndigheternas arbete, och att hålla parlamentet informerat om de framsteg som görs. Parlamentet uppmanar kommissionen att erbjuda ytterligare stöd för att förbättra samarbetet inom ramen för Eurofisc. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar i detta hänseende återigen kommissionen att inrätta ett enhetligt system för insamling av jämförbara uppgifter om oriktigheter och fall av bedrägerier i medlemsstaterna, i syfte att standardisera rapporteringsprocessen och säkerställa kvalitet och jämförbarhet för de uppgifter som lämnas. |
| --- | --- |

14.

Inkomster – bedrägerier avseende egna medel

| 15. | Europaparlamentet noterar att 425 oriktigheter anmäldes 2019 som inkomstrelaterade bedrägerier, vilket är 21 % lägre än femårsgenomsnittet på 541 oriktigheter per år för 2015–2019. Parlamentet noterar dessutom att det berörda beloppet av traditionella egna medel som uppskattades och fastställdes (80 miljoner EUR) 2019 är 19 % lägre än femårsgenomsnittet på 98 miljoner EUR. Parlamentet konstaterar att bedrägeribekämpningsorganens inspektioner var den mest framgångsrika metoden för att upptäcka bedrägerier. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att 4 237 oriktigheter utan misstanke om bedrägeri upptäcktes och anmäldes 2019, vilket är 6 % lägre än femårsgenomsnittet, och att det berörda beloppet av traditionella egna medel uppskattades och fastställdes till 397 miljoner EUR 2019, vilket är 3 % lägre än femårsgenomsnittet. Parlamentet noterar vidare att oriktigheter utan misstanke om bedrägeri upptäcktes främst genom kontroller efter frigörande. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar allvaret i den aktuella situationen när det gäller bedrägeri i form av underlåtenhet att betala moms, särskilt så kallade karusellbedrägerier. Parlamentet uppmanar samtliga medlemsstater att delta i alla Eurofiscs verksamhetsområden för att underlätta informationsutbytet och bidra till kampen mot bedrägerier. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar från 2020 års rapport om mervärdesskattegapet att mervärdesskattegapet i EU minskade till 140 miljarder EUR 2018 och skulle kunna understiga 130 miljarder EUR 2019. Parlamentet är dock oroat över att mervärdesskattegapet kan komma att uppnå 164 miljarder EUR 2020, och ber kommissionen om en grundlig förklaring om huruvida denna ökning på något sätt hade att göra med covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet är djupt oroat över momsbedrägeriernas omfattande effekt på EU:s budget och de nationella budgetarna. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att intensifiera kampen mot den mest omfattande typen av momsbedrägerier – gemenskapsinternt bedrägeri via skenföretag – som uppgår till en kostnad på 40–60 miljarder EUR per år. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma olika potentiella lösningars styrkor och svagheter för att hantera gemenskapsinternt bedrägeri via skenföretag, särskilt införandet av ett digitalt transaktionsbaserat rapporteringssystem i realtid som tagits fram av forskare (TX++) eller en kombination av det slutgiltiga momssystemet och digital transaktionsbaserad rapportering i realtid. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att 16 åtgärder för att bekämpa inkomstrelaterade bedrägerier rapporterades av medlemsstaterna under 2019, varav åtta rörde tullbedrägerier, fem skattebedrägerier och tre både tull- och skattebedrägerier. Parlamentet noterar att kommissionen inledde en utvärderingsprocess 2019 för att fastställa hur användbar rådets förordning (EG) nr 515/97 (17) har varit för att förebygga tullbedrägerier. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet noterar att kommissionen mellan 2017 och 2019 utförde inspektioner på plats av kontrollstrategierna för tullvärde i alla medlemsstater och konstaterade att unionens ekonomiska intressen inte skyddades på ett ändamålsenligt sätt, vilket ledde till betydande förluster av traditionella egna medel för EU-budgeten. Parlamentet noterar att Olaf har utarbetat utredningsrapporter med rekommendationer till sex medlemsstater som inte fullt ut har genomfört de nödvändiga åtgärderna för att hantera undervärderingsbedrägerier på ett konsekvent sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet om de medlemsstater som kan ge ett bra exempel på bästa praxis som bör följas och de medlemsstater där det kvarstår stora utmaningar. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar att solpaneler var de varor som var mest berörda av bedrägerier och oriktigheter i reda pengar under 2019, vilket också var fallet för 2018 och 2017. Parlamentet uppmanar kommissionen att erkänna sådana bedrägeriers systemiska karaktär och uppmanar med kraft rådet och medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder i detta avseende. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar att det finns allvarliga tvivel om riktigheten i de belopp från traditionella egna medel (tullar) som Förenade kungariket överfört till EU:s budget, vilket framgår av utredningar som Olaf genomfört om undervärderingsbedrägerier avseende textilier och skor som importeras från Kina via Förenade kungariket och av undersökningar som kommissionen genomför inom ramen för förvaltningen av egna medel. Parlamentet uttrycker skarp kritik mot att Förenade kungariket fortfarande vägrar att ställa de belopp av traditionella egna medel som gick förlorade under perioden 2011–2017 (2,679 miljarder EUR brutto), till förfogande för EU-budgeten. Parlamentet gläder sig över att kommissionen i mars 2019 inledde ett överträdelseförfarande mot Förenade kungariket vid Europeiska unionens domstol angående förlusterna av traditionella egna medel på grund av undervärderad import. Kommissionen uppmanas att rapportera om utvecklingen på detta område. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet är djupt oroat över den icke kvantifierbara reservation som kommissionens generaldirektorat för budget (GD Budget) bibehållit för 2019, i vilken det anges att bedrägeri till följd av undervärdering delvis har flyttat till andra medlemsstater med vissa följdverkningar för insamlingen av traditionella egna medel fram tills den slutgiltigt har kvantifierats. Parlamentet noterar att kommissionen har genomfört kontroller av undervärderingar i samtliga medlemsstater och kontrollerat hur medlemsstaterna organiserar sig för att hantera problemet med undervärdering, i synnerhet när det gäller textilier och skor från Kina. Parlamentet noterar att undervärdering av varor som importeras till EU är och kommer att fortsätta att vara ett hot mot inkomsterna och utgör en stor utmaning som måste hanteras under de kommande åren. Parlamentet noterar att kommissionen kommer att följa upp och hålla medlemsstaterna finansiellt ansvariga för eventuella förluster. Parlamentet är bekymrat över att förlusterna av traditionella egna medel 2019, enligt de preliminära beräkningarna, uppgick till 1 % av de totala traditionella egna medlen för året. Parlamentet uppmanar kommissionen att omgående informera parlamentet om slutsatserna och konsekvenserna av dess kontroller och kvantifierande beräkningar så snart de har slutförts. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet upprepar att det effektivaste sättet att upptäcka bedrägerier är att kombinera olika metoder (kontroller vid frigörande, kontroller efter frigörande, bedrägeribekämpningsorgans inspektioner m.m.), och att varje enskild metods effektivitet beror på vilket land det handlar om, hur effektivt dess förvaltning samordnas och hur väl de berörda medlemsstatsförvaltningarna kan kommunicera med varandra. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera rådet om de medlemsstater som kan ge ett bra exempel på bästa praxis som bör följas och de medlemsstater där det kvarstår stora utmaningar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar att den årliga återvinningsgraden för traditionella egna medel under de senaste fem åren har varierat mellan 52 % och 66 %, och att återvinningsgraden för ärenden som rapporterades 2019 för närvarande ligger på omkring 57 %. Parlamentet konstaterar att skillnader i återvinningsresultat mellan medlemsstaterna kan bero på faktorer såsom typen av bedrägerier eller oriktigheter eller typen av gäldenär. Parlamentet noterar att i mars 2020 uppgick den totala återvinningsgraden för hela perioden 1989–2019 till 61 %. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen att årligen rapportera vilka belopp av egna EU-medel som återvunnits efter rekommendationer från Olaf samt att meddela den ansvarsfrihetsbeviljande myndigheten vilka belopp som återstår att återkräva. |
| --- | --- |

26.

Utgiftsbedrägerier

| 27. | Europaparlamentet noterar att 514 oriktigheter med misstanke om bedrägeri på utgiftsområdet anmäldes under 2019 till ett belopp på 381,4 miljoner EUR (0,3 % av betalningarna för 2019). |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet noterar att 6 550 oriktigheter utan misstanke om bedrägeri på utgiftsområdet anmäldes under 2019, vilket motsvarar 0,5 % av betalningarna för 2019. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar att när det gäller den gemensamma jordbrukspolitiken (GJP) var upptäckterna av oriktigheter koncentrerade till ett fåtal medlemsstater, särskilt när det gäller oriktigheter med misstanke om bedrägeri, vilket tyder på att olika sätt att använda straffrätten för att skydda EU:s budget, eller rutinerna för anmälan av misstänkta bedrägerier, kan vara andra betydande orsaker till skillnaderna mellan medlemsstaterna. Parlamentet noterar att de totala beloppen under 2019 var relativt stabila, men att beloppen för direktstöd ökade medan beloppen för landsbygdsutveckling minskade. Parlamentet noterar särskilt att de flesta upptäckta oriktigheterna på området för direktstöd tydde på användningen av förfalskade dokument eller stödansökningar, och att många upptäckta oriktigheter inom landsbygdsutveckling gällde genomförandet. Parlamentet är bekymrat över att förutsättningar som skapats på konstlad väg för att få ekonomiskt stöd är en vanlig typ av bedrägeri i samband med direktstöd, vilket tyder på att tillvägagångssättet när det gäller oriktigheter med misstanke om bedrägeri rör etik och integritet. Parlamentet noterar att antalet oriktigheter med misstanke om bedrägeri minskade kraftigt inom landsbygdsutveckling på grund av att färre oriktigheter upptäcktes för programperioden 2007–2013, så som det brukar se ut i programperiodsförlopp, och på grund av att oriktigheter i programperioden 2014–2020 ännu inte har börjat upptäckas, och att fler oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri fortfarande upptäcktes inom landsbygdsutveckling än i direktstöd. Den största andelen upptäckta oriktigheter återfanns dock inom marknadsstöd, 0,87 %, vilket är mer än fyra gånger så mycket som för landsbygdsutveckling när det gäller oriktigheter med misstanke om bedrägeri, och när det gäller oriktigheter utan misstanke om bedrägeri nästan dubbelt så hög grad av upptäckta oriktigheter som för landsbygdsutveckling. Parlamentet noterar dessutom i revisionsrättens årsrapport för 2017 (18) att det sätt på vilket utgifterna betalas ut påverkar risken för fel, och att fel förekom framför allt när det gällde kostnadsersättningar, medan felfrekvensen för stödutbetalningar låg under väsentlighetströskeln på 2 %. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet kräver på nytt att det införs maxbelopp för betalningar som en fysisk person kan få från den första och andra pelaren i den gemensamma jordbrukspolitiken samt för sammanhållningsfonderna. Parlamentet anser att maxbelopp som är fastställda för fysiska personer är mycket svårare att kringgå. Parlamentet påminner om att stödmottagare konstlat kan dela upp sina företag eller skapa ytterligare företag som alla kan få det högsta finansieringsbeloppet, för att kringgå ett tak som är fastställt per juridisk person. Parlamentet välkomnar avsikterna i förslaget för den gemensamma jordbrukspolitiken att betrakta alla företag som ingår i samma koncern som en enda stödmottagare. Parlamentet anser dock att detta är otillräckligt, eftersom ogenomskinliga och mycket komplicerade företagsstrukturer, som ofta inbegriper enheter i flera olika medlemsstater och/eller tredjeländer, gör det väldigt svårt att säkerställa att alla företag som hör till samma koncern identifieras som sådana och verkligen behandlas som en enda stödmottagare och skapar andra möjligheter att kringgå dessa begränsningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta med förslag om tak per fysisk person för den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningsfonderna i sitt förslag om revidering av budgetförordningen (19). |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet är fortsatt bekymrat över att subventionerna från den gemensamma jordbrukspolitiken alltjämt ger incitament till kriminella och oligarkiska strukturer till markrofferi. Parlamentet upprepar sin akuta uppmaning till kommissionen att upprätta en klagomålsmekanism så att jordbrukare och små och medelstora företag som drabbas av markrofferi, fel som begås av nationella myndigheter, olaglig eller partisk behandling vid anbud eller vid fördelningen av subventioner, påtryckningar eller hotelser från kriminella strukturer, organiserad brottslighet eller oligarkiska strukturer, eller andra allvarliga brott mot deras grundläggande rättigheter kan lämna in klagomål direkt till kommissionen. Parlamentet gläder sig över att en sådan klagomålsmekanism har föreslagits för den nya förordningen om den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar komplexiteten i analysen av sammanhållningspolitikens uppgifter och de olika faserna för programperioderna för 2007–2013. Parlamentet noterar att de belopp som rapporterats är betydligt lägre än för det exceptionella året 2018, men att de i genomsnitt går uppåt för sammanhållningsfonderna. Parlamentet understryker vikten av samarbete med de rättsliga myndigheterna och betonar att man måste ägna större uppmärksamhet åt den oväntade minskningen av beloppen för både oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri, och –med undantag för ”exceptionella” fall för programperioden 2014–2020 – för de belopp som berördes av oriktigheter med misstanke om bedrägeri för alla fonder under 2019, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden. Parlamentet betonar att kommissionen, Olaf och Eppo omedelbart till fullo måste undersöka huruvida medlemsstaternas olika anmälningsmönster när det gäller upptäckt av oriktigheter med misstanke om bedrägeri som involverar stora belopp på något sätt är kopplade till eventuella intressekonflikter mellan berörda parter i medlemsstaterna eller till och med till brottslig verksamhet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över medierapporterna om ändrade användningsområden för infrastrukturinvesteringar som samfinansierats av EU efter den obligatoriska minimiperioden på tre eller fem år. Parlamentet beklagar påståendena om bedrägerier och personlig vinning i samband med ändrade användningsområden. Parlamentet beklagar att kommissionen inte har kunnat ge ytterligare information för att skingra kvarstående tvivel. Parlamentet välkomnar kommissionens avsikt att följa upp dessa påståenden ordentligt, och uppmanar kommissionen att rapportera sina iakttagelser till parlamentet. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att undersöka i vilka medlemsstater det förekommer allvarliga problem i förbindelse med ändrade användningsområden för infrastrukturprojekt som samfinansierats av EU. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att det rättsliga minimikravet på en varaktighet på tre till fem år är för kort med tanke på de betydande belopp som samfinansieringen omfattar och projektens livslängd. Parlamentet beklagar att medlagstiftarna inte beslutade att införa krav på längre varaktighet vid översynen av förordningen om gemensamma bestämmelser (20). Parlamentet noterar att det finns stora skillnader mellan medlemsstaternas nationella regler om varaktigheten för infrastrukturinvesteringar och om tidig ändring av användningsområdet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig undersökning av de olika nationella reglerna om varaktigheten när det gäller användningsområdet för samfinansierade investeringar och en tidig ändring av detta, både för infrastruktur och utrustning, med särskilt fokus på huruvida nationella regler är strängare än EU:s minimikrav. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera sina iakttagelser till parlamentet. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar transparenskraven för den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningspolitiken som ålägger medlemsstaternas ansvariga myndigheter att upprätthålla en offentligt tillgänglig förteckning över slutliga stödmottagare. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att offentliggöra sådana uppgifter i ett enhetligt maskinläsbart format och att säkerställa informationens interoperabilitet. Parlamentet kräver att kommissionen samlar in och sammanställer uppgifter och offentliggör förteckningar över de största stödmottagarna från varje fond i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet noterar att bland de oriktigheter med misstanke om bedrägeri som upptäcktes 2019 påverkades insatser rörande vårdsinfrastruktur av överträdelser av reglerna för offentlig upphandling, och de flesta upptäckta fallen gällde styrkande handlingar. 15 medlemsstater rapporterade oriktigheter i förbindelse med insatser rörande vårdinfrastruktur, och sju av dessa upptäckte också bedrägeri. Parlamentet noterar att även om andra medlemsstater inte anmälde oriktigheter på detta område betyder inte att det att de inte berördes av sådana risker, och parlamentet uppmanar kommissionen, Olaf och Eppo att säkerställa att bedrägerier, särskilt i förbindelse med insatserna mot covid-19-pandemin, inte förblir olösta. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet är bekymrat över de fortsatta rapporterna från revisionsrätten och kommissionen om ihållande brister när det gäller offentlig upphandling i flera medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att utföra en grundlig undersökning av de medlemsstater som uppvisar märkbara svagheter när det gäller de bakomliggande skälen till denna situation och att ange exakt i vilken utsträckning dessa svagheter beror på formella fel eller systematiskt bedrägeri och korruption. Parlamentet anser att mindre formella fel ska behandlas annorlunda och att kommissionen bör lägga mer fokus på de allvarligare problemen, såsom avsiktlig manipulering av upphandlingskriterierna för att gynna ansökningar från vissa eller enskilda anbudsgivare, korruption i samband med valet av anbudsgivare, intressekonflikter och andra bedrägerier. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påpekar att det är mycket viktigt med fullständig transparens vid redovisningen av utgifter, särskilt när det gäller infrastrukturarbeten som finansieras direkt via EU-medel eller EU:s finansieringsinstrument. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU-medborgarna har full tillgång till information om samfinansierade projekt. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker behovet av full transparens vid redovisningen av de överföringar och lån som beviljas inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens, och uppmanar kommissionen att säkerställa att parlamentet har full tillgång till denna information. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina insatser för att förebygga och upptäcka bedrägerier i syfte att säkerställa att EU-medel fortsätter att nå ut till de avsedda stödmottagarna och skapar effektiva och mätbara fördelar för medborgarnas liv. |
| --- | --- |

41.

Digitalisering som ett sätt att skydda EU:s ekonomiska intressen

| 42. | Europaparlamentet betonar att en högre grad av digitalisering, interoperabilitet och harmonisering av rapporteringen, övervakningen och revisionen i EU borde ha säkrats för länge sedan och är oumbärlig med tanke på den gränsöverskridande karaktären när det gäller missbruk av medel, bedrägeri, förskingring, intressekonflikter, dubbelfinansiering och andra systemiska problem. Parlamentet är dessutom bekymrat över de kontroller som avser finansieringsinstrument som förvaltas av mellanhänder och de brister som avslöjats vid kontrollerna av stödmottagarnas säten. Parlamentet upprepar att det är nödvändigt att för utbetalningen av direkt och indirekt finansiering kräva tillgång till uppgifter om mottagarnas och de finansiella mellanhändernas faktiska ägare. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet beklagar att bristen på uppgifter om ägarstrukturerna och de verkliga huvudmännen för företag och koncerner enligt de gällande reglerna väsentligt bidrar till den bristande insynen i den nuvarande fördelningen av medel och hindrar mer effektiva upptäckter av oriktigheter. Parlamentet betonar på nytt den avgörande betydelsen av att ha omfattande, tillförlitliga och jämförbara uppgifter för att säkra en effektiv och ändamålsenlig kontroll i rätt tid av EU:s utgifter och för att skydda de europeiska skattebetalares pengar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet upprepar sin akuta uppmaning till kommissionen att föreslå en rättslig grund i budgetförordningen för inrättandet av ett interoperabelt digitalt rapporterings- och övervakningssystem i syfte att möjliggöra en enhetlig och standardiserad rapportering i god tid av medlemsstaternas myndigheter på området delad förvaltning. Parlamentet stöder en obligatorisk användning av befintliga datautvinnings- och riskgraderingsverktyg, t.ex. Arachne, som en del av det planerade rapporterings- och övervakningssystemet. Parlamentet understryker att ett sådant interoperabelt rapporterings- och övervakningssystem inte bara skulle göra det möjligt att tidigare och mer effektivt upptäcka missbruk, bedrägeri, förskingring, intressekonflikter, dubbelfinansiering och andra systemiska problem, utan att det också skulle möjliggöra en omfattande översyn av den verkliga fördelningen av EU-medel och av potentiellt oavsiktliga koncentrationer i händerna på ett fåtal oligarker eller till och med kriminella slutmottagare. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att detta system inte får leda till byråkratisk överbelastning av de nationella myndigheterna eller skapa datastockning. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa vilka indikatorer och uppgifter som faktiskt är relevanta, nödvändiga och proportionella för revisions- och kontrollsyften samt för att uppnå de avsedda programmeringsmålen och för att minska antalet indikatorer och delmål som behöver föras in i systemet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att systemet för tidig upptäckt och uteslutning (Edes), som inrättas genom artikel 135 i budgetförordningen, bör säkerställa effektiva sanktioner mot opålitliga personer eller enheter genom uteslutning från tilldelningen av upphandlingskontrakt eller bidragskontrakt som finansieras genom EU:s budget och åläggande av ekonomiska sanktioner. Parlamentet beklagar att databasen endast innehåller mycket få ekonomiska aktörer – sex i maj 2021. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över kriterierna i syfte att minska komplexiteten och göra Edes mer användbart i praktiken. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga en utvidgning av Edes till att även gälla för medel inom ramen för delad förvaltning, med respekt för principerna om proportionalitet och lämplighet, i sitt förslag om revideringen av budgetförordningen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och kommissionen att säkerställa bättre interoperabilitet för de befintliga europeiska och nationella databaserna och datautvinningsverktygen. Parlamentet konstaterar att Europeiska datatillsynsmannen inte ser några allmänna dataskyddsproblem med att upprätta sådan interoperabilitet, utan bara betonar behovet av en tydlig rättslig grund. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar de gällande reglerna om e-upphandling, i vilka det föreskrivs att upphandlingsmöjligheter ska offentliggöras på Tenders Electronic Daily (TED), att upphandlingsdokument ska vara tillgängliga elektroniskt och att länkar ska inkluderas i TED-meddelandet, att ekonomiska aktörer ska lämna in anbuden elektroniskt och att upphandlande myndigheter måste godta e-fakturor. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet observerar att den offentliga upphandlingen genomgår en digital omställning. Parlamentet gläder sig över att man ser över den offentliga upphandlingen med avseende på digital teknik. Parlamentet anser att denna reform inte bara bör handla om att gå över till elektroniska verktyg, utan även bör inkludera olika faser före och efter tilldelningen av kontrakt. Parlamentet insisterar på att reformen även bör möjliggöra integrering av databaserade metoder i olika skeden av upphandlingsprocessen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ägna särskild uppmärksamhet åt ramavtal som tilldelats genom förfaranden för offentlig upphandling, eftersom bedrägeri och korruption med anknytning till dessa utgör en ökad risk för unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet konstaterar att den ökade digitaliseringen av offentliga tjänster och skärpta transparensregler leder till att ytterligare information om EU:s offentliga finanser blir tillgänglig i elektroniska format. Parlamentet noterar dessutom att datorkapaciteten och tillgänglig programvara möjliggör komplex behandling av stora mängder data på relativt kort tid, vilket skapar nya möjligheter att upptäcka bedrägerier med hjälp av specialiserad dataanalysteknik såsom stordata, datautvinning och AI-teknik på öppna data. Parlamentet anser att den stora mängden öppna data innebär en möjlighet att stödja inrättandet av tillförlitliga ”anseendesystem” som kan bidra till att förhindra brottslig verksamhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utföra en systemisk analys för att undersöka hur den nya tekniken används på området för upptäckt och förebyggande av bedrägerier, i syfte att bedöma dess begränsningar, och att lägga fram förslag på hur användningen av den kan förbättras. |
| --- | --- |

50.

Kommissionens nya strategi mot bedrägerier

| 51. | Europaparlamentet välkomnar antagandet den 29 april 2019 av kommissionens nya strategi mot bedrägerier. Parlamentet välkomnar nolltoleranspolitiken mot bedrägerier. Parlamentet gläder sig över återinförandet av kommissionens övergripande tillsyn över bedrägerifrågor genom att Olaf ges en starkare rådgivande och övervakande roll. Parlamentet påminner om att strategin omfattar en bindande handlingsplan endast för kommissionens avdelningar och verkställande organ, trots att det största ansvaret ligger hos medlemsstaterna. Parlamentet kräver en enhetlig strategi som också bör inkludera medlemsstaterna. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga att uppdatera sin bedrägeribekämpningsstrategi så att den fullständigt avspeglar Eppos funktion och dess roll i bekämpningen av bedrägeri. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar vikten av att alla medlemsstater prioriterar utarbetandet och inrättandet av nationella strategier för bedrägeribekämpning, även mot bakgrund av de nya utmaningarna i samband med covid-19-krisen och planerna för återhämtning och resiliens. Parlamentet är bekymrat över att uppföljningen 2018 visade att endast tio medlemsstater rapporterade att de hade antagit eller uppdaterat en nationell strategi för bedrägeribekämpning och meddelat detta till Olaf, medan 17 medlemsstater fortfarande inte hade antagit en nationell strategi (21), och endast fyra av dem övervägde att anta eller utarbeta en ny strategi (22). Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har antagit en nationell strategi för bedrägeribekämpning att göra detta utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma de nationella strategier för bedrägeribekämpning som har antagits, undersöka varför medlemsstaterna dröjer med att anta strategier och uppmana återstående medlemsstater att anta strategier. |
| --- | --- |

53.

Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf)

| 54. | Europaparlamentet gläder sig över att förhandlingar inleddes 2019 om redvideringen av Olaf-förordningen vad gäller samarbetet med Eppo och effektiviteten i Olafs utredningar. Parlamentet välkomnar ikraftträdandet av den reviderade förordningen (EU, Euratom) 2020/2223 i januari 2021, som stärker Olafs roll avsevärt och banar väg för ett smidigt samarbete med Eppo. Parlamentet noterar att de nya reglerna omfattar en klar definition av de två organens kompletterande roller och tydliga regler om rapporteringen av fall, och att den förbättrar det sätt på vilket Olaf kan bedriva sina egna utredningar. Parlamentet konstaterar att den nya rättsliga ramen gör Olaf mer ändamålsenlig genom att effektivisera reglerna för kontroller och inspektioner på plats, ge Olaf tillgång till information om bankkonton via de nationella behöriga myndigheterna, skärpa bestämmelserna om medlemsstaternas sambandscentraler för bedrägeribekämpning och tillhandahålla bättre garantier för personer som berörs av Olafs utredningar genom inrättandet av en tillsynsansvarig. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet anser att Olafs förstärkta befogenheter, inledandet av Eppos verksamhet och samordningen av arbetet i hela EU:s bedrägeribekämpningsstruktur för att identifiera, utreda och lagföra bedragare är ett stort framsteg för skyddet av EU:s ekonomiska intressen. Parlamentet välkomnar i detta avseende ingåendet av samarbetsavtal mellan Eppo, Eurojust och Europol, i vilka man fastställer reglerna för samarbetet och formerna för hur EU:s organ ska samarbeta i kampen mot brott som skadar EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet upprepar sin bedömning när det gäller betydelsen av Olafs utredningar och dess roll i samordningen av skyddet av EU:s ekonomiska intressen och kampen mot bedrägerier. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet påminner om att Olaf inte bara inrättades för interna utredningar utan även för att stödja medlemsstaterna i externa utredningar. Parlamentet betonar att Olaf, efter inrättandet av Eppo, även i fortsättningen kommer att vara ensam ansvarig för skyddet av EU:s ekonomiska intressen i de medlemsstater som beslutat att inte ansluta sig till Eppo. Parlamentet påminner om att subsidiaritetsprincipen hindrar Olaf från att inleda utredningar om medlemsstaterna har bättre förutsättningar att agera, men detta hindrar inte Olaf från att undersöka återkommande fall, trender och mönster, och dess förmåga att upptäcka dessa fenomen har lett till bättre samarbete och framgångsrika åtgärder. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet är starkt övertygat om att Olaf måste förstärkas med budgetmedel och personalresurser för att fullt ut kunna utföra sina uppgifter när det gäller förebyggande och utredning, inte minst i de medlemsstater som inte deltar i Eppo. Parlamentet understryker vikten av att se till att Olaf förblir en stark och fullt fungerande partner till Eppo. Parlamentet betonar att det framtida samarbetet mellan Olaf och Eppo bör bygga på nära samarbete, effektivt informationsutbyte och komplementaritet, samtidigt som man undviker dubbelarbete och behörighetskonflikter. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet påminner om att Olaf ska bidra till att skapa och utveckla metoder för att förebygga och bekämpa bedrägerier, korruption och all annan olaglig verksamhet som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. Parlamentet påminner om att en av de viktigaste delarna av Olafs mandat är att främja och samordna, tillsammans med och mellan medlemsstaterna, utbytet av operativa erfarenheter och bästa praxis när det gäller skyddet av unionens ekonomiska intressen. Parlamentet beklagar därför att ingen bedömning av Olafs utredningsresultat på utgiftsområdet uttryckligen lämnas i PIF-rapporten. Parlamentet uppmanar Olaf att tillhandahålla konkret vägledning och rådgivning till medlemsstaterna och kommissionen, på basis av analysen av dess utredningserfarenheter. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet noterar den administrativa överenskommelse om informationsutbyte och samarbete mellan Olaf och revisionsrätten som undertecknades 2019 och välkomnar ett mer strukturerat samarbete mellan revisionsrätten och Olaf. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen mellan Olaf och medlagstiftarna, i nära samarbete med kommissionens avdelningar, om att standardbestämmelser om skydd av unionens ekonomiska intressen, efter 2020, ska ingå i all lagstiftning avseende utgiftsprogram för alla förvaltningsformer. |
| --- | --- |

61.

Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo)

| 62. | Europaparlamentet välkomnar utnämningen av Laura Codruța Kövesi till europeisk chefsåklagare 2019 och inledandet av Europeiska åklagarmyndighetens (Eppo) verksamhet den 1 juni 2021. Parlamentet beklagar att man tvingades skjuta upp det datum då Eppo skulle bli verksamt flera gånger på grund av brist på ekonomiska och mänskliga resurser samt allvarliga förseningar i utnämningen av europeiska och delegerade åklagare i några medlemsstater. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka Eppos ekonomiska och mänskliga resurser så att myndigheten kan hantera de utmaningar som kommer att uppstå i samband med utgifterna från den exceptionellt stora återhämtningsfonden. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet noterar att utnämningsförfarandet för de delegerade europeiska åklagarna inleddes 2019 och slutfördes 2020, och att 22 europeiska åklagare avlade ed inför domstolen den 28 september 2020. Parlamentet beklagar att det saknas nomineringar till europeiska delegerade åklagare, särskilt från Slovenien, som upphävde sitt utnämningsförfarande, samt de betydande förseningarna i många andra medlemsstater. Parlamentet noterar att chefsåklagare Kövesi är djupt bekymrad över Sloveniens påtagliga brist på uppriktigt samarbete till följd av förseningarna i rekryteringen av landets delegerade åklagare. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att noggrant övervaka de medlemsstater som ännu inte har nominerat europeiska delegerade åklagare eller inte har anpassat sin nationella lagstiftning för inledandet av Eppos verksamhet genom att, där så är nödvändigt, dra in deras finansiering på grundval av artikel 63.2 och 63.8 i budgetförordningen och de sektorsspecifika bestämmelserna och/eller genom att inleda överträdelseförfaranden. Parlamentet noterar att i slutet av 2019 hade 18 medlemsstater meddelat kommissionen att de hade införlivat PIF-direktivet i sin nationella lagstiftning. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att uppmuntra alla medlemsstater att ansluta sig till Eppo och uppmanar med kraft de fem medlemsstater som ännu inte anslutit sig att göra detta utan dröjsmål. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet påminner om att i enlighet med rådets genomförandebeslut (EU) 2018/1696 ska urvalskommittén för utnämning av de europeiska åklagarna utvärdera kandidaterna och förse rådet med en rangordning som rådet ska beakta men som, enligt genomförandebeslutet, inte är bindande. Parlamentet påminner om att rådet när det gällde de kandidater som nominerats av Belgien, Bulgarien och Portugal inte följde urvalskommitténs rangordning. Parlamentet påminner om att Österrike, Estland, Luxemburg och Nederländerna den 27 juli 2020 offentliggjorde ett uttalande om att ”man [måste] undvika konkurrens mellan de nationella urvalskommittéernas rangordningar och den europeiska urvalskommitténs rangordning, då detta skulle medföra en risk för att den europeiska komponenten i utnämningsförfarandet urholkas”. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar med djup oro att Malta har underlåtit att nominera tre lämpliga kandidater till kollegiet av europeiska åklagare och därmed försenat inrättandet av kollegiet av europeiska åklagare. Parlamentet är dessutom mycket oroat över medierapporterna om att den portugisiska regeringen försåg rådet med felaktig information om titel och erfarenheter för den kandidat som rangordnades på andra plats av den europeiska urvalskommittén och slutligen utnämndes till Portugals europeiska åklagare. Parlamentet är också bekymrat över att en av de belgiska kandidaterna som inte antagits lämnade in ett klagomål om urvalsförfarandet till domstolen. Parlamentet beklagar att dessa frågor överskuggade inrättandet av kollegiet av europeiska åklagare och uppmanar de berörda medlemsstaterna att förse parlamentet med all nödvändig information och dokumentation så att man kan göra en fullständig bedömning av urvalsprocessen. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påminner om att de europeiska och delegerade åklagarna måste vara oberoende och att alla misstankar om ingripande från en nationell regering till fördel för en kandidat i strid med den europeiska urvalskommitténs rekommendationer skulle få allvarliga och negativa effekter på Eppos anseende, integritet och oberoende som institution. |
| --- | --- |

66.

Kampen mot korruption

| 67. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av direktiv (EU) 2019/1937 (direktivet om visselblåsning), och noterar att tidsfristen för införlivande fastställts till den 17 december 2021. Parlamentet uppmanar kommissionen att nära övervaka och bistå medlemsstaterna och att säkerställa ett fullständigt, korrekt och snabbt införlivande av direktivet, samt att börja utvärdera genomförandet i medlemsstaterna så snart som tidsfristen har löpt ut. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet betonar vikten av oberoende medier och undersökande journalister och lyfter på nytt fram behovet av att skydda dem. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla seriöst rättsligt skydd i likhet med vad som garanteras visselblåsare och att vidta övergripande åtgärder för att skydda och finansiera oberoende undersökande journalistik, inbegripet mekanismer för snabba insatser för journalister i nöd och effektiv lagstiftning mot strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet betonar vikten av de framsteg som gjorts med kommissionens lagstiftningsinitiativ och politiska initiativ för att förebygga och bekämpa korruption, liksom med den regelbundna övervakningen och utvärderingen av medlemsstaternas rättsliga ram via den nyligen utarbetade rapporten om rättsstatsprincipen. Parlamentet påminner dock om att den nyligen utarbetade rapporten om rättsstatsprincipen är av mycket beskrivande karaktär, och beklagar samtidigt på nytt att kommissionen inte längre anser det nödvändigt att offentliggöra en specifik rapport om insatserna mot korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen att utöka dessa rapporter genom att utfärda rekommendationer i situationer där brister har fastställts. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över iakttagelserna i 2020 års rapport om rättsstatsprincipen, där stor oro uttrycks över effektiviteten när det gäller utredningar, lagföring och domar i korruptionsfall, däribland fall som rör korruption på hög nivå i flera medlemsstater, såsom Bulgarien, Kroatien, Tjeckien, Ungern, Malta och Slovakien. Parlamentet insisterar på att korruption på hög nivå måste bekämpas systematiskt med hjälp av konsekventa och bestämda åtgärder för att inleda brottsutredningar och lagföra korruptionsfall som rör högre tjänstemän eller deras närmaste krets i samband med allvarliga anklagelser. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet betonar att de institutioner som har till uppgift att verkställa straffrätten måste arbeta på ett effektivt och opartiskt sätt och bör förses med tillräcklig finansiering, mänskliga resurser, teknisk kapacitet och specialiserad sakkunskap så att de kan utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet framhäver att kopplingen mellan korruption och bedrägerier i EU kan ha negativ inverkan på EU:s budget. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att inrätta ett nätverk av korruptionsförebyggande myndigheter inom Europeiska unionen. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet välkomnar unionens roll som observatör i Gruppen av stater mot korruption (Greco), men upprepar sin rekommendation att EU bör bli medlem. Parlamentet stöder till fullo Stockholmsdeklarationen från december 2019, där de europeiska beslutsfattarna uppmanas att stärka kampen mot korruption. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet noterar att den lämpliga rättsliga grunden för EU för att bli en fullständig medlem i Greco är artikel 83 i EUF-fördraget, jämförd med artikel 218 i EUF-fördraget. Parlamentet noterar att ett fullständigt EU-medlemskap i Greco skulle kräva en inbjudan från Europarådets ministerkommitté och ingåendet av ett avtal om villkoren för medlemskapet mellan Europarådet och EU. Parlamentet noterar att det tillämpliga beslutsförfarandet för ingåendet av internationella avtal fastställs i artikel 218 i EUF-fördraget, enligt vilken rådet, på rekommendation av kommissionen, ska ge bemyndigande till kommissionen att inleda förhandlingar om medlemskapet i Greco med Europarådet och begära parlamentets samtycke, varvid rådet får anta ett slutligt beslut om att ingå avtalet. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet noterar att vid ett fullt EU-medlemskap i Greco kan EU-institutionerna övervakas och utvärderas av gruppen av stater. Parlamentet understryker att Grecos utvärderingssystem bör ta hänsyn till EU:s särskilda natur som en union baserad på principen om tilldelade befogenheter, dess institutioner samt EU-lagstiftningens särdrag. Parlamentet betonar att EU:s rättigheter och skyldigheter inom ramen för Greco och de praktiska arrangemangen för dess medlemskap som enskild juridisk enhet, tillsammans med alla sina medlemsstater, bör klargöras på förhand i avtalet om villkoren för medlemskap. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet noterar att åtta lagstiftningsåtgärder, organisatoriska åtgärder och administrativa åtgärder rapporterades av medlemsstaterna 2019 på området för förbättrad transparens, bedrägeribekämpning och förebyggande av intressekonflikter inom offentlig upphandling. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att inrätta en intern utvärderingsmekanism för korruption för EU-institutionerna. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet är bekymrat över att den tjeckiska riksåklagaren angav konstanta påtryckningar från justitieministern som skäl för sin avgång nyligen. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka sårbarheterna i det tjeckiska rättssystemet och noggrant undersöka om andra fall som involverar medlemmar av den tjeckiska regeringen har lagts ned eller avslutats i förtid, eventuellt till följd av påtryckningar eller otillbörlig inblandning. Parlamentet uppmanar kommissionen att också göra en sådan undersökning för alla de andra medlemsstaterna och att hålla parlamentet underrättat om sina iakttagelser och slutsatser. |
| --- | --- |

78.

Rekommendationer

| 79. | Europaparlamentet uppmanar i detta hänseende återigen kommissionen att inrätta ett enhetligt system för insamling av jämförbara uppgifter om oriktigheter och fall av bedrägerier i medlemsstaterna, i syfte att standardisera rapporteringsprocessen och säkerställa kvalitet och jämförbarhet för de uppgifter som lämnas. Parlamentet understryker vikten av att harmonisera definitionerna för att få fram jämförbara uppgifter i hela EU. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa full transparens och kvalitet när det gäller de uppgifter som medlemsstaterna rapporterar in i systemet för hantering av oriktigheter. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att rapportera fullständiga uppgifter i god tid. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att koppla systemet för hantering av oriktigheter till Edes och Arachne och att ge alla medlemsstater och kommissionen åtkomst till det. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt för medlemsstaterna att föra ett närmare samarbete när det gäller informationsutbyte, för att både förbättra datainsamlingen och effektivisera kontrollerna. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet understryker att Edes, som EU:s svarta lista, har en enorm potential att flagga personer och företag som missbrukar EU-medel. Parlamentet noterar dessutom tribunalens dom av den 13 maj 2020 i mål T-290/18 (Agmin mot kommissionen), där tribunalen bekräftar giltigheten i panelens respektive utanordnarnas ansvar liksom att den berörda enhetens rätt att bli hörd helt och fullt upprätthålls genom det kontradiktoriska förfarande som leds av panelen. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera en utvidgning av Edes till medel under delad förvaltning i sitt förslag till revidering av budgetförordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förse detta system med nödvändiga ekonomiska och mänskliga resurser så att det kan fungera på heltid. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet beklagar djupt att det finns mer än 290 övervaknings- och rapporteringssystem för den gemensamma jordbrukspolitiken och sammanhållningsfonderna, vilket gör det omöjligt att kontrollera de slutliga stödmottagarna av dessa medel och förhindra och på ett effektivt sätt utreda bedrägeri och korruption. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätta ett harmoniserat eller enhetligt rapporteringssystem med aktuella och tillförlitliga uppgifter för att åtgärda denna situation. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet påminner om behovet av en mer kraftfull och effektiv respons och samordning på både EU-nivå och nationell nivå i kampen mot korruption och organiserad brottslighet, även av maffiatyp, med särskild inriktning på transnationella och gränsöverskridande aspekter, för att motarbeta bedragarnas konstanta förmåga att anpassa sig till ny teknik och nya scenarier. Parlamentet betonar att detta kan göras med hjälp av AI-verktyg, datautvinningsverktyg och andra relevanta digitaliserade verktyg, med respekt för skyddet av personuppgifter. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet betonar EU:s och nationella bedrägeribekämpningsmyndigheters och bedrägeribekämpningsorgans särskilda betydelse i förbindelse med ökningen av EU-resurserna genom fonden för återhämtning och resiliens. Parlamentet påminner om vikten av att stödja och stärka samarbetet mellan EU-institutionerna, Eppo, Olaf, EU:s byråer, särskilt Europol och Eurojust, och nationella myndigheter i syfte att mer effektivt upptäcka och bekämpa bedrägerier och korruption, genom att undvika att överlappning av roller och gynna informationsutbyte. Parlamentet påminner om behovet av att säkerställa ökade och bättre anpassade resurser till Eppo, Olaf och relevanta EU-byråer i framtida budgetar. Parlamentet upprepar sitt krav på att Eppo måste kunna använda medlen i 2021 års budget för rekrytering av ytterligare personal, inte minst med hänsyn till den ökade arbetsbördan till följd av antagandet av EU:s nya långtidsbudget, Next Generation EU och andra kostnadsstyrda projekt. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet betonar vikten av ett strukturerat informationsutbyte mellan behöriga myndigheter för dubbelkontroll av räkenskaper för transaktioner mellan två eller flera medlemsstater, i syfte att förhindra gränsöverskridande bedrägerier som uppkommer i samband med struktur- och investeringsfonderna. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att i sitt arbetsprogram inkludera ett lagstiftningsförslag avseende en övergripande förordning om ömsesidigt administrativt bistånd på området för EU:s utgifter. Parlamentet betonar att informationsutbytet bör ske i ett digitalt format och genom interoperabla eller delade it-system och verktyg för att underlätta ett snabbare och mer effektivt samarbete. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet beklagar att endast 13 medlemsstater använde Arachne när de utförde sina riskanalyser. Parlamentet betonar på nytt vikten av detta verktyg, liksom av interoperabilitet mellan it-system och databaser för analys av bedrägeririsker och upptäckt av bedrägerier. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen och särskilt medlemsstaterna inom rådet att närma sig parlamentets ståndpunkt, dvs. att göra användningen av Arachne obligatorisk. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att systemet fylls på med aktuella och tillförlitliga uppgifter. Parlamentet anser att kommissionen, revisionsrätten, Eppo och Olaf behöver få tillgång till dessa uppgifter. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet noterar att 16 medlemsstater förbättrat riskanalysen för att upptäcka bedrägerier och oriktigheter med hjälp av it-verktyg. Parlamentet uppmanar kommissionen att underlätta utbytet av god praxis mellan dessa länder och medlemsstater som saknar erfarenheter. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet noterar med oro att ingen information lämnas i PIF-rapporten om analysen av fall av intressekonflikter, trots relevansen av den nya bestämmelse som antogs 2018 i budgetförordningen och den välkända betydelsen och effekten av detta fenomen. Parlamentet uppmanar kommissionen att fylla denna lucka i nästa PIF-rapport och att i högre grad uppmärksamma bedrägerier avseende offentlig upphandling. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet betonar att för att effektivt bekämpa korruption och skydda EU:s ekonomiska intressen bör kommissionen anta en holistisk, enhetlig och systematisk strategi genom att ta fram bättre regler om transparens, oförenligheter och intressekonflikter, interna kontrollmekanismer, olaglig lobbying och svängdörrsproblematik, som kan vara till förfång för förbindelserna mellan institutionerna och företrädare för intressegrupper. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforska nya möjligheter att dela och analysera PIF-rapporten tillsammans med andra informationskällor och årsrapporter, bland annat genom en förstärkt dialog mellan Europol, Eurojust och Eppo, för att bidra till att identifiera tendenser i fråga om oriktigheter med och utan misstanke om bedrägeri, upptäcka brister och sprida värdefulla erfarenheter för att förbättra alla berörda parters antagande av bedrägerisäkringsåtgärder. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet välkomnar de evenemang som organiserats av Olaf 2019 med särskild inriktning på att stödja tredjeländer. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen, Olaf och alla unionens övriga institutioner och organ som har till uppgift att skydda unionens ekonomiska intressen att aktivt interagera och samarbeta med partnermyndigheter i kandidatländer, potentiella kandidatländer och länder i det östliga partnerskapet, genom att främja åtgärder för att effektivt hantera eventuella bedrägerifall. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla specifika och regelbundna mekanismer för att effektivt förebygga och bekämpa bedrägerier med EU-medel i dessa stater. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet beklagar att parlamentet gång på gång skickar flera rekommendationer utan att få något tydligt svar från kommissionen. Parlamentet beklagar att kommissionen när det gäller vissa observationer och rekommendationer inte har vidtagit några konkreta åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge parlamentet en tydlig förklaring när den beslutar att inte följa dess rekommendationer. |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  EUT C 377, 9.11.2020, s. 13.

(2)  EUT L 248, 18.9.2013, s. 1.

(3)  EUT L 437, 28.12.2020, s. 49.

(4)  EUT C 295, 2.9.2019, s. 24.

(5)  EUT C 255, 29.7.2019, s. 31.

(6)  EUT C 215, 29.6.2020, s. 29.

(7)  EUT L 305, 26.11.2019, s. 17.

(8)  EUT L 198, 28.7.2017, s. 29.

(9)  EUT L 283, 31.10.2017, s. 1.

(10)  EUT L 274, 28.10.2019, s. 1.

(11)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 56.

(12)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(13)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(14)  EUT L 172, 17.5.2021, s. 110.

(15)  Cypern, Luxemburg och Malta.

(16)  PIF-rapporten, kapitel 10.2, s. 31.

(17)  Rådets förordning (EG) nr 515/97 av den 13 mars 1997 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas administrativa myndigheter och om samarbete mellan dessa och kommissionen för att säkerställa en korrekt tillämpning av tull- och jordbrukslagstiftningen (EGT L 82, 22.3.1997, s. 1).

(18)  Europeiska revisionsrätten, 2017 Revisionen av EU:s byråer i korthet, Introduktion till Europeiska revisionsrättens årsrapport om EU:s byråer för 2017, s. 11.

(19)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(20)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(21)  Belgien, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Spanien, Kroatien, Cypern, Luxemburg, Litauen, Nederländerna, Polen, Portugal, Rumänien, Slovenien, Finland och Sverige.

(22)  Belgien, Spanien, Nederländerna och Rumänien.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/88 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/88

---

P9_TA(2021)0338

Inverkan på fiskerisektorn av havsbaserade vindkraftsparker och andra system för förnybar energi

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om inverkan på fiskerisektorn av havsbaserade vindkraftsparker och andra system för förnybar energi (2019/2158(INI))

(2022/C 99/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, i kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, i kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendationer från maj 2020 om positivt samspel mellan vindkraftsparker till havs och fisket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendationer från maj 2020 om positivt samspel mellan vindkraftsparker till havs och fisket,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 11 juni 2020 om den blå ekonomin 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 11 juni 2020 om den blå ekonomin 2020,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 september 2020Höjning av Europas klimatambition för 2030 – Investering i en klimatneutral framtid till förmån för våra medborgare (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 september 2020Höjning av Europas klimatambition för 2030 – Investering i en klimatneutral framtid till förmån för våra medborgare (COM(2020)0562),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 november 2020En EU-strategi för att utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 november 2020En EU-strategi för att utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid (COM(2020)0741),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektiv om en marin strategi) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (2) (havsplaneringsdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (2) (havsplaneringsdirektivet),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (3),

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen (COP21) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen (COP21) för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (4),

| — | med beaktande av EMODnets kartläggning av mänsklig aktivitet och fartygstäthet 2019 och kartläggningen av förnybar energiutvinning till havs 2018 från Ospars system för data- och informationsförvaltning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EMODnets kartläggning av mänsklig aktivitet och fartygstäthet 2019 och kartläggningen av förnybar energiutvinning till havs 2018 från Ospars system för data- och informationsförvaltning,

| — | med beaktande av yttrandet från den rådgivande nämnden för Nordsjön av den 28 december 2020 om samspelet mellan vindkraftsparker till havs och fiskeriverksamhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från den rådgivande nämnden för Nordsjön av den 28 december 2020 om samspelet mellan vindkraftsparker till havs och fiskeriverksamhet,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt antagen vid första behandlingen den 24 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt antagen vid första behandlingen den 24 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (5),

| — | med beaktande av den av fiskeriutskottet (PECH) beställda studien av de 12 november 2020 om hur havsbaserad vindkraft och andra marina förnybara energikällor påverkar det europeiska fisket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den av fiskeriutskottet (PECH) beställda studien av de 12 november 2020 om hur havsbaserad vindkraft och andra marina förnybara energikällor påverkar det europeiska fisket,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0184/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0184/2021), och av följande skäl:

| A. | EU:s mål är att bli klimatneutralt senast 2050 i linje med målen i den gröna given. Kommissionen har föreslagit ett mål om att minska utsläppen av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030, medan parlamentet har efterlyst ett mål om en minskning av växthusgasutsläppen med 60 % fram till 2030. Energi från havsbaserade förnybara energikällor är ett av de alternativ som står till buds för medlemsstaterna för att uppnå detta mål. Sådan energi bör spela en viktig roll i arbetet för att uppnå målen genom en integrerad strategi som tar hänsyn till de tre pelarna för hållbarhet. |
| --- | --- |

A.

EU:s mål är att bli klimatneutralt senast 2050 i linje med målen i den gröna given. Kommissionen har föreslagit ett mål om att minska utsläppen av växthusgaser med minst 55 % fram till 2030, medan parlamentet har efterlyst ett mål om en minskning av växthusgasutsläppen med 60 % fram till 2030. Energi från havsbaserade förnybara energikällor är ett av de alternativ som står till buds för medlemsstaterna för att uppnå detta mål. Sådan energi bör spela en viktig roll i arbetet för att uppnå målen genom en integrerad strategi som tar hänsyn till de tre pelarna för hållbarhet.

| B. | EU har enligt fördragen ansvar för att säkerställa försörjningstryggheten medan medlemsstaterna är ansvariga för att fastställa strukturen för den egna energiförsörjningen och för val av energikällor, under förutsättning att EU:s mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050 respekteras. |
| --- | --- |

B.

EU har enligt fördragen ansvar för att säkerställa försörjningstryggheten medan medlemsstaterna är ansvariga för att fastställa strukturen för den egna energiförsörjningen och för val av energikällor, under förutsättning att EU:s mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050 respekteras.

| C. | Enligt kommissionens beräkningar kommer 30 % av EU:s elbehov 2050 att tillgodoses av havsbaserad vindkraft, vilket motsvarar en ökning av den havsbaserade vindkraftskapaciteten från nuvarande 12 GW i EU-27 till målet 300 GW år 2050. Enligt kommissionens beräkningar kommer efterfrågan att nå 40 GW havsenergikapacitet till år 2050. |
| --- | --- |

C.

Enligt kommissionens beräkningar kommer 30 % av EU:s elbehov 2050 att tillgodoses av havsbaserad vindkraft, vilket motsvarar en ökning av den havsbaserade vindkraftskapaciteten från nuvarande 12 GW i EU-27 till målet 300 GW år 2050. Enligt kommissionens beräkningar kommer efterfrågan att nå 40 GW havsenergikapacitet till år 2050.

| D. | Enligt artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) måste EU:s energipolitik säkerställa att energimarknaden fungerar, säkra energiförsörjningen i unionen, främja energieffektivitet, energibesparingar och utveckling av nya och förnybara energikällor samt främja sammankoppling av energinät. Fastställandet av medlemsstaternas energimix är fortfarande nationell behörighet, och därför är energimixerna fortfarande mycket varierande. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 194 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) måste EU:s energipolitik säkerställa att energimarknaden fungerar, säkra energiförsörjningen i unionen, främja energieffektivitet, energibesparingar och utveckling av nya och förnybara energikällor samt främja sammankoppling av energinät. Fastställandet av medlemsstaternas energimix är fortfarande nationell behörighet, och därför är energimixerna fortfarande mycket varierande.

| E. | Haven i norr (Nordsjön, Östersjön och Nordostatlanten) står för mer än 85 % av all havsbaserad vindkraft i EU-27:s vatten. |
| --- | --- |

E.

Haven i norr (Nordsjön, Östersjön och Nordostatlanten) står för mer än 85 % av all havsbaserad vindkraft i EU-27:s vatten.

| F. | Medlemsstaternas och de europeiska havsområdenas geografiska särdrag varierar kraftigt inom EU. Utvecklingen av havsbaserade vindkraftsparker och andra förnybara energisystem är för närvarande koncentrerad till Nordsjön och Östersjön, där förhållandena är gynnsammare. I framtiden kommer det även att råda stora skillnader mellan de olika havsområdena och medlemsstaterna när det gäller huruvida det är möjligt eller lämpligt att inrätta havsbaserade anläggningar för förnybar energi, eller att öka deras storlek eller kapacitet. |
| --- | --- |

F.

Medlemsstaternas och de europeiska havsområdenas geografiska särdrag varierar kraftigt inom EU. Utvecklingen av havsbaserade vindkraftsparker och andra förnybara energisystem är för närvarande koncentrerad till Nordsjön och Östersjön, där förhållandena är gynnsammare. I framtiden kommer det även att råda stora skillnader mellan de olika havsområdena och medlemsstaterna när det gäller huruvida det är möjligt eller lämpligt att inrätta havsbaserade anläggningar för förnybar energi, eller att öka deras storlek eller kapacitet.

| G. | Enligt handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket har EU:s fiskefartyg fortsatt tillträde till Förenade kungarikets vatten, och vice versa, och de fortsätter därmed att dela det europeiska havsområde som för närvarande innehåller 110 havsbaserade vindkraftsparker med över 5 000 vindkraftverk. |
| --- | --- |

G.

Enligt handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket har EU:s fiskefartyg fortsatt tillträde till Förenade kungarikets vatten, och vice versa, och de fortsätter därmed att dela det europeiska havsområde som för närvarande innehåller 110 havsbaserade vindkraftsparker med över 5 000 vindkraftverk.

| H. | Vindkraftsproduktionen kan vara ojämn och instabil på grund av föränderliga väderförhållanden. |
| --- | --- |

H.

Vindkraftsproduktionen kan vara ojämn och instabil på grund av föränderliga väderförhållanden.

| I. | Möjligheterna till lagring av vindkraft är fortfarande mycket begränsade. |
| --- | --- |

I.

Möjligheterna till lagring av vindkraft är fortfarande mycket begränsade.

| J. | Andra förnybara energikällor till havs, såsom vågteknik, tidvattenteknik, termisk teknik, flytande solcellsanläggningar och användning av alger för att producera biobränslen, spelar en viktig roll i kommissionens strategi för havsbaserad förnybar energi, även om det för närvarande inte finns några storskaliga anläggningar i drift. De kan bidra till att man uppnår klimatneutralitet och ett starkare europeiskt ledarskap samt skapa nya arbetstillfällen. Det är nödvändigt att fortsätta med forskning och innovation eftersom andra former av havsbaserad förnybar energi skulle kunna vara lovande och lämpligare i vissa områden och ha mindre inverkan på fiskeverksamheten, fiskbestånden och havsmiljön. |
| --- | --- |

J.

Andra förnybara energikällor till havs, såsom vågteknik, tidvattenteknik, termisk teknik, flytande solcellsanläggningar och användning av alger för att producera biobränslen, spelar en viktig roll i kommissionens strategi för havsbaserad förnybar energi, även om det för närvarande inte finns några storskaliga anläggningar i drift. De kan bidra till att man uppnår klimatneutralitet och ett starkare europeiskt ledarskap samt skapa nya arbetstillfällen. Det är nödvändigt att fortsätta med forskning och innovation eftersom andra former av havsbaserad förnybar energi skulle kunna vara lovande och lämpligare i vissa områden och ha mindre inverkan på fiskeverksamheten, fiskbestånden och havsmiljön.

| K. | Havsbaserade vindkraftverk har en genomsnittlig livslängd på 25–30 år. Väldigt få kraftverk har hittills avvecklats och återvinning är fortfarande en mycket komplex historia, där 85–90 % av ett nedmonterat vindkraftverk återvinns. En långsiktig vision baserad på cirkulär ekonomi och livscykeltänkande krävs för att bedöma effekterna på annan verksamhet, till exempel fiske, och på lokalsamhällen och ekosystem, i slutet av projektet. Miljödesign, med specifika material och särskild utformning av infrastrukturen, kan främja utvecklingen av lokal biologisk mångfald. Metoder för återvinning eller bibehållande av infrastrukturer som konstgjorda rev måste beaktas i ett tidigt skede av projektets utformning. |
| --- | --- |

K.

Havsbaserade vindkraftverk har en genomsnittlig livslängd på 25–30 år. Väldigt få kraftverk har hittills avvecklats och återvinning är fortfarande en mycket komplex historia, där 85–90 % av ett nedmonterat vindkraftverk återvinns. En långsiktig vision baserad på cirkulär ekonomi och livscykeltänkande krävs för att bedöma effekterna på annan verksamhet, till exempel fiske, och på lokalsamhällen och ekosystem, i slutet av projektet. Miljödesign, med specifika material och särskild utformning av infrastrukturen, kan främja utvecklingen av lokal biologisk mångfald. Metoder för återvinning eller bibehållande av infrastrukturer som konstgjorda rev måste beaktas i ett tidigt skede av projektets utformning.

| L. | Det mest kostnads- och utrymmeseffektiva sättet att nå det uppsatta målet för havsbaserad vindkraftskapacitet till 2050 är att använda samma havsområde för flera olika ändamål, genom strategier inriktade på ömsesidig nytta, där de olika verksamheterna gynnar varandra, eftersom samexistensen av verksamheter kan ha positiva effekter på miljön och den socioekonomiska situationen. |
| --- | --- |

L.

Det mest kostnads- och utrymmeseffektiva sättet att nå det uppsatta målet för havsbaserad vindkraftskapacitet till 2050 är att använda samma havsområde för flera olika ändamål, genom strategier inriktade på ömsesidig nytta, där de olika verksamheterna gynnar varandra, eftersom samexistensen av verksamheter kan ha positiva effekter på miljön och den socioekonomiska situationen.

| M. | Konkurrensen ökar mellan olika sätt att använda kust- och havsområdena, där man ofta tenderar att försumma historiska användningsområden av uppenbar historisk, kulturell, social och ekonomisk betydelse, såsom fiske. |
| --- | --- |

M.

Konkurrensen ökar mellan olika sätt att använda kust- och havsområdena, där man ofta tenderar att försumma historiska användningsområden av uppenbar historisk, kulturell, social och ekonomisk betydelse, såsom fiske.

| N. | I direktivet om fysisk planering i kust- och havsområden anges att medlemsstaterna måste ta hänsyn till samspelet mellan olika verksamheter och användningsområden, såsom vattenbruk, fiske, anläggningar och infrastrukturer för produktion av energi från förnybara energikällor samt undervattenskablar, och främja samexistens mellan relevanta verksamheter, med ett ekosystembaserat tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

N.

I direktivet om fysisk planering i kust- och havsområden anges att medlemsstaterna måste ta hänsyn till samspelet mellan olika verksamheter och användningsområden, såsom vattenbruk, fiske, anläggningar och infrastrukturer för produktion av energi från förnybara energikällor samt undervattenskablar, och främja samexistens mellan relevanta verksamheter, med ett ekosystembaserat tillvägagångssätt.

| O. | Genom sin fysiska planering i kust- och havsområdena bör medlemsstaterna sträva efter att bidra till hållbar utveckling i sektorerna för havsbaserad energi, sjötransport, fiske och vattenbruk samt till bevarande, skydd och förbättring av miljön, inklusive motståndskraft mot klimatförändringarnas effekter. I detta avseende bör fiskeri- och vattenbruksintressen ägnas särskild uppmärksamhet och inte marginaliseras när medlemsstaterna fortsätter sitt arbete med nationella planer för fysisk planering i kust- och havsområden och efterföljande översyner av dessa planer. |
| --- | --- |

O.

Genom sin fysiska planering i kust- och havsområdena bör medlemsstaterna sträva efter att bidra till hållbar utveckling i sektorerna för havsbaserad energi, sjötransport, fiske och vattenbruk samt till bevarande, skydd och förbättring av miljön, inklusive motståndskraft mot klimatförändringarnas effekter. I detta avseende bör fiskeri- och vattenbruksintressen ägnas särskild uppmärksamhet och inte marginaliseras när medlemsstaterna fortsätter sitt arbete med nationella planer för fysisk planering i kust- och havsområden och efterföljande översyner av dessa planer.

| P. | I kommissionens föreslagna EU-strategi för biologisk mångfald påpekas att ”EU kommer att prioritera lösningar som t.ex. havsenergi och havsbaserad vindkraft som också möjliggör regenerering av fiskbestånd”, medan en nyligen publicerad studie från generaldirektoratet för EU-intern politik (6) visar att ”potentiella fördelar för fisket till följd av anläggningar för förnybar energi till havs inte är tillräckligt väl utredda och empiriska bevis saknas”. |
| --- | --- |

P.

I kommissionens föreslagna EU-strategi för biologisk mångfald påpekas att ”EU kommer att prioritera lösningar som t.ex. havsenergi och havsbaserad vindkraft som också möjliggör regenerering av fiskbestånd”, medan en nyligen publicerad studie från generaldirektoratet för EU-intern politik (6) visar att ”potentiella fördelar för fisket till följd av anläggningar för förnybar energi till havs inte är tillräckligt väl utredda och empiriska bevis saknas”.

| Q. | I sitt meddelande En EU-strategi för att utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid uppmanade kommissionen de offentliga myndigheterna att på ett tidigt stadium planera den långsiktiga utvecklingen av havsbaserad förnybar energi, bedöma den miljömässiga, sociala och ekonomiska hållbarheten, säkerställa samexistens med annan verksamhet, t.ex. fiske och vattenbruk, och säkerställa att allmänheten godtar planerade utbyggnader. |
| --- | --- |

Q.

I sitt meddelande En EU-strategi för att utnyttja potentialen i havsbaserad förnybar energi för en klimatneutral framtid uppmanade kommissionen de offentliga myndigheterna att på ett tidigt stadium planera den långsiktiga utvecklingen av havsbaserad förnybar energi, bedöma den miljömässiga, sociala och ekonomiska hållbarheten, säkerställa samexistens med annan verksamhet, t.ex. fiske och vattenbruk, och säkerställa att allmänheten godtar planerade utbyggnader.

| R. | Fisket har relativt liten betydelse för BNP, men är mycket viktigt för fiskesamhällena i många medlemsstater. |
| --- | --- |

R.

Fisket har relativt liten betydelse för BNP, men är mycket viktigt för fiskesamhällena i många medlemsstater.

| S. | Omkring 80 % av alla fiskefartyg i EU sysslar med småskaligt fiske, främst familjeföretag som är verksamma sedan flera generationer tillbaka och som huvudsakligen bedriver kustnära fiske. |
| --- | --- |

S.

Omkring 80 % av alla fiskefartyg i EU sysslar med småskaligt fiske, främst familjeföretag som är verksamma sedan flera generationer tillbaka och som huvudsakligen bedriver kustnära fiske.

| T. | Den samlade utvecklingen av nuvarande och framtida anläggningar för havsbaserad förnybar energi har störst inverkan på fiskeverksamhet där man fiskar efter bottenlevande arter och kräftdjur. |
| --- | --- |

T.

Den samlade utvecklingen av nuvarande och framtida anläggningar för havsbaserad förnybar energi har störst inverkan på fiskeverksamhet där man fiskar efter bottenlevande arter och kräftdjur.

| U. | Utnyttjande av havet för energiändamål, samtidigt som man ser till att miljön skyddas och fisket och andra ekonomiska verksamheter utvecklas på ett hållbart sätt, kräver gemensam planering och noggrann helhetsbedömning av kumulativa effekter, inbegripet socioekonomiska konsekvenser. |
| --- | --- |

U.

Utnyttjande av havet för energiändamål, samtidigt som man ser till att miljön skyddas och fisket och andra ekonomiska verksamheter utvecklas på ett hållbart sätt, kräver gemensam planering och noggrann helhetsbedömning av kumulativa effekter, inbegripet socioekonomiska konsekvenser.

| V. | Det behövs ytterligare forskning om hur vindkraftsparker och andra havsbaserade förnybara energikällor påverkar havsmiljön och fiskeresurserna. |
| --- | --- |

V.

Det behövs ytterligare forskning om hur vindkraftsparker och andra havsbaserade förnybara energikällor påverkar havsmiljön och fiskeresurserna.

| W. | Parlamentet insisterar på att unionens klimatmål för 2030 måste vara en 60-procentig minskning av växthusgasutsläppen i hela ekonomin jämfört med 1990. |
| --- | --- |

W.

Parlamentet insisterar på att unionens klimatmål för 2030 måste vara en 60-procentig minskning av växthusgasutsläppen i hela ekonomin jämfört med 1990.

| X. | EU:s havsbaserade vindkraftsresurser måste utforskas och projekt för havsbaserad förnybar energi måste främjas på ett sätt som är förenligt med övriga sätt att använda kust-och havsområdena, i synnerhet fiskeverksamhet. Därvid måste man eftersträva synergier och skydda den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

X.

EU:s havsbaserade vindkraftsresurser måste utforskas och projekt för havsbaserad förnybar energi måste främjas på ett sätt som är förenligt med övriga sätt att använda kust-och havsområdena, i synnerhet fiskeverksamhet. Därvid måste man eftersträva synergier och skydda den biologiska mångfalden.

| Y. | Det är viktigt med observation och empirisk analys av fiskemetoderna före, under och efter byggandet av vindkraftsparker för att öka kunskapen om samexistens. |
| --- | --- |

Y.

Det är viktigt med observation och empirisk analys av fiskemetoderna före, under och efter byggandet av vindkraftsparker för att öka kunskapen om samexistens.

| Z. | Plattformar för havsbaserade anläggningar för förnybar energi kan dra till sig marina arter och fungera som konstgjorda rev. |
| --- | --- |

Z.

Plattformar för havsbaserade anläggningar för förnybar energi kan dra till sig marina arter och fungera som konstgjorda rev.

| AA. | Internationella hydrografiska organisationen rekommenderar att man undviker fiske närmare än 0,25 sjömil (463 meter) på ömse sidor av en undervattenskabel för att minimera riskerna. |
| --- | --- |

AA.

Internationella hydrografiska organisationen rekommenderar att man undviker fiske närmare än 0,25 sjömil (463 meter) på ömse sidor av en undervattenskabel för att minimera riskerna.

| 1. | Europaparlamentet pekar på vikten av att undvika de havsbaserade vindkraftverkens potentiella långsiktiga negativa effekter på vissa ekosystem, fiskbestånd och biologisk mångfald, och följaktligen på fiskeriverksamhet som helhet. Parlamentet betonar behovet av en livscykelinriktad syn på deras utveckling, från konstruktion till drift och avveckling, och därför är det viktigt med noggranna och detaljerade studier för att bedöma effekterna av befintliga havsbaserade vindturbiner. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att havsbaserad förnybar energi bör användas så att den skapar möjligheter för annan verksamhet, med hjälp av en strategi som ger gemensamma miljömässiga, sociala och ekonomiska fördelar och gynnar fiskare och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att havsbaserad förnybar energi endast är hållbar om den inte har någon negativ inverkan på miljön eller på den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen, särskilt i regioner som är beroende av fisket. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet är bekymrat över bristen på forskning om avveckling av havsbaserade vindkraftverk och om hur avvecklingen påverkar miljön. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar att det är medlemsstaterna själva som beslutar om nationell energimix och energiteknik. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet poängterar att förnybar energi och energieffektivitet är några av de viktigaste förutsättningarna för att skapa en ekonomi med nettonollutsläpp. För att uppnå målet om andelen förnybar energi 2030 måste man i motsvarande grad bygga ut infrastrukturkapaciteten för havsbaserad förnybar elektricitet och öka produktionen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att förnybart väte, inbegripet från vind- och solenergi, är en potentiellt viktig faktor i arbetet för att uppnå unionens klimatneutralitetsmål. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att flytande vindkraftsparker potentiellt kan anläggas på djupt vatten, vilket öppnar möjlighet för att utveckla vindkraft i många fler områden, som dessutom är mindre synliga från land. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stödja utbyggnad och kommersiell tillämpning av teknik för flytande havsbaserad vindkraft, som har ännu mindre inverkan på fisket. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att man måste minimera riskerna för att en storskalig utbyggnad av havsbaserade vindkraftsparker påverkar havsområdets fysiska funktioner, särskilt havsströmmar och luftströmmar, som kan bidra till blandning av den stratifierade vattenpelaren och följaktligen påverka näringscykeln, våggenerering, tidvattensamplituder och bottentransport av sediment. Effekterna måste övervakas noga. Infraljud från roterande blad skulle kunna driva bort fisk och marina däggdjur från vindkraftsparken, och elektromagnetiska fält från undervattenskablar, liksom undervattensbuller från slagpålning, skulle kunna ha mycket negativ inverkan på kräftdjur och det marina livet. Parlamentet betonar i detta avseende vikten av ytterligare utveckling och forskning om hur dessa negativa effekter kan undvikas och begränsas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar vikten av att tillämpa bästa praxis för att minimera störningar och begränsa skador på ekosystem i planerings-, drifts- och avvecklingsfaserna för havsbaserad verksamhet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att inrättandet av enheter för produktion av havsbaserad förnybar energi måste integreras med och följa varje lands utvecklingsstrategier och energisuveränitet, samtidigt som man ligger i linje med målen för den gröna given. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av att ta hänsyn till morfologiska och geografiska särdrag i områden där havsbaserade vindkraftsparker ska byggas. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att beslut om utbyggnad av infrastruktur för produktion av havsbaserad förnybar energi bör bygga på de bästa vetenskapliga bedömningarna om de därmed förbundna effekterna och bör involvera alla berörda parter i utnyttjandet av de områden som ska tas i bruk, särskilt de berörda fiskesamhällena och deras organisationer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar vikten av att undersöka de potentiella effekterna, såsom konstgjorda reveffekter av förnybara havsbaserade system, på det marina livet och fisket, vilka skulle kunna begränsas till driftsfasen, och att undersöka hur avvecklingen kan genomföras på ett sådant sätt att dess fördelar inte bara är tillfälliga. Parlamentet understryker att man vid avveckling av havsbaserade vindkraftsparker måste lämna platserna i ett skick som medger fiskeverksamhet, om sådan var tillåten före uppförandet eller under driftsfasen, och som skyddar och respekterar miljön. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påpekar att havsbottnens utformning måste beaktas vid utbyggnaden av vindkraftsparker till havs, så att man inte bygger infrastruktur där det finns risk för att de lokala livsmiljöerna och det lokala ekosystemet rubbas. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet föreslår att en utvärdering ska göras av vindkraftsparker i skyddade havsområden, i förhållande till tydligt definierade mål för bevarande av livsmiljöer och biologisk mångfald, inbegripet sådana som rör fiskeresurserna. Parlamentet understryker att förvaltningskommittéer bör inrättas för dessa skyddade havsområden för bättre samexistens mellan verksamheter och att godkännande måste ges av den relevanta behöriga myndighet som ansvarar för de marina skyddsområdena. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att havsbaserade vindkraftsparker, när så är möjligt, bör placeras i områden där fiske inte är tillåtet, för att minimera de negativa effekterna på fiskerinäringen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att havsbaserade vindkraftsparker kan ha inverkan på fisket genom förändringar i den rumsliga fördelningen och kvantiteterna av kommersiellt fiskade marina arter samt genom säkerhetsbetingad stängning eller genom krav på ändrade fiskeverksamheter eller fiskemetoder, till exempel passivt i stället för aktivt fiske. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europarlamentet efterlyser dialog och samarbete med fiskare på ett tidigt stadium i processen. Parlamentet betonar vikten av att ta hänsyn till lokala ekosystem och lokalsamhällets särdrag. Parlamentet betonar att fiskare måste få lämplig kompensation om anläggning av havsbaserade vindkraftsparker påverkar deras verksamhet. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att kommissionen i sitt meddelande om strategin för biologisk mångfald för 2030 säger att ”EU kommer att prioritera lösningar som t.ex. havsenergi och havsbaserad vindkraft som också möjliggör regenerering av fiskbestånd” och att man överväger möjligheten att kombinera havsbaserad vindkraft och skyddade områden. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att vindkraftsparkernas miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenser hänger samman med platsspecifika förhållanden, ekosystem och mänsklig verksamhet. Samarbete med berörda parter vid utformning, genomförande och förvaltning av vindkraftsparkerna är avgörande för att lösa frågor av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet konstaterar att segmentet för småskaligt, kustnära och icke-industriellt fiske kan komma att påverkas mest av uppförandet av dessa anläggningar för produktion av havsbaserad förnybar energi, med tanke på deras relativa närhet till kusten. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att fiskare som sysslar med småskaligt och kustnära fiske kommer att drabbas särskilt hårt om fiskeresurserna flyttar sig eftersom de inte alltid har kapacitet att flytta till fiskeområden längre bort eller använda andra fiskemetoder, särskilt om de havsbaserade vindkraftsparkerna är belägna i deras territorialvatten (12 sjömil från kusten). Parlamentet efterlyser lämplig kompensation som en sista utväg. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka försäkringsmöjligheterna för fiskefartyg som är verksamma i, eller förflyttar sig genom, områden med vindkraftsparker; i dag är detta nämligen ett stort problem på grund av de otillräckliga ersättningsnivåerna i fiskefartygens försäkringar. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påpekar att alla begränsningar av tillträdet till traditionella fiskeområden direkt påverkar försörjningsmöjligheterna för fiskare från de olika kustmedlemsstaterna och de fiskerelaterade arbetstillfällena på land. Parlamentet betonar därför att lämplig kompensation bör ges som en sista utväg när så är nödvändigt. Parlamentet påpekar dessutom att eventuella begränsningar av tillträdet skulle kunna göra det svårare att trygga en ansvarsfull och hållbar livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i linje med reglerna för fysisk planering i kust- och havsområden, reservera särskilda historiska och traditionella fiskeområden för lokala fiskare och inte använda dem för förnybar energiproduktion till havs. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att analyser av överlappning mellan havsbaserade förnybara energikällor och fiskeverksamhet tyder på en kraftigt ökad konfliktpotential vad gäller utrymmet i vissa europeiska havsområden de kommande åren. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att på ett tidigt stadium genomföra fysisk planering som inkluderar alla berörda parter, för såväl placering som utformning av vindkraftsparker. Parlamentet uppmanar till inrättande av ändamålsenliga samråd, dialoger och nätverk på ett tidigt stadium för att minska och undvika konflikter. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att det för närvarande finns några exempel på (aktivt eller passivt) samarbete med fiskeverksamheter i havsbaserade vindkraftsparker. Parlamentet betonar att samarbetsinriktade strategier för gemensam utformning, där havsbaserade vindkraftsparker kombineras med annan användning, kan minska den potentiella inverkan på fisket, stärka förbindelserna mellan de berörda sektorerna och möjliggöra ett fruktbart samarbete dem emellan. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet erkänner potentialen för vatten- och algodling samt passivt fiske inom havsbaserade vindkraftsparker, men betonar att det krävs mer forskning för att bedöma de ekologiska effekterna och den ekonomiska potentialen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet är bekymrat över att fiskare, oberoende av eventuella fiskeförbud och fiskebegränsningar, tenderar att undvika fiske i vindkraftsparker även om det är tillåtet, på grund av risken för att fiskeredskap skadas, fastnar och försvinner; risken för att bli skadeståndsansvarig är en källa till oro som hindrar samexistens. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar att energimixen för de yttersta randområdena och öarna i hög grad vilar på import av fossila bränslen trots att förutsättningarna lokalt är mycket goda för utveckling av förnybara energikällor. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att särskilt uppmärksamma och finansiera utvecklingen av förnybar havsbaserad energi i dessa territorier för att minimera beroendet av fossila bränslen. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet noterar potentialen för flytande vindkraftsanläggningar, som skapar möjligheter för anläggning i områden med djupt vatten och på större avstånd från kusten, så att de visuella störningarna blir mindre och det blir mindre potentiell utrymmesöverlappning med fiskeområden. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att avvecklingen av havsbaserade vindkraftverk inte får leda till vare sig bestående miljöpåverkan eller säkerhetsrisker för fiskefartyg på grund av eventuell kvarvarande infrastruktur under havsbotten. Parlamentet påpekar dessutom att återvinningsmetoder bör vidareutvecklas för att minska miljöpåverkan. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att se till att vindkraftsparker till havs endast byggs om man tillämpar en integrerad strategi för vindkraftverkens livscykel, så att det redan från början står klart hur havsbaserade vindkraftverk kan utformas, byggas, användas, avvecklas och återvinnas på ett hållbart sätt. Parlamentet betonar också att avvecklingsstrategier med framtida alternativ användning eller avlägsnande av den fysiska infrastrukturen måste integreras från första början i utformnings- och installationsplanerna. Ett hållbarhetsperspektiv bör anläggas vad gäller den långsiktiga inverkan, så att principerna för en cirkulär ekonomi respekteras. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet anser att en internationell standard måste tas fram för hur vindkraftverk ska avvecklas, med en heltäckande översikt över regler och föreskrifter för avveckling samtidigt som man följer principerna för en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att det bör införas finansiella lösningar för att täcka långsiktiga risker till följd av övergiven infrastruktur till havs som kan tas bort så att fisket säkert kan återvända. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att all infrastruktur under havsbotten som lämnas kvar bör vara föremål för lämplig tillsyn. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att nyligen gjorda empiriska studier saknar bedömningar av de havsbaserade förnybara energikällornas ekonomiska, socioekonomiska och sociokulturella inverkan på fisket. Parlamentet uppmanar därför med eftertryck kommissionen att genomföra ytterligare undersökningar som inte bara tittar på miljöaspekter utan även bedömer huruvida investeringar i havsbaserade förnybara energikällor har ekonomiska och sociala konsekvenser för fisket och hur man kan åtgärda dessa negativa konsekvenser. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar att det krävs standardiserade övervakningsprogram och harmoniserade uppgifter om fiskeansträngningen för att möjliggöra en samlad ekologisk, socioekonomisk och miljömässig konsekvensanalys av utbyggnaden av havsbaserad energiproduktion från förnybara källor; uppgifternas kompatibilitet och jämförbarhet måste förbättras. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet föreslår att medlemsstaterna i större utsträckning samordnar sin forskning om havsbaserade vindkraftsparker i syfte att göra det lättare att samla in och dela med sig av forskningsresultat och forskningsdata och utbyta bästa praxis. Parlamentet påminner om att havsbaserad vindkraft är en av de tekniker som har nått längst, men att andra system för förnybar energi är lovande och i vissa fall lämpligare i fiskeområden, med mindre negativa effekter vad gäller ekonomiska, sociala och miljömässiga aspekter. Parlamentet pekar på vikten av att stimulera investeringar i forskning och utveckling i detta avseende. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra det gränsöverskridande samarbetet inom fysisk planering i kust- och havsområden, bland annat med Förenade kungariket, som är den största producenten av havsbaserad vindkraft i Europa, i syfte att finna lösningar på gemensamma problem, bygga samman elförbindelser och dra lärdom av bästa praxis. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet anser att fysisk planering i kust- och havsområden måste spela en nyckelroll, och att varje havsområde därvid måste behandlas i enlighet med sina egna särdrag. Man måste lägga större vikt vid att hitta samexistensalternativ och möjlighet till flera olika verksamheter i de havsbaserade vattenkraftsparkerna, vilket är av yttersta vikt för att främja såväl det hållbara fisket och vattenbruket som energisektorn till havs. Fiskeribranschen måste få delta i och konkret påverka beslutsprocessen (begreppen ”samråd” och ”observatörer” är alltför luddiga), de åtaganden som gjorts måste respekteras och konflikter mellan olika användningsområden måste lösas på förhand. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, i egenskap av behörig myndighet vad gäller fysisk planering av kust- och havsområden, att i sitt arbete med de nationella planerna för fysisk planering i kust- och havsområden, och den löpande revideringen av dessa planer, ta hänsyn till vikten av att undvika de havsbaserade vindkraftverkens negativa effekter på fisket och att därför se till att de inte placeras i fiskevatten. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet förespråkar en ekosystembaserad strategi för den fysiska planeringen i kust- och havsområden, i syfte att skapa en systembaserad ram för kunskap om och förvaltning av marina ekosystem och deras samverkan med socioekonomiska verksamheter. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar vikten av lokala system för energiproduktion som gör det möjligt för kustsamhällen och kooperativ, inklusive fiskare, att producera sin egen el och återinvestera vinsterna i det egna samhället. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att havsbaserade vindkraftsparker endast bör byggas om man kan garantera att de inte ger några negativa miljömässiga, ekologiska, ekonomiska, socioekonomiska eller sociokulturella konsekvenser för fiskare och vattenbrukare, i linje med målen för den blå ekonomin och den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att ta hänsyn till hur havsbaserad förnybar energi påverkar det marina ekosystemet och fiskerinäringen när de fastställer sin energimix. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att även fortsätta arbetet med att utveckla och använda andra former av förnybar energi. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en konsekvensanalys och undersöka hur ekonomin, den sociala situationen och miljön förväntas påverkas av att det byggs nya anläggningar för havsbaserad vindkraft i områden där det sannolikt kommer att uppstå konflikter med såväl fiskesektorn som hållbarheten för det marina livet. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet understryker att samarbetet mellan sektorer med verksamhet i den marina miljön och ekonomin också kommer att vara en drivkraft för rättvis omställning. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma initiativ som sätter fart på den lokala ekonomin och ekonomiska verksamheter till havs, och att finna synergier mellan olika sektorer som kan utgöra grundvalen för en framtidssäkrad ekonomisk återhämtning. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att det redan finns exempel på att fiskerisektorn och sektorn för havsbaserad vindkraft kan leva sida vid sida, och att man bör ta vara på dessa erfarenheter för att finna och dela med sig av bästa tillgängliga praxis för den marina infrastrukturens hela livscykel. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar att berörda parter bör ha rätt att delta och komma till tals i den fysiska planeringen i kust- och havsområden. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att man skulle kunna minska konfliktrisken, och skapa lika villkor för fisket och energiproduktionen från havsbaserade förnybara källor, genom att på ett tidigt stadium hålla samråd och öppna för rättvist, konkret och löpande inflytande från berörda parter, särskilt yrkesfiskarna och vattenbrukarna, ta fram transparenta riktlinjer och betala ut ersättning. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja och stödja havsbaserad vindkraft i utrikespolitiken, särskilt gentemot tredjeländer där tillgången till energi fortfarande är ojämn och begränsad, i linje med målen i den gröna given. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar att försiktighetsprincipen, i enlighet med artikel 191.2 i EUF-fördraget, måste tillämpas om beslut måste fattas innan nödvändig kunskap och information är tillgänglig. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att ytterligare åtgärder på EU-nivå kan komma att krävas, inbegripet lagstiftning, med tanke på att erfarenheterna tyder på att medlemsstaternas fysiska planering i kust- och havsområden inte säkerställer en rättvis inkludering av fiskare och andra intressenter, och, där så är lämpligt, kompensation till fiskerinäringen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att planerna för fysisk planering i kust- och havsområden på ett rättvist sätt inkluderar fiskerinäringen, garanterar hållbar kontinuitet för deras verksamhet och på ett rättvist sätt återspeglar de legitima intressena hos fiskare, skaldjursplockare och vattenbrukare. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

(2)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 135.

(3)  EUT L 328, 21.12.2018, s. 82.

(4)  EUT C 458, 19.12.2018, s. 9.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2021)0309.

(6)  Studie – Impact of the use of offshore wind and other marine renewables on European fisheries, Europaparlamentet, generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning B – struktur- och sammanhållningspolitik, 12 november 2020.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/96 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/96

---

P9_TA(2021)0345

Medborgardialoger och medborgarnas deltagande i EU:s beslutsfattande

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om medborgardialoger och medborgarnas deltagande i EU:s beslutsfattande (2020/2201(INI))

(2022/C 99/11)

Europaparlamentet antar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 10.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 10.3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 11 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om Europaparlamentets ståndpunkt om konferensen om Europas framtid (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om Europaparlamentets ståndpunkt om konferensen om Europas framtid (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 juni 2020 om Europaparlamentets ståndpunkt om konferensen om Europas framtid (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 juni 2020 om Europaparlamentets ståndpunkt om konferensen om Europas framtid (2),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för kultur och utbildning och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för kultur och utbildning och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0213/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0213/2021), och av följande skäl:

| A. | Valresultatet från valet till Europaparlamentet 2019 gav en positiv signal om att EU-medborgarna i allt högre grad intresserar sig för utvecklingen på EU-nivå och att de anser att EU-lagstiftningen påverkar deras vardag. Det totala valdeltagandet 2019 var 50,6 procent, det högsta sedan 1994 och en markant ökning från 2014, då valdeltagandet låg på 42,6 procent. Även om valdeltagandet 2019 var högre bland alla befolkningsgrupper, leddes ökningen av den yngre generationen, med stora ökningar bland personer under 25 år och mellan 25 och 39 år. Trots den allmänna ökningen av valdeltagandet kvarstår stora skillnader mellan de enskilda medlemsstaterna. |
| --- | --- |

A.

Valresultatet från valet till Europaparlamentet 2019 gav en positiv signal om att EU-medborgarna i allt högre grad intresserar sig för utvecklingen på EU-nivå och att de anser att EU-lagstiftningen påverkar deras vardag. Det totala valdeltagandet 2019 var 50,6 procent, det högsta sedan 1994 och en markant ökning från 2014, då valdeltagandet låg på 42,6 procent. Även om valdeltagandet 2019 var högre bland alla befolkningsgrupper, leddes ökningen av den yngre generationen, med stora ökningar bland personer under 25 år och mellan 25 och 39 år. Trots den allmänna ökningen av valdeltagandet kvarstår stora skillnader mellan de enskilda medlemsstaterna.

| B. | Enligt Eurobarometern om medborgarengagemang från juni 2020 (3) betraktades röstande i valet till Europaparlamentet av 55 procent av de svarande som det effektivaste sättet att se till att ens röst hörs av beslutsfattare på EU-nivå. Även om avsikten är att kontinuerligt förbättra det sätt på vilket demokratin fungerar i EU visar flera Eurobarometerundersökningar att medborgarna inte är nöjda med hur demokratin fungerar. Denna uppfattning syns i mätningar inte bara på EU-nivå utan även på nationell nivå. En betydande andel av EU-medborgarna känner sig inte hörda och anser att EU är en avlägsen entitet. |
| --- | --- |

B.

Enligt Eurobarometern om medborgarengagemang från juni 2020 (3) betraktades röstande i valet till Europaparlamentet av 55 procent av de svarande som det effektivaste sättet att se till att ens röst hörs av beslutsfattare på EU-nivå. Även om avsikten är att kontinuerligt förbättra det sätt på vilket demokratin fungerar i EU visar flera Eurobarometerundersökningar att medborgarna inte är nöjda med hur demokratin fungerar. Denna uppfattning syns i mätningar inte bara på EU-nivå utan även på nationell nivå. En betydande andel av EU-medborgarna känner sig inte hörda och anser att EU är en avlägsen entitet.

| C. | Artiklarna 10 och 11 i EU-fördraget och artiklarna 20, 21, 24, 227 och 228 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt utgör grunden för medborgarnas deltagande i utformningen av EU:s politik och lagstiftning. |
| --- | --- |

C.

Artiklarna 10 och 11 i EU-fördraget och artiklarna 20, 21, 24, 227 och 228 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt utgör grunden för medborgarnas deltagande i utformningen av EU:s politik och lagstiftning.

| D. | I artikel 10.3 i EU-fördraget fastställs att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv och att besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt. |
| --- | --- |

D.

I artikel 10.3 i EU-fördraget fastställs att varje medborgare ska ha rätt att delta i unionens demokratiska liv och att besluten ska fattas så öppet och så nära medborgarna som möjligt.

| E. | Enligt artikel 11.1 och 11.2 i EU-fördraget ska institutionerna på lämpligt sätt ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden och att upprätthålla en öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 11.1 och 11.2 i EU-fördraget ska institutionerna på lämpligt sätt ge medborgarna och de representativa sammanslutningarna möjlighet att ge uttryck för och offentligt diskutera sina åsikter på alla unionens åtgärdsområden och att upprätthålla en öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället.

| F. | I punkt 19 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (4) understryks att offentliga samråd och samråd med berörda parter utgör en väsentlig del i ett väl underbyggt beslutsfattande och i arbetet med att förbättra lagstiftningens kvalitet. |
| --- | --- |

F.

I punkt 19 i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (4) understryks att offentliga samråd och samråd med berörda parter utgör en väsentlig del i ett väl underbyggt beslutsfattande och i arbetet med att förbättra lagstiftningens kvalitet.

| G. | Enligt artikel 165.2 i EUF-fördraget ska främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte och stimulera ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv. |
| --- | --- |

G.

Enligt artikel 165.2 i EUF-fördraget ska främja utvecklingen av ungdoms- och ungdomsledarutbyte och stimulera ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv.

| H. | EU-medborgare kan endast på vissa villkor väcka talan direkt vid Europeiska unionens domstol (domstolen) för att hävda sina rättigheter enligt fördragen, däribland stadgan om de grundläggande rättigheterna. Demokratiska val till Europaparlamentet är det viktigaste nedifrån-och-upp-instrumentet för medborgarna i EU, medan andra medel, närmare bestämt det europeiska medborgarinitiativet, klagomål till Europeiska ombudsmannen och framställningar till parlamentet, som är viktiga komplement till parlamentarismen, måste stärkas. |
| --- | --- |

H.

EU-medborgare kan endast på vissa villkor väcka talan direkt vid Europeiska unionens domstol (domstolen) för att hävda sina rättigheter enligt fördragen, däribland stadgan om de grundläggande rättigheterna. Demokratiska val till Europaparlamentet är det viktigaste nedifrån-och-upp-instrumentet för medborgarna i EU, medan andra medel, närmare bestämt det europeiska medborgarinitiativet, klagomål till Europeiska ombudsmannen och framställningar till parlamentet, som är viktiga komplement till parlamentarismen, måste stärkas.

| I. | Hittills har sex framgångsrika medborgarinitiativ genomförts, senast initiativen ”Minority Safepack” och ”End the Cage Age”. Förordning (EU) 2019/788 (5) om medborgarinitiativet, som trädde i kraft i januari 2020, syftar till att göra det lättare för medborgarna att uppmana kommissionen att föreslå lagstiftningsakter inom de behörighetsområden där unionen har befogenhet att agera. Initiativet ”Minority Safepack” var det första medborgarinitiativ som debatterades i parlamentet på grundval av denna förordning om medborgarinitiativet, och fick överväldigande stöd av parlamentet i december 2020 med 76 procent av de avgivna rösterna. Inverkan av medborgarinitiativ är dock liten, delvis på grund av kommissionens bristande uppföljning. |
| --- | --- |

I.

Hittills har sex framgångsrika medborgarinitiativ genomförts, senast initiativen ”Minority Safepack” och ”End the Cage Age”. Förordning (EU) 2019/788 (5) om medborgarinitiativet, som trädde i kraft i januari 2020, syftar till att göra det lättare för medborgarna att uppmana kommissionen att föreslå lagstiftningsakter inom de behörighetsområden där unionen har befogenhet att agera. Initiativet ”Minority Safepack” var det första medborgarinitiativ som debatterades i parlamentet på grundval av denna förordning om medborgarinitiativet, och fick överväldigande stöd av parlamentet i december 2020 med 76 procent av de avgivna rösterna. Inverkan av medborgarinitiativ är dock liten, delvis på grund av kommissionens bristande uppföljning.

| J. | Europeiska ombudsmannens rekommendationer är inte rättsligt bindande, men efterlevnaden av resultaten är genomgående hög. |
| --- | --- |

J.

Europeiska ombudsmannens rekommendationer är inte rättsligt bindande, men efterlevnaden av resultaten är genomgående hög.

| K. | Unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat har rätt att göra framställningar till Europaparlamentet enligt artiklarna 24 och 227 i EUF-fördraget när ärendet direkt berör dem och hör till unionens verksamhetsområden. |
| --- | --- |

K.

Unionsmedborgare och varje fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat har rätt att göra framställningar till Europaparlamentet enligt artiklarna 24 och 227 i EUF-fördraget när ärendet direkt berör dem och hör till unionens verksamhetsområden.

| L. | Offentliga samråd online som genomförs av kommissionen riktar sig främst till en viss målgrupp, får inte stor spridning och är ibland för kortvariga, vilket innebär att de inte når någon betydande andel av befolkningen. I en omfattande översyn från 2019 av kommissionens samrådspolitik 2019 rekommenderade revisionsrätten att kommissionen skulle förbättra sina insatser för att nå ut till medborgarna, för att främja ett ökat deltagande. |
| --- | --- |

L.

Offentliga samråd online som genomförs av kommissionen riktar sig främst till en viss målgrupp, får inte stor spridning och är ibland för kortvariga, vilket innebär att de inte når någon betydande andel av befolkningen. I en omfattande översyn från 2019 av kommissionens samrådspolitik 2019 rekommenderade revisionsrätten att kommissionen skulle förbättra sina insatser för att nå ut till medborgarna, för att främja ett ökat deltagande.

| M. | Medborgardialoger som genomförs av kommissionen är ett sätt att snarare informera medborgarna än att engagera dem i en debatt om deras vision och vad de skulle vilja se förändras inom EU, och de tillhandahåller inte någon mekanism för återkoppling för att informera medborgarna om resultaten av deras deltagande. |
| --- | --- |

M.

Medborgardialoger som genomförs av kommissionen är ett sätt att snarare informera medborgarna än att engagera dem i en debatt om deras vision och vad de skulle vilja se förändras inom EU, och de tillhandahåller inte någon mekanism för återkoppling för att informera medborgarna om resultaten av deras deltagande.

| N. | De befintliga verktygen för deltagande, såsom det europeiska medborgarinitiativet, offentliga samråd och medborgardialoger, fungerar för närvarande inte på ett sätt som innebär att de utgör tillräckliga medel för medborgarna när det gäller att påverka EU:s beslutsfattande. Detta beror till stor del på bristen på effektiv uppföljning av beslutsprocessen på institutionell nivå. |
| --- | --- |

N.

De befintliga verktygen för deltagande, såsom det europeiska medborgarinitiativet, offentliga samråd och medborgardialoger, fungerar för närvarande inte på ett sätt som innebär att de utgör tillräckliga medel för medborgarna när det gäller att påverka EU:s beslutsfattande. Detta beror till stor del på bristen på effektiv uppföljning av beslutsprocessen på institutionell nivå.

| O. | De flesta formerna för deltagande utnyttjas sällan av enskilda medborgare. Enskilda medborgare är i stor utsträckning omedvetna om de befintliga instrumenten för deltagande och är därför underrepresenterade bland de synpunkter och data som samlas in genom de befintliga instrumenten. Medborgarnas deltagande ersätter inte det organiserade civila samhället. |
| --- | --- |

O.

De flesta formerna för deltagande utnyttjas sällan av enskilda medborgare. Enskilda medborgare är i stor utsträckning omedvetna om de befintliga instrumenten för deltagande och är därför underrepresenterade bland de synpunkter och data som samlas in genom de befintliga instrumenten. Medborgarnas deltagande ersätter inte det organiserade civila samhället.

| P. | De nuvarande verktygen för deltagande maximerar inte medborgarnas möjligheter att delta när det gäller att stärka EU:s demokratiska legitimitet och bidrar därför i otillräcklig grad till att öka medborgarnas känsla av egenansvar i förhållande till ett EU som återspeglar deras behov och visioner. |
| --- | --- |

P.

De nuvarande verktygen för deltagande maximerar inte medborgarnas möjligheter att delta när det gäller att stärka EU:s demokratiska legitimitet och bidrar därför i otillräcklig grad till att öka medborgarnas känsla av egenansvar i förhållande till ett EU som återspeglar deras behov och visioner.

| Q. | En reform av de befintliga instrumenten för deltagande, samtidigt som särskild uppmärksamhet ägnas åt de mest underrepresenterade grupperna i samhället, särskilt ungdomar, och vidareutveckling av ett europeiskt offentligt rum kan bidra till att stärka EU:s demokratiska legitimitet. |
| --- | --- |

Q.

En reform av de befintliga instrumenten för deltagande, samtidigt som särskild uppmärksamhet ägnas åt de mest underrepresenterade grupperna i samhället, särskilt ungdomar, och vidareutveckling av ett europeiskt offentligt rum kan bidra till att stärka EU:s demokratiska legitimitet.

| R. | Att förbättra medborgarnas deltagande och öppenheten på EU-nivå är avgörande för att föra unionen närmare medborgarna och öka medborgarnas tillit till och förtroende för EU:s institutioner och uppnå en verklig demokrati på flera nivåer. En brist på öppenhet hindrar den offentliga debatten om varje form av rättsakt. Alla berörda parter har inte lika tillgång till EU:s institutioner eller information om deras arbete. Kommissionen bör föra öppna, tydliga och regelbundna dialoger med medborgarna och det civila samhällets organisationer. EU bör se till att det civila samhället kan delta aktivt i den offentliga debatten och har kapacitet att påverka politik och beslutsfattande. |
| --- | --- |

R.

Att förbättra medborgarnas deltagande och öppenheten på EU-nivå är avgörande för att föra unionen närmare medborgarna och öka medborgarnas tillit till och förtroende för EU:s institutioner och uppnå en verklig demokrati på flera nivåer. En brist på öppenhet hindrar den offentliga debatten om varje form av rättsakt. Alla berörda parter har inte lika tillgång till EU:s institutioner eller information om deras arbete. Kommissionen bör föra öppna, tydliga och regelbundna dialoger med medborgarna och det civila samhällets organisationer. EU bör se till att det civila samhället kan delta aktivt i den offentliga debatten och har kapacitet att påverka politik och beslutsfattande.

| S. | Det finns ett behov av att stärka den europeiska dimensionen i medborgarutbildningen genom att förbättra medborgarnas förståelse av EU, så att de kan delta. |
| --- | --- |

S.

Det finns ett behov av att stärka den europeiska dimensionen i medborgarutbildningen genom att förbättra medborgarnas förståelse av EU, så att de kan delta.

| T. | Det finns ett växande behov av utbildning i EU-medborgarskap i alla medlemsstater. I detta sammanhang bör det arbete som utförs av det civila samhällets organisationer inom samhällsutbildning och samhällsundervisning ges erkännande, och en helhetssyn på medborgarutbildning, som omfattar både formell och icke-formell utbildning och undervisning, bör uppmuntras. |
| --- | --- |

T.

Det finns ett växande behov av utbildning i EU-medborgarskap i alla medlemsstater. I detta sammanhang bör det arbete som utförs av det civila samhällets organisationer inom samhällsutbildning och samhällsundervisning ges erkännande, och en helhetssyn på medborgarutbildning, som omfattar både formell och icke-formell utbildning och undervisning, bör uppmuntras.

| U. | Befintliga framgångsrika projekt för medborgardeltagande, såsom European HomeParliaments och EU:s ungdomsdialog, har visat att medborgarna skulle vilja delta regelbundet i EU:s beslutsprocesser. |
| --- | --- |

U.

Befintliga framgångsrika projekt för medborgardeltagande, såsom European HomeParliaments och EU:s ungdomsdialog, har visat att medborgarna skulle vilja delta regelbundet i EU:s beslutsprocesser.

| V. | Rådet är fortfarande en sluten institution, vilket bekräftas av Europeiska ombudsmannens undersökning OI/2/2017/TE av rådets brist på transparens när det gäller allmänhetens tillgång till dess lagstiftningshandlingar och dess beslutsprocess. |
| --- | --- |

V.

Rådet är fortfarande en sluten institution, vilket bekräftas av Europeiska ombudsmannens undersökning OI/2/2017/TE av rådets brist på transparens när det gäller allmänhetens tillgång till dess lagstiftningshandlingar och dess beslutsprocess.

| W. | OECD definierar öppen förvaltning som en styrelsekultur baserad på innovativ och hållbar offentlig politik och praxis som bygger på principerna om transparens, ansvarsskyldighet och deltagande och som främjar demokrati och tillväxt för alla. |
| --- | --- |

W.

OECD definierar öppen förvaltning som en styrelsekultur baserad på innovativ och hållbar offentlig politik och praxis som bygger på principerna om transparens, ansvarsskyldighet och deltagande och som främjar demokrati och tillväxt för alla.

| X. | De europeiska medborgarsamråd som genomfördes av medlemsstaterna 2018 om Europas framtid har visat sig vara ett effektivt verktyg för att samarbeta med medborgarna i EU-frågor. Bristen på konkret uppföljning av och kontinuitet i processen ledde till blandade resultat från denna deltagandeinsats. |
| --- | --- |

X.

De europeiska medborgarsamråd som genomfördes av medlemsstaterna 2018 om Europas framtid har visat sig vara ett effektivt verktyg för att samarbeta med medborgarna i EU-frågor. Bristen på konkret uppföljning av och kontinuitet i processen ledde till blandade resultat från denna deltagandeinsats.

| Y. | Konferensen om Europas framtid bör inbegripa så mycket offentligt deltagande som möjligt och skulle kunna vara en värdefull erfarenhet av att samarbeta med medborgarna för att förstå vad de verkligen förväntar sig av EU och institutionernas arbete. |
| --- | --- |

Y.

Konferensen om Europas framtid bör inbegripa så mycket offentligt deltagande som möjligt och skulle kunna vara en värdefull erfarenhet av att samarbeta med medborgarna för att förstå vad de verkligen förväntar sig av EU och institutionernas arbete.

| 1. | Europaparlamentet betonar behovet av att reflektera över hur unionen kan bli mer effektiv när det gäller att samarbeta med medborgarna i enlighet med unionens grundläggande principer om representativ demokrati. Parlamentet anser att medborgarna bör ha mer att säga till om i EU:s beslutsfattande för att göra unionen mer lyhörd för medborgarnas åsikter och mer motståndskraftig, demokratisk och effektiv. Parlamentet anser i detta avseende att fördragsändringar inte bör uteslutas på förhand, även om sådana inte bör vara ett mål i sig, och att konferensen om Europas framtid bör ge tillfälle att skapa en konstruktiv dialog med medborgarna om dessa nyckelfrågor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att alla eventuella reformer av unionen som syftar till att göra den mer social, rättvis, sammanhållen, enad, fokuserad, kapabel, suverän och ansvarstagande stärks genom direkta kontakter med medborgarna genom deltagandemekanismer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att det finns en underliggande spänning mellan visionen om ett EU centrerat kring medlemsstaterna och ett EU som är centrerat kring EU:s institutioner, vilken kan överbryggas genom att man utvecklar en strategi och instrument för en europeisk medborgarunion. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att de befintliga instrumenten för deltagande har olika brister och därför bör förbättras och nya utvecklas för att göra medborgarnas deltagande mer tillgängligt, inkluderande, meningsfullt och effektivt. Parlamentet anser att det för att underlätta allmänhetens deltagande i bredare politiska debatter och ge medborgarna möjlighet att påverka politiska resultat, med synergieffekter i befintliga mekanismer, är absolut nödvändigt att medborgarnas engagemang struktureras på ett sätt som motsvarar medborgarnas förväntningar. Parlamentet anser att denna nedifrån och upp-baserade deltagaragenda bör komplettera den representativa demokratin i EU. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller medborgarinitiativets betydelse som det enda deltagandeverktyg på EU-nivå som har kapacitet att möjligen ge upphov till lagstiftning. Parlamentet begär att det svar som ges till detta ska stärkas genom antagandet av en parlamentsresolution för varje framgångsrikt medborgarinitiativ. Parlamentet konstaterar att kommissionen till fullo måste uppfylla sin rättsliga skyldighet att ange tillräckliga skäl till varför den har vidtagit eller inte har vidtagit åtgärder med avseende på ett medborgarinitiativ, och anser att detta måste vara mer omfattande för att säkerställa att medborgarna får en korrekt bild av vad man kan förvänta sig av att engagera sig i eller starta ett medborgarinitiativ. Parlamentet beklagar att kommissionen inte följer upp framgångsrika medborgarinitiativ genom lagstiftningsåtgärder. Parlamentet anser, i enlighet med artikel 15 i förordning (EU) 2019/788, att om kommissionen inom de fastställda tidsfristerna inte har offentliggjort sina avsikter, eller i ett meddelande har angett att den inte avser att vidta några åtgärder beträffande ett europeiskt medborgarinitiativ som uppfyller de formella kraven och är förenligt med fördragen, särskilt unionens grundläggande värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, skulle parlamentet, i enlighet med artikel 222 i arbetsordningen, kunna besluta att följa upp medborgarinitiativet med ett initiativbetänkande som avser lagstiftning (INL). Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att åta sig att lägga fram ett lagstiftningsförslag efter det att parlamentet antagit ett sådant INL-betänkande. Parlamentet föreslår i detta avseende att det nuvarande ramavtalet mellan parlamentet och kommissionen ändras. Parlamentet begär att förordningen om medborgarinitiativet ändras för att uppmuntra kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om det medborgarinitiativ som läggs fram uppfyller de relevanta kraven. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påpekar att kommissionen, till följd av revisionsrättens rapport (6), där man erkände ändamålsenligheten i kommissionens offentliga samråd och med tanke på medborgarnas tillfredsställande uppfattning, bör förbättra sin offentliga samrådsprocess för att främja ett större deltagande från medborgarnas sida och bättre övervaka och bedöma deras bidrag. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att det nuvarande konceptet och den nuvarande praxisen för medborgardialogerna bör stärkas och uppdateras. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet understryker fördelarna med att samarbeta med medborgarna och det civila samhället i utvecklingen av ett europeiskt offentligt rum och när det gäller att komplettera den demokratiska legitimitet som EU har genom sina representativa institutioner och demokratiska förfaranden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att inte alla berörda parter, särskilt medborgare och grupper i det civila samhället, är lika politiskt aktiva, högljudda eller inflytelserika. Parlamentet anser därför att EU:s deltagandedemokrati kräver stöd till icke-organiserade medborgare och främjande av deras tillgång till valmässiga och deltagandebaserade möjligheter inom och utanför EU-kanalerna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att medborgarnas förtroende för EU:s institutioner är av grundläggande betydelse för demokratin, en god samhällsstyrning och ett effektivt beslutsfattande. Parlamentet anser att EU:s institutioner måste sträva efter högsta möjliga normer för öppenhet, ansvarstagande och integritet. Parlamentet betonar att medborgarnas tillgång till EU-institutionernas handlingar är av grundläggande betydelse för en deltagandedemokrati. Parlamentet uppmanar särskilt rådet att öka öppenheten i sin beslutsprocess och tillgången till handlingar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker potentialen hos ny teknik som kan erbjuda nya sätt att samarbeta med medborgarna, säkerställa en effektiv nedifrån-och-upp-strategi och förbättra medborgarnas förmåga att ställa institutioner till svars. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att en öppen förvaltning, som kombinerar åtgärder för ökad transparens och ansvarsskyldighet och verktyg för delaktighet, är ett bra svar på det demokratiska underskott som uppstår till följd av EU-medborgarnas upplevda brist på inflytande över EU:s beslutsfattande. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar det planerade inrättandet av ett EU-organ för etiska frågor som en oberoende myndighet som ska främja öppenhet och insyn i EU-institutionerna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmärksammar det nya programmet Medborgarskap, jämlikhet, rättigheter och värden, som förväntas ge större synlighet och genomslag åt verksamhet som bidrar till medborgardialoger och medborgerligt engagemang i deltagardemokratier. Parlamentet betonar hur viktigt det är att säkerställa kontinuitet och ökade resurser för ”medborgardelen” i detta program, inklusive vänorts- och åminnelseverksamhet. Parlamentet gläder sig över att det i detta program har införts verksamhet som syftar till att i större utsträckning främja europeiska värden, till exempel genom att öka medvetenheten om den gemensamma europeiska historien. Parlamentet begär att det inom det nya programmet snabbt inrättas en ”grupp för civil dialog”. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att främja utbyten mellan medborgare i olika länder på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, särskilt genom nätverk av städer och regioner, och genom att underlätta en interregional dialog. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa tillräcklig finansiering för detta ändamål genom delen ”Medborgarnas engagemang och deltagande” i programmet Medborgarskap, jämlikhet, rättigheter och värden. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att förbättrad information om medborgarnas farhågor kommer att hjälpa EU-institutionerna i deras ansträngningar att vara uppmärksamma och lyhörda för dessa farhågor, genom att säkerställa lämpliga kanaler för att nå ut till medborgarna och samla in synpunkter och genom att tillhandahålla lämplig uppföljning i den efterföljande beslutsprocessen. Parlamentet efterlyser förbättrade mekanismer för deltagande så att medborgarnas deltagande kan påverka EU:s beslutsfattande på ett meningsfullt sätt. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker behovet av att engagera i synnerhet ungdomar i en politisk debatt om Europas framtid och konsekvent involvera dem i mekanismer för deltagande och regelbundna medborgardialoger, eftersom dagens beslut kommer att avgöra deras framtid. Parlamentet betonar behovet av att identifiera nya kommunikations- och interaktionsmetoder som är anpassade till ungdomars intressen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet lovordar de barnspecifika samråd som genomförts av kommissionen och stöder inrättandet av en EU-plattform för barns deltagande i framtiden. Parlamentet välkomnar att ungdomar har inkluderats i den digitala plattformen och medborgarpanelerna vid konferensen om Europas framtid. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU-institutionerna att skapa sätt att säkerställa liknande strukturell samverkan med barn och ungdomar i framtiden, med mekanismer för adekvat återkoppling. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet vill att ungdomar och ungdomsorganisationer verkligen ska involveras i planeringen, genomförandet och utvärderingen av evenemang och program. Parlamentet lovordar de insatser som gjorts av EU:s ungdomsdialog för att inkludera ungdomar och ungdomsorganisationer i utformningen av politik och beslutsfattande. Parlamentet uppmanar EU-institutionerna att åta sig att vidta konkreta åtgärder på grundval av resultaten av EU:s ungdomsdialog. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar behovet av att samarbeta med utbildningsinstitutioner och medborgarutbildningsorganisationer för att se till att ett aktivt europeiskt medborgarskap blir en del av läroplanen i hela EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla stöd för att komplettera utbildningsprogram i alla medlemsstater, särskilt genom att stödja utvecklingen av en gemensam läroplan för europeisk och global medborgarutbildning, främja en bättre förståelse av befintliga EU-institutioner och av medlemsstaternas historia och kulturer samt uppmuntra ett objektivt och kritiskt tänkande om fördelarna med Europeiska unionen. Parlamentet föreslår att moduler om EU:s funktionssätt och historia ska ingå i läroplanerna, och uppmanar kommissionen att föreslå riktlinjer för sådana moduler. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om ”Förklaringen om främjande av medborgarskap och de gemensamma värdena frihet, tolerans och icke-diskriminering genom utbildning”, som antogs av EU:s utbildningsministrar den 17 mars 2015. I denna förklaring efterlystes stärkta utbildningsinsatser på europeisk, nationell, regional och lokal nivå för att slå vakt om den mångfald som präglar våra samhällen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lansera en årlig olympisk EU-tävling om hur EU fungerar och om dess historia, för ungdomar på gymnasienivå, i yrkesutbildning och inom andra utbildningsstrukturer, i syfte att öka intresset, deltagandet och debatten om EU-frågor. Parlamentet betonar att programmet Erasmus + också bör användas för att förbättra utbildningen i det europeiska medborgarskapet, särskilt bland studenter och ungdomar. Parlamentet upprepar att kommissionen på ett bättre sätt måste stödja EU-frågor och befintliga studieprogram i och utanför Europa, med utgångspunkt i det framgångsrika programmet Erasmus+. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet anser att säkerställandet av ungdomars deltagande kommer att vara en viktig del av de långvariga effekterna av medborgardialoginitiativen. Parlamentet betonar därför vikten av att fokusera på ungdomar i all utbildningsverksamhet inom EU och föreslår att verktyg för ungdomars engagemang främjas, med särskilt fokus på sociala medier, mobilappar, mobilspel, frågesporter och andra ungdomsvänliga format. Parlamentet välkomnar icke-hierarkiska utbildningsprogram, såsom Europeiska ungdomsparlamentet och EU:s ungdomsdialog, som exempel på god praxis. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker den akademiska världens, forskarnas och universitetens betydelse för att förbättra medborgarnas kunskaper om mekanismer för deltagande i EU i syfte att öka deras deltagande i EU:s beslutsprocess. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet framhåller att effektiva medborgardialoger och ett aktivt medborgardeltagande är starkt kopplade till medborgarutbildningens europeiska dimension. Parlamentet betonar därför behovet av att stärka medborgarutbildningens europeiska dimension för att göra det möjligt för medborgarna att delta och agera som informerade medborgare och fullt ut delta i det civila livet och samhällslivet på både EU-nivå och medlemsstatsnivå, baserat på förståelse av politiska, rättsliga, sociala och ekonomiska begrepp och strukturer samt global utveckling och hållbarhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en övergripande europeisk strategi för att stärka medborgarskapskompetensen i EU och utveckla stödåtgärder som syftar till att ge alla människor som är bosatta i EU lika tillgång till medborgarutbildning så att de kan utöva sina politiska rättigheter. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet föreslår att ett europeiskt nätverk för medborgarutbildning inrättas för att tillhandahålla en plattform för utbyte av bästa praxis och kunskap om metoder för att stärka medborgarutbildningens europeiska dimension. Parlamentet betonar behovet av nya modeller och instrument för medborgarutbildning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhåller mediernas roll när det gäller att forma medborgarnas åsikter om EU:s politik och om EU i sig. Parlamentet betonar behovet av att upprätthålla ett oberoende och diversifierat medielandskap i hela Europa, men anser att större ansträngningar bör göras för att bekämpa desinformation och felrapportering i medierna om EU-frågor, särskilt genom ökat stöd till faktabaserade, alleuropeiska medieprojekt. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker att tillgång till pålitlig, oberoende och saklig information om Europeiska unionen och dess politik och beslutsprocesser är en medborgerlig rättighet. Parlamentet är medvetet om att det finns ett behov av att fastställa diversifierad tillgång till ett neutralt, oberoende och informativt gemensamt europeiskt nyhetscentrum, vars innehåll ska vara tillgängligt på EU:s alla officiella språk, och av att utveckla en proaktiv kommunikation med EU-medborgarna. Parlamentet påminner också om värdet av de befintliga medieföretagen. Parlamentet anser att det är nödvändigt att konkret ta itu med spridningen av felaktig information och desinformation, särskilt i kristider då behovet av vederhäftig, tillförlitlig och aktuell information är som störst. Parlamentet betonar att mediernas oberoende är avgörande för dessa processer. Parlamentet ser gärna att man i onlineplattformarnas verksamhet inför återkoppling uppifrån och ner, faktakontroll och innehållsmoderering i samband med felaktig information och desinformation, dock utan att tumma på de medborgerliga rättigheterna och yttrandefriheten. Parlamentet anser därför att det är mycket viktigt att stärka utbildningen av journalister för att främja ett oberoende och kritiskt tänkande. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar målet i den europeiska handlingsplanen för demokrati att förbättra medborgarnas deltagande i demokratiska system genom ett välgrundat beslutsfattande. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa ungdomars deltagande och medborgarengagemang för personer från missgynnade miljöer inom ramen för Erasmus+ och Europeiska solidaritetskåren. Parlamentet välkomnar de åtgärder för att stärka mediefriheten, yttrandefriheten och kvalitetsjournalistiken som aviserats inom ramen för den europeiska handlingsplanen för demokrati. Parlamentet ser fram emot kommissionens förslag till praktiska och effektiva verktyg för att förbättra säkerheten för journalister, som alltför ofta utsätts för hot och otillbörlig skrämseltaktik, vilket begränsar medborgarnas rätt till information. Parlamentet noterar med oro bristen på konkreta förslag för att säkerställa konstnärlig frihet och ge skydd åt censurerade och åtalade konstnärer, och uppmanar kommissionen att vidareutveckla detta område inom ramen för handlingsplanen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet erkänner att alla EU-medborgare har rätt att begära och få information från EU-institutionerna på ett av EU:s officiella språk. Parlamentet påpekar att en verklig dialog och ett aktivt och välinformerat deltagande av EU-medborgarna i EU:s beslutsfattande endast är möjligt om det inte finns några språkbarriärer, och uppmanar därför kommissionen att göra mycket större ansträngningar för att kommunicera med medborgarna på alla officiella EU-språk. Om man vill stärka delaktigheten, medvetenheten och synligheten måste det bli lättare att komma åt innehåll på nätet. Parlamentet föreslår att alla EU-webbplatser ska vara användarvänliga och tillgängliga på alla officiella EU-språk. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet påminner om att EU:s politik och lagstiftning oftast genomförs av lokala och regionala myndigheter och att de har kapacitet att lättare nå ut till och spela en central roll när det gäller att informera medborgarna om EU, eftersom de är den förvaltningsnivå som ligger närmast medborgarna. Parlamentet betonar att ett första steg skulle kunna vara att öka anslagen till EU-institutionernas sambandskontor och förbindelsekontor och att utveckla deras territoriella nätverk i hela Europa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar Regionkommitténs yttrande av den 14 oktober 2020Lokala och regionala myndigheter i den permanenta dialogen med medborgarna (7). Parlamentet begär, utöver EU-omfattande verktyg för medborgarnas deltagande, inrättandet av ett nätverk av flernivåstyre som bör fungera som en överföringskedja mellan EU-institutionerna och medborgarna. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet upprepar behovet av att fullt ut engagera medborgarna i EU:s beslutsfattande för att stärka EU:s legitimitet och öka allmänhetens förtroende för institutionernas arbete. Parlamentet betonar därför vikten av permanenta mekanismer för deltagande för att ytterligare underlätta och uppmuntra medborgarnas deltagande i EU:s beslutsfattande utöver röstande och andra befintliga kanaler och instrument. Parlamentet stöder medvetandehöjande verksamhet angående dessa mekanismer för att maximera deras genomslagskraft och verkan. Parlamentet understryker behovet av sådana mekanismer på europeisk, nationell, regional och lokal nivå och av lämplig horisontell och vertikal samordning mellan institutioner på olika nivåer. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att regelbundna processer för deltagande bland medborgare kan tjäna olika syften, såsom att fastställa årliga politiska eller lagstiftningsmässiga prioriteringar, utarbeta specifika förslag i samband med särskilda frågor, diskutera institutionella frågor eller besluta om användningen av vissa offentliga medel. Parlamentet understryker dock att även om medborgarnas deltagande kommer att visa sig vara till nytta på vissa områden, är det viktigt att medborgarna har en tydlig förståelse av engagemangets resultat, inbegripet inneboende begränsningar, med lämpliga och transparenta uppföljningsförfaranden. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar att mekanismerna för medborgardeltagande omfattar en lång rad verktyg som kompletterar varandra, såsom medborgarförsamlingar, medborgarinitiativ, offentliga samråd, medborgardialoger, medverkan i budgetplaneringen, folkomröstningar osv. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om att mekanismer för deltagande bör ge enskilda personer möjlighet att uttrycka sina idéer och farhågor. Parlamentet understryker att dessa dialoger måste uppmuntra till deltagande och vara inkluderande, öppna, överlagda, transnationella, transparenta, opartiska, ansvarsskyldiga, effektiva, synliga och engagerande. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att ett inkluderande tillvägagångssätt måste tillämpas för att man ska nå ut till så många människor som möjligt. Parlamentet understryker att man bör ha ett urval av deltagare som säkerställer en välbalanserad representation av befolkningen genom att använda lämpliga kommunikationsmekanismer för att nå ut till en diversifierad allmänhet, så att samhällets mångfald återspeglas fullt ut. Parlamentet betonar att alla medborgare bör ha lika tillgång till mekanismer för deltagande, även de som bor i missgynnade områden eller som är mindre exponerade för EU-information. Parlamentet efterlyser en utvidgning av mekanismerna för deltagande till att omfatta alla, även tredjelandsmedborgare som är bosatta i EU och EU-medborgare som är bosatta i en annan medlemsstat eller i ett land utanför EU, vilka bör erbjudas alternativa mekanismer som är anpassade till deras behov. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar att medborgarna måste ha tillgång till mekanismer för deltagande på unionens alla officiella språk. Parlamentet påminner om att språkbarriärer bidrar till att göra EU-institutionerna avlägsna från medborgarna och hindrar utvecklingen av en verkligt inkluderande europeisk demokrati. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet understryker vikten av att ge personer med funktionsnedsättning full tillgång till alla de olika instrument som EU tillhandahåller medborgarna, särskilt genom systematisk tolkning och översättning till teckenspråk och lättläst språk. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att det civila samhällets organisationer, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter bör spela en viktig roll i alla instrument för deltagande. Parlamentet anser att ordentliga metoder som stöder deras deltagande är avgörande. Parlamentet understryker att Regionkommittén (ReK) och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (EESK) måste involveras för att dessa verktyg ska vara framgångsrika. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att för att en process för deltagande ska vara effektiv måste syftet med den samt dess regler och tidsramar kommuniceras från första början. Parlamentet understryker att kommunikationen om medborgarnas medverkan måste belysa vilken roll som varje mekanism spelar, annars kommer inte förväntningarna uppfyllas och till följd därav kommer deltagandet, och i sin tur legitimiteten, att minska. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar behovet av en god balans mellan ett gemensamt format och olika nationella metoder för de regelbundet hållna medborgardialogerna för att ge medborgarna en europeisk ram som tar hänsyn till olika traditioner för överläggningar på nationell nivå. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar att digital teknik bör vara ett komplement till instrument för personligt deltagande och särskilt bör användas för att uppmuntra deltagande bland befolkningsgrupper som har svårt att delta i traditionella instrument för deltagande. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla tillgängliga, innovativa och inkluderande verktyg för medborgarnas deltagande och för medborgardialoger, med bättre användning av digital teknik för att göra det möjligt för alla medborgare (yngre och äldre, personer med funktionsnedsättning, rörliga EU-medborgare och människor som bor på landsbygden eller i glesbefolkade områden) att på ett effektivt sätt delta i EU:s beslutsfattande, med utgångspunkt i lärdomarna från det sätt på vilket covid-19-pandemin fungerat som en drivkraft för användningen av digitala verktyg. Parlamentet framhåller mervärdet av en obyråkratisk och heltäckande webbplats som informerar medborgarna om alla europeiska deltagandeinitiativ. Parlamentet understryker den avgörande roll som sociala medier spelar, särskilt för barn. Parlamentet betonar att syftet med sådana innovativa verktyg bör vara att stödja den representativa demokratin, och att öppenhet bör säkerställas på alla nivåer. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet efterlyser faktagranskning och moderering av desinformation som en del av funktionssättet för onlineplattformar som används för att samarbeta med medborgarna. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet påminner om att EU-institutionerna, innan någon process för deltagande inleds, måste åta sig att följa upp dess resultat enligt sina befogenheter och lagstiftningsförfaranden, eftersom medborgarnas missnöje ofta härrör från bristande uppföljning. Parlamentet betonar att medborgarna bör ha en tydlig förståelse för medborgarengagemang och strukturer för dialog så att förväntningarna motsvarar verkligheten, annars finns det en risk för att medborgarna förlorar sitt demokratiska inflytande. Parlamentet betonar att alla nya instrument för deltagande bör åtföljas av en omfattande kommunikationskampanj, med politiskt engagemang på hög EU-nivå och nationell nivå, i likhet med den framgångsrika valkampanjen inför valet till Europaparlamentet 2019. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar att EU-institutionerna aktivt måste ge vägledning till deltagarna under hela deltagandeprocessen. Parlamentet understryker att resultatet av denna process måste vara tydligt definierat så att det kan bli föremål för en obligatorisk reaktion. Parlamentet föreslår att deltagarna ska få skriftlig återkoppling om varje förslag eller rekommendation på ett tydligt språk i slutet av sådana övningar, där EU-institutionerna klargör sin avsikt att genomföra förslaget eller rekommendationen eller motiverar sitt beslut att inte göra det. Parlamentet inser att det finns svårigheter och utmaningar att övervinna om mekanismerna för deltagande i högre grad ska bidra kvalitativt till demokratin och i sin tur till en känsla av egenansvar och europeisk identitet. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet framhåller behovet av att inrätta en ram för uppföljningen av medborgardialogerna för att på ett effektivt sätt beakta medborgarnas synpunkter. Parlamentet föreslår att en del av uppföljningen skulle kunna vara att omsätta resultatet i initiativbetänkanden och offentliga utfrågningar och att involvera medborgarna, inbegripet de mest underrepresenterade samhällsgrupperna, särskilt ungdomar, under alla dessa steg. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser att deltagandeprocesser för medborgare måste ske med högsta möjliga grad av öppenhet. Parlamentet konstaterar att transparens och öppna data stärker förtroendet för offentliga institutioner och därmed deras legitimitet. Parlamentet betonar att främjandet av EU-institutionernas demokratiska legitimitet genom allmänhetens deltagande kräver en större förståelse av EU:s beslutsfattande. Parlamentet efterlyser en standard för öppen förvaltning på EU-nivå som skulle kunna ligga till grund för andra myndighetsnivåer. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet föreslår att kommissionens webbplats ”Kom med synpunkter” blir en central samlande resurs som ger tillgång till alla verktyg för deltagande på EU-nivå. Parlamentet konstaterar att covid-19-pandemin har främjat användningen av digitala medier och onlinesystem för konferenser, och ser därför ytterligare möjligheter som digitaliseringen erbjuder för medborgarnas deltagande. Parlamentet påpekar att detta har hjälpt medborgarna att delta snabbare, i stor utsträckning och på ett mer inkluderande sätt i beslutsfattandet. Parlamentet anser att EU bör främja nya och innovativa sätt för medborgarnas deltagande och möjliggöra användning av digitala tekniska verktyg som underlättar flerspråkig dialog med medborgarna. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta till sig ytterligare digitala möjligheter för medborgarnas deltagande på alla officiella EU-språk, inklusive handledningar, tidigare exempel och information om relevant lagstiftning. Parlamentet anser att åtgärder bör vidtas för personer som är blinda eller synnedsatta eller personer med läsnedsättning. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmuntrar att det inrättas ett oberoende forum för det civila samhället, akademiska partner och arbetsmarknadens parter för att övervaka processen samt EU-institutionernas uppföljning av den. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmuntrar inrättandet av ett oberoende nätverk av organisationer i det civila samhället, baserat på frivilligt deltagande, för att sammanföra olika demokratiinitiativ, även mellan olika regioner, i syfte att underlätta informationsutbyte och kunskapsöverföring samt se till att bästa praxis används. Parlamentet anser att detta kommer att öka medborgarnas medvetenhet om EU:s beslutsförfaranden och säkerställa fler möjligheter för medborgarna att påverka beslutsfattandet. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar förslaget från ordförandena för EESK och ReK om att inrätta en interinstitutionell arbetsgrupp för medborgarnas deltagande i EU:s beslutsprocesser. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet åtar sig att samarbeta med övriga EU-institutioner och berörda parter för att stärka ytterligare kanaler för medborgarinflytande, bland annat genom att utöka medborgardialogerna och inrätta en permanent mekanism för medborgarnas deltagande med en formellt bindande uppföljningsprocess. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till ett interinstitutionellt avtal om dialog med det civila samhället på grundval av artikel 11.2 i EU-fördraget, där det slås fast att institutionerna ska föra en öppen, tydlig och regelbunden dialog med de representativa sammanslutningarna och det civila samhället. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet understryker vikten av att på ett samordnat och konsekvent sätt främja medborgarengagemang och aktivt deltagande på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Parlamentet anser i detta sammanhang att rollen, verksamheten och oberoendet för kommissionens representationskontor och Europaparlamentets förbindelsekontor i medlemsstaterna bör stärkas, i syfte att främja medborgarengagemang, en direkt dialog med medborgarna, förmedling och spridning av information och kunskap om Europeiska unionen och dess politik genom en bred och väl samordnad användning av kommunikationsverktyg för medborgarnas digitala och fysiska deltagande. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet påpekar att Initiativet Ett nytt europeiskt Bauhaus är en nyhet som syftar till att uppmuntra och underlätta medborgarnas deltagande. Parlamentet framhåller att initiativet sammanför medborgare, sakkunniga, företag och institutioner och underlättar samtal om att göra morgondagens bostadsområden mer överkomliga och tillgängliga. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet föreslår att det införs mekanismer för medborgarnas deltagande i pilotprojekt, inbegripet ”medverkan i budgetplaneringen”, för att göra det möjligt att utforma utgiftssidan i unionens budget och crowdsourcing för att göra det möjligt för medborgarna att delta i utformningen av politiken tillsammans med EU:s beslutsfattare. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar behovet av att underlätta medborgarnas deltagande, med tillräckligt engagemang från EU-institutionernas sida, i EU:s strukturreformer genom att reformera konventsmetoden i enlighet med artikel 48 i EU-fördraget. Parlamentet föreslår att detta diskuteras vid konferensen om Europas framtid. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar konferensen om Europas framtid och anser att det är ett utmärkt tillfälle att direkt engagera medborgarna i en meningsfull dialog om Europas framtid och att reagera på deras krav. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet understryker vikten av ett balanserat deltagande av det civila samhällets organisationer vid sidan av institutionella företrädare i konferensen om Europas framtid. Parlamentet betonar behovet av en gedigen uppföljning av resultatet av konferensen, så att medborgarna hålls informerade om de olika stegen i den därav följande beslutsprocessen, och det säkerställs att dialogen med medborgarna är meningsfull och att den fortsätter efter att konferensen om Europas framtid formellt avslutats. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar att agoror som anordnas inom ramen för konferensen om Europas framtid bör fungera som ett pilotprojekt för deras framtida institutionalisering som en permanent mekanism för medborgardeltagande i viktiga debatter. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet förväntar sig att konferensen om Europas framtid kommer att ge ett viktigt bidrag till vidareutvecklingen av medborgarnas deltagande i EU:s beslutsprocess och bana väg för inrättandet av nya permanenta mekanismer för medborgarnas deltagande. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet anser att konferensen om Europas framtid erbjuder ett tillfälle att diskutera möjliga mekanismer för medborgarnas aktiva deltagande i samrådsprocessen i syfte att påverka kommissionens årliga arbetsprogram och talet om tillståndet i unionen. Parlamentet konstaterar att en sådan mekanism skulle kunna fungera på årlig basis, med början under de första månaderna varje år med nationella och regionala agoror, som bör förbereda de prioriteringar som ska diskuteras i en gränsöverskridande europeisk Medborgarnas agora, som skulle kunna avslutas på Europadagen. Parlamentet påpekar att de prioriteringar som följer av den europeiska Medborgarnas agora bör läggas fram för EU-institutionerna för att bidra till den samrådsmekanism som leder fram till upprättandet av kommissionens årliga arbetsprogram. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0010.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0153.

(3)  Flash Eurobarometer FL4023

(4)  Interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om bättre lagstiftning (EUT L 123, 12.5.2016, s. 1).

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/788 av den 17 april 2019 om det europeiska medborgarinitiativet (EUT L 130, 17.5.2019, s. 55).

(6)  Särskild rapport nr 14/2019, Kom med synpunkter!, Europeiska revisionsrätten, september 2019.

(7)  EUT C 440, 18.12.2020, s. 49.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/105 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/105

---

P9_TA(2021)0346

Samarbetet mellan EU och Nato mot bakgrund av de transatlantiska förbindelserna

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om samarbetet mellan EU och Nato inom ramen för de transatlantiska förbindelserna (2020/2257(INI))

(2022/C 99/12)

Europaparlamentet antar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Nordatlantiska fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nordatlantiska fördraget,

| — | med beaktande av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 21 och 42, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 21 och 42,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2018 om förbindelserna mellan EU och Nato (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2018 om förbindelserna mellan EU och Nato (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om militär rörlighet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om militär rörlighet (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om INF-avtalets framtid och konsekvenserna för Europeiska unionen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om INF-avtalets framtid och konsekvenserna för Europeiska unionen (3),

| — | med beaktande av Natos generalsekreterares uttalande av den 2 augusti 2019 om avtalet om medeldistanskärnvapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Natos generalsekreterares uttalande av den 2 augusti 2019 om avtalet om medeldistanskärnvapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2019 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt och direktiv 2008/118/EG om allmänna regler för punktskatt vad gäller gemensamma försvarsinsatser inom unionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 26 november 2019 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt och direktiv 2008/118/EG om allmänna regler för punktskatt vad gäller gemensamma försvarsinsatser inom unionen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om genomförandet av direktiv 2009/81/EG om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet och av direktiv 2009/43/EG om överföring av försvarsrelaterade produkter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om genomförandet av direktiv 2009/81/EG om upphandling på försvars- och säkerhetsområdet och av direktiv 2009/43/EG om överföring av försvarsrelaterade produkter (7),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 november 2016 om genomförandet av EU:s globala strategi för unionens säkerhets- och försvarspolitik, vilken har titeln Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 november 2016 om genomförandet av EU:s globala strategi för unionens säkerhets- och försvarspolitik, vilken har titeln Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa,

| — | med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/971 av den 8 juni 2017 om fastställande av planerings- och ledningsarrangemangen för EU:s icke-verkställande militära GSFP-uppdrag och om ändring av besluten 2010/96/Gusp om Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor, 2013/34/Gusp om Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av den maliska försvarsmakten (EUTM Mali) och (Gusp) 2016/601 om Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (8), varigenom EU:s militära planerings- och ledningskapacitet inrättades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU) 2017/971 av den 8 juni 2017 om fastställande av planerings- och ledningsarrangemangen för EU:s icke-verkställande militära GSFP-uppdrag och om ändring av besluten 2010/96/Gusp om Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av somaliska säkerhetsstyrkor, 2013/34/Gusp om Europeiska unionens militära uppdrag i syfte att bidra till utbildning av den maliska försvarsmakten (EUTM Mali) och (Gusp) 2016/601 om Europeiska unionens militära GSFP-utbildningsuppdrag i Centralafrikanska republiken (EUTM RCA) (8), varigenom EU:s militära planerings- och ledningskapacitet inrättades,

| — | med beaktande av det försvarspaket som kommissionen lade fram den 7 juni 2017 i Diskussionsunderlag om det europeiska försvarets framtid (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det försvarspaket som kommissionen lade fram den 7 juni 2017 i Diskussionsunderlag om det europeiska försvarets framtid (COM(2017)0315),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 13 och 14 december 2018 om säkerhet och försvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 13 och 14 december 2018 om säkerhet och försvar,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2020 om säkerhet och försvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2020 om säkerhet och försvar,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/1639 av den 5 november 2020 om fastställande av de generella villkor enligt vilka tredjestater i undantagsfall skulle kunna bjudas in att delta i enskilda Pesco-projekt (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/1639 av den 5 november 2020 om fastställande av de generella villkor enligt vilka tredjestater i undantagsfall skulle kunna bjudas in att delta i enskilda Pesco-projekt (9),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 november 2020En återhämtning som främjar omställningen till en mer dynamisk, motståndskraftig och konkurrenskraftig europeisk industri, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 november 2020En återhämtning som främjar omställningen till en mer dynamisk, motståndskraftig och konkurrenskraftig europeisk industri,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 20 november 2020 om den strategiska översynen av Pesco 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 20 november 2020 om den strategiska översynen av Pesco 2020,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 6 maj 2021 om USA:s, Kanadas och Norges deltagande i Pesco-projekt för militär rörlighet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 6 maj 2021 om USA:s, Kanadas och Norges deltagande i Pesco-projekt för militär rörlighet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 april 2021 om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 april 2021 om EU:s strategi för samarbete i regionen Indiska oceanen/Stilla havet,

| — | med beaktande av USA:s beslut att återansluta sig till Parisavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av USA:s beslut att återansluta sig till Parisavtalet,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 15 juni 2021 från toppmötet mellan EU och USA, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 15 juni 2021 från toppmötet mellan EU och USA,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 15 juni 2021 från toppmötet mellan EU och Kanada, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 15 juni 2021 från toppmötet mellan EU och Kanada,

| — | med beaktande av den färdplan för klimatförändringen och försvaret som föreslogs av Europeiska utrikestjänsten den 6 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den färdplan för klimatförändringen och försvaret som föreslogs av Europeiska utrikestjänsten den 6 november 2020,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 2 december 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik En ny agenda mellan EU och USA för globala förändringar (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 2 december 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik En ny agenda mellan EU och USA för globala förändringar (JOIN(2020)0022),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 10 och 11 december 2020 om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenta staterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 10 och 11 december 2020 om förbindelserna mellan Europeiska unionen och Förenta staterna,

| — | med beaktande av rådets beslut av den 22 mars 2021 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 22 mars 2021 om inrättande av en europeisk fredsfacilitet,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 16 december 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 16 december 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU:s strategi för cybersäkerhet för ett digitalt decennium (JOIN(2020)0018),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 7 juni 2017En strategi för resiliens i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 7 juni 2017En strategi för resiliens i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2017)0021),

| — | med beaktande av uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 26 februari 2021 om säkerhet och försvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europeiska rådets medlemmar av den 26 februari 2021 om säkerhet och försvar,

| — | med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentets och rådets förhandlare av den 10 december 2020 om Europeiska försvarsfonden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av överenskommelsen mellan Europaparlamentets och rådets förhandlare av den 10 december 2020 om Europeiska försvarsfonden,

| — | med beaktande av den politiska överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet av den 18 december 2020 om instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete för nästa fleråriga budgetram (2021–2027), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska överenskommelsen mellan Europaparlamentet och rådet av den 18 december 2020 om instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete för nästa fleråriga budgetram (2021–2027),

| — | med beaktande av informationssäkerhetsavtalet av den 14 mars 2003 mellan EU och Nato, |
| --- | --- |

—

med beaktande av informationssäkerhetsavtalet av den 14 mars 2003 mellan EU och Nato,

| — | med beaktande av EU:s och Natos gemensamma förklaring om samarbete som undertecknades i Warszawa den 8 juli 2016 av Europeiska rådets ordförande, Europeiska kommissionens ordförande och Natos generalsekreterare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Natos gemensamma förklaring om samarbete som undertecknades i Warszawa den 8 juli 2016 av Europeiska rådets ordförande, Europeiska kommissionens ordförande och Natos generalsekreterare,

| — | med beaktande av den gemensamma uppsättningen med 74 förslag för genomförandet av den gemensamma förklaringen från Warszawa, vilken godkändes av EU:s och Natos råd den 6 december 2016 och den 5 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma uppsättningen med 74 förslag för genomförandet av den gemensamma förklaringen från Warszawa, vilken godkändes av EU:s och Natos råd den 6 december 2016 och den 5 december 2017,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen om samarbetet mellan EU och Nato, som undertecknades i Bryssel av ordförandena för Europeiska rådet och Europeiska kommissionen och Natos generalsekreterare den 10 juli 2018, och av förklaringen från toppmötet i Bryssel som utfärdades av de stats- och regeringschefer som deltog i Nordatlantiska rådets möte i Bryssel den 11 och 12 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen om samarbetet mellan EU och Nato, som undertecknades i Bryssel av ordförandena för Europeiska rådet och Europeiska kommissionen och Natos generalsekreterare den 10 juli 2018, och av förklaringen från toppmötet i Bryssel som utfärdades av de stats- och regeringschefer som deltog i Nordatlantiska rådets möte i Bryssel den 11 och 12 juli 2018,

| — | med beaktande av de fem lägesrapporterna från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Natos generalsekreterare om genomförandet av den gemensamma uppsättning förslag som lades fram gemensamt i juni och december 2017 och i juni 2018, 2019 och 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fem lägesrapporterna från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Natos generalsekreterare om genomförandet av den gemensamma uppsättning förslag som lades fram gemensamt i juni och december 2017 och i juni 2018, 2019 och 2020,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 16, som syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen för en hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling, särskilt mål 16, som syftar till att främja fredliga och inkluderande samhällen för en hållbar utveckling,

| — | med beaktande av kravet på kärnvapennedrustning enligt artikel VI i icke-spridningsfördraget för kärnvapenutrustade fördragsparter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kravet på kärnvapennedrustning enligt artikel VI i icke-spridningsfördraget för kärnvapenutrustade fördragsparter,

| — | med beaktande av förklaringen från toppmötet i Wales som antogs den 5 september 2014 av de stats- och regeringschefer som deltog i mötet med Nordatlantiska rådet i Wales, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen från toppmötet i Wales som antogs den 5 september 2014 av de stats- och regeringschefer som deltog i mötet med Nordatlantiska rådet i Wales,

| — | med beaktande av kommunikén från Brysseltoppmötet som antogs av de stats- och regeringschefer som deltog i mötet i Nordatlantiska rådet i Bryssel den 14 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén från Brysseltoppmötet som antogs av de stats- och regeringschefer som deltog i mötet i Nordatlantiska rådet i Bryssel den 14 juni 2021,

| — | med beaktande av G7-ledarnas kommuniké av den 13 juni 2021 Vår gemensamma agenda för globala insatser för en bättre återuppbyggnad, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G7-ledarnas kommuniké av den 13 juni 2021 Vår gemensamma agenda för globala insatser för en bättre återuppbyggnad,

| — | med beaktande av toppmötet mellan USA och Ryssland, som ägde rum i Genève den 16 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av toppmötet mellan USA och Ryssland, som ägde rum i Genève den 16 juni 2021,

| — | med beaktande av FN:s agenda för nedrustning, kallad Securing our common future (inte översatt till svenska – Säkra vår gemensamma framtid), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s agenda för nedrustning, kallad Securing our common future (inte översatt till svenska – Säkra vår gemensamma framtid),

| — | med beaktande av rapporten från den reflektionsgrupp som utsågs av Natos generalsekreterare den 25 november 2020 och som leddes av medordförandena Thomas de Mazière och A. Weiss Mitchell, med titeln NATO 2030: United for a New Era (inte översatt till svenska – Nato 2030: enat inför en ny era), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den reflektionsgrupp som utsågs av Natos generalsekreterare den 25 november 2020 och som leddes av medordförandena Thomas de Mazière och A. Weiss Mitchell, med titeln NATO 2030: United for a New Era (inte översatt till svenska – Nato 2030: enat inför en ny era),

| — | med beaktande av rapporten från NATO 2030 Young Leaders Group av den 4 februari 2021 med titeln NATO 2030: Embrace the change, guard the values, (inte översatt till svenska – Nato 2030: välkomna förändringen, värna om värdena), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från NATO 2030 Young Leaders Group av den 4 februari 2021 med titeln NATO 2030: Embrace the change, guard the values, (inte översatt till svenska – Nato 2030: välkomna förändringen, värna om värdena),

| — | med beaktande av Natos generalsekreterares besök hos kommissionskollegiet den 15 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Natos generalsekreterares besök hos kommissionskollegiet den 15 december 2020,

| — | med beaktande av vice ordförandens/den höga representantens deltagande i mötet för Natos försvarsministrar den 17 och 18 februari 2021 och i mötet för Natos utrikesministrar den 23 och 24 mars 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av vice ordförandens/den höga representantens deltagande i mötet för Natos försvarsministrar den 17 och 18 februari 2021 och i mötet för Natos utrikesministrar den 23 och 24 mars 2021,

| — | med beaktande av kommissionens ordförande Jean-Claude Junckers tal om tillståndet i unionen av den 14 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ordförande Jean-Claude Junckers tal om tillståndet i unionen av den 14 september 2016,

| — | med beaktande av uttalandena av den 19 februari 2021 från Natos och EU:s politiska ledare vid den särskilda säkerhetskonferensen ”Beyond Westlessness” i München, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 19 februari 2021 från Natos och EU:s politiska ledare vid den särskilda säkerhetskonferensen ”Beyond Westlessness” i München,

| — | med beaktande av diskussionen under sammanträdet den 3 mars 2021 i den interparlamentariska konferensen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP), |
| --- | --- |

—

med beaktande av diskussionen under sammanträdet den 3 mars 2021 i den interparlamentariska konferensen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP),

| — | med beaktande av revisionsrättens översikt nr 09/2019 av den 12 september 2019 om Europas försvar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens översikt nr 09/2019 av den 12 september 2019 om Europas försvar,

| — | med beaktande av diskussionen med Natos generalsekreterare vid det gemensamma sammanträdet med utskottet för utrikesfrågor, underutskottet för säkerhet och försvar och delegationen för förbindelserna med Natos parlamentariska församling den 15 mars 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av diskussionen med Natos generalsekreterare vid det gemensamma sammanträdet med utskottet för utrikesfrågor, underutskottet för säkerhet och försvar och delegationen för förbindelserna med Natos parlamentariska församling den 15 mars 2021,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0192/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0192/2021), och av följande skäl:

| A. | Europeisk och transatlantisk solidaritet, liksom europeiskt och transatlantiskt partnerskap, utgör grunden till tidigare, nuvarande och framtida säkerhet inom det transatlantiska partnerskapet. Nato och EU är sinsemellan olika till sin natur, men utvecklas inom ramen för samma instabila geopolitiska sammanhang. |
| --- | --- |

A.

Europeisk och transatlantisk solidaritet, liksom europeiskt och transatlantiskt partnerskap, utgör grunden till tidigare, nuvarande och framtida säkerhet inom det transatlantiska partnerskapet. Nato och EU är sinsemellan olika till sin natur, men utvecklas inom ramen för samma instabila geopolitiska sammanhang.

| B. | Både EU och Nato har inlett reflektionsprocesser för att på lämpligt sätt anpassa sig till de förändringar utan motstycke som skett i det globala säkerhetsläget. I juni 2020 enades EU:s ledare om att inleda en process med målet att fastställa en ”strategisk kompass”. Vid sitt senaste toppmöte den 14 juni 2021 beslutade Natos ledare att börja arbeta med nästa strategiska koncept, som kommer att godkännas vid nästa toppmöte 2022. |
| --- | --- |

B.

Både EU och Nato har inlett reflektionsprocesser för att på lämpligt sätt anpassa sig till de förändringar utan motstycke som skett i det globala säkerhetsläget. I juni 2020 enades EU:s ledare om att inleda en process med målet att fastställa en ”strategisk kompass”. Vid sitt senaste toppmöte den 14 juni 2021 beslutade Natos ledare att börja arbeta med nästa strategiska koncept, som kommer att godkännas vid nästa toppmöte 2022.

| C. | I november 2020 utarbetades EU första övergripande, 360 graders säkerhetsskyddsklassificerade analys av alla de hot och utmaningar som EU står inför, eller kan ställas inför inom en nära framtid, gemensamt av EU-medlemsstaternas underrättelsetjänster. Enligt planerna ska vice ordföranden/den höga representanten i november 2021 lägga fram ett utkast till strategisk kompass, som medlemsstaterna sedan kommer att diskutera och planeras anta i mars 2022. Den strategiska kompassen syftar till att främja framväxten av en ”gemensam europeisk säkerhets- och försvarskultur”. |
| --- | --- |

C.

I november 2020 utarbetades EU första övergripande, 360 graders säkerhetsskyddsklassificerade analys av alla de hot och utmaningar som EU står inför, eller kan ställas inför inom en nära framtid, gemensamt av EU-medlemsstaternas underrättelsetjänster. Enligt planerna ska vice ordföranden/den höga representanten i november 2021 lägga fram ett utkast till strategisk kompass, som medlemsstaterna sedan kommer att diskutera och planeras anta i mars 2022. Den strategiska kompassen syftar till att främja framväxten av en ”gemensam europeisk säkerhets- och försvarskultur”.

| D. | EU erkänner uttryckligen Natos plats i Europas och dess medborgares försvar (artikel 42.7 i EU-fördraget). Nato har ett huvudansvar när det gäller det kollektiva försvaret (artikel 5 i Nordatlantiska fördraget). Nato förblir en viktig garant på kapacitetsområdet och säkerställer teknisk och mänsklig driftskompatibilitet mellan de allierade styrkorna samt att deras utrustningspolitik är samstämd. Åtagandet rörande kollektivt självförsvar, som fastställs i artikel 5 i Natofördraget och artikel 42.7 i EU-fördraget, är garanten för solidaritet mellan allierade och mellan medlemsstater. |
| --- | --- |

D.

EU erkänner uttryckligen Natos plats i Europas och dess medborgares försvar (artikel 42.7 i EU-fördraget). Nato har ett huvudansvar när det gäller det kollektiva försvaret (artikel 5 i Nordatlantiska fördraget). Nato förblir en viktig garant på kapacitetsområdet och säkerställer teknisk och mänsklig driftskompatibilitet mellan de allierade styrkorna samt att deras utrustningspolitik är samstämd. Åtagandet rörande kollektivt självförsvar, som fastställs i artikel 5 i Natofördraget och artikel 42.7 i EU-fördraget, är garanten för solidaritet mellan allierade och mellan medlemsstater.

| E. | De gemensamma värden som delas av EU, europeiska medlemmar av Nato, USA och Kanada utgör hörnsten i den transatlantiska alliansen. EU och Nato delar gemensamma säkerhetsutmaningar, gemensamma försvarsintressen och samma allt mer utmanande säkerhetsmiljö. |
| --- | --- |

E.

De gemensamma värden som delas av EU, europeiska medlemmar av Nato, USA och Kanada utgör hörnsten i den transatlantiska alliansen. EU och Nato delar gemensamma säkerhetsutmaningar, gemensamma försvarsintressen och samma allt mer utmanande säkerhetsmiljö.

| F. | Efter den gemensamma förklaringen 2016 inleddes en samarbetsprocess mellan EU och Nato, med fokus på 74 gemensamma förslag för åtgärder på områdena hybridhot, operativt samarbete, däribland till havs och angående migration, cybersäkerhet och cyberförsvar, försvarskapacitet, försvarsindustri och försvarsforskning, övningar och stöd till östliga och sydliga partners kapacitetsbyggande ansträngningar. |
| --- | --- |

F.

Efter den gemensamma förklaringen 2016 inleddes en samarbetsprocess mellan EU och Nato, med fokus på 74 gemensamma förslag för åtgärder på områdena hybridhot, operativt samarbete, däribland till havs och angående migration, cybersäkerhet och cyberförsvar, försvarskapacitet, försvarsindustri och försvarsforskning, övningar och stöd till östliga och sydliga partners kapacitetsbyggande ansträngningar.

| G. | EU:s säkerhet och försvar grundas på européernas politiska vilja samt civila och militära kapacitet att ta sitt ansvar i en strategisk miljö som har försämrats avsevärt under de senaste åren. Nato bör inte betraktas som enbart en fortsättning på ett projekt från det förflutna, utan som en vision inför framtiden för säkerhet och stabilitet i världen. Nato måste fortsätta att anpassa sin politiska strategi till nya utmaningar, upprätthålla politisk solidaritet och sammanhållning och fortsatt vara en trovärdig, tekniskt innovativ organisation. |
| --- | --- |

G.

EU:s säkerhet och försvar grundas på européernas politiska vilja samt civila och militära kapacitet att ta sitt ansvar i en strategisk miljö som har försämrats avsevärt under de senaste åren. Nato bör inte betraktas som enbart en fortsättning på ett projekt från det förflutna, utan som en vision inför framtiden för säkerhet och stabilitet i världen. Nato måste fortsätta att anpassa sin politiska strategi till nya utmaningar, upprätthålla politisk solidaritet och sammanhållning och fortsatt vara en trovärdig, tekniskt innovativ organisation.

| H. | Den enda rättsliga ramen för förbindelserna mellan EU och Nato är fortfarande den överenskomna ramen från 2003. Den är begränsad till att dela Natos kollektiva planeringsstrukturer, tillgångar och kapacitet med EU när det gäller planering och genomförande av EU:s militära insatser inom ramen för EU:s GSFP i enlighet med Berlin plus-arrangemangen. |
| --- | --- |

H.

Den enda rättsliga ramen för förbindelserna mellan EU och Nato är fortfarande den överenskomna ramen från 2003. Den är begränsad till att dela Natos kollektiva planeringsstrukturer, tillgångar och kapacitet med EU när det gäller planering och genomförande av EU:s militära insatser inom ramen för EU:s GSFP i enlighet med Berlin plus-arrangemangen.

| I. | Natos generalsekreterare Jens Stoltenberg konstaterade den 10 november 2020 att ”vi omgående måste sträva efter kärnvapenkontroll och nedrustning”, och Natos allierade bekräftade den 15 december 2020 på nytt sitt åtagande att upprätthålla och stärka vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning. |
| --- | --- |

I.

Natos generalsekreterare Jens Stoltenberg konstaterade den 10 november 2020 att ”vi omgående måste sträva efter kärnvapenkontroll och nedrustning”, och Natos allierade bekräftade den 15 december 2020 på nytt sitt åtagande att upprätthålla och stärka vapenkontroll, nedrustning och icke-spridning.

| J. | EU och dess medlemsstater har, särskilt sedan offentliggörandet av EU:s globala strategi från 2016, fört en politik som gjort det möjligt för dem att bli en mer aktiv och inflytelserik global aktör för fred och säkerhet, och har följaktligen intensifierat sitt samarbete på säkerhets- och försvarsområdet. Milstolparna inbegriper inrättandet av Europeiska försvarsfonden (och föregående program), inledandet av det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och den samordnade årliga försvarsöversikten, liksom överenskommelsen om den europeiska fredsfaciliteten. |
| --- | --- |

J.

EU och dess medlemsstater har, särskilt sedan offentliggörandet av EU:s globala strategi från 2016, fört en politik som gjort det möjligt för dem att bli en mer aktiv och inflytelserik global aktör för fred och säkerhet, och har följaktligen intensifierat sitt samarbete på säkerhets- och försvarsområdet. Milstolparna inbegriper inrättandet av Europeiska försvarsfonden (och föregående program), inledandet av det permanenta strukturerade samarbetet (Pesco) och den samordnade årliga försvarsöversikten, liksom överenskommelsen om den europeiska fredsfaciliteten.

| K. | Den samordnade årliga försvarsöversikten ger EU ett instrument för att ytterligare harmonisera medlemsstaternas insatser för att utveckla försvarskapaciteten och fastställa ytterligare samarbetsområden. |
| --- | --- |

K.

Den samordnade årliga försvarsöversikten ger EU ett instrument för att ytterligare harmonisera medlemsstaternas insatser för att utveckla försvarskapaciteten och fastställa ytterligare samarbetsområden.

| L. | Inom ramen för GSFP är 5 000 personer från EU:s militära och civila personal för närvarande utplacerade i sex militära och elva civila uppdrag och insatser på tre kontinenter. Dessa uppdrag har framgångsrikt fört med sig stöd, kapacitetsuppbyggnad och utbildning i syfte att säkerställa fred, säkerhet och stabilitet i konfliktområden och områden som genomgått konflikter. EU:s kapacitet bygger i stor utsträckning på unionens kapacitet att ingripa på ett trovärdigt sätt i externa insatser. |
| --- | --- |

L.

Inom ramen för GSFP är 5 000 personer från EU:s militära och civila personal för närvarande utplacerade i sex militära och elva civila uppdrag och insatser på tre kontinenter. Dessa uppdrag har framgångsrikt fört med sig stöd, kapacitetsuppbyggnad och utbildning i syfte att säkerställa fred, säkerhet och stabilitet i konfliktområden och områden som genomgått konflikter. EU:s kapacitet bygger i stor utsträckning på unionens kapacitet att ingripa på ett trovärdigt sätt i externa insatser.

| M. | Under de senaste månaderna har EU och Nato samverkat på högre nivå än någonsin tidigare, genom t.ex. en första diskussion mellan Natos generalsekreterare och EU:s kommissionskollegium i december 2020 och Natos generalsekreterares deltagande i Europeiska rådet i februari 2021. |
| --- | --- |

M.

Under de senaste månaderna har EU och Nato samverkat på högre nivå än någonsin tidigare, genom t.ex. en första diskussion mellan Natos generalsekreterare och EU:s kommissionskollegium i december 2020 och Natos generalsekreterares deltagande i Europeiska rådet i februari 2021.

| N. | Vart fjärde år fastställer Nato, genom försvarsplaneringsprocessen, sin ”ambitionsnivå” genom att i kvalitativa och kvantitativa termer fastställa de samlade styrkor, den utrustning och den kapacitet som de allierade bör ha tillgång till för att stödja hela spektrumet av Natos uppdrag och kunna vidta åtgärder mot möjliga hot och utmaningar. |
| --- | --- |

N.

Vart fjärde år fastställer Nato, genom försvarsplaneringsprocessen, sin ”ambitionsnivå” genom att i kvalitativa och kvantitativa termer fastställa de samlade styrkor, den utrustning och den kapacitet som de allierade bör ha tillgång till för att stödja hela spektrumet av Natos uppdrag och kunna vidta åtgärder mot möjliga hot och utmaningar.

| O. | USA har länge uppmanat EU och dess medlemsstater att intensifiera ansträngningarna när det gäller investeringar inom säkerhet och försvar, som ett viktigt bidrag till ansvarsfördelning inom alliansen. |
| --- | --- |

O.

USA har länge uppmanat EU och dess medlemsstater att intensifiera ansträngningarna när det gäller investeringar inom säkerhet och försvar, som ett viktigt bidrag till ansvarsfördelning inom alliansen.

| P. | Covid-19-pandemin har en betydande inverkan på de internationella förbindelserna och de nationella budgetarna och har ytterligare förvärrat befintliga globala spänningar och säkerhetsutmaningar, såsom oansvariga och aggressiva utplaceringar av väpnade styrkor. Särskilt Kina och Ryssland har försökt utnyttja pandemin för att främja sina strategiska intressen. EU och Nato har haft ett nära samarbete sedan början av pandemin och behandlat frågor såsom distribution av medicinsk utrustning och vårdpersonal, hemtransport av medborgare, cyberhot och hybridhot samt motverkan av desinformationsverksamhet och fientlig propaganda. |
| --- | --- |

P.

Covid-19-pandemin har en betydande inverkan på de internationella förbindelserna och de nationella budgetarna och har ytterligare förvärrat befintliga globala spänningar och säkerhetsutmaningar, såsom oansvariga och aggressiva utplaceringar av väpnade styrkor. Särskilt Kina och Ryssland har försökt utnyttja pandemin för att främja sina strategiska intressen. EU och Nato har haft ett nära samarbete sedan början av pandemin och behandlat frågor såsom distribution av medicinsk utrustning och vårdpersonal, hemtransport av medborgare, cyberhot och hybridhot samt motverkan av desinformationsverksamhet och fientlig propaganda.

| Q. | Kommissionen framhöll, i samband med presentationen av handlingsplanen för försvaret, att industriell överkapacitet, fragmentering och ineffektivitet inom produktionen av europeisk militär kapacitet årligen har kostat 25–100 miljarder euro, vilket täcks av medlemsstaternas nationella försvarsbudgetar. |
| --- | --- |

Q.

Kommissionen framhöll, i samband med presentationen av handlingsplanen för försvaret, att industriell överkapacitet, fragmentering och ineffektivitet inom produktionen av europeisk militär kapacitet årligen har kostat 25–100 miljarder euro, vilket täcks av medlemsstaternas nationella försvarsbudgetar.

| R. | Demokratier behöver reagera på dagens utmaningar på ett lämpligt sätt. Ett antal Nato- och EU-medlemmar står inför inre demokratiutmaningar. Globalt sett tycks auktoritära regimer, såsom Ryssland och Kina, ha befäst sitt inflytande och för en aggressiv agenda. |
| --- | --- |

R.

Demokratier behöver reagera på dagens utmaningar på ett lämpligt sätt. Ett antal Nato- och EU-medlemmar står inför inre demokratiutmaningar. Globalt sett tycks auktoritära regimer, såsom Ryssland och Kina, ha befäst sitt inflytande och för en aggressiv agenda.

| S. | Natos Enhanced Forward Presence på alliansens östra flank, med fyra multinationella stridsgrupper i Estland, Lettland, Litauen och Polen, leds av USA, Förenade kungariket, Kanada respektive Tyskland. |
| --- | --- |

S.

Natos Enhanced Forward Presence på alliansens östra flank, med fyra multinationella stridsgrupper i Estland, Lettland, Litauen och Polen, leds av USA, Förenade kungariket, Kanada respektive Tyskland.

| T. | Nato har med framgång testat sitt Rapid Air Mobility initiative (initiativ för snabb förflyttning i luften) för att möjliggöra nödtransport av medicinsk utrustning under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

T.

Nato har med framgång testat sitt Rapid Air Mobility initiative (initiativ för snabb förflyttning i luften) för att möjliggöra nödtransport av medicinsk utrustning under covid-19-pandemin.

70 år av transatlantiska band genom Nato

| 1. | Europaparlamentet är övertygat om att EU och Nato har konvergerande intressen när det gäller säkerhet och försvar. Parlamentet välkomnar det intensifierade samarbete mellan EU och Nato som har varit på plats alltsedan undertecknandet av den gemensamma förklaringen från Warszawa 2016, och som förstärktes genom den gemensamma förklaringen från Bryssel 2018, och understryker att ett förnyat strategiskt partnerskap mellan EU och Nato är grundläggande för att hantera de säkerhetsutmaningar som EU och dess grannskap står inför. Parlamentet lovordar de goda resultat som alliansen har uppnått och framhåller att den fortsatt är relevant. Parlamentet betonar att Nato måste intensifiera ansträngningarna för att anpassa sig till den föränderliga hottypen och hotnivån i syfte att fortsatt vara en trovärdig och hållbar global aktör för kollektiv säkerhet och fred i världen. Parlamentet erinrar om att Nato, för EU-medlemsstater som även är Natoallierade, utgör hörnstenen för ett kollektivt försvar. Parlamentet uppmanar EU att fortsätta med att fördjupa det transatlantiska bandet och sitt viktiga partnerskap med Nato. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet bekräftar sitt tidigare engagemang för EU:s ambitioner på säkerhets- och försvarsområdet och upprepar EU:s ambition att vara en global aktör för fred och säkerhet. Parlamentet understryker att Nato fortfarande är oumbärligt för sina medlemmars och hela det transatlantiska samfundets säkerhet och kollektiva försvar och är ett oumbärligt forum för samråd och säkerhetsbeslut mellan allierade. Parlamentet framhåller på nytt stödet för transatlantiskt samarbete, partnerskap och vänskap, som under de senaste 70 åren bidragit till Europas framgång och utgjort grunden för dess stabilitet och säkerhet sedan slutet av andra världskriget. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att partnerskapet mellan EU och Nato och det transatlantiska samarbetet som helhet bygger på en gemensam historia och ett gemensamt stöd för de centrala värdena demokrati, frihet, respekt för de mänskliga rättigheterna, rättsstatsprincipen och främjande av fred och internationellt samarbete och en regelbaserad internationell ordning. Parlamentet betonar att Nato är mer än en militär allians och representerar en symbol för gemensamma demokratiska värden. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att Nato är en högt värderad partner även för EU-medlemsstater som inte är medlemmar i alliansen. Parlamentet konstaterar att Nato samarbetar med vissa av de EU-medlemsstater som inte är Natomedlemmar, bland annat genom programmet Partnerskap för fred (PFF) och partnerskapsinitiativet för interoperabilitet. Parlamentet påminner om att EU:s och Natos samarbete inte får påverka säkerhets- och försvarspolitiken för de EU-medlemsstater som inte är med i Nato. Parlamentet erinrar om att Natos samarbete med EU-medlemsstater som inte är med i Nato är en integrerad del av samarbetet mellan EU och Nato. Parlamentet välkomnar medverkan av EU-medlemsstater utanför Nato i alliansens initiativ, med respekt för neutralitetspolitik, ländernas respektive konstitutionella ramar, tredjeländers medverkan och EU:s ambitioner. Parlamentet betonar att de båda organisationerna har klart skilda funktioner och att var och en bör samarbeta med full respekt för den andras förfaranden och beslutsprocesser, baserat på principerna om ömsesidighet och inkluderande, utan att det påverkar varje medlemsstats säkerhets- och försvarspolitiska karaktär. Parlamentet påminner om de båda organisationernas olika art och roller – EU är en civil organisation med en militär gren för insatser utanför området enligt artikel 43.1 i EU-fördraget (Petersberguppdrag) och Nato är en militär och politisk allians med ansvar för att organisera det kollektiva territoriella försvaret för dess medlemmar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att det transatlantiska samfundet har att hantera ett brett spektrum av framväxande hot, konkurrens på systemnivå och aldrig tidigare skådade utmaningar för våra demokratiska samhällen, rättsstatsprincipen och respekten för grundläggande rättigheter, vilka påverkar säkerheten för medlemsstaterna och deras medborgare, om det så sker direkt eller indirekt, genom allt från konventionella hot, ineffektiv vapenkontroll och spridning av massförstörelsevapen, brist på begränsning av kärnvapenrisken, instabilitet i de södra och östra grannskapen, klimatförändringar, pandemier och terrorism, till hybridhot, desinformation, cyberangrepp, illvillig användning av nya och framväxande och omstörtande teknik (EDT), osäker migration och en skiftande global maktbalans. Parlamentet betonar, mot bakgrund av den därav följande utmaningen mot den internationella regelbaserade ordningen, att starkare samarbete mellan EU och Nato bidrar till effektiv global styrning och multilateralism. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att det transatlantiska samfundet enbart kan hantera dessa utmaningar med framgång genom att ytterligare fördjupa samarbetet och ta partnerskapet till en ny nivå. Parlamentet understryker att både EU och Nato har unika förmågor och styrkor. Parlamentet anser därför att komplementaritet i insatser och omfattande samarbete är av yttersta vikt för att upprätthålla den transatlantiska säkerheten. Parlamentet betonar att ett upprätthållande av politisk sammanhållning och enighet, liksom stärkta politiska samråd, måste utgöra prioriteringar inom EU:s och Natos partnerskap för att ta itu med gemensamma utmaningar på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är övertygat om att det transatlantiska samfundet är i stånd att både anpassa sig till dessa nya utmaningar och ta itu med dem. Parlamentet utrycker sin tacksamhet för det utomordentliga arbete som utförs av åtskilliga personalmedlemmar inom EU och Nato och på nationell nivå, vilka arbetar hårt för att skydda våra medborgare. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet hyllar alla de militärer i den transatlantiska alliansen som har gett sitt liv eller skadats i tjänst, liksom de som för närvarande tjänstgör. |
| --- | --- |

8.

Stärka både det transatlantiska samarbetet och samarbetet mellan EU och Nato

| 9. | Europaparlamentet välkomnar den starka signal om transatlantisk enighet och samarbete som Natos toppmöte den 14 juni 2021 skickade och som visade att alliansen fortfarande är av avgörande betydelse och kan anpassas till befintliga och nya utmaningar. Parlamentet anser att slutsatserna om samarbetet mellan EU och Nato också bör återspeglas i arbetet med Natos nästa strategiska koncept. Parlamentet välkomnar Natos generalsekreterares utnämnande av Natos oberoende expertgrupp och lovordar särskilt dess rekommendationer om ett starkare samarbete mellan EU och Nato. Parlamentet stöder förslagen från kommissionens ordförande och vice ordföranden/den höga representanten från december 2020 om en säkerhets- och försvarsdialog mellan EU och USA. Parlamentet välkomnar regeringen Bidens tydligt uttryckta åtagande att samarbeta med partner inom EU och Nato inom samtliga områden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar varmt toppmötet mellan EU och USA den 15 juni 2021 och det orubbliga stöd för ett starkt samarbete mellan Nato och EU som där uttrycktes. Parlamentet välkomnar EU:s och USA:s gemensamma erkännande av det bidrag som EU:s säkerhets- och försvarsinitiativ kan ge till både europeisk och transatlantisk säkerhet och välkomnar den uttalade avsikten att inleda en särskild dialog mellan EU och USA om säkerhet och försvar. Parlamentet understryker inte bara vilken central betydelse för Europas säkerhet som den amerikanska säkerhetsnärvaron har i Europa, utan även sitt fulla engagemang för transatlantiskt säkerhetssamarbete. Parlamentet betonar att ett starkt partnerskap mellan EU och USA är grundläggande för ett framgångsrikt samarbete mellan EU och Nato. Parlamentet understryker att det transatlantiska partnerskapet gynnas av förutsägbar utrikespolitik och multilaterala insatser. Parlamentet anser att den nya amerikanska administrationen ger möjlighet till att återigen bekräfta gemensamma värderingar, som demokrati, rättsstatsprincipen, multilateralism, fred och välstånd, och till att förbättra det internationella samarbetet mot gemensamma hot, som, där så är möjligt, kan inbegripa gemensamma sanktioner. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet delar fullt ut den åsikt som uttrycktes i slutkommunikén från det senaste Nato-toppmötet om att de pågående strategiska processerna inom Nato och EU erbjuder en unik möjlighet att ytterligare intensifiera våra samråd och vårt samarbete för att öka säkerheten för våra medborgare och främja fred och stabilitet i och utanför det euroatlantiska området. Parlamentet upprepar därför sin begäran att det pågående och framtida arbete som utförs parallellt när det gäller både EU:s strategiska kompass och det nyligen aviserade arbetet med Natos nästa strategiska koncept utgör ett unikt tillfälle att fastställa tydliga prioriteringar och identifiera ytterligare samverkansmöjligheter för att stärka det transatlantiska bandet och främja samarbetet mellan EU och Nato. Parlamentet uppmanar alla aktörer att ta tillfället i akt och sammanföra dessa två processer på både politisk och teknisk nivå. Parlamentet framhåller att båda processerna bör säkerställa samstämdhet och identifiera gemensamma regionala och globala hot samt fastställa nödvändiga nästa steg för att ta itu med dessa. Parlamentet uttrycker sin vision om att EU:s strategiska kompass skulle kunna lägga grunden för ett bidrag från EU:s sida till uppdateringen av Natos nästa strategiska koncept. Parlamentet anser att dessa skilda processer bör framhäva vardera organisationens mervärde, bidra till att där så är relevant fastställa en bättre arbetsfördelning och kartlägga, genom en ständig dialog och nära samordning, på vilka specifika områden EU respektive Nato bör ta ledningen på ett ömsesidigt förstärkande sätt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet förväntar sig att slutförandet av den strategiska kompassen kommer att fördjupa solidariteten inom EU och bidra till framstegen mot en gemensam strategisk kultur bland medlemsstaterna. Parlamentet välkomnar den första gemensamma hotanalysen från november 2020 och efterfrågar steg mot en avtalad gemensam hotbedömning. Parlamentet anser att EU:s integrerade strategi skulle kunna uppdateras för att beakta resultaten av hotanalysen som genomfördes inom ramen för den strategiska kompassen. Parlamentet anser att säkerhetsaspekten i länderna i EUs omedelbara grannskap, särskilt det östliga partnerskapet och Västra Balkan, bör beaktas ordentligt vid utarbetandet av den strategiska kompassen, eftersom den europeiska säkerhetsmiljön och den europeiska motståndskraften inte kan uppnås utan alla EU:s grannars långsiktiga säkerhet och motståndskraft. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att artikel 5 i Nordatlantiska fördraget, liksom artikel 42.7 i EU-fördraget och artikel 222 i EUF-fördraget utgör viktiga instrument för att garantera solidaritet mellan respektive organisations medlemmar i en krissituation. Parlamentet påminner om att artikel 5 i Nordatlantiska fördraget åberopades efter terrorattentaten i New York och Washington i september 2001, i syfte att uttrycka solidaritet med USA, och om att artikel 42.7 i EU-fördraget åberopades efter terrorattentaten i Paris i november 2015, för att utrycka solidaritet med Frankrike. Parlamentet uppmuntrar en diskussion om förhållandet mellan artikel 42.7 i EU-fördraget och artikel 5 i Nordatlantiska fördraget, som fastställer EU:s respektive Natos entydiga åtagande om solidaritet och säkerhet, under granskningen av det strategiska konceptet och i samband med utarbetandet av den strategiska kompassen, samtidigt som de båda organisationernas självständiga beslutsfattande respekteras till fullo. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar det positiva språkbruket om samarbetet mellan EU och Nato i slutkommunikén från Nato-toppmötet den 14 juni 2021. Parlamentet anser dock att det krävs betydligt större insatser för att främja samarbetet mellan EU och Nato och uppnå ett verkligt strategiskt partnerskap. Parlamentet understryker att EU är en partner till Nato och att samarbetet mellan EU och Nato är ömsesidigt förstärkande och bygger på de överenskomna vägledande principerna om öppenhet, ömsesidighet, delaktighet och båda organisationers självständiga beslutsfattande. Parlamentet betonar att utvecklingen av sammanhängande, kompletterande och driftkompatibla försvarskapaciteter är central för att öka säkerheten i det euroatlantiska området i överensstämmelse med principen om en enda uppsättning styrkor. Parlamentet upprepar att en europeisk kapacitet att agera, antingen i partnerskap eller självständigt, är avgörande för komplementariteten och för att bidra till fullgörandet av Natos huvuduppgifter samt för att förbättra förebyggandet av konflikter och därmed för säkerheten på den europeiska kontinenten som helhet. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att det framtida samarbetet mellan EU och Nato bör bygga på erfarenheter och lärdomar från såväl EU:s unika expertis inom civil krishantering och kapacitetsuppbyggnad, främst genom den civila planerings- och ledningskapaciteten, som inom militär krishantering, närmare bestämt genom den militära planerings- och ledningskapaciteten och den samlade erfarenheten från 37 militära insatser på fältet som genomförts sedan 2003 och som gett stöd till militära aktörer i partnerländer via initiativet för kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling och den fredsbevarande resursen för Afrika, vilken har införlivats i den europeiska fredsfaciliteten. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet välkomnar de tydliga formuleringarna i Natos kommuniké från toppmötet den 14 juni 2021 om vikten av resiliens. Parlamentet betonar att både EU och Nato bör stärka sitt samarbete och sin samordning på resiliensområdet på ett mer effektivt sätt, och framhåller EU:s ambition att ta fram en meningsfull EU-strategi för att stärka de olika civila och militära aspekterna vad gäller motståndskraft bland annat på området skydd av kritisk infrastruktur, t.ex. inom transport-, energi- och IT-sektorerna, liksom EU:s roll som central aktör för att bekämpa desinformation och falska nyheter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar beslutet den 6 maj 2021 att ge samordnaren för projektet för militär rörlighet, Nederländerna, tillåtelse att bjuda in USA, Kanada och Norge, till följd av deras respektive begäranden, för att delta i Pesco-projektet om militär rörlighet. Parlamentet understryker att ett sådant deltagande vore ett viktigt steg mot ökad samstämdhet mellan EU:s och Natos enskilda insatser för kapacitetsutveckling, och skulle utgöra ett konkret exempel på ett återupplivat transatlantiskt partnerskap. Parlamentet påminner om att det skulle kunna ligga i Europeiska unionens strategiska intresse att tredjeländer undantagsvis deltar i Pesco-projekt, förutsatt att det inte undergräver målet att främja EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitik (GSFP) och att ett antal överenskomna politiska, materiella och rättsliga villkor är uppfyllda, särskilt om det rör sig om att tillhandahålla teknisk expertis eller ytterligare förmåga. Parlamentet anser att detta särskilt är fallet när det gäller strategiska partner såsom allierade inom Nato eller partnerländer på västra Balkan eller i det östliga partnerskapet. Parlamentet påminner om sin ståndpunkt att deltagande av tredjeländer bara kan ske undantagsvis, på grundval av beslut i det enskilda fallet och efter inbjudan av EU:s medlemsstater, och understryker att ett sådant deltagande bör ge mervärde och bidra till att stärka GSFP. Parlamentet påminner också om att tredjeländers deltagande måste ske med respekt för de relevanta regler som fastställs i rådets beslut (Gusp) 2020/1639. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om vikten av ett nära transatlantiskt samarbete på ett antal internationella områden, såsom klimatförändringar, pandemiåtgärder, ny och omstörtande teknik, artificiell intelligens, cybersäkerhet, kampen mot terrorism, däribland jihadistisk och statsstödd terrorism, energi, sjöfartsskydd och motståndskraft samt på området yttre rymden. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet erkänner det viktiga samarbetet mellan EU och Nato på Västra Balkan, såsom det mellan Europeiska unionens rättsstatsuppdrag (EULEX) i Kosovo och Kosovostyrkan (KFOR). Parlamentet hyllar operation Eufor Althea, vars operativa högkvarter ligger vid Supreme Headquarters Allied Powers Europe (SHAPE), på grundval av Berlin plus-arrangemangen med Nato, som inom ramen för dessa arrangemang har bidragit till en trygg och säker miljö i Bosnien och Hercegovina sedan den tog över Natos stabiliseringsstyrka (SFOR) 2004. Parlamentet konstaterar att erfarenheterna och lärdomarna från dessa uppdrag och insatser är avgörande för att säkerställa att allt nuvarande och framtida samarbete mellan EU och Nato ger fred, säkerhet och stabilitet i drabbade regioner, stöder och utbildar lokala partner och bygger upp kapacitet. Parlamentet noterar den viktiga roll som integration i Nato har spelat på västra Balkan genom att stabilisera dessa länder, vilket var viktigt för deras EU-utsikter och gradvisa EU-integration. Parlamentet anser att EU och Nato bör ge mer stöd till länderna på västra Balkan för att motverka skadlig utländsk inblandning från länder som Ryssland, Kina, Turkiet och Saudiarabien samt radikala grupper och icke-statliga aktörer. Parlamentet ser positivt på att tre länder på västra Balkan som befinner sig i EU-anslutningsprocessen, Albanien, Montenegro och Nordmakedonien, har blivit medlemmar i Nato. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar både medlemsstaterna och Nato-allierade länder att göra sitt yttersta för att stödja en förstärkning av det militära och säkerhetsmässiga samarbetet med kandidatländer och potentiella kandidatländer till EU samt med partner i det östra och det södra grannskapet, med tanke på att säkerheten och stabiliteten i regionen inte kan säkerställas utan detta. Parlamentet påminner om den viktiga roll som EU kan spela i att ge stöd till Natos politik med öppna dörrar genom att bibehålla nära politiska och operativa synergier med kandidatländerna, närmare bestämt Bosnien och Hercegovina, Ukraina och Georgien. Parlamentet framhåller vikten av och de exceptionella bidragen från olika Natopartnerländer till den euroatlantiska säkerheten. Parlamentet efterlyser starkare samordning och effektiv arbetsfördelning mellan EU och Nato när det gäller samarbete med tredjeländer, med särskild tonvikt vid Natos Enhanced Opportunities-partnerländer. Parlamentet upprepar sitt stöd för utvidgande av både EU och Nato. |
| --- | --- |

20.

Hot och utmaningar som EU och Nato står inför

| 21. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över Rysslands fortgående revisionistiska, militaristiska och aggressiva politik under president Putin. Parlamentet välkomnar det tydliga språk angående Ryssland som användes vid det senaste Natotoppmötet och vid det senaste toppmötet mellan EU och USA, och välkomnar inrättandet av en dialog på hög nivå mellan EU och USA om Ryssland. Parlamentet understryker behovet av att både Nato och EU har en enhetlig, proaktiv strategi och svarar på ett lagenligt, snabbt och enat sätt på aggressioner och provokationer, både av traditionellt slag och av hybridnatur, från Ryssland. Parlamentet upprepar sitt tidigare fördömande av Rysslands illegitima och olagliga annektering av Krim 2014. Parlamentet fördömer Rysslands fortsatta användning av cyberangrepp, desinformationskampanjer, falska nyheter, mordkomplotter och giftattacker mot oppositionspersoner. Parlamentet uppmanar EU och Nato att dra nytta av och utöka sina nuvarande åtaganden för att bemöta Rysslands direkta och indirekta aggressioner och aktiviteter riktade mot Ukraina, Georgien och Moldavien, samt dess påstridiga verksamhet i Baltikum och i Svartahavsområdet, i Azovska sjön, i Östra Medelhavet och i de nordligaste regionerna. Parlamentet påminner om vikten av att respektera internationella gränser och de ryska grannländernas territoriella integritet. Parlamentet påminner om att de transatlantiska partnerna måste samordna sin tvådelade strategi bestående av avskräckande insatser och dialog med Ryssland och hålla regelbunden kontakt med Ryssland angående områdena vapenkontroll, militär öppenhet och andra säkerhetsrelaterade frågor. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet fördömer den senaste tidens ryska sanktioner mot högt uppsatta europeiska tjänstemän och andra EU-medborgare, däribland Europaparlamentets talman, och beklagar att president Putin på ett uppenbart sätt avvisar dialog och att ett flertal större internationella avtal brutits och att mänskliga rättigheter och grundläggande friheter löpande kränks, och betraktar Rysslands fortsatta aggressiva handlingar som ett hot mot säkerheten och stabiliteten i den euroatlantiska regionen. Parlamentet uttrycker oro över Rysslands senaste storskaliga militära verksamhet i och omkring Ukraina. Parlamentet uttrycker i detta sammanhang sitt orubbliga stöd för Ukrainas suveränitet och territoriella integritet och efterfrågar en förstärkning av landets militära kapacitet och motståndskraft. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet inser att Kinas ökande inflytande, beslutsamhet samt militära, tekniska och politiska makt måste bemötas med en samordnad transatlantisk strategi. Parlamentet välkomnar mot denna bakgrund det starka språkbruk som användes vid det senaste Natotoppmötet och vid det senaste toppmötet mellan EU och USA. Parlamentet uttrycker djup oro över den politik som förs av Kinas kommunistpartis myndigheter när det gäller bland annat nedtryckandet av demokratin i Hongkong, den diskriminerande behandlingen av religiösa och kulturella minoriteter, särskilt uigurerna i Xinjiang, hot mot Taiwan eller aggressiv politik och aggressiva åtgärder i Sydkinesiska havet. Parlamentet pekar vidare på betydelsen av att Kina, i egenskap av auktoritär regim, har kommit att konkurrera på systemnivå med det transatlantiska partnerskapet genom att undergräva den regelbaserade internationella ordningen, som har skapats under flera decennier, och i sin tur försöker omforma den i enlighet med Kinas kommunistpartis egna värden, doktriner och intressen. Parlamentet påminner om Kinas ökade närvaro på den internationella scenen och i Europa genom landets Belt and road-initiativ, dess investeringar i kritisk infrastruktur i Europa, dess aktiviteter i cyberrymden, Arktis och Afrika, och dess dokumenterade stöld av immateriella rättigheter och växande lagar av ballistiska robotar. Parlamentet efterlyser en närmare observation av kinesiska aktiviteter inom informations- och kommunikationstekniken (IKT), i synnerhet avseende Digital Silk Road-initiativet, för att förhindra ett infrastrukturberoende som kontrolleras av kinesiska företag, vilket utgör en risk för ett unilateralt kinesiskt inflytande på internationell normutveckling inom IKT. Parlamentet uppmanar EU och Nato att öka samordningen för att skydda kritisk digital infrastruktur och telekommunikationsnätverk mot manipulering från utlandet, genom att fasa ut utrustning som produceras av företag från icke-demokratiska länder som t.ex. Kina. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmuntrar EU och Nato att inleda en strategisk dialog för att utveckla en gemensam och samordnad strategi för Kina, med utgångspunkt i varje organisations styrkor och kapaciteter för att ge största möjliga mervärde på grundval av gemensamt överenskomna strategiska mål. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över att auktoritära motståndare till och konkurrenter till det transatlantiska partnerskapet använder inte bara militära utan även politiska, ekonomiska, tekniska och sociala verktyg för att undergräva våra samhällen och demokratier. Parlamentet pekar på de betydande säkerhetsmässiga och ekonomiska utmaningar som hybridhot, it-angrepp, utländsk inblandning, inblandning i val och desinformationskampanjer utgör, och vilka utgör ett angrepp mot våra demokratiers själva natur. Parlamentet fördömer den ökade förekomsten av it-angrepp och spionage från statliga och icke-statliga aktörer mot EU-medlemsstater och Nato-allierade under covid-19-pandemin, bland annat mot hälso- och sjukvårdssektorn. Parlamentet understryker att alla eventuella europeiska insatser på området motståndskraft, som grund till stödet för våra försvarsåtgärder, också måste inkludera en tydlig offentlig kommunikationsstrategi som ökar allmänhetens medvetenhet om de transatlantiska säkerhetsutmaningarna. Parlamentet anser att EU och Nato bör försöka enas om och genomföra en allomfattande strategi för djärvare, samordnade, proportionella svar och adekvat konfliktförebyggande, och krishanteringsmekanismer för att bemöta gemensamma nya hot. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet framhäver att Nato förblir ett unikt forum för försvarssamarbete mellan EU och dess före detta medlemsstat Förenade kungariket. Parlamentet efterfrågar ett övergripande, inkluderande och strategiskt säkerhets- och försvarspartnerskap mellan EU och Förenade kungariket. Parlamentet uppmanar Nato och EU att öka de gemensamma insatserna på den internationella arenan för att skydda demokratin, bland annat genom att stärka multilaterala organisationer i syfte att försvara den regelbaserade multilaterala ordningen mot växande auktoritära makter. Parlamentet uppmanar till att aktivt utveckla närmare band mellan likasinnade demokratier runtom i världen. Parlamentet anser att förstärkta partnerskap med länder såsom Japan, Australien och Indien, som tillsammans med Förenta staterna utgör Quad-gruppen för fyrpartssamtal om säkerhet, liksom även Sydkorea och Nya Zeeland, kombinerat med ett utökat samarbete med Taiwan, inte bara skulle öka vår övergripande säkerhet utan även skulle kunna bidra till att säkerställa ett effektivare genomförande av globala normer och regler, såsom de fastställts i multilaterala forum som till exempel FN. Parlamentet uppmuntrar EU och Nato att gemensamt samarbeta med Aseans medlemsstater i detta sammanhang. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar EU, Nato och FN att undersöka möjligheterna till närmare samarbete vad gäller krishantering, humanitära insatser, fredsbevarande insatser och partnerländers kapacitetsuppbyggnad, särskilt inom områden där de alla är verksamma. Parlamentet efterlyser en mer inkluderande miljö där kvinnor i större utsträckning deltar i de tre huvuduppgifterna och på alla nivåer i deras politiska och militära strukturer. Parlamentet uppmanar med kraft EU och Nato att tillsammans arbeta för ett mer systematiskt genomförande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet (WPS) och utveckla en gemensam utbildningsverksamhet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet understryker behovet att EU och Nato håller en konsekvent, tydlig, enhetlig och samordnad linje vad gäller det södra grannskapet och att man tar itu med såväl traditionella hot såsom terrorism som Rysslands och Kinas ökande, aggressiva närvaro. Parlamentet pekar på det tidigare samarbetet mellan Natos insats Ocean Shield och EU:s marina styrka Atalanta för att bekämpa pirater och säkerställa säker passage genom Adenviken. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar till samarbete och samordning i Medelhavsområdet mellan EU:s insats Eunavfor MED Irini och Natos insats Sea Guardian. Parlamentet betonar att de båda insatserna bidrar till säkerhet och stabilitet i Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet är oroat över de ökande spänningarna i regionen Indiska oceanen/Stilla havet, vilka utgör ett hot mot den regionala och globala stabiliteten, och efterfrågar mer samarbete med likasinnade partner i regionen, vilket bör inbegripa regelbunden politisk dialog och samråd, informationsutbyte och samordning av utbildning och övningar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet efterfrågar starka förpliktelser och kraftfull samordning mellan EU och Nato när det gäller att bevara de framsteg som gjorts i Afghanistan under de senaste två årtiondena i ljuset av tillbakadragandet av uppdraget Resolute Support i Afghanistan, vilket bör ske på ett ordnat och samspelt sätt. Parlamentet uppmuntrar ytterligare stöd till fredssamtal inom Afghanistan, och insisterar på processen bevarar och bygger vidare på det afghanska folkets politiska, ekonomiska och sociala landvinningar sedan 2001, särskilt skyddet av kvinnors, barns och minoriteters rättigheter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet stöder en förbättrad samordning mellan EU, FN och Nato i Irak, bland annat genom EU:s rådgivande uppdrag (EUAM) i Irak och Natos uppdrag i Irak (NMI), vilka båda bidrar till att stabilisera landet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmuntrar EU och Nato att inleda dialog och samarbeta med partnerländer i Latinamerika och Karibien. Parlamentet påpekar att Colombia är Natos enda partnerland i Latinamerika och betonar behovet av att konsolidera ytterligare partnerskap i regionen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet inser att fientliga staters och icke-statliga aktörers hybridattacker och cyberangrepp utmanar den traditionella definitionen av konflikt, spioneri och sabotage mellan stater. Parlamentet begär att EU utvecklar sin egen verktygslåda ytterligare för att skydda viktig infrastruktur mot hybridattacker. Parlamentet välkomnar arbetet inom ramen för Europeiska försvarsbyråns samrådsforum för hållbar energi inom försvars- och säkerhetssektorn, för att förbättra skyddet av viktig infrastruktur inom EU. Parlamentet betonar att både EU och Nato bör stärka sina egna kapaciteter ytterligare när det gäller att förebygga, avskräcka från och reagera på hybrid- och it-angrepp, bland annat mot sina egna institutioner. Parlamentet välkomnar förtydligandet i Natotoppmötets kommuniké från 2021 om att Nordatlantiska rådet kan besluta att åberopa artikel 5 i händelse av hybridkrigföring, såsom det kan göra i händelse av en väpnad attack. Parlamentet begär ökat samarbete och utbildning inom cyberförsvar. Parlamentet föreslår att det inrättas ett gemensamt informationsnav för it-hot samt en gemensam arbetsgrupp med EU och Nato för it-säkerhet i syfte att definiera och komma överens om kollektiva åtgärder mot it-hoten. Parlamentet efterlyser en omfattande samordning mellan EU:s cybersäkerhetsbyrå (Enisa) och Natos kunskapscentrum för samordnat cyberförsvar (NATO Cooperative Cyber Defence Centre of Excellence) i detta avseende. Parlamentet efterlyser en ökad samordning mellan EU och Nato när det gäller fastställandet av det kollektiva ansvaret för skadliga cyberincidenter. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar arbetet i Europeiska kompetenscentrumet för motverkande av hybridhot, incidenthanteringsorganisationen för EU:s institutioner och byråer (CERT-EU) samt Natos it-incidenthanteringsorgan (NCIRC) och ser detta som ett bra exempel på samarbetet mellan EU och Nato. Parlamentet anser att gemensamma åtgärder mot cyberhoten kan utvecklas ytterligare via Europeiska kompetenscentrumet för motverkande av hybridhot, bland annat genom gemensamma kurser och utbildningar. Parlamentet är övertygat om att fler åtgärder krävs, exempelvis åtgärder för att skapa fler synergieffekter mellan civila och militära komponenter, för att främja gemensam resiliens och därigenom undvika framtida hybridhot. Parlamentet framhäver dessutom potentialen för EU och Nato när det gäller att ta fram globala cybernormer, på grundval av våra gemensamma värden. Parlamentet anser att EU och Nato bör samordna sina ståndpunkter och ta fram en dagordning för internationell vapenkontroll inom viktiga EDT-områden med militära tillämpningar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar EU och Nato att öka sina gemensamma insatser för att uppnå och vidmakthålla en global teknisk ledarställning inom militär kapacitet, inbegripet genom samfinansiering av forskningsprojekt baserade på spetsteknik, kvantdatorteknik spjutspetsteknik, kvantdatorteknik och artificiell intelligens, och på så sätt främja utvecklingen av avancerad militär kapacitet förankrad i demokratiska värderingar. Parlamentet framhåller den roll som civilt inriktade nystartade företag och små och medelstora företag spelar i dagens innovation på området framväxande teknik. Parlamentet betonar att framväxande teknik också erbjuder möjligheter att stärka våra försvarsställningar. Parlamentet betonar vidare att driftskompatibilitet, gemensamma tekniska standarder och gemensamma investeringar i spetsteknik, forskning och innovation är avgörande för att EU och Nato ska kunna vidmakthålla sin ambition att skydda våra medborgare på bästa möjliga sätt. Parlamentet betonar att utveckling av artificiell intelligens (AI) som respekterar de grundläggande rättigheterna och stöder allmänintresset kräver en förstärkning av EU:s AI-ram som involverar offentliga, privata och civila aktörer. Parlamentet rekommenderar att initiativ såsom det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, det permanenta strukturerade samarbetet och Europeiska försvarsfonden ska underlätta små och medelstora företags engagemang genom att främja insatser som stöder företagsinkubatorer och kapitalinvesteringar. Parlamentet uppmuntrar utvecklingen av en uppsättning gemensamma AI-kapaciteter för EU för att överbrygga tekniska klyftor för att se till att medlemsstater som saknar relevant expertis inom teknik- och industrisektorerna eller förmågan att införa AI-system inom sina försvarsdepartement inte hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet noterar den snabba tekniska utvecklingen, däribland digitaliseringen och den ökade potentialen med AI, och uppmanar EU-medlemsstaterna och de Nato-allierade att söka ett närmare samarbete i syfte att bibehålla det tekniska övertaget i dessa megatrender, säkerställa driftskompatibilitet för sina it-system och tillsammans sträva efter att utveckla gemensamma etiska standarder för dessa nya tekniker som de kan främja globalt. Parlamentet uppmanar EU och Nato att gå i spetsen för de globala insatserna och inrätta ett omfattande regelverk för utveckling och etisk användning av vapen med viss grad av autonomi. Parlamentet uppmuntrar EU:s och Natos allierade att aktivt delta i internationella förhandlingar om ett rättsligt bindande instrument som skulle förbjuda dödliga autonoma vapensystem utan meningsfull mänsklig kontroll. Parlamentet betonar att samarbetet mellan EU och Nato är grundläggande för att motverka ambitionen om teknisk dominans hos motståndare som Kina och Ryssland och illvillig användning av teknik. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet inser vilken aldrig tidigare skådade utmaning för det globala fredsarbetet, välståndet, säkerheten, inbegripet människors säkerhet, och stabiliteten som klimatförändringarna utgör i egenskap av ”risk- och krismultiplikator”. Parlamentet efterfrågar en förstärkt dialog mellan EU och Nato och en uppsättning åtgärder för att motverka klimatförändringarna och dess mångfasetterade konsekvenser för den internationella säkerheten. Parlamentet påminner om att EU har en bredare uppsättning befogenheter och instrument som gör det möjligt att på ett övergripande sätt bemöta de utmaningar som klimatförändringarna och den förstörda biologiska mångfalden medför. Parlamentet understryker att både EU och Nato bör öka investeringarna i grön teknik i syfte att förbättra den militära effektiviteten samtidigt som man minimerar miljöavtrycket och undviker ytterligare skador på ekosystemen. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet inser att rymden är ett område av avgörande betydelse och att ny teknik snabbt möjliggör dess användning som ett område inom försvaret. Parlamentet är medvetet om att Natos rymdkapacitet är beroende av dess medlemmars rymdbaserade tillgångar, samtidigt som man betonar behovet av att stärka samarbetet på grundval av befintliga EU-program såsom Galileo och Copernicus. Parlamentet konstaterar att Natos rymdkapacitet är beroende av dess medlemmars rymdbaserade tillgångar och betonar behovet av att utöka samarbetet baserat på befintliga EU-program som t.ex. Galileo och Copernicus. Parlamentet anser att samarbete mellan EU och Nato på rymdområdet skulle kunna bidra till att främja standarder och bästa praxis för rymdsäkerhet i hela det internationella samfundet och säkerställa ömsesidiga fördelar på områdena kommunikation, navigering och underrättelser. Parlamentet understryker att EU och Nato måste sträva efter att förhindra att vapen placeras i rymden. Parlamentet konstaterar att det blir allt viktigare med rymdsäkerhet och satelliter. Parlamentet betonar vikten av EU:s satellitcentrum och uppmanar byrån att göra en analys av och lägga fram en rapport om EU:s och medlemsstaternas satelliters säkerhet mot och/eller sårbarheter för rymdskrot, cyberattacker och direkta robotangrepp. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar de nordligaste regionernas och Arktis ökande strategiska betydelse och deras politiska, ekonomiska, miljömässiga och säkerhetsmässiga dimensioner, och erkänner vikten av samordning mellan EU och Nato i Arktis. Parlamentet betonar att Arktis måste förbli ett område med fredligt samarbete och efterlyser förtroendeskapande åtgärder för att undvika steg som leder till en ökad militär närvaro i regionen. Parlamentet konstaterar att Arktiska rådet har fått i uppdrag att främja en konstruktiv dialog och en hållbar utveckling. Parlamentet påminner om EU:s ansökan om observatörsstatus i Arktiska rådet och om att EU för närvarande håller på att uppdatera sin politik för Arktis, och upprepar sitt krav på ökat samarbete med alla arktiska partner, både bilateralt och regionalt, även inom Arktiska rådet, Barentsrådet och partnerskapen inom den nordliga dimensionen, i alla frågor av gemensamt intresse. Parlamentet understryker vikten av att säkerställa fri sjöfart i de nordligaste områdena. Parlamentet påminner om den parlamentariska dimensionen av samarbetet i Arktis, bland annat genom den ständiga kommittén för parlamentsledamöter i den arktiska regionen (SCPAR), i vilken Europaparlamentet deltar. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet berömmer det nära samarbetet mellan EU och Nato under covid-19-pandemin. Parlamentet understryker den viktiga roll som Natos och EU:s medlemsstaters väpnade styrkor har spelat under covid-19-pandemin och välkomnar militärt stöd till civila stödinsatser, särskilt i form av fältsjukhus, sjuktransporter och leverans och distribution av utrustning. Parlamentet uppmuntrar gemensamma initiativ mellan EU och Nato för att underlätta gränsöverskridande användning av militär logistisk kapacitet för att hantera sådana nödsituationer, i syfte att möjliggöra större samordning, samverkan, solidaritet och stöd. Parlamentet betonar behovet av att öka EU:s och Natos beredskap vad gäller kemiskt, biologiskt, radiologiskt och nukleärt försvar (CBRN). Parlamentet är övertygat om att EU:s och Natos insatser för att hantera covid-19-krisen direkt bidrar till förstärkt motståndskraft i våra samhällen. Parlamentet understryker att covid-19-pandemin har visat hur vår nuvarande resiliens utmanas av omstörtande nödsituationer samtidigt, såsom pandemier och naturkatastrofer. Parlamentet noterar med oro att covid-19-krisen har haft en negativ inverkan inte bara på folkhälsan och ekonomin utan också på säkerheten, på grund av ökade geopolitiska rivaliteter och större osäkerhet om t.ex. leveranskedjornas kontinuitet, vilket får långvariga konsekvenser för europeisk och internationell säkerhet och stabilitet. Parlamentet begär att samarbetet mellan EU och Nato förstärks för att bättre kunna ta itu med icke-traditionella nödsituationer utifrån kunskaperna från covid-19-pandemin, regelbundna övningar som förbereder medlemsstater och allierade på att förutse och hantera naturkatastrofer och katastrofer orsakade av människan och att man skapar beredskapslager för nödutrustning och nödvändiga tillgångar. |
| --- | --- |

41.

Dags att leva upp till EU:s försvarsambitioner

| 42. | Europaparlamentet är övertygat om att medlemsstaterna måste öka sina ansträngningar för att klara EU:s ambitionsnivå och förbättra EU:s förmåga att agera med en mer kapabel, insatsfärdig, driftskompatibel och hållbar uppsättning militära och civila resurser och styrkor, vilket skulle ge EU kapacitet att bidra på ett mer rättvist och beslutsamt sätt till transatlantisk säkerhet, samtidigt som man gör det möjligt för unionen att sträva mot ett strategiskt oberoende och ytterligare bana väg för att successivt inrätta en europeisk försvarsunion i linje med andan i artikel 42 i EU-fördraget, om Europeiska rådet skulle fatta ett enhälligt beslut därom. Parlamentet betonar att strategiskt oberoende stärker den transatlantiska säkerheten och inte på något sätt syftar till att duplicera åtgärder och resurser eller frikoppla eller försvaga Nato, utan i själva verket syftar till att komplettera och samverka med Natos insatser och resurser. Parlamentet understryker samtidigt att EU:s strategiska oberoende inte bara innebär utveckling av försvarskapacitet, baserat på en stark och oberoende europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas (EDTIB), utan även handlar om den institutionella kapacitet som gör det möjligt för EU att agera, när så är möjligt tillsammans med partner, i synnerhet med Nato, och självständigt vid behov. Parlamentet anser att dessa ökade europeiska insatser för kapacitetsutveckling kommer att göra det möjligt för EU att ta ett större ansvar för den europeiska säkerheten, inbegripet i det europeiska grannskapet, och den globala stabiliteten och att bättre främja EU:s och Natos gemensamma intressen och värden. Parlamentet framhåller att en strategiskt oberoende union kommer att fungera som en stöttepelare för den transatlantiska alliansen och göra det möjligt att på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt ta itu med några av dagens och den närmaste framtidens globala utmaningar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet är, i och med den aldrig tidigare skådade nivån av utmaningar, fast övertygat om att EU:s ambitioner för Pesco och i fråga om kapacitetsutveckling måste omfatta ett heltäckande styrkepaket. Parlamentet påminner om att EU:s försvarsinvesteringar är investeringar i det transatlantiska samhällets säkerhet som helhet, vilket kommer att resultera i en rättvisare bördefördelning mellan transatlantiska Natopartner. Parlamentet understryker behovet av att främja utvecklingen av försvarskapacitet för att på ett adekvat sätt bemöta gemensamma hot. Parlamentet anser att EU:s medlemsstater, särskilt de 21 gemensamma medlemmarna i EU och Nato, måste agera samstämt och bör överväga att fastställa en tydlig ”europeisk ambition” för kapacitetsutveckling, särskilt genom att öka sina investeringar i forskning och innovation och utan att åsidosätta det transatlantiska partnerskapet. Parlamentet uppmanar EU:s och Natos 21 gemensamma medlemmar att tillämpa principen om en enda uppsättning av styrkor genom att tillkännage samma reserv av potentiellt tillgängliga resurser för planeringsändamål inom EU och Nato. Parlamentet uppmuntrar till kraftfullare insatser från båda organisationernas medlemmar för att uppnå större samstämdhet i resultaten mellan den nationella utvecklingsplanen och EU:s initiativ för kapacitetsutveckling, särskilt målen för förmågemål med hög påverkansgrad, EU:s kapacitetsutvecklingsplan och EU:s samordnade årliga försvarsöversikt där kraven överlappar varandra, för att undvika onödiga överlappningar och bättre reagera på nya hot. Parlamentet framhåller Europeiska försvarsbyråns viktiga roll när det gäller att ta fram EU:s kapacitetsutvecklingsplan. Parlamentet betonar att all eventuell översyn av EU:s målsättningar också måste återspeglas i dess kapacitetsmål och förmågemål med hög påverkansgrad. Parlamentet betonar att en sådan översyn är avgörande för att kunna dra full nytta av initiativ såsom Pesco. Parlamentet är vidare övertygat om att EU måste förbättra kopplingen mellan planering av, forskning om och utveckling av kapacitet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet anser att de europeiska allierade i Nato, om möjligt och vid behov med stöd av europeiska partner utanför Nato, enligt vad som är lämpligt, bör sikta på att säkerställa adekvat delning av bördor och ansvar med målet att bidra med en lämplig andel av försvarsplaneringsprocessen, så att européernas betydelse och roll inom alliansen återspeglas. Parlamentet anser att detta skulle få den parallella effekten att stärka Europas förmåga att försvara sig och följaktligen också öka dess operativa kapacitet. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet understryker att det transatlantiska partnerskapet endast kan bli framgångsrikt om alla medlemsstater uppfyller sina åtaganden, inbegripet sina utfästelser om investeringar på försvarsområdet, och engagerar sig i ömsesidigt stöd. Parlamentet understryker Natos tvåprocentsmål, som bekräftades vid Natos toppmöte i Wales i september 2014 och som uppfyllts av vissa europeiska Nato-allierade, och betonar att uppnåendet av detta mål också är en investering i europeisk säkerhet och stabilitet och därmed säkerställer beredskap för nya globala utmaningar. Parlamentet påminner också om åtagandet att avsätta 20 % av den årliga försvarsbudgeten till det mycket viktiga området forskning och utveckling. Parlamentet betonar att nya hot, såsom cyber- och hybridhot, tillkommer till de befintliga säkerhetsutmaningarna och således kräver ytterligare resurser. Parlamentet betonar det faktum, illustrerat av pandemin, att säkerhet inte kan mätas enbart i termer av vilken procentandel av BNP som spenderas, och att flertalet andra element också bör beaktas vid en bedömning av bidragen till att stärka alliansens gemensamma försvar. Parlamentet begär att försvarsutgifterna i absoluta tal inte ska minskas av de ekonomiska utmaningar som EU:s och Natos medlemmar står inför på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att Europa, så långt det är möjligt, bör se på dessa strategiska utmaningar på ett heltäckande och konsekvent sätt genom EU:s ”integrerade strategi” som bör förbättras kontinuerligt genom bättre samordningsmekanismer och kommandostrukturer samt genom att beakta nya hot och utmaningar, och att det sedan bör överväga vilken kapacitet de kan utveckla tillsammans, vilket i slutändan skulle gynna EU-medlemsstaternas bidrag till Natos gemensamma försvar samtidigt som det skulle förbättra deras kapaciteters driftskompatibilitet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för ett effektivt genomförande av försvarspaketets direktiv om upphandling på området för försvar och säkerhet respektive överföringar av försvarsrelaterade produkter. Parlamentet betonar att ett fullständigt genomförande av dessa direktiv skulle utgöra ett viktigt steg i riktning mot en europeisk försvarsunion genom att göra EU:s försvarspolitik mer samstämd och genom att främja utvecklingen av den europeiska försvarsindustrin. Parlamentet är övertygat om att genomförandet är ett effektivt sätt att motverka den fortsatta fragmenteringen av EU:s inre marknad för försvarsprodukter, något som fortfarande leder till onödiga överlappningar och bristande effektivitet i medlemsstaternas försvarsutgifter. Parlamentet understryker vikten av en stark, konkurrenskraftig och innovativ europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas, i kombination med framväxten av en EU-marknad för försvarsmateriel som till fullo respekterar reglerna för den inre marknaden, och EU:s gemensamma ståndpunkt om vapenexport. Parlamentet anser att detta skulle öka den europeiska säkerheten och ge båda organisationernas medlemmar bättre utrustning. Parlamentet begär ytterligare insatser för att säkerställa en fullt fungerande gemensam försvarsmarknad. Parlamentet betonar betydelsen av Euroepiska försvarsfonden när det gäller att sammanföra nationella resurser för gemensam forskning, utveckling, förvärv, upphandling, underhåll och utbildning och begär en strategisk långsiktig inriktning för dess projektfinansiering. Parlamentet efterlyser större synergier mellan den europeiska försvarstekniska och försvarsindustriella basen och ledande aktörer inom den privata sektorn när det gäller att utveckla ny teknik med dubbla användningsområden, såsom AI, samtidigt som man säkerställer synergier med andra aktörer (personer i det civila samhället, forskare osv.) Parlamentet understryker vikten av samarbete mellan Europeiska försvarsbyrån och Nato och inser värdet av EU:s försvarsindustriella samarbete inom det transatlantiska försvarets tekniska och industriella samarbete (Tadic). Parlamentet påminner om den långsiktiga ambitionen att bygga upp ett starkt transatlantiskt samarbete inom försvars- och industrisektorn för att underlätta transatlantisk teknisk och industriell utveckling, och bland annat ta itu med frågor som rör försörjningstrygghet, en gemensam strategi för immateriella rättigheter, utländska direktinvesteringar och ömsesidigt tillträde till försvarsmarknader. Parlamentet uppmanar kommissionen att aktivt samarbeta med Nato för att underlätta den transatlantiska tekniska och industriella utvecklingen. Parlamentet påpekar att europeiska initiativ på försvarsområdet kompletterar Natos initiativ och syftar till att uppmuntra medlemsstaterna till att engagera sig på försvarsområdet. Parlamentet uppmuntrar till ett nära samarbete mellan Europeiska försvarsbyrån och Natos internationella personal. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet belyser vikten av gemensamma europeiska projekt, såsom programmet för framtida stridsflygsystem, Eurodrone, med full respekt för internationell rätt, samt huvudsystemet för markstrider, och efterlyser ytterligare ambitiösa och konkreta projekt. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet välkomnar EU:s och USA:s åtagande, såsom det nyligen uttrycktes vid toppmötet mellan EU och USA, att arbeta för ett administrativt arrangemang mellan Europeiska försvarsbyrån och USA. Parlamentet begär att ett liknande arrangemang ingås med andra Nato-allierade utanför EU, särskilt dem med vilka förhandlingar om anslutning till EU har inletts, enligt vad som är lämpligt, samtidigt som man respekterar alla nödvändiga skyddsåtgärder för att skydda EU:s och dess medlemsstaters säkerhets- och försvarsintressen, i syfte att fördjupa det transatlantiska försvarssamarbetet genom att se till att den militära teknik som används är fullt driftskompatibel på teknisk nivå. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar utvidgandet av Start-avtalet, vilket ger de båda signatärerna tid att fortsätta förhandlingarna i syfte att enas om ett nytt instrument för vapenkontroll. Parlamentet uppmanar EU och Nato att sträva efter att involvera andra stater, särskilt Kina. Parlamentet påminner om behovet av att öka samarbetet och investeringarna på nyckelområdet luft- och robotförsvar. Parlamentet uttrycker stor oro över att INF-avtalet löper ut, vilket har skapat en ny säkerhetsrisk, särskilt för europeiska länder. Parlamentet begär att Europas säkerhetsintressen ska erkännas och hanteras på lämpligt sätt. Parlamentet beklagar de nyligen skedda tillbakadragandena från fördraget om observationsflygningar. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet ger på nytt uttryck för sitt fulla stöd för EU:s och dess medlemsstaters engagemang för icke-spridningsfördraget som hörnstenen i systemet för icke-spridning och nedrustning av kärnvapen. Parlamentet understryker behovet av att vidta effektiva åtgärder för kärnvapennedrustning. Parlamentet upprepar sitt tidigare uttalande om att internationell fred och säkerhet stärks i en värld utan förekomst och spridning av kärnvapen. Parlamentet uppmanar med kraft EU och Nato att sträva efter en ambitiös agenda för bevarande och stärkande av effektiva internationella vapenkontroll-, nedrustnings- och icke-spridningssystem som en hörnsten i den globala, transatlantiska och europeiska säkerheten, och påminner om behovet av att föra en politik som är utformad för att gå vidare med minskningen av kärnvapenarsenaler och sätta gränser för utplaceringen av hypersoniska missiler. Parlamentet uttrycker oro över den pågående utvecklingen och initiativen i Iran när det gäller landets urananrikningsprogram. Parlamentet upprepar sitt fortsatta stöd för den gemensamma övergripande handlingsplanen som det bästa sättet att få försäkringar om Irans uteslutande fredliga användning av kärnenergi. Parlamentet välkomnar återupptagandet av samtalen och uppmanar alla parter att återgå till fullständig efterlevnad. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess institutioner att, medan man bygger vidare på den ”integrerade strategin”, utveckla både en gemensam europeisk säkerhets- och försvarskultur, som respekterar de specifika egenskaperna i varje medlemsstats säkerhets- och försvarspolitik, och ett strategiskt tillvägagångssätt i hela sitt beslutsfattande, som särskilt bör tillämpas på beslut på områdena handel, förvaltning av leveranskedjan, granskning av utländska direktinvesteringar, utvecklingssamarbete, infrastruktur, rörlighet och digital teknik. Parlamentet betonar den centrala roll som den strategiska kompassen spelar i detta avseende. Parlamentet understryker att på områden som hybrid- och cyberhot, liksom även motverkan av desinformationskampanjer, är EU-institutionerna i en god position för att utveckla gemensam respons. Parlamentet välkomnar i detta avseende paketet om säkerhetsunionen från december 2020 och anser att detta är ett bra första steg som snabbt behöver följas upp med ytterligare åtgärder. Parlamentet noterar förslaget till det andra direktivet om säkerhet i nätverks- och informationssystem. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar betydelsen av militär rörlighet för att säkerställa snabba truppförflyttningar inom och utanför EU, vilket är viktigt för ett effektivt och preventivt försvar. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att öka sina insatser för att fortsätta att minska de byråkratiska hindren för militär rörlighet. Parlamentet välkomnar EU:s oumbärliga roll när det kommer till att stärka militär rörlighet, och begär en betydande ökning av ansträngningarna för att genomföra detta projekt, i synnerhet genom Pesco men också genom att uppmuntra medlemsstaterna att stimulera sina industriella baser att föreslå konkurrenskraftiga projekt som är berättigade till medfinansiering från EU. Parlamentet efterlyser ökade synergier på EU:s sida mellan de olika involverade aktörerna. Parlamentet betonar att ett förvaltningsövergripande tillvägagångssätt som involverar EU-institutionerna, medlemsstaterna och Nato är nödvändigt för att lyckas med militär rörlighet. Parlamentet begär att man överväger en handlingsplan med fokus på EU:s och Natos gemensamma intressen vad gäller militär rörlighet genom att höja ambitionsnivån på områden såsom digitalisering, cyberresiliens i transportinfrastruktur och transportsystem och möjligheten att använda AI-lösningar för att gynna militär rörlighet. Parlamentet anser att detta projekt både demonstrerar mervärdet av samarbete mellan EU och Nato och ger bevis för hur EU:s instrument och kompetens kan bidra till Natos kollektiva försvar. Parlamentet välkomnar att betydande mängder EU-medel har tilldelats för försvarssamarbetsprojekt, trots att de ursprungliga ambitionerna inte motsvaras. Parlamentet påminner om att 38 av de 46 nuvarande Pesco-projekten motsvarar Natos försvarsplaneringsprioriteringar, och välkomnar ett potentiellt deltagande av tredjeländer i sådana projekt, i enlighet med bestämmelserna i det relevanta beslutet från rådet. |
| --- | --- |

53.

Mot ett ambitiöst partnerskap

| 54. | Europaparlamentet ställer sig helt bakom uttalandet i Natos senaste kommuniké om att Europeiska unionen förblir en unik och väsentlig partner för Nato. Parlamentet upprepar därför sin fasta övertygelse om att förbindelserna mellan EU och Nato behöver uppgraderas till en verkligt strategisk nivå för att uppnå partnerskapets fulla potential och bygga vidare på de oöverträffade framsteg som redan gjorts och med det övergripande målet att bygga upp en genuin förbindelse mellan de båda organisationerna. Parlamentet efterfrågar regelbundna särskilda toppmöten med deltagande av alla Natos och EU:s stats- och regeringschefer för att upprätthålla förtroende och förståelse på de högsta nivåerna och ger uttryck för sin långsiktiga vision om ett partnerskapsråd mellan EU och Nato. Parlamentet efterfrågar dessutom en diskussion om inrättandet av ett permanent försvarsministerråd för EU som bör ha nära förbindelser med Natos försvarsministrars möten. Parlamentet understryker principen om delaktighet i detta avseende. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet upprepar principen om delaktighet, och uppmuntrar till ett ökat antal gemensamma informella möten samt gemensamma uttalanden och meddelanden från ledare för EU:s och Natos institutioner. Parlamentet upprepar sina tidigare uppmaningar till EU och Nato att anordna regelbundna och mer ambitiösa gemensamma övningar, byggandes på befintlig praxis från parallella och samordnade övningar (PACE), för att säkerställa att alla medlemsstater och allierade deltar, vilket skulle tjäna till att öka den ömsesidiga förståelsen mellan EU och Nato och ytterligare stärka samarbetet mellan personalen. Parlamentet uppmuntrar till ett större utbyte av icke-sekretessbelagd och sekretessbelagd information i framtida övningar, på ett inkluderande och icke-diskriminerande sätt, som ett första steg inför informationsutbyte i verkliga krissituationer. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemmar att arbeta för ingåendet av ett säkerhetsavtal mellan Cypern och Nato. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet välkomnar de framsteg som gjorts med de 74 gemensamma åtgärdsförslagen. Parlamentet anser dock att det behövs mer politiskt stöd för att säkerställa ett fullständigt genomförande. Parlamentet begär vidare att flaggskeppsprojekt ska läggas fram, till exempel inom EDT och lufttankning, efter projekt såsom militär rörlighet, i syfte att öka egenansvaret och göra samarbetet mer konkret och resultatinriktat. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet understryker att EU och Nato måste samordna sina insatser för att bekämpa terrorism genom att förbättra rådande praxis för underrättelsedelning bland medlemsstater och Nato-allierade, med särskild tonvikt vid att uppnå bättre gemensam situationsmedvetenhet på nyckelområden, inbegripet framväxande fristäder, terroristers användning av EDT och hybridtaktik. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet inser mot bakgrund av de institutionella begränsningarna att samarbetet mellan EU och Nato i stor utsträckning äger rum på informell och teknisk personalnivå, vilket ibland utgör en begränsning för ett aktivt deltagande från alla medlemsstater och allierade. Parlamentet anser att dessa begränsningar utgör en sårbarhet för den transatlantiska, liksom även den europeiska, säkerheten, bland annat på grund av den potentiella blockeringen av tillgång till Nato-strukturer för EU:s GSFP-operationer. Parlamentet anser att denna situation är ohållbar och uppmanar därför med kraft alla berörda parter att samarbeta i god tro för att finna en lösning som skulle göra samarbetet mer formellt och förutsägbart på alla nivåer, i syfte att bygga upp en genuin och robust förbindelse mellan de båda organisationerna. Parlamentet välkomnar diskussionen om EU:s framtida militära befälskapacitet, som måste vara interoperabel och kompatibel med Nato för att säkerställa den mest effektiva operativa kapaciteten hos de enskilda styrkorna. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet understryker behovet av att stärka de allierades enighet, solidaritet och sammanhållning. Parlamentet är medvetet om de allvarliga meningsskiljaktigheterna mellan allierade i östra Medelhavsområdet. Parlamentet välkomnar inrättandet av Natos mekanism för nedtrappning. Parlamentet påminner om sin oro över Turkiets förvärv av det ryska missilsystemet S-400. Parlamentet betonar vikten av ytterligare förtroendebyggande åtgärder baserade på dialog och ömsesidig respekt. Parlamentet är djupt oroat över Turkiets beteende, som är en strategiskt viktig granne och Nato-allierad. Parlamentet uppmanar Turkiet att undvika ytterligare provokativa och destabiliserande åtgärder, och uppmuntrar landet att föra en utrikes-, säkerhets- och inrikespolitik som överensstämmer med de skyldigheter och förväntningar som tillkommer ett EU-kandidatland och en Nato-allierad. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet påminner om att både EU och Nato är uppbyggda kring gemensamma demokratiska principer. Parlamentet påminner om att Nordatlantiska fördraget är direkt knutet till FN-stadgan. Parlamentet uppmanar Nato att kräva att dess medlemmar fullt ut följer alla artiklar i FN-stadgan. Parlamentet understryker att det transatlantiska partnerskapet behöver inte bara starka militärer utan även starka och motståndskraftiga samhällen. Parlamentet betonar den ömsesidigt förstärkande kopplingen mellan starka demokratiska grundvalar, grundade på respekt för den regelbaserade internationella ordningen, och ett starkt transatlantiskt partnerskap, som endast tillsammans kan garantera våra demokratiers varaktighet. Parlamentet stöder den idé som regeringen Biden lagt fram om ett globalt toppmöte för demokratier. Parlamentet efterfrågar ökade insatser för att ta hänsyn till yngre generationers högt ställda ambitioner och göra det möjligt för ungdomar att på ett effektivt sätt delta i våra demokratiska processer och för att på ett tydligt sätt informera ungdomar om de strategiska utmaningar som våra samhällen står inför, i syfte att säkerställa att de engagerar sig i dessa mycket viktiga frågor och aktivt stöder våra gemensamma ansträngningar. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet påminner om att en starkare roll för EU inom säkerhet och försvar har beskrivits som en prioritering för EU-medborgarna i Eurobarometer-undersökningar. Parlamentet föreslår att samarbetet mellan EU och Nato och säkerhets- och försvarsfrågor i allmänhet bör behandlas under den kommande konferensen om Europas framtid för att säkerställa att befolkningens röst görs hörd. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet understryker vikten av proaktiv, effektiv och tydlig kommunikation, både inom och utanför EU, och efterfrågar ett ännu närmare samarbete mellan Natos och EU:s respektive personal inom området strategisk kommunikation, särskilt när det gäller att motverka desinformation, utländsk inblandning och cyberangrepp, i strategiskt viktiga områden såsom Västra Balkan och länder inom det östliga partnerskapet. Parlamentet efterlyser bättre informationsutbyte när det gäller att identifiera hybridattacker för att öka reaktionsförmågan. Parlamentet insisterar dock på att både EU och Nato måste upprätthålla sin respektive oberoende kapacitet. Parlamentet stöder idén om att inrätta oberoende kompetenscentrum för studier av främmande språk som talas i strategiskt viktiga regioner. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet understryker vikten av parlamentarisk diplomati och upprepar sina tidigare krav på en förstärkt roll för Natos parlamentariska församling. Parlamentet rekommenderar att statusen för Europaparlamentets delegation i Natos parlamentariska församling uppgraderas genom församlingens ständiga kommitté så att den innehar fullständig status, för att återspegla vikten av samarbete mellan EU och Nato. Parlamentet efterlyser ett gemensamt möte mellan parlamentets utskott för utrikesfrågor och utrikesutskottet i USA:s representanthus för att diskutera de gemensamma säkerhetshoten mot det transatlantiska partnerskapet och hur ett fördjupat samarbete mellan EU och Nato kan bidra till att hantera dem. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet välkomnar det första deltagandet någonsin av en Nato-generalsekreterare i ett av kommissionskollegiets möten den 15 december 2020, vilket sände ett kraftfullt budskap om det gemensamma åtagandet att stärka partnerskapet mellan Nato och EU. Parlamentet berömmer Natos generalsekreterare Stoltenberg för hans ledarskap och beslutsamhet att främja förbindelserna mellan EU och Nato, vilket motsvarar ambitionerna och prioriteringarna som fastställts av EU:s ledarskap. |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Natos generalsekreterare, Europeiska försvarsbyrån, regeringarna och de nationella parlamenten i EU:s och Natos medlemsstater samt Natos parlamentariska församling. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  EUT C 28, 27.1.2020, s. 49.

(2)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 22.

(3)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 149.

(4)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 71.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0009.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2020)0008.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2021)0102.

(8)  EUT L 146, 9.6.2017, s. 133.

(9)  EUT L 371, 6.11.2020, s. 3.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/122 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/122

---

P9_TA(2021)0347

Den gamla kontinentens åldrande – möjligheter och utmaningar i samband med politiken för åldrande efter 2020

Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om den gamla kontinentens åldrande – möjligheter och utmaningar i samband med politiken för åldrande efter 2020 (2020/2008(INI))

(2022/C 99/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 6, 153, 156 och 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 6, 153, 156 och 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artiklarna 21, 23, 24, 25, 26, 31, 32, 33, 34 och 35, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artiklarna 21, 23, 24, 25, 26, 31, 32, 33, 34 och 35,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av EU-domstolens dom om att principen om förbud mot diskriminering på grund av ålder är en allmän princip i unionsrätten, i egenskap av ett särskilt fall av likabehandling (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-domstolens dom om att principen om förbud mot diskriminering på grund av ålder är en allmän princip i unionsrätten, i egenskap av ett särskilt fall av likabehandling (1),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 juni 2010 om ett aktivt åldrande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 juni 2010 om ett aktivt åldrande,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 9 september 2020 om mänskliga rättigheter, deltagande och välbefinnande för äldre personer i den digitala tidsåldern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 9 september 2020 om mänskliga rättigheter, deltagande och välbefinnande för äldre personer i den digitala tidsåldern,

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av den politiska deklarationen och det internationella handlingsprogrammet från Madrid om åldrandefrågor, som antogs vid den andra världskonferensen om åldrandefrågor den 8–12 april 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den politiska deklarationen och det internationella handlingsprogrammet från Madrid om åldrandefrågor, som antogs vid den andra världskonferensen om åldrandefrågor den 8–12 april 2002,

| — | med beaktande av den ministerdeklaration som antogs vid den fjärde ministerkonferensen från FN:s ekonomiska kommission för Europa om åldrande i Lissabon den 22 september 2017, A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ministerdeklaration som antogs vid den fjärde ministerkonferensen från FN:s ekonomiska kommission för Europa om åldrande i Lissabon den 22 september 2017, A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s oberoende expert om äldres åtnjutande av alla mänskliga rättigheter om hur coronaviruset (covid-19) påverkar äldres åtnjutande av alla mänskliga rättigheter som lämnats in till FN:s generalförsamlings 75:e session den 21 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s oberoende expert om äldres åtnjutande av alla mänskliga rättigheter om hur coronaviruset (covid-19) påverkar äldres åtnjutande av alla mänskliga rättigheter som lämnats in till FN:s generalförsamlings 75:e session den 21 juli 2020,

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 940/2011/EU av den 14 september 2011 om Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2012) (2) samt av kommissionens ursprungliga meddelande av den 6 september 2010 om detta (COM(2010)0462), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 940/2011/EU av den 14 september 2011 om Europaåret för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationerna (2012) (2) samt av kommissionens ursprungliga meddelande av den 6 september 2010 om detta (COM(2010)0462),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 19 december 2016 om kompetenshöjningsvägar: nya möjligheter för vuxna (3),

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 22 maj 2018 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (4),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 7 september 2010 om kvinnornas roll i ett åldrande samhälle (5) och av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 7 september 2010 om kvinnornas roll i ett åldrande samhälle (5) och av den 15 november 2018 om omsorgstjänster i EU för förbättrad jämställdhet (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 november 2010 om den demografiska utmaningen och solidariteten mellan generationerna (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 november 2010 om den demografiska utmaningen och solidariteten mellan generationerna (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 maj 2016 om ett könsperspektiv på fattigdom (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om inrättande av gynnsamma arbetsmarknadsvillkor för balans mellan arbetsliv och privatliv (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om inrättande av gynnsamma arbetsmarknadsvillkor för balans mellan arbetsliv och privatliv (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 juni 2017 om behovet av en EU-strategi för att sätta stopp för och förebygga pensionsklyftan mellan kvinnor och män (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2017 om regioners användning av sammanhållningspolitiska instrument för att hantera demografiska förändringar (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2017 om regioners användning av sammanhållningspolitiska instrument för att hantera demografiska förändringar (11),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt, som antogs vid första behandlingen den 28 mars 2019, om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ”Erasmus+”, unionens program för utbildning, ungdom och idrott och om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt, som antogs vid första behandlingen den 28 mars 2019, om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ”Erasmus+”, unionens program för utbildning, ungdom och idrott och om upphävande av förordning (EU) nr 1288/2013 (12),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (13) som fastställer principen om icke-diskriminering på grund av religion, övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning i arbetslivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling i arbetslivet (13) som fastställer principen om icke-diskriminering på grund av religion, övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning i arbetslivet,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 2 juli 2008 till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426), och till parlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 2 juli 2008 till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426), och till parlamentets ståndpunkt av den 2 april 2009 om detta (14),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 oktober 2006, Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 oktober 2006, Europas demografiska framtid – en utmaning som öppnar möjligheter (COM(2006)0571),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 15 december 2006, European Economy – the impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, healthcare, long-term care, education and unemployment transfers (2004-2050), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 15 december 2006, European Economy – the impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, healthcare, long-term care, education and unemployment transfers (2004-2050),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen och kommittén för socialt skydd i rådet (sysselsättning och sociala frågor) av den 7 oktober 2014, Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen och kommittén för socialt skydd i rådet (sysselsättning och sociala frågor) av den 7 oktober 2014, Adequate social protection for long-term care needs in an ageing society,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 april 2017Ett initiativ för bättre balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare (COM(2017)0252),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 24 november 2017, The 2018 Ageing Report: Underlying Assumptions & Projection Methodologies, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 24 november 2017, The 2018 Ageing Report: Underlying Assumptions & Projection Methodologies,

| — | med beaktande av kommissionens interinstitutionella dokument av den 25 maj 2018, The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens interinstitutionella dokument av den 25 maj 2018, The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020, En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020, En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 17 juni 2020 om de demografiska förändringarnas konsekvenser (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 17 juni 2020 om de demografiska förändringarnas konsekvenser (COM(2020)0241),

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) rapport av den 1 april 2002, Active Ageing: A Policy Framework, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) rapport av den 1 april 2002, Active Ageing: A Policy Framework,

| — | med beaktande av WHO:s rapport av den 1 oktober 2007, Global Age-Friendly Cities: A Guide, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s rapport av den 1 oktober 2007, Global Age-Friendly Cities: A Guide,

| — | med beaktande av WHO:s världsrapport av den 30 september 2015 om åldrande och hälsa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s världsrapport av den 30 september 2015 om åldrande och hälsa,

| — | med beaktande av WHO:s globala strategi och handlingsplan om åldrande och hälsa för 2016–2020 och FN:s beslut att utlysa 2021–2030 till årtiondet med hälsosamt åldrande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s globala strategi och handlingsplan om åldrande och hälsa för 2016–2020 och FN:s beslut att utlysa 2021–2030 till årtiondet med hälsosamt åldrande,

| — | med beaktande av FN:s principer för äldre personer som antagits genom generalförsamlingens resolution 46/91 av den 16 december 1991, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s principer för äldre personer som antagits genom generalförsamlingens resolution 46/91 av den 16 december 1991,

| — | med beaktande av FN:s Global AgeWatch Index 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Global AgeWatch Index 2015,

| — | med beaktande av FN:s rapport från 2019, World Population Ageing, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s rapport från 2019, World Population Ageing,

| — | med beaktande av att aktivt åldrande utgör ett av de viktigaste inslagen i Europa 2020-strategin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att aktivt åldrande utgör ett av de viktigaste inslagen i Europa 2020-strategin,

| — | med beaktande av den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska kompetensagendan för hållbar konkurrenskraft, social rättvisa och motståndskraft,

| — | med beaktande av Förenade kungarikets jämlikhetslag från 2010, som gör det olagligt att diskriminera människor med anledning av könskorrigering, sexuell läggning och kön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenade kungarikets jämlikhetslag från 2010, som gör det olagligt att diskriminera människor med anledning av könskorrigering, sexuell läggning och kön,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (15) (direktivet om balans mellan arbete och privatliv), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av den 20 juni 2019 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv 2010/18/EU (15) (direktivet om balans mellan arbete och privatliv),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ståndpunkten i form av ändringsförslag från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0194/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0194/2021), och av följande skäl:

Allmänna anmärkningar

| A. | Europas åldrande befolkning är ett demografiskt fenomen som inbegriper en minskning av både födelse- och dödstalen och en högre förväntad livslängd. |
| --- | --- |

A.

Europas åldrande befolkning är ett demografiskt fenomen som inbegriper en minskning av både födelse- och dödstalen och en högre förväntad livslängd.

| B. | Befolkningen i EU minskar. År 1960 utgjorde befolkningen i de nuvarande EU-länderna 13,5 procent av världens befolkning. Motsvarande siffra för 2018 är 6,9 procent, och den förväntas utgöra omkring 4 procent av världsbefolkningen år 2070 (16). Denna situation beror bland annat på att födelsetalen sjunker i EU jämfört med andra regioner i världen, med en åldrande befolkning som följd, vilket påverkar åldersfördelningen och den relativa andelen av olika åldersgrupper och bidrar till att den demografiska pyramiden vänds upp och ned. Den demografiska omställningen är ett universellt fenomen och EU:s minskande andel av världens befolkning avspeglar att denna globala process har börjat tidigare här (17). Äldre personers aktiva deltagande i samhället bör inte underskattas. Över 20 procent av personerna i åldern 65–74 år och omkring 15 procent av personerna över 75 år deltar i formell och/eller informell frivillig verksamhet (18). |
| --- | --- |

B.

Befolkningen i EU minskar. År 1960 utgjorde befolkningen i de nuvarande EU-länderna 13,5 procent av världens befolkning. Motsvarande siffra för 2018 är 6,9 procent, och den förväntas utgöra omkring 4 procent av världsbefolkningen år 2070 (16). Denna situation beror bland annat på att födelsetalen sjunker i EU jämfört med andra regioner i världen, med en åldrande befolkning som följd, vilket påverkar åldersfördelningen och den relativa andelen av olika åldersgrupper och bidrar till att den demografiska pyramiden vänds upp och ned. Den demografiska omställningen är ett universellt fenomen och EU:s minskande andel av världens befolkning avspeglar att denna globala process har börjat tidigare här (17). Äldre personers aktiva deltagande i samhället bör inte underskattas. Över 20 procent av personerna i åldern 65–74 år och omkring 15 procent av personerna över 75 år deltar i formell och/eller informell frivillig verksamhet (18).

| C. | Den aktuella demografiska situationen har stor inverkan på EU:s sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållning. EU måste integrera demografiska aspekter i all sin politik. Befolkningen i arbetsför ålder (personer mellan 15 och 64 år) förväntas minska markant, från 333 miljoner år 2016 till 292 miljoner år 2070. Enligt prognoserna kommer människor som är 80 år och äldre att utgöra 14,6 procent av befolkningen år 2100 (19). |
| --- | --- |

C.

Den aktuella demografiska situationen har stor inverkan på EU:s sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållning. EU måste integrera demografiska aspekter i all sin politik. Befolkningen i arbetsför ålder (personer mellan 15 och 64 år) förväntas minska markant, från 333 miljoner år 2016 till 292 miljoner år 2070. Enligt prognoserna kommer människor som är 80 år och äldre att utgöra 14,6 procent av befolkningen år 2100 (19).

| D. | Jämställdhet är ett grundläggande värde för EU, erkänt i fördragen och i stadgan. EU har åtagit sig att integrera jämställdheten i all sin verksamhet. |
| --- | --- |

D.

Jämställdhet är ett grundläggande värde för EU, erkänt i fördragen och i stadgan. EU har åtagit sig att integrera jämställdheten i all sin verksamhet.

| E. | Den långa livslängden utgör en anmärkningsvärd kollektiv bedrift som understöds av betydande framsteg i fråga om ekonomisk och social utveckling och hälsa, vilket medfört kraftigt förbättrad livskvalitet och bidragit till att den förväntade livslängden för män och kvinnor har ökat med i genomsnitt tio år under de senaste 50 åren. Medellivslängden förväntas öka från 78,3 till 86,1 år för män och från 83,7 till 90,3 år för kvinnor mellan 2016 och 2070. Ökningen av den förväntade livslängden måste under alla omständigheter betraktas som en faktor som hör samman med samhällets utveckling och aldrig som en belastning. Uppgifter visar att år 2018 var det uppskattade antalet friska levnadsår 64,2 för kvinnor och 63,7 för män (20). Gapet mellan den förväntade livslängden och antalet friska levnadsår är emellertid oroväckande och det krävs omedelbara åtgärder. |
| --- | --- |

E.

Den långa livslängden utgör en anmärkningsvärd kollektiv bedrift som understöds av betydande framsteg i fråga om ekonomisk och social utveckling och hälsa, vilket medfört kraftigt förbättrad livskvalitet och bidragit till att den förväntade livslängden för män och kvinnor har ökat med i genomsnitt tio år under de senaste 50 åren. Medellivslängden förväntas öka från 78,3 till 86,1 år för män och från 83,7 till 90,3 år för kvinnor mellan 2016 och 2070. Ökningen av den förväntade livslängden måste under alla omständigheter betraktas som en faktor som hör samman med samhällets utveckling och aldrig som en belastning. Uppgifter visar att år 2018 var det uppskattade antalet friska levnadsår 64,2 för kvinnor och 63,7 för män (20). Gapet mellan den förväntade livslängden och antalet friska levnadsår är emellertid oroväckande och det krävs omedelbara åtgärder.

| F. | Ett längre och hälsosammare liv är värdefullt både för enskilda personer och för samhällena, och skapar nya möjligheter för äldre att delta och inkluderas i det ekonomiska och sociala livet. Socialt engagemang vid högre ålder bidrar i sin tur till individens hälsa och välmående. Det finns ett samband mellan lång livslängd och social status. Att delta i en rad sociala aktiviteter såsom frivilligarbete, idrott och hobbyer, plus regelbunden kontakt med släktingar och vänner, brukar ha positiv inverkan på de äldres allmänna hälsa och förebygger att de bli isolerade. |
| --- | --- |

F.

Ett längre och hälsosammare liv är värdefullt både för enskilda personer och för samhällena, och skapar nya möjligheter för äldre att delta och inkluderas i det ekonomiska och sociala livet. Socialt engagemang vid högre ålder bidrar i sin tur till individens hälsa och välmående. Det finns ett samband mellan lång livslängd och social status. Att delta i en rad sociala aktiviteter såsom frivilligarbete, idrott och hobbyer, plus regelbunden kontakt med släktingar och vänner, brukar ha positiv inverkan på de äldres allmänna hälsa och förebygger att de bli isolerade.

| G. | Den naturliga förändringen av befolkningen i EU har varit negativ sedan 2012, med fler dödsfall (4,7 miljoner) än födslar (4,2 miljoner) registrerade år 2019. Födelsetalen i EU sjunker, och 2018 hade det gått ned till 1,55. Detta är kopplat till ett antal olika faktorer, däribland förbättrad hälsa och höjda utbildningsnivåer (21), men även till den allmänna socioekonomiska situationen, inbegripet osäkerhet och minskade inkomster, vilket påverkar alla grupper men framför allt ungdomar, särskilt deras livskvalitet, balans mellan arbetsliv och privatliv och livsplanering. De demografiska förändringarna kan påverka EU:s ekonomiska och sociala hållbarhet på medellång och lång sikt. Tillgången till offentliga tjänster av god kvalitet är en avgörande faktor för livskvaliteten. De demografiska förändringarnas ekonomiska och sociala konsekvenser understryker behovet av att stärka de sociala trygghetssystemen och hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

G.

Den naturliga förändringen av befolkningen i EU har varit negativ sedan 2012, med fler dödsfall (4,7 miljoner) än födslar (4,2 miljoner) registrerade år 2019. Födelsetalen i EU sjunker, och 2018 hade det gått ned till 1,55. Detta är kopplat till ett antal olika faktorer, däribland förbättrad hälsa och höjda utbildningsnivåer (21), men även till den allmänna socioekonomiska situationen, inbegripet osäkerhet och minskade inkomster, vilket påverkar alla grupper men framför allt ungdomar, särskilt deras livskvalitet, balans mellan arbetsliv och privatliv och livsplanering. De demografiska förändringarna kan påverka EU:s ekonomiska och sociala hållbarhet på medellång och lång sikt. Tillgången till offentliga tjänster av god kvalitet är en avgörande faktor för livskvaliteten. De demografiska förändringarnas ekonomiska och sociala konsekvenser understryker behovet av att stärka de sociala trygghetssystemen och hälso- och sjukvårdssystemen.

| H. | Det finns forskning som pekar på ett samband mellan födelsetal och politik som uppmuntrar bättre arbetstillfällen, skäliga arbets- och levnadsförhållanden, flexibla arbetsformer, skäligt stöd till familjer, finansiellt stöd under föräldraledighet, både för kvinnor och män, barnomsorg av god kvalitet från tidig ålder och mer jämlik fördelning av omsorgsansvaret mellan män och kvinnor. |
| --- | --- |

H.

Det finns forskning som pekar på ett samband mellan födelsetal och politik som uppmuntrar bättre arbetstillfällen, skäliga arbets- och levnadsförhållanden, flexibla arbetsformer, skäligt stöd till familjer, finansiellt stöd under föräldraledighet, både för kvinnor och män, barnomsorg av god kvalitet från tidig ålder och mer jämlik fördelning av omsorgsansvaret mellan män och kvinnor.

| I. | Fler kvinnor (31,3 %) än män (8,7 %) deltidsarbetar, och detta berör också äldre kvinnor (49,8 % av äldre män, jämfört med 64,1 % av äldre kvinnor). År 2018 uppgick antalet ordinarie arbetstimmar i EU-28 i genomsnitt till 30,3 timmar i veckan för män mellan 65 och 74 år och 24,1 timmar i veckan för kvinnor i samma ålder, och män förväntas ingå i arbetskraften i 38,6 år medan motsvarande siffra för kvinnor är 33,7 år (22). |
| --- | --- |

I.

Fler kvinnor (31,3 %) än män (8,7 %) deltidsarbetar, och detta berör också äldre kvinnor (49,8 % av äldre män, jämfört med 64,1 % av äldre kvinnor). År 2018 uppgick antalet ordinarie arbetstimmar i EU-28 i genomsnitt till 30,3 timmar i veckan för män mellan 65 och 74 år och 24,1 timmar i veckan för kvinnor i samma ålder, och män förväntas ingå i arbetskraften i 38,6 år medan motsvarande siffra för kvinnor är 33,7 år (22).

| J. | För att sysselsättningsklyftan mellan könen ska kunna stängas måste grundläggande sociala rättigheter tillgodoses och grundläggande social service tillhandahållas. |
| --- | --- |

J.

För att sysselsättningsklyftan mellan könen ska kunna stängas måste grundläggande sociala rättigheter tillgodoses och grundläggande social service tillhandahållas.

| K. | Sysselsättningen bland kvinnor mellan 55 och 64 år är lägre (52,4 %) än bland män (65,4 %), och det är mest sannolikt att det är kvinnorna som tillhandahåller informella omsorgstjänster i hemmet (23). |
| --- | --- |

K.

Sysselsättningen bland kvinnor mellan 55 och 64 år är lägre (52,4 %) än bland män (65,4 %), och det är mest sannolikt att det är kvinnorna som tillhandahåller informella omsorgstjänster i hemmet (23).

| L. | Det totala antalet personer i arbetsför ålder (15–64 år) i EU kommer att minska med 20,8 miljoner mellan 2005 och 2030 allteftersom babyboomgenerationen går i pension, vilket kommer att leda till ökad press på medlemsstaternas hälso- och sjukvård och pensionssystem. Den totala försörjningskvoten för äldre förväntas uppgå till 57 % år 2100, vilket nästan är dubbelt jämfört med 2019 (31 %). |
| --- | --- |

L.

Det totala antalet personer i arbetsför ålder (15–64 år) i EU kommer att minska med 20,8 miljoner mellan 2005 och 2030 allteftersom babyboomgenerationen går i pension, vilket kommer att leda till ökad press på medlemsstaternas hälso- och sjukvård och pensionssystem. Den totala försörjningskvoten för äldre förväntas uppgå till 57 % år 2100, vilket nästan är dubbelt jämfört med 2019 (31 %).

| M. | Mellan 2001 och 2018 ökade medianåldern i EU-28 från 38,3 år till 43,1 år (24). År 2018 var 19 % av EU-medborgarna 65 år eller äldre och deras behov bör beaktas vid den politiska beslutsprocessen på EU-nivå samt på nationell och regional nivå. |
| --- | --- |

M.

Mellan 2001 och 2018 ökade medianåldern i EU-28 från 38,3 år till 43,1 år (24). År 2018 var 19 % av EU-medborgarna 65 år eller äldre och deras behov bör beaktas vid den politiska beslutsprocessen på EU-nivå samt på nationell och regional nivå.

| N. | Livet kantas av förändringar såsom förlust av en partner, släktingar eller vänner, försämrad hälsa, ändrade vanor, arbetsmönster och finansiell situation. Äldre personer är särskilt utsatta för social utestängning och isolering. Ett ökande antal vuxna i EU upplever social isolering (75 miljoner människor – 18 % av befolkningen). Risken för social isolering är högst bland äldre, medan känslan av ensamhet är mest framträdande i åldersgruppen 26–45 år (25). |
| --- | --- |

N.

Livet kantas av förändringar såsom förlust av en partner, släktingar eller vänner, försämrad hälsa, ändrade vanor, arbetsmönster och finansiell situation. Äldre personer är särskilt utsatta för social utestängning och isolering. Ett ökande antal vuxna i EU upplever social isolering (75 miljoner människor – 18 % av befolkningen). Risken för social isolering är högst bland äldre, medan känslan av ensamhet är mest framträdande i åldersgruppen 26–45 år (25).

| O. | Över 50 procent av omsorgsgivarna under 65 år kombinerar omsorg med arbete. Såsom kommissionen ofta påpekat är omsorgsansvar en av huvudorsakerna till kvinnors lägre arbetsmarknadsdeltagande, i och med att kvinnor antingen går ner i arbetstid eller helt och hållet slutar förvärvsarbeta, vilket leder till att EU går miste om 370 miljarder euro per år. Beräkningar visar att 80 procent av all omsorg i EU tillhandahålls av anhörigvårdare, som i flertalet fall är kvinnor (75 procent), vilket tyder på att det finns en ojämn könsfördelning inom omsorgen vilken i sin tur kraftigt påverkar pensionsklyftan mellan könen. Det är särskilt problematiskt med omsorg som ges av informella omsorgsgivare utan något formellt anställningsavtal, då det gör att de hamnar utanför arbetsmarknaden och utan varje möjlighet till regularisering. Detta får dubbla negativa konsekvenser, i och med att dessa anhörigvårdare (som mestadels är kvinnor) brukar vara lågavlönade, saknar socialt skydd, inte betalar några socialförsäkringsavgifter och således, när de lämnar arbetslivet, antingen inte får någon pension alls eller bara minimipension, vartill kommer att det blir till skada för staten och dess av frågan berörda institutioner, som går miste om de socialförsäkringsavgifter och skatter som betalas av arbetsgivare och arbetstagare. |
| --- | --- |

O.

Över 50 procent av omsorgsgivarna under 65 år kombinerar omsorg med arbete. Såsom kommissionen ofta påpekat är omsorgsansvar en av huvudorsakerna till kvinnors lägre arbetsmarknadsdeltagande, i och med att kvinnor antingen går ner i arbetstid eller helt och hållet slutar förvärvsarbeta, vilket leder till att EU går miste om 370 miljarder euro per år. Beräkningar visar att 80 procent av all omsorg i EU tillhandahålls av anhörigvårdare, som i flertalet fall är kvinnor (75 procent), vilket tyder på att det finns en ojämn könsfördelning inom omsorgen vilken i sin tur kraftigt påverkar pensionsklyftan mellan könen. Det är särskilt problematiskt med omsorg som ges av informella omsorgsgivare utan något formellt anställningsavtal, då det gör att de hamnar utanför arbetsmarknaden och utan varje möjlighet till regularisering. Detta får dubbla negativa konsekvenser, i och med att dessa anhörigvårdare (som mestadels är kvinnor) brukar vara lågavlönade, saknar socialt skydd, inte betalar några socialförsäkringsavgifter och således, när de lämnar arbetslivet, antingen inte får någon pension alls eller bara minimipension, vartill kommer att det blir till skada för staten och dess av frågan berörda institutioner, som går miste om de socialförsäkringsavgifter och skatter som betalas av arbetsgivare och arbetstagare.

| P. | Personer med funktionsnedsättning eller personer som tillhör etniska, rasrelaterade, språkliga, sexuella eller andra minoriteter i alla åldrar har dolt eller döljer delar av sin identitet på grund av rädsla eller hot om förkastelse eller övergrepp. Äldre med funktionsnedsättning eller av annan ras, etniskt eller socialt ursprung, med andra genetiska drag, annat språk eller annan sexuell läggning möter mer diskriminering, stigmatisering och förfaranden mot sin vilja och löper högre risk för socialt utanförskap. |
| --- | --- |

P.

Personer med funktionsnedsättning eller personer som tillhör etniska, rasrelaterade, språkliga, sexuella eller andra minoriteter i alla åldrar har dolt eller döljer delar av sin identitet på grund av rädsla eller hot om förkastelse eller övergrepp. Äldre med funktionsnedsättning eller av annan ras, etniskt eller socialt ursprung, med andra genetiska drag, annat språk eller annan sexuell läggning möter mer diskriminering, stigmatisering och förfaranden mot sin vilja och löper högre risk för socialt utanförskap.

| Q. | Covid-19 får också stora konsekvenser för befolkningsstrukturen. Många äldre har avlidit och, som det antyds av vissa studier, har coronaviruset starkt påverkat befolkningstrender inom EU, till exempel genom minskad medellivslängd och familjeplanering. |
| --- | --- |

Q.

Covid-19 får också stora konsekvenser för befolkningsstrukturen. Många äldre har avlidit och, som det antyds av vissa studier, har coronaviruset starkt påverkat befolkningstrender inom EU, till exempel genom minskad medellivslängd och familjeplanering.

| R. | Könsskillnader med anknytning till sociokulturella faktorer påverkar hälsa och ojämlikhet i hälsa, och detta bör vederbörligen beaktas vid utformandet av vår politik för åldrande. Vissa sjukdomar och sjukdomstillstånd som förknippas med ålder, såsom depression och hjärt-kärlsjukdomar påverkar kvinnor och män på olika sätt. Vissa sjukdomar och sjukdomstillstånd drabbar kvinnor mera än män. Hit hör Alzheimers sjukdom eller demens, bröstcancer, inkontinens, osteoporos och osteoartrit. I och med att genomsnittsåldern i våra samhällen stiger kommer dessa sjukdomar att bli vanligare. |
| --- | --- |

R.

Könsskillnader med anknytning till sociokulturella faktorer påverkar hälsa och ojämlikhet i hälsa, och detta bör vederbörligen beaktas vid utformandet av vår politik för åldrande. Vissa sjukdomar och sjukdomstillstånd som förknippas med ålder, såsom depression och hjärt-kärlsjukdomar påverkar kvinnor och män på olika sätt. Vissa sjukdomar och sjukdomstillstånd drabbar kvinnor mera än män. Hit hör Alzheimers sjukdom eller demens, bröstcancer, inkontinens, osteoporos och osteoartrit. I och med att genomsnittsåldern i våra samhällen stiger kommer dessa sjukdomar att bli vanligare.

| S. | De demografiska förändringarna påverkar inte alla länder och regioner på samma sätt, utan har allvarligare konsekvenser för regioner som redan ligger efter, och förvärrar redan
  befintlig
  territoriell och social ojämlikhet. Landsbygden, avlägsna områden och de yttersta randområdena, inbegripet öar, påverkas mest av avfolkningen
  ; det är
  främst unga människor och kvinnor
  som
  flyttar från dessa områden, vilket medför att en ökande andel äldre människor bor där
  och
  kan öka risken för social isolering. I vissa regioner löper landsbygdsbefolkningen mindre risk för fattigdom och socialt utanförskap än stadsbefolkningen (26). |
| --- | --- |

S.

De demografiska förändringarna påverkar inte alla länder och regioner på samma sätt, utan har allvarligare konsekvenser för regioner som redan ligger efter, och förvärrar redan
  befintlig
  territoriell och social ojämlikhet. Landsbygden, avlägsna områden och de yttersta randområdena, inbegripet öar, påverkas mest av avfolkningen
  ; det är
  främst unga människor och kvinnor
  som
  flyttar från dessa områden, vilket medför att en ökande andel äldre människor bor där
  och
  kan öka risken för social isolering. I vissa regioner löper landsbygdsbefolkningen mindre risk för fattigdom och socialt utanförskap än stadsbefolkningen (26).

| T. | Antalet äldre personer (80 år och äldre) i EU kommer att öka med 57,1 procent mellan 2010 och 2030 (27), vilket kommer att få stora konsekvenser för de sociala trygghetssystemen. |
| --- | --- |

T.

Antalet äldre personer (80 år och äldre) i EU kommer att öka med 57,1 procent mellan 2010 och 2030 (27), vilket kommer att få stora konsekvenser för de sociala trygghetssystemen.

| U. | Nedstängningsåtgärderna till följd av covid-19 har, tillsammans med den ekonomiska recessionen, oproportionerligt hårt drabbat kvinnor, på grund av att omsorgsansvaret är ojämnt fördelat, specialisering inom olika sektorer råder och våldet i nära relationer ökat. |
| --- | --- |

U.

Nedstängningsåtgärderna till följd av covid-19 har, tillsammans med den ekonomiska recessionen, oproportionerligt hårt drabbat kvinnor, på grund av att omsorgsansvaret är ojämnt fördelat, specialisering inom olika sektorer råder och våldet i nära relationer ökat.

| V. | Mellan 2000 och 2015 ökade befolkningen i EU av de som är 60 år eller äldre i städerna med 68 procent, och på landsbygden med 25 procent. |
| --- | --- |

V.

Mellan 2000 och 2015 ökade befolkningen i EU av de som är 60 år eller äldre i städerna med 68 procent, och på landsbygden med 25 procent.

| W. | Enligt det europeiska observationsnätverket för territoriell utveckling och sammanhållning kommer befolkningen i europeiska tätorter att öka med 24,1 miljoner invånare fram till 2050, och utgöra nästan hälften av den totala befolkningen i EU. Samtidigt kommer befolkningen på landsbygden att minska med 7,9 miljoner invånare. |
| --- | --- |

W.

Enligt det europeiska observationsnätverket för territoriell utveckling och sammanhållning kommer befolkningen i europeiska tätorter att öka med 24,1 miljoner invånare fram till 2050, och utgöra nästan hälften av den totala befolkningen i EU. Samtidigt kommer befolkningen på landsbygden att minska med 7,9 miljoner invånare.

| X. | Överlag är det mera sannolikt att äldre kvinnor än äldre män har stora svårigheter med att komma åt basvaror och grundläggande tjänster, såsom hälso- och sjukvårdstjänster, långvarig vård och omsorg och drägliga bostäder. Detta beror på en rad faktorer som lönegapet och pensionsklyftan mellan kvinnor och män, samt på att kvinnor lever längre och fler äldre kvinnor än äldre män lever ensamma (28). |
| --- | --- |

X.

Överlag är det mera sannolikt att äldre kvinnor än äldre män har stora svårigheter med att komma åt basvaror och grundläggande tjänster, såsom hälso- och sjukvårdstjänster, långvarig vård och omsorg och drägliga bostäder. Detta beror på en rad faktorer som lönegapet och pensionsklyftan mellan kvinnor och män, samt på att kvinnor lever längre och fler äldre kvinnor än äldre män lever ensamma (28).

| Y. | Det är mer sannolikt att äldre personer upplever begränsad åtkomst till internet samt inte är medvetna om och saknar kunskaper om befintlig och framväxande teknik. Endast 35 procent av alla personer i åldern 55–74 år har grundläggande digitala färdigheter, att jämföra med 82 procent av personerna i åldern 16–24 (29) och därför är äldre personer mer sårbara för utestängning, inbegripet digital utestängning. Både social och digital utestängning av äldre personer har förvärrats av nedstängningen och de sociala åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit som svar på covid-19-pandemin. Tillgänglig och användarvänlig teknik kan bidra till att övervinna dessa utmaningar. Rådet har behandlat dessa problem 2020 och antagit slutsatser om mänskliga rättigheter, deltagande och välbefinnande för äldre personer i den digitala tidsåldern. |
| --- | --- |

Y.

Det är mer sannolikt att äldre personer upplever begränsad åtkomst till internet samt inte är medvetna om och saknar kunskaper om befintlig och framväxande teknik. Endast 35 procent av alla personer i åldern 55–74 år har grundläggande digitala färdigheter, att jämföra med 82 procent av personerna i åldern 16–24 (29) och därför är äldre personer mer sårbara för utestängning, inbegripet digital utestängning. Både social och digital utestängning av äldre personer har förvärrats av nedstängningen och de sociala åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit som svar på covid-19-pandemin. Tillgänglig och användarvänlig teknik kan bidra till att övervinna dessa utmaningar. Rådet har behandlat dessa problem 2020 och antagit slutsatser om mänskliga rättigheter, deltagande och välbefinnande för äldre personer i den digitala tidsåldern.

| Z. | I vissa regioner i EU minskade befolkningen med upp till 15 procent mellan 1998 och 2018 på grund av en hastig avfolkning och åldrande befolkning. De hastiga demografiska förändringarna ger upphov till oproportionerligt stora anpassningskostnader. Nästan två tredjedelar av de regioner som upplever en snabb befolkningsminskning är regioner med låg BNP per capita (30). En åldrande befolkning innebär en minskad befolkning i arbetsför ålder och kan leda till att antalet kommuner och byar i EU minskar. Beslut att slå samman kommuner och byar eller att låta dem uppgå i andra kommuner eller städer kan också leda till att kommuner och byar försvinner helt och hållet. |
| --- | --- |

Z.

I vissa regioner i EU minskade befolkningen med upp till 15 procent mellan 1998 och 2018 på grund av en hastig avfolkning och åldrande befolkning. De hastiga demografiska förändringarna ger upphov till oproportionerligt stora anpassningskostnader. Nästan två tredjedelar av de regioner som upplever en snabb befolkningsminskning är regioner med låg BNP per capita (30). En åldrande befolkning innebär en minskad befolkning i arbetsför ålder och kan leda till att antalet kommuner och byar i EU minskar. Beslut att slå samman kommuner och byar eller att låta dem uppgå i andra kommuner eller städer kan också leda till att kommuner och byar försvinner helt och hållet.

| AA. | I all politik som behandlar demografiska möjligheter och utmaningar måste det antas ett inkluderande, rättighets- och evidensbaserat och människocentrerat arbetssätt, och man måste upprätthålla principerna om jämlikhet – särskilt jämställdhet – och icke-diskriminering, och slå vakt om kvinnors rättigheter, däribland deras sexuella och reproduktiva samt ekonomiska rättigheter. Kampen mot demografiska utmaningar får inte på något sätt undergräva individens reproduktiva oberoende. Tillgång till tjänster och artiklar för sexuell och reproduktiv hälsa är väsentligt för det fysiska, psykiska och sociala välmåendet. |
| --- | --- |

AA.

I all politik som behandlar demografiska möjligheter och utmaningar måste det antas ett inkluderande, rättighets- och evidensbaserat och människocentrerat arbetssätt, och man måste upprätthålla principerna om jämlikhet – särskilt jämställdhet – och icke-diskriminering, och slå vakt om kvinnors rättigheter, däribland deras sexuella och reproduktiva samt ekonomiska rättigheter. Kampen mot demografiska utmaningar får inte på något sätt undergräva individens reproduktiva oberoende. Tillgång till tjänster och artiklar för sexuell och reproduktiv hälsa är väsentligt för det fysiska, psykiska och sociala välmåendet.

| AB. | I vissa medlemsstater finns det tendenser till att de demografiska förändringarna används som slagträ för att undergräva sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och därmed bidrar till att urholka de personliga friheterna. All politik som tar itu med de demografiska förändringarna måste vara rättighetsbaserad, människocentrerad, skräddarsydd och evidensbaserad och måste upprätthålla sexuella och reproduktiva rättigheter. |
| --- | --- |

AB.

I vissa medlemsstater finns det tendenser till att de demografiska förändringarna används som slagträ för att undergräva sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och därmed bidrar till att urholka de personliga friheterna. All politik som tar itu med de demografiska förändringarna måste vara rättighetsbaserad, människocentrerad, skräddarsydd och evidensbaserad och måste upprätthålla sexuella och reproduktiva rättigheter.

| AC. | EU:s politiska strategier och åtgärder vad gäller åldrande och demografiska förändringar måste vara helt i linje med EU-strategin för jämställdhet 2020–2025. Det finns ett nära samband mellan demografiska utmaningar och jämställdhetsintegrering, vilket bör avspegla sig i de relevanta politiska åtgärderna. |
| --- | --- |

AC.

EU:s politiska strategier och åtgärder vad gäller åldrande och demografiska förändringar måste vara helt i linje med EU-strategin för jämställdhet 2020–2025. Det finns ett nära samband mellan demografiska utmaningar och jämställdhetsintegrering, vilket bör avspegla sig i de relevanta politiska åtgärderna.

| AD. | Statistiken över tidsanvändning visar att omsorgsarbetet är ojämnt fördelat mellan könen överallt i Europa. Oberoende av betydande nationella skillnader sett till omfattningen på välfärdstjänsterna och den sociala servicen och variationerna i fråga om kvinnlig förvärvsfrekvens har kvinnorna en oproportionerligt stor del av omsorgsansvaret, vilket får stora konsekvenser för deras insatser på arbetsmarknaden och deras beslut om att skaffa barn. |
| --- | --- |

AD.

Statistiken över tidsanvändning visar att omsorgsarbetet är ojämnt fördelat mellan könen överallt i Europa. Oberoende av betydande nationella skillnader sett till omfattningen på välfärdstjänsterna och den sociala servicen och variationerna i fråga om kvinnlig förvärvsfrekvens har kvinnorna en oproportionerligt stor del av omsorgsansvaret, vilket får stora konsekvenser för deras insatser på arbetsmarknaden och deras beslut om att skaffa barn.

| AE. | Särskild uppmärksamhet bör ägnas mycket gamla personer för att man när det är nödvändigt ska kunna hjälpa de som inte längre klarar sig själva och förhindra att de blir isolerade. |
| --- | --- |

AE.

Särskild uppmärksamhet bör ägnas mycket gamla personer för att man när det är nödvändigt ska kunna hjälpa de som inte längre klarar sig själva och förhindra att de blir isolerade.

| AF. | Andelen pensionärer som är 65 eller äldre år som löper risk för fattigdom i EU har ökat gradvis sedan 2013. |
| --- | --- |

AF.

Andelen pensionärer som är 65 eller äldre år som löper risk för fattigdom i EU har ökat gradvis sedan 2013.

| AG. | Äldre personer bidrar till samhället och har fortsatt att göra det under covid-19-pandemin, inbegripet som anställda, omsorgsgivare eller frivilligarbetare. Exempelvis har en hel del äldre sjukvårdspersonal som redan varit pensionerade återvänt för att hjälpa till vid insatser för att begränsa pandemin. Informella omsorgsgivare, som till största delen är kvinnor, har ökat sina insatser för att kompensera för de minskade utbildnings-, barnomsorgs- och långtidsvårdtjänsterna under pandemin. |
| --- | --- |

AG.

Äldre personer bidrar till samhället och har fortsatt att göra det under covid-19-pandemin, inbegripet som anställda, omsorgsgivare eller frivilligarbetare. Exempelvis har en hel del äldre sjukvårdspersonal som redan varit pensionerade återvänt för att hjälpa till vid insatser för att begränsa pandemin. Informella omsorgsgivare, som till största delen är kvinnor, har ökat sina insatser för att kompensera för de minskade utbildnings-, barnomsorgs- och långtidsvårdtjänsterna under pandemin.

| AH. | En åldrande befolkning kan vara en källa till kunskap om lokala traditioner, mat och levnadssätt på landsbygden, som i sin tur kan användas för att utveckla lokal turism och lokala företag. |
| --- | --- |

AH.

En åldrande befolkning kan vara en källa till kunskap om lokala traditioner, mat och levnadssätt på landsbygden, som i sin tur kan användas för att utveckla lokal turism och lokala företag.

| AI. | Den kommande långsiktiga visionen för landsbygden kommer att forma EU:s strategi för att hantera de demografiska förändringarnas inverkan på vår socioekonomiska struktur. |
| --- | --- |

AI.

Den kommande långsiktiga visionen för landsbygden kommer att forma EU:s strategi för att hantera de demografiska förändringarnas inverkan på vår socioekonomiska struktur.

| AJ. | Generationsskifte är ett av de särskilda målen för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Kunskapsöverföring och lärande mellan generationerna är avgörande för att stärka samarbetet och solidariteten mellan generationerna och på så sätt överbrygga generationsklyftan. |
| --- | --- |

AJ.

Generationsskifte är ett av de särskilda målen för den gemensamma jordbrukspolitiken efter 2020. Kunskapsöverföring och lärande mellan generationerna är avgörande för att stärka samarbetet och solidariteten mellan generationerna och på så sätt överbrygga generationsklyftan.

Hälsa och omsorg

| AK. | Vederbörlig hänsyn bör alltid tas till de etiska risker som uppkommer genom användning av teknik inom hälsovården. |
| --- | --- |

AK.

Vederbörlig hänsyn bör alltid tas till de etiska risker som uppkommer genom användning av teknik inom hälsovården.

| AL. | WHO definierar hälsosamt åldrande som processen för att utveckla och behålla den funktionsförmåga som möjliggör välbefinnande i hög ålder. Det finns ett samband mellan uppfattad hälsa och inkomst. År 2017 uppfattade mindre än en tredjedel (32,4 procent) av de äldre i den första inkomstkvintilen (de 20 procent av befolkningen som har lägst inkomster) sin hälsa som god eller mycket god, vilket kan jämföras med 54,7 procent av de äldre som tillhörde de 20 procent av befolkningen som hade de högsta inkomsterna (31). Enligt den europeiska hälsoenkäten har de flesta äldre personer drabbats av sjukdomar eller kroniska tillstånd, och endast var nionde uppgav sig vara fri från sådana besvär. Många funktionsnedsättningar uppstår eller förvärras i högre ålder. Nästan hälften av de äldre i EU (65 år och äldre) rapporterade svårigheter med minst en personlig aktivitet eller hushållssyssla (32). Cirka en fjärdedel av EU:s befolkning upplevde långvariga begränsningar till följd av hälsoproblem 2018 (33). Cirka 15 procent av alla vuxna över 60 år har en psykisk sjukdom. |
| --- | --- |

AL.

WHO definierar hälsosamt åldrande som processen för att utveckla och behålla den funktionsförmåga som möjliggör välbefinnande i hög ålder. Det finns ett samband mellan uppfattad hälsa och inkomst. År 2017 uppfattade mindre än en tredjedel (32,4 procent) av de äldre i den första inkomstkvintilen (de 20 procent av befolkningen som har lägst inkomster) sin hälsa som god eller mycket god, vilket kan jämföras med 54,7 procent av de äldre som tillhörde de 20 procent av befolkningen som hade de högsta inkomsterna (31). Enligt den europeiska hälsoenkäten har de flesta äldre personer drabbats av sjukdomar eller kroniska tillstånd, och endast var nionde uppgav sig vara fri från sådana besvär. Många funktionsnedsättningar uppstår eller förvärras i högre ålder. Nästan hälften av de äldre i EU (65 år och äldre) rapporterade svårigheter med minst en personlig aktivitet eller hushållssyssla (32). Cirka en fjärdedel av EU:s befolkning upplevde långvariga begränsningar till följd av hälsoproblem 2018 (33). Cirka 15 procent av alla vuxna över 60 år har en psykisk sjukdom.

| AM. | I de flesta utvecklade länder anses äldre personer utgöra de som är 65 år eller äldre. Åldersgruppen 65+ är mycket heterogen, med betydande skillnader när det gäller hälsa, livsstil, civilstånd samt levnadsförhållanden och sociala förhållanden. Därför bör generaliseringar undvikas. Att lägga fokus på 65 år som den övre åldersgränsen för uppgiftsinsamling motsvarar ofta inte verkligheten när det gäller äldres ekonomiska och sociala verksamheter, vilket leder till ofullständiga och felaktiga uppgifter. Äldre personer saknas i många fall vid insamling av statistik och uppgifter, då det är vanligt att inte samla in statistik för personer över 65 år. Detta är inte längre lämpligt med tanke på den stora andel av befolkningen som lever till en högre ålder. |
| --- | --- |

AM.

I de flesta utvecklade länder anses äldre personer utgöra de som är 65 år eller äldre. Åldersgruppen 65+ är mycket heterogen, med betydande skillnader när det gäller hälsa, livsstil, civilstånd samt levnadsförhållanden och sociala förhållanden. Därför bör generaliseringar undvikas. Att lägga fokus på 65 år som den övre åldersgränsen för uppgiftsinsamling motsvarar ofta inte verkligheten när det gäller äldres ekonomiska och sociala verksamheter, vilket leder till ofullständiga och felaktiga uppgifter. Äldre personer saknas i många fall vid insamling av statistik och uppgifter, då det är vanligt att inte samla in statistik för personer över 65 år. Detta är inte längre lämpligt med tanke på den stora andel av befolkningen som lever till en högre ålder.

| AN. | Även om den utbildningsmässiga könsklyftan är till kvinnors fördel i de flesta europeiska länder får kvinnor trots detta betala priset på arbetsmarknaden vid föräldraskap medan män får bonus för föräldraledighet i aktivitetsberäkningar och löner. Det måste komma fram vilka svårigheter kvinnor ställs inför när de vill förena moderskap med yrkeskarriär, varvid de får färre möjligheter både till att vara mamma och till att utveckla en yrkeskarriär. Svårigheterna med att få yrkesliv och moderskap att gå ihop brukar leda till att kvinnor antingen senarelägger barnafödandet, så att de kan få färre barn, eller till att de förblir barnlösa. Alla dessa faktorer leder till att födelsetalen minskar och understiger nettoreproduktionstalet, så att befolkningen åldras. |
| --- | --- |

AN.

Även om den utbildningsmässiga könsklyftan är till kvinnors fördel i de flesta europeiska länder får kvinnor trots detta betala priset på arbetsmarknaden vid föräldraskap medan män får bonus för föräldraledighet i aktivitetsberäkningar och löner. Det måste komma fram vilka svårigheter kvinnor ställs inför när de vill förena moderskap med yrkeskarriär, varvid de får färre möjligheter både till att vara mamma och till att utveckla en yrkeskarriär. Svårigheterna med att få yrkesliv och moderskap att gå ihop brukar leda till att kvinnor antingen senarelägger barnafödandet, så att de kan få färre barn, eller till att de förblir barnlösa. Alla dessa faktorer leder till att födelsetalen minskar och understiger nettoreproduktionstalet, så att befolkningen åldras.

| AO. | Antalet människor som är beroende av hjälp från andra eller har hälsobehov eller behov av långtidsvård ökar med åldern. Andelen enskilda som har behov av sådana tjänster är högre bland personer som är 80 år eller äldre. Beroendet av omsorg ökar på grund av åldrande, men påverkas även av andra omständigheter såsom socioekonomiska och miljörelaterade faktorer, utbildningsnivå, mellanmänskliga relationer och personligt välbefinnande. Behoven av omsorg och stöd är mångsidiga, och det är olika vilka medel som är lämpliga för att säkerställa oberoende och självständighet. Omsorgen om äldre vårdbehövande personer sköts till största delen av informella, vanligen oavlönade kvinnliga omsorgsgivare, som ofta själva är 60 år eller äldre. |
| --- | --- |

AO.

Antalet människor som är beroende av hjälp från andra eller har hälsobehov eller behov av långtidsvård ökar med åldern. Andelen enskilda som har behov av sådana tjänster är högre bland personer som är 80 år eller äldre. Beroendet av omsorg ökar på grund av åldrande, men påverkas även av andra omständigheter såsom socioekonomiska och miljörelaterade faktorer, utbildningsnivå, mellanmänskliga relationer och personligt välbefinnande. Behoven av omsorg och stöd är mångsidiga, och det är olika vilka medel som är lämpliga för att säkerställa oberoende och självständighet. Omsorgen om äldre vårdbehövande personer sköts till största delen av informella, vanligen oavlönade kvinnliga omsorgsgivare, som ofta själva är 60 år eller äldre.

| AP. | De demografiska förändringarna medför press på de informella och formella omsorgssystemen, vilket förvärras av bristen på formell omsorgspersonal. Forskning från Eurofound visar att det behövs tillgång till hem- eller samhällsbaserad vård för personer med små behov av långtidsvård, inte bara som stöd till informella omsorgsgivare och för att förbättra livskvaliteten för vårdbrukarna, utan också för att snabbt urskilja och bemöta framväxande behov. |
| --- | --- |

AP.

De demografiska förändringarna medför press på de informella och formella omsorgssystemen, vilket förvärras av bristen på formell omsorgspersonal. Forskning från Eurofound visar att det behövs tillgång till hem- eller samhällsbaserad vård för personer med små behov av långtidsvård, inte bara som stöd till informella omsorgsgivare och för att förbättra livskvaliteten för vårdbrukarna, utan också för att snabbt urskilja och bemöta framväxande behov.

| AQ. | Det finns ingen enhetlig definition av omsorgsberoende i EU. Högre ålder ska inte nödvändigtvis likställas med omsorgsberoende. |
| --- | --- |

AQ.

Det finns ingen enhetlig definition av omsorgsberoende i EU. Högre ålder ska inte nödvändigtvis likställas med omsorgsberoende.

| AR. | Vissa äldre personer kan inte utnyttja åtgärder och strategier för aktivt åldrande, bland annat på grund av omständigheter som deras bostadsort, deras hälsotillstånd, bristande motivation, ovana vid eller avsaknad av möjligheter till regelbundna fysiska, psykiska, kulturella eller sociala aktiviteter och rekreation. Äldre personer kan också ha svårt att få tillgång till idrotts- och kulturanläggningar samt mottagningar för rörelserehabilitering och brottas med finansiella svårigheter eller brist på aktiviteter som är anpassade efter deras individuella psykiska och fysiska kondition. En ändamålsenlig strategi för aktivt åldrande bör ha positiv inverkan på äldre personer, på samhället och på ekonomin som helhet. |
| --- | --- |

AR.

Vissa äldre personer kan inte utnyttja åtgärder och strategier för aktivt åldrande, bland annat på grund av omständigheter som deras bostadsort, deras hälsotillstånd, bristande motivation, ovana vid eller avsaknad av möjligheter till regelbundna fysiska, psykiska, kulturella eller sociala aktiviteter och rekreation. Äldre personer kan också ha svårt att få tillgång till idrotts- och kulturanläggningar samt mottagningar för rörelserehabilitering och brottas med finansiella svårigheter eller brist på aktiviteter som är anpassade efter deras individuella psykiska och fysiska kondition. En ändamålsenlig strategi för aktivt åldrande bör ha positiv inverkan på äldre personer, på samhället och på ekonomin som helhet.

| AS. | Att skapa förutsättningar för ett hälsosamt åldrande och självständighet för kvinnor och män genom ett samlat förhållningssätt till ålderdom som en levnadsfas, samt att anpassa boende och lokalmiljön på ett sätt som gör det möjligt för äldre personer att stanna i hemmet och omgivningen så länge som möjligt, kommer att föra med sig systemomfattande och individuella fördelar. |
| --- | --- |

AS.

Att skapa förutsättningar för ett hälsosamt åldrande och självständighet för kvinnor och män genom ett samlat förhållningssätt till ålderdom som en levnadsfas, samt att anpassa boende och lokalmiljön på ett sätt som gör det möjligt för äldre personer att stanna i hemmet och omgivningen så länge som möjligt, kommer att föra med sig systemomfattande och individuella fördelar.

| AT. | Omsorg och stöd ska vara inriktat på att upprätthålla äldres oberoende, självständighet och välbefinnande. Idén om att åldras i hemmet i en åldersvänlig miljö har en avgörande betydelse för samhällsplaneringen och främjandet av övergången från institutionaliserad vård till samhällsbaserade tjänster. Möjligheterna att bibehålla oberoende och självständighet beror vidare på omständigheter såsom åldersvänliga miljöer, tillgänglighet, överkomliga tjänster, inbegripet hem- eller samhällsbaserad vård av god kvalitet. De demografiska förändringarna gör att det krävs lämpliga åtgärder som tillgodoser de särskilda behoven på hälso- och sjukvårdsområdet samt av stödtjänster och inrättningar. |
| --- | --- |

AT.

Omsorg och stöd ska vara inriktat på att upprätthålla äldres oberoende, självständighet och välbefinnande. Idén om att åldras i hemmet i en åldersvänlig miljö har en avgörande betydelse för samhällsplaneringen och främjandet av övergången från institutionaliserad vård till samhällsbaserade tjänster. Möjligheterna att bibehålla oberoende och självständighet beror vidare på omständigheter såsom åldersvänliga miljöer, tillgänglighet, överkomliga tjänster, inbegripet hem- eller samhällsbaserad vård av god kvalitet. De demografiska förändringarna gör att det krävs lämpliga åtgärder som tillgodoser de särskilda behoven på hälso- och sjukvårdsområdet samt av stödtjänster och inrättningar.

| AU. | Det blir vanligare med atypiskt arbete, som visserligen ger handlingsfrihet att utföra omsorgsuppgifter, men likväl inte alltid motsvarar de arbetande människornas behov och eftersom det inte går att få omsorgen ordnad från dag till dag får kvinnor det svårare att samtidigt arbeta och vara mamma. |
| --- | --- |

AU.

Det blir vanligare med atypiskt arbete, som visserligen ger handlingsfrihet att utföra omsorgsuppgifter, men likväl inte alltid motsvarar de arbetande människornas behov och eftersom det inte går att få omsorgen ordnad från dag till dag får kvinnor det svårare att samtidigt arbeta och vara mamma.

| AV. | Ansamlade hälsorisker, skador och kroniska sjukdomar under livet ökar risken för funktionsnedsättning. Äldre personer besöker oftare allmänläkare och medicinska specialister, men rapporterar även att de har större problem än genomsnittsbefolkningen att få tillgång till sjukvårdstjänster i vissa medlemsstater, bland annat beroende på kostnaderna för hälso- och sjukvård, långa avstånd och långa väntelistor (34). Att investera i vårdekonomin är avgörande för att säkerställa en anständig tillvaro för alla som behöver omsorg och omsorgsgivare. Personer i äldre åldersgrupper är mer sårbara och följaktligen mottagliga för sjukdomar samt för komplikationer och dödsfall kopplade till olika sjukdomar, däribland covid-19. Covid-19 har visat på behovet av mer stabila hälso- och sjukvårdssystem och mer intensivvårdskapacitet. I detta sammanhang är det angeläget att tillgången till läkarvård och tillhandahållande av personlig skyddsutrustning på inrättningar för långtidsvård säkerställs. |
| --- | --- |

AV.

Ansamlade hälsorisker, skador och kroniska sjukdomar under livet ökar risken för funktionsnedsättning. Äldre personer besöker oftare allmänläkare och medicinska specialister, men rapporterar även att de har större problem än genomsnittsbefolkningen att få tillgång till sjukvårdstjänster i vissa medlemsstater, bland annat beroende på kostnaderna för hälso- och sjukvård, långa avstånd och långa väntelistor (34). Att investera i vårdekonomin är avgörande för att säkerställa en anständig tillvaro för alla som behöver omsorg och omsorgsgivare. Personer i äldre åldersgrupper är mer sårbara och följaktligen mottagliga för sjukdomar samt för komplikationer och dödsfall kopplade till olika sjukdomar, däribland covid-19. Covid-19 har visat på behovet av mer stabila hälso- och sjukvårdssystem och mer intensivvårdskapacitet. I detta sammanhang är det angeläget att tillgången till läkarvård och tillhandahållande av personlig skyddsutrustning på inrättningar för långtidsvård säkerställs.

| AW. | Covid-19-pandemin har visat att tillgängliga och högkvalitativa offentliga tjänster och omsorgstjänster är ett effektivt sätt att tillgodose befolkningens behov, inbegripet behoven bland äldre personer, som i ett antal fall under pandemin har utsatts för och fortfarande utsätts för åldersdiskriminering i tillgången till vård och omsorg, inbegripet hinder för medicinsk behandling i allmänhet. Covid-19-pandemin har gjort att bristen på adekvata bostäder, vårdinrättningar av god kvalitet och tillräckliga omsorgs- och stödtjänster åter igen har blivit synlig. Den högsta andelen infektioner med och dödsfall i covid-19 i EU har koppling till sjukhem och äldreboenden, hemtjänst för äldre och personer med funktionsnedsättning samt andra sociala tjänster (35). Många äldre personer har dött under pandemin för att många intensivvårdsavdelningar har varit överbelastade. I vissa fall har ett av de huvudsakliga kriterierna för tillgång till intensivvårdsbehandling varit patientens ålder. Många äldre har haft svårt att få tillgång till läkarvård som inte haft med covid-19 att göra, och vårdtjänsterna i allmänhet har minskats eller avstannat helt under pandemin. |
| --- | --- |

AW.

Covid-19-pandemin har visat att tillgängliga och högkvalitativa offentliga tjänster och omsorgstjänster är ett effektivt sätt att tillgodose befolkningens behov, inbegripet behoven bland äldre personer, som i ett antal fall under pandemin har utsatts för och fortfarande utsätts för åldersdiskriminering i tillgången till vård och omsorg, inbegripet hinder för medicinsk behandling i allmänhet. Covid-19-pandemin har gjort att bristen på adekvata bostäder, vårdinrättningar av god kvalitet och tillräckliga omsorgs- och stödtjänster åter igen har blivit synlig. Den högsta andelen infektioner med och dödsfall i covid-19 i EU har koppling till sjukhem och äldreboenden, hemtjänst för äldre och personer med funktionsnedsättning samt andra sociala tjänster (35). Många äldre personer har dött under pandemin för att många intensivvårdsavdelningar har varit överbelastade. I vissa fall har ett av de huvudsakliga kriterierna för tillgång till intensivvårdsbehandling varit patientens ålder. Många äldre har haft svårt att få tillgång till läkarvård som inte haft med covid-19 att göra, och vårdtjänsterna i allmänhet har minskats eller avstannat helt under pandemin.

| AX. | Den åldrande befolkningen i EU medför nya utmaningar för jämställdheten, eftersom det fortfarande huvudsakligen är kvinnor som tillhandahåller omsorg (både avlönat och oavlönat) (36). Coronakrisen har förvärrat denna situation. |
| --- | --- |

AX.

Den åldrande befolkningen i EU medför nya utmaningar för jämställdheten, eftersom det fortfarande huvudsakligen är kvinnor som tillhandahåller omsorg (både avlönat och oavlönat) (36). Coronakrisen har förvärrat denna situation.

| AY. | Äldre har mindre motståndskraft mot extrema väderfenomen, t.ex. upprepade värmeböljor. |
| --- | --- |

AY.

Äldre har mindre motståndskraft mot extrema väderfenomen, t.ex. upprepade värmeböljor.

Rätten att åldras med värdighet

| AZ. | Ett anständigt liv kan garanteras om man säkerställer rätten att gå i pension vid en lämplig tid för arbetstagare, för att möjliggöra en hälsosam och självständig pensionstid. Rätten att gå i pension måste vara kopplad till arbetstid och inte vara beroende av variationer när det gäller förväntad livslängd eller andra anledningar som används för att sätta press på arbetstagare. Utnyttjande av pensionstiden bör grundas på en inkomst som möjliggör anständiga levnadsvillkor, inbegripet hälsoskydd, kulturell berikning och förvärv av nya färdigheter, vilket gör det möjligt för pensionärer att fullt ut vara delaktiga i den sociala miljö de bor i. |
| --- | --- |

AZ.

Ett anständigt liv kan garanteras om man säkerställer rätten att gå i pension vid en lämplig tid för arbetstagare, för att möjliggöra en hälsosam och självständig pensionstid. Rätten att gå i pension måste vara kopplad till arbetstid och inte vara beroende av variationer när det gäller förväntad livslängd eller andra anledningar som används för att sätta press på arbetstagare. Utnyttjande av pensionstiden bör grundas på en inkomst som möjliggör anständiga levnadsvillkor, inbegripet hälsoskydd, kulturell berikning och förvärv av nya färdigheter, vilket gör det möjligt för pensionärer att fullt ut vara delaktiga i den sociala miljö de bor i.

| BA. | Ett anständigt liv, särskilt för äldre människor, kan inte särskiljas från rätten till tillgängliga bostäder som är sunda och bekväma och gör det möjligt för äldre att åldras med socialt skydd och familjeomsorg. Äldre personer har varit de första att vräkas i ett antal situationer som bland annat beror på press i samband med fastighetsspekulation. Det har ökat deras sociala isolering och funktionsberoende. |
| --- | --- |

BA.

Ett anständigt liv, särskilt för äldre människor, kan inte särskiljas från rätten till tillgängliga bostäder som är sunda och bekväma och gör det möjligt för äldre att åldras med socialt skydd och familjeomsorg. Äldre personer har varit de första att vräkas i ett antal situationer som bland annat beror på press i samband med fastighetsspekulation. Det har ökat deras sociala isolering och funktionsberoende.

| BB. | Kvinnor löper större risk att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap, vilket bland annat beror på det ihållande problemet med sysselsättnings-, löne- och pensionsklyftan mellan könen, fler avbrott i karriären på grund av familje- och omsorgsansvar och mer deltidsarbete (37), eller ibland osäkra och tillfälliga anställningar (38), särskilt när det gäller ensamstående mödrar. Dessa faktorer gör det svårt för många kvinnor att spara pengar för senare i livet och gör dem särskilt sårbara för fattigdom när de är äldre. |
| --- | --- |

BB.

Kvinnor löper större risk att drabbas av fattigdom och socialt utanförskap, vilket bland annat beror på det ihållande problemet med sysselsättnings-, löne- och pensionsklyftan mellan könen, fler avbrott i karriären på grund av familje- och omsorgsansvar och mer deltidsarbete (37), eller ibland osäkra och tillfälliga anställningar (38), särskilt när det gäller ensamstående mödrar. Dessa faktorer gör det svårt för många kvinnor att spara pengar för senare i livet och gör dem särskilt sårbara för fattigdom när de är äldre.

| BC. | Enligt Eurostat får kvinnor lägre pensioner än män i alla EU:s medlemsstater. För kvinnor som är 65 eller äldre år i EU är pensionen i genomsnitt 30 procent lägre än männens. |
| --- | --- |

BC.

Enligt Eurostat får kvinnor lägre pensioner än män i alla EU:s medlemsstater. För kvinnor som är 65 eller äldre år i EU är pensionen i genomsnitt 30 procent lägre än männens.

| BD. | Enligt en Eurobarometerundersökning från 2019 känner sig 40 procent av människorna i EU diskriminerade på grund av ålder. Åldersdiskriminering förekommer på olika nivåer och visar sig i olika former, däribland i bemötandet mellan personer, den egna självuppfattningen och i förhållandet mellan generationerna. Det har visat sig att åldersdiskriminering försämrar hälsan och den förväntade livslängden, förhindrar fullständigt deltagande i det sociala, kulturella och medborgerliga livet och kan begränsa äldres tillgång till tjänster eller aktivt deltagande på arbetsmarknaden, både på nationell nivå och på EU-nivå, och tjänster på arbetsplatsen, vilket leder till marginalisering och social utestängning. Enligt den senaste europeiska undersökningen om arbetsvillkor var åldersdiskriminering den vanligaste formen av diskriminering på arbetsplatsen. Andra former av diskriminering som äldre personer framhävde omfattade tillgång till finansiella produkter och tjänster, hälso- och sjukvård, utbildning och fritid (39). Att framgångsrikt motverka åldersdiskriminering och åldersstereotyper på arbetsmarknaden är avgörande för ett aktivt åldrande, för att skapa mer solidaritet mellan generationerna och för att ta till vara på erfarenheterna från äldre arbetstagare. I detta avseende är det avgörande att stärka lika tillgång till varor och tjänster. |
| --- | --- |

BD.

Enligt en Eurobarometerundersökning från 2019 känner sig 40 procent av människorna i EU diskriminerade på grund av ålder. Åldersdiskriminering förekommer på olika nivåer och visar sig i olika former, däribland i bemötandet mellan personer, den egna självuppfattningen och i förhållandet mellan generationerna. Det har visat sig att åldersdiskriminering försämrar hälsan och den förväntade livslängden, förhindrar fullständigt deltagande i det sociala, kulturella och medborgerliga livet och kan begränsa äldres tillgång till tjänster eller aktivt deltagande på arbetsmarknaden, både på nationell nivå och på EU-nivå, och tjänster på arbetsplatsen, vilket leder till marginalisering och social utestängning. Enligt den senaste europeiska undersökningen om arbetsvillkor var åldersdiskriminering den vanligaste formen av diskriminering på arbetsplatsen. Andra former av diskriminering som äldre personer framhävde omfattade tillgång till finansiella produkter och tjänster, hälso- och sjukvård, utbildning och fritid (39). Att framgångsrikt motverka åldersdiskriminering och åldersstereotyper på arbetsmarknaden är avgörande för ett aktivt åldrande, för att skapa mer solidaritet mellan generationerna och för att ta till vara på erfarenheterna från äldre arbetstagare. I detta avseende är det avgörande att stärka lika tillgång till varor och tjänster.

| BE. | Enligt WHO är aktivt åldrande processen att optimera möjligheterna till hälsa, delaktighet och säkerhet för att kunna förbättra livskvaliteten när människor åldras, så att de kan förverkliga sin potential för välmående under hela livet och delta i samhället utifrån sina behov, önskningar och förmågor, samtidigt som de får tillräckligt skydd, säkerhet och omsorg när de behöver stöd. |
| --- | --- |

BE.

Enligt WHO är aktivt åldrande processen att optimera möjligheterna till hälsa, delaktighet och säkerhet för att kunna förbättra livskvaliteten när människor åldras, så att de kan förverkliga sin potential för välmående under hela livet och delta i samhället utifrån sina behov, önskningar och förmågor, samtidigt som de får tillräckligt skydd, säkerhet och omsorg när de behöver stöd.

| BF. | EU och flera medlemsstater deltar aktivt vid utarbetande av nya internationell instrument för att skydda äldres rättigheter. Sådana internationella överläggningar bör aktivt stödjas och uppmuntras. I direktiv 2000/78/EG inrättas en allmän ram för likabehandling i arbetslivet, men där behandlas inte diskriminering på andra områden i det sociala livet och flerfaldig diskriminering. |
| --- | --- |

BF.

EU och flera medlemsstater deltar aktivt vid utarbetande av nya internationell instrument för att skydda äldres rättigheter. Sådana internationella överläggningar bör aktivt stödjas och uppmuntras. I direktiv 2000/78/EG inrättas en allmän ram för likabehandling i arbetslivet, men där behandlas inte diskriminering på andra områden i det sociala livet och flerfaldig diskriminering.

| BG. | Äldre personer utsätts ibland för våld, övergrepp och andra oroväckande handlingar, såsom bedrägerier och otillbörliga affärsmetoder samt berövande av rättskapacitet och medel för att sköta sina egna affärer. Fenomenet med övergrepp mot äldre bör omfattas bättre av data och forskning om förekomsten av det och sätt att förebygga det. Därför krävs det insatser för att ta fram mer övergripande uppgifter om felaktig behandling av äldre personer. |
| --- | --- |

BG.

Äldre personer utsätts ibland för våld, övergrepp och andra oroväckande handlingar, såsom bedrägerier och otillbörliga affärsmetoder samt berövande av rättskapacitet och medel för att sköta sina egna affärer. Fenomenet med övergrepp mot äldre bör omfattas bättre av data och forskning om förekomsten av det och sätt att förebygga det. Därför krävs det insatser för att ta fram mer övergripande uppgifter om felaktig behandling av äldre personer.

| BH. | EU finansierar pilotinitiativ på området för att bekämpa brott mot äldre, t.ex. EUROPeAN, MILCEA och WeDO. |
| --- | --- |

BH.

EU finansierar pilotinitiativ på området för att bekämpa brott mot äldre, t.ex. EUROPeAN, MILCEA och WeDO.

| BI. | Äldre människor på landsbygden eller i avlägsna områden kan löpa större åldersrelaterade risker, såsom fattigdom, sämre tillgång till hälso- och sjukvård och tjänster av god kvalitet, mindre socialt stöd, färre möjligheter till socialt umgänge och bristande tillgång till kollektivtrafiktjänster. |
| --- | --- |

BI.

Äldre människor på landsbygden eller i avlägsna områden kan löpa större åldersrelaterade risker, såsom fattigdom, sämre tillgång till hälso- och sjukvård och tjänster av god kvalitet, mindre socialt stöd, färre möjligheter till socialt umgänge och bristande tillgång till kollektivtrafiktjänster.

Sysselsättning och aktiva äldre

| BJ. | Enligt en Eurobarometerundersökning från 2012 var 60 procent av alla personer i EU emot en höjning av den lagstadgade pensionsåldern, medan 61 procent ansåg att alla bör ha möjlighet att fortsätta att arbeta efter lagstadgad pensionsålder. Beroende på ekonomiska behov skulle nästan hälften av arbetstagarna som är 50 år och äldre föredra att arbeta färre timmar, medan en betydande andel pensionärer skulle föredra att arbeta åtminstone ett par timmar i veckan (40). Att arbeta efter pensionsåldern är förknippat med strategier på arbetsplatsen till stöd för anställningsbarhet och arbetstagare som stannar längre på arbetet om de vill. Emellertid är andelen arbetslösa äldre arbetstagare som blir anställda någonstans extremt låg, och äldre arbetstagare löper hög risk att bli långtidsarbetslösa. Siffrorna för fattigdom och socialt utanförskap för personer mellan 55 och 64 år är högre än EU-genomsnittet för alla åldrar. 56 procent av människorna i EU är oroade över att deras inkomst inte kommer att räcka till när de blir äldre (41). Sannolikheten för att hitta ett nytt arbete minskar i takt med ökande ålder, delvis på grund av strukturella hinder, däribland åldersdiskriminering (42). Uppgifter visar på att människor som är pensionerade men väljer att fortsätter att arbeta i högre grad är tillfredsställda med livet än personer som helt har gått i pension i genomsnitt (43). Känslan av mening i livet brukar i allmänhet gå neråt efter 50 års ålder, men förblir mycket starkare för personer som fortsätter arbeta efter pensioneringen eller har ansvar för barnomsorg eller långtidsvård (44). Att bekämpa arbetslöshet bland äldre arbetstagare i EU är fortfarande mycket viktigt. |
| --- | --- |

BJ.

Enligt en Eurobarometerundersökning från 2012 var 60 procent av alla personer i EU emot en höjning av den lagstadgade pensionsåldern, medan 61 procent ansåg att alla bör ha möjlighet att fortsätta att arbeta efter lagstadgad pensionsålder. Beroende på ekonomiska behov skulle nästan hälften av arbetstagarna som är 50 år och äldre föredra att arbeta färre timmar, medan en betydande andel pensionärer skulle föredra att arbeta åtminstone ett par timmar i veckan (40). Att arbeta efter pensionsåldern är förknippat med strategier på arbetsplatsen till stöd för anställningsbarhet och arbetstagare som stannar längre på arbetet om de vill. Emellertid är andelen arbetslösa äldre arbetstagare som blir anställda någonstans extremt låg, och äldre arbetstagare löper hög risk att bli långtidsarbetslösa. Siffrorna för fattigdom och socialt utanförskap för personer mellan 55 och 64 år är högre än EU-genomsnittet för alla åldrar. 56 procent av människorna i EU är oroade över att deras inkomst inte kommer att räcka till när de blir äldre (41). Sannolikheten för att hitta ett nytt arbete minskar i takt med ökande ålder, delvis på grund av strukturella hinder, däribland åldersdiskriminering (42). Uppgifter visar på att människor som är pensionerade men väljer att fortsätter att arbeta i högre grad är tillfredsställda med livet än personer som helt har gått i pension i genomsnitt (43). Känslan av mening i livet brukar i allmänhet gå neråt efter 50 års ålder, men förblir mycket starkare för personer som fortsätter arbeta efter pensioneringen eller har ansvar för barnomsorg eller långtidsvård (44). Att bekämpa arbetslöshet bland äldre arbetstagare i EU är fortfarande mycket viktigt.

| BK. | Lämpliga arbets- och anställningsförhållanden, däribland förbättrad hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, bättre balans mellan arbete och privatliv, en åldersanpassad arbetsmiljö, lägre kvantitativa krav och flexibla arbetstider kan möjliggöra och uppmuntra äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden om de vill. |
| --- | --- |

BK.

Lämpliga arbets- och anställningsförhållanden, däribland förbättrad hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, bättre balans mellan arbete och privatliv, en åldersanpassad arbetsmiljö, lägre kvantitativa krav och flexibla arbetstider kan möjliggöra och uppmuntra äldre att stanna kvar på arbetsmarknaden om de vill.

| BL. | Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt behoven hos arbetstagare som har mycket fysiskt och psykiskt krävande arbeten. Denna fråga kan lösas genom strategier för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, politik som gör det lättare att kombinera arbete och privatliv, tillgång till och användning av utbildningsmöjligheter på och utanför arbetet, stöd till utbyten mellan generationerna på arbetsplatserna och möjlighet till progressiv pensionering, vilket medför både individuella och sociala fördelar. |
| --- | --- |

BL.

Särskild uppmärksamhet behöver ägnas åt behoven hos arbetstagare som har mycket fysiskt och psykiskt krävande arbeten. Denna fråga kan lösas genom strategier för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, politik som gör det lättare att kombinera arbete och privatliv, tillgång till och användning av utbildningsmöjligheter på och utanför arbetet, stöd till utbyten mellan generationerna på arbetsplatserna och möjlighet till progressiv pensionering, vilket medför både individuella och sociala fördelar.

| BM. | Ett äldre EU med mindre arbetsstyrka kan medföra press på de offentliga budgetarna och de sociala trygghetssystemen samt hälso- och sjukvårdssystemen. De totala kostnaderna för åldrandet (45) uppskattas uppgå till 26,7 procent av BNP 2070 (46). I en studie från 2018 som genomfördes för kommissionen om silverekonomin (personer som är 50 eller äldre) uppskattades att EU:s silverekonomi 2025 kommer att bidra till BNP med 6,4 miljarder euro och till 88 miljoner arbeten. Detta skulle motsvara 32 procent av EU:s BNP och 38 procent av sysselsättningen i EU (47). |
| --- | --- |

BM.

Ett äldre EU med mindre arbetsstyrka kan medföra press på de offentliga budgetarna och de sociala trygghetssystemen samt hälso- och sjukvårdssystemen. De totala kostnaderna för åldrandet (45) uppskattas uppgå till 26,7 procent av BNP 2070 (46). I en studie från 2018 som genomfördes för kommissionen om silverekonomin (personer som är 50 eller äldre) uppskattades att EU:s silverekonomi 2025 kommer att bidra till BNP med 6,4 miljarder euro och till 88 miljoner arbeten. Detta skulle motsvara 32 procent av EU:s BNP och 38 procent av sysselsättningen i EU (47).

| BN. | Att främja ett livscykelperspektiv och göra arbetsgivare mer medvetna om betydelsen av åldersvänliga arbetsmiljöer är väsentligt för ett aktivt åldrande. Kampen mot ungdomsarbetslösheten och arbetslösheten bland äldre personer är fortsatt en central utmaning i många regioner. EU och medlemsstaterna måste fortfarande kunna bemöta utmaningar på arbetsmarknaden på lämpligt sätt. Det är nödvändigt att anpassa färdigheterna hos äldre arbetstagare, som särskilt hotas av ekonomisk omstrukturering, och att bedriva politik som stöder rörlighet på arbetsmarknaden för äldre, särskilt när det gäller återanställning. |
| --- | --- |

BN.

Att främja ett livscykelperspektiv och göra arbetsgivare mer medvetna om betydelsen av åldersvänliga arbetsmiljöer är väsentligt för ett aktivt åldrande. Kampen mot ungdomsarbetslösheten och arbetslösheten bland äldre personer är fortsatt en central utmaning i många regioner. EU och medlemsstaterna måste fortfarande kunna bemöta utmaningar på arbetsmarknaden på lämpligt sätt. Det är nödvändigt att anpassa färdigheterna hos äldre arbetstagare, som särskilt hotas av ekonomisk omstrukturering, och att bedriva politik som stöder rörlighet på arbetsmarknaden för äldre, särskilt när det gäller återanställning.

| BO. | Arbetsgivare är ofta motvilliga att ge tillräcklig utbildning till äldre arbetstagare. Livslångt lärande bidrar till aktivt åldrande och gör att människor kan arbeta och delta fullt ut i samhället. Parlamentet har antagit en resolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ”Erasmus+”. |
| --- | --- |

BO.

Arbetsgivare är ofta motvilliga att ge tillräcklig utbildning till äldre arbetstagare. Livslångt lärande bidrar till aktivt åldrande och gör att människor kan arbeta och delta fullt ut i samhället. Parlamentet har antagit en resolution om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ”Erasmus+”.

| BP. | Att säkerställa sysselsättning av hög kvalitet, inbegripet anständiga löner, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och en bra balans mellan arbete och privatliv för arbetstagare under hela deras yrkeskarriär är ett villkor för ett balanserat arbetsliv och ett aktivt och hälsosamt åldrande efter pensioneringen. Detta medför inte bara att förekomsten av risker i arbetet minskar, utan uppmuntrar och stödjer också hälsofrämjande vanor bland arbetstagarna och bemöter risker såsom psykosociala risker och muskel- och skelettsjukdomar. Äldre arbetstagares hälsa och prestationer avgörs inte av deras ålder utan av en rad närliggande faktorer, såsom individuell livsstil och exponering för faror på arbetsplatsen (48). Både arbetstillfällen av hög kvalitet och säkra och sunda arbetsplatser är viktigt inte bara för arbetstagarnas välmående, utan även för företagens konkurrenskraft och välfärdssystemens hållbarhet. |
| --- | --- |

BP.

Att säkerställa sysselsättning av hög kvalitet, inbegripet anständiga löner, hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och en bra balans mellan arbete och privatliv för arbetstagare under hela deras yrkeskarriär är ett villkor för ett balanserat arbetsliv och ett aktivt och hälsosamt åldrande efter pensioneringen. Detta medför inte bara att förekomsten av risker i arbetet minskar, utan uppmuntrar och stödjer också hälsofrämjande vanor bland arbetstagarna och bemöter risker såsom psykosociala risker och muskel- och skelettsjukdomar. Äldre arbetstagares hälsa och prestationer avgörs inte av deras ålder utan av en rad närliggande faktorer, såsom individuell livsstil och exponering för faror på arbetsplatsen (48). Både arbetstillfällen av hög kvalitet och säkra och sunda arbetsplatser är viktigt inte bara för arbetstagarnas välmående, utan även för företagens konkurrenskraft och välfärdssystemens hållbarhet.

| BQ. | De demografiska förändringarnas konsekvenser på arbetsmarknaden har visat hur viktigt det är att ytterligare förbättra företagslednings- och arbetsmetoderna, och även den betydande roll som digitala lösningar som distansarbete har, i synnerhet i samband med covid-19-pandemin, då de ger åtskilliga möjligheter att förbättra arbetsvillkoren för anställda, däribland de som är nära pensionsåldern, och tillhandahålla en mer inkluderande arbetsmiljö, särskilt gällande balans mellan arbete och privatliv och för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

BQ.

De demografiska förändringarnas konsekvenser på arbetsmarknaden har visat hur viktigt det är att ytterligare förbättra företagslednings- och arbetsmetoderna, och även den betydande roll som digitala lösningar som distansarbete har, i synnerhet i samband med covid-19-pandemin, då de ger åtskilliga möjligheter att förbättra arbetsvillkoren för anställda, däribland de som är nära pensionsåldern, och tillhandahålla en mer inkluderande arbetsmiljö, särskilt gällande balans mellan arbete och privatliv och för personer med funktionsnedsättning.

| BR. | Regioner med hög arbetslöshet kännetecknas av en äldre och minskande befolkning. |
| --- | --- |

BR.

Regioner med hög arbetslöshet kännetecknas av en äldre och minskande befolkning.

| BS. | År 2019 utgjorde arbetstagare i åldersgruppen 55–64 år 59,1 procent av arbetskraften i EU (49). År 2016 var omkring en tredjedel av de ansvariga för familjejordbruk 65 år eller äldre och de flesta (57 %) var 55 år eller äldre. Endast en av tio ansvariga för jordbruksföretag var yngre än 40 år. |
| --- | --- |

BS.

År 2019 utgjorde arbetstagare i åldersgruppen 55–64 år 59,1 procent av arbetskraften i EU (49). År 2016 var omkring en tredjedel av de ansvariga för familjejordbruk 65 år eller äldre och de flesta (57 %) var 55 år eller äldre. Endast en av tio ansvariga för jordbruksföretag var yngre än 40 år.

Lösningar för de demografiska förändringarna med stöd från EU-medel

| BT. | Program, projekt och strategier som främjar aktivt åldrande bör återspeglas i alla politiska områden och medlemsstaterna bör använda sig av alla tillgängliga EU-instrument, såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+ (ESF+) och Fonden för ett sammanlänkat Europa för att lösa de demografiska utmaningarna. EU-medel underlättar tillhandahållande av grundläggande infrastruktur. |
| --- | --- |

BT.

Program, projekt och strategier som främjar aktivt åldrande bör återspeglas i alla politiska områden och medlemsstaterna bör använda sig av alla tillgängliga EU-instrument, såsom de europeiska struktur- och investeringsfonderna, särskilt Europeiska regionala utvecklingsfonden (Eruf), Sammanhållningsfonden, Europeiska socialfonden+ (ESF+) och Fonden för ett sammanlänkat Europa för att lösa de demografiska utmaningarna. EU-medel underlättar tillhandahållande av grundläggande infrastruktur.

| BU. | Initiativ som Access City Award uppmuntrar till anpassning av offentliga utrymmen efter de behov som äldre personer och personer med nedsatt rörlighet har, och har en positiv inverkan på deras självständighet. Genom sådana initiativ förbättras deras livskvalitet, säkerställs att de inkluderas socialt och garanteras deras likvärdiga åtnjutande av grundläggande rättigheter, men de kan även få positiva ekonomiska effekter. |
| --- | --- |

BU.

Initiativ som Access City Award uppmuntrar till anpassning av offentliga utrymmen efter de behov som äldre personer och personer med nedsatt rörlighet har, och har en positiv inverkan på deras självständighet. Genom sådana initiativ förbättras deras livskvalitet, säkerställs att de inkluderas socialt och garanteras deras likvärdiga åtnjutande av grundläggande rättigheter, men de kan även få positiva ekonomiska effekter.

| BV. | Antalet enpersonshushåll har ökat med 19 procent sedan 2010. År 2019 var 40 procent av kvinnorna i EU i åldern 65 år eller äldre ensamstående, vilket är mer än dubbelt så högt som andelen ensamstående män (50). I många medlemsstater är bostäder för unga, ensamstående, äldre samt personer med funktionsnedsättningar, kroniska sjukdomar och funktionella begränsningar otillräckliga på grund av problem med tillgängligheten, låga kvalitetsstandarder eller höga levnads- och boendekostnader. Bostäder bör vara överkomliga, tillgängliga, säkra och bekväma och samtliga dessa faktorer är särskilt viktiga, inte enbart för äldre personer. Många äldre personer är mindre benägna att renovera sina bostäder om de inte äger bostaden. |
| --- | --- |

BV.

Antalet enpersonshushåll har ökat med 19 procent sedan 2010. År 2019 var 40 procent av kvinnorna i EU i åldern 65 år eller äldre ensamstående, vilket är mer än dubbelt så högt som andelen ensamstående män (50). I många medlemsstater är bostäder för unga, ensamstående, äldre samt personer med funktionsnedsättningar, kroniska sjukdomar och funktionella begränsningar otillräckliga på grund av problem med tillgängligheten, låga kvalitetsstandarder eller höga levnads- och boendekostnader. Bostäder bör vara överkomliga, tillgängliga, säkra och bekväma och samtliga dessa faktorer är särskilt viktiga, inte enbart för äldre personer. Många äldre personer är mindre benägna att renovera sina bostäder om de inte äger bostaden.

| BW. | De mänskliga rättigheterna är universella och oförytterliga, odelbara, ömsesidigt beroende och sammanlänkade och tillhör alla människor och alla generationer, utan diskriminering av någon som helst anledning. Äldre personer, inbegripet personer med funktionsnedsättning, är värdefulla för samhället och bör därför delta i samhället i största möjliga utsträckning och leva sina liv med värdighet och så självständigt som möjligt. Solidariteten mellan generationerna bör vara vägledande för EU:s återhämtning i syfte att uppnå ett mer rättvist, inkluderande och motståndskraftigt samhälle där ingen lämnas utanför. |
| --- | --- |

BW.

De mänskliga rättigheterna är universella och oförytterliga, odelbara, ömsesidigt beroende och sammanlänkade och tillhör alla människor och alla generationer, utan diskriminering av någon som helst anledning. Äldre personer, inbegripet personer med funktionsnedsättning, är värdefulla för samhället och bör därför delta i samhället i största möjliga utsträckning och leva sina liv med värdighet och så självständigt som möjligt. Solidariteten mellan generationerna bör vara vägledande för EU:s återhämtning i syfte att uppnå ett mer rättvist, inkluderande och motståndskraftigt samhälle där ingen lämnas utanför.

| BX. | Samtliga medlemsstater och EU är parter i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och följaktligen juridiskt skyldiga att garantera personlig självständighet, icke-diskriminering, fullständigt och faktiskt deltagande i samhället samt lika möjligheter och tillgänglighet. Det finns över 80 miljoner personer med funktionsnedsättning i Europeiska unionen, varav majoriteten är kvinnor och flickor, och de flesta funktionsnedsättningar kommer med åldern. Äldre personer med funktionsnedsättning löper större risk för fattigdom och diskriminering (51). Politiken för åldrande måste säkerställa skydd och social inkludering för personer med funktionsnedsättning, och även att de får tillgång till arbetsmarknad och tjänster. Rörlighet är nyckeln till att gynna en oberoende tillvaro och självständighet. Att säkerställa en fullt tillgänglig transportkedja från dörr till dörr är avgörande. |
| --- | --- |

BX.

Samtliga medlemsstater och EU är parter i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, och följaktligen juridiskt skyldiga att garantera personlig självständighet, icke-diskriminering, fullständigt och faktiskt deltagande i samhället samt lika möjligheter och tillgänglighet. Det finns över 80 miljoner personer med funktionsnedsättning i Europeiska unionen, varav majoriteten är kvinnor och flickor, och de flesta funktionsnedsättningar kommer med åldern. Äldre personer med funktionsnedsättning löper större risk för fattigdom och diskriminering (51). Politiken för åldrande måste säkerställa skydd och social inkludering för personer med funktionsnedsättning, och även att de får tillgång till arbetsmarknad och tjänster. Rörlighet är nyckeln till att gynna en oberoende tillvaro och självständighet. Att säkerställa en fullt tillgänglig transportkedja från dörr till dörr är avgörande.

| BY. | Neurodegenerativa sjukdomar, såsom Alzheimers sjukdom och andra former av demens, är fortfarande underdiagnostiserade i de flesta europeiska länder. Det finns tydliga indikationer på att den aktuella siffran på nio miljoner bekräftade fall av demens kommer att fördubblas till år 2050 (52). Den främsta orsaken till omsorgsberoende och funktionsnedsättning bland äldre personer i Europeiska unionen är demens, som för närvarande drabbar omkring tio miljoner personer och vars förekomst väntas fördubblas till år 2030. |
| --- | --- |

BY.

Neurodegenerativa sjukdomar, såsom Alzheimers sjukdom och andra former av demens, är fortfarande underdiagnostiserade i de flesta europeiska länder. Det finns tydliga indikationer på att den aktuella siffran på nio miljoner bekräftade fall av demens kommer att fördubblas till år 2050 (52). Den främsta orsaken till omsorgsberoende och funktionsnedsättning bland äldre personer i Europeiska unionen är demens, som för närvarande drabbar omkring tio miljoner personer och vars förekomst väntas fördubblas till år 2030.

| BZ. | Den gemensamma jordbrukspolitiken är fortfarande det viktigaste instrumentet för att stödja landsbygdsekonomin och skapandet av arbetstillfällen på landsbygden. |
| --- | --- |

BZ.

Den gemensamma jordbrukspolitiken är fortfarande det viktigaste instrumentet för att stödja landsbygdsekonomin och skapandet av arbetstillfällen på landsbygden.

| CA. | En tryggad livsmedelsförsörjning i EU är beroende av ett fungerande generationsskifte inom jordbruket. |
| --- | --- |

CA.

En tryggad livsmedelsförsörjning i EU är beroende av ett fungerande generationsskifte inom jordbruket.

Bekämpning av diskriminering av äldre

| 1. | Europaparlamentet betonar att värdesättande av äldre människor och bekämpning av diskrimineringen av dem enbart är möjligt genom politik för social, kulturell och ekonomisk delaktighet med fokus på att tillhandahålla rättvisa pensioner som säkerställer god livskvalitet. Parlamentet framhåller därför vikten av sociala trygghetssystem som är omfördelande och grundas på avgiftsfinansierad solidaritet mellan generationer och ger alla, oavsett deras egna bidrag (vilket t.ex. är särskilt relevant för kvinnor som har arbetat som omsorgsgivare), en anständig livskvalitet utan fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa alla former av diskriminering av äldre personer, i synnerhet kvinnor, särskilt när det gäller sysselsättning, tillgång till finansiella produkter och tjänster, hälso- och sjukvård, bostäder, främjande av oberoende, utbildning och fritidsaktiviteter. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlemsstaterna att främja en positiv bild av ålderdomen i samhället och äldres sociala delaktighet genom att stimulera till åldersvänliga miljöer i EU genom lämpliga åtgärder och att stödja utbyte av god praxis på alla förvaltningsnivåer och att stärka sitt stöd för silverekonomin i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att följa upp genomföranderapporten om direktiv 2000/78/EG efter 20 år i syfte att stärka ramverket för åldersdiskriminering på arbetsmarknaden och i yrkeslivet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller vikten av jämställdhet, jämställdhetsintegrering och skydd av minoriteters rättigheter vid hanteringen av demografiska utmaningar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar den befintliga pensionsklyftan mellan män och kvinnor och ber medlemsstaterna att lägga fram konkreta åtgärder för att hantera den, bland annat genom att bekämpa löneklyftan mellan män och kvinnor och öka kvinnors sysselsättningsgrad genom åtgärder för att skapa balans mellan arbete och privatliv, bekämpa utsatt och informellt arbete och säkerställa en minimiinkomst för alla. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att en höjning av den lagliga pensionsåldern inte utgör ett tillfredsställande verktyg för att hantera och lösa den rådande ekonomiska och sociala krisen, eftersom den kan leda till en ytterligare försämring av äldre arbetstagares grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att man för att erbjuda flera möjligheter till kvinnor på landsbygden måste låta det nuvarande delprogrammet för detta ändamål finnas kvar i den kommande fleråriga budgetramen. Parlamentet ber framför allt om stöd till kvinnor i form av åtgärder för att främja deras tillgång till mark, etableringsstöd och socialförsäkringsskydd. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utropa ett år för solidaritet mellan generationerna och aktivt åldrande som kompletterar och bygger vidare på målen och andan från den europeiska dagen för solidaritet mellan generationer och det europeiska året för aktivt åldrande och solidaritet mellan generationer 2012 för att öka medvetenheten om de problem som äldre personer möter och strategier för att mildra dem, undanröja stereotyper och fördomar, stärka banden och solidariteten mellan generationerna, motverka socialt utanförskap och hantera frågor kring sexuell hälsa. Parlamentet betonar vikten av detta initiativ, inte bara mot bakgrund av de demografiska förändringarna, utan också med tanke på covid-19-pandemin, som har drabbat sårbara grupper, inbegripet äldre personer och deras omsorgsgivare, särskilt hårt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att samråda med akademiska experter och organisationer i det civila samhället när de tar i tu med de demografiska utmaningarna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skyndsamt genomföra rådets slutsatser om mänskliga rättigheter, äldre personers deltagande och välbefinnande i digitaliseringseran, inbegripet skapandet av en ”plattform för ideellt arbete efter arbetslivet”, främjande av utbyte och broar mellan generationer. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet erinrar om att lönegapet mellan könen resulterar i en pensionsklyfta mellan könen på 37 %, som härrör från en anhopning av jämställdhetsbrister under kvinnors arbetsliv och under perioder av arbetsmarknadsfrånvaro, som kvinnor påtvingas genom ett flertal former av bristande jämlikhet och av diskriminering. Parlamentet betonar att den demografiska förändringen kräver skyndsamma åtgärder mot denna klyfta, eftersom äldre kvinnor kommer att få leva med konsekvenserna av dem en lång tid framöver. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens grönbok av den 27 januari 2021 om åldrande: Främja solidaritet och ansvar mellan generationerna (COM(2021)0050). Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta en EU-handlingsplan för demografiska förändringar och solidaritet mellan generationer med beaktande av särskilda åldersgruppers mångfald och komplexa situation samt skillnader mellan medlemsstaterna. Parlamentet framhåller att en sådan plan bör vara socialt inkluderande och syfta till att möjliggöra ett värdigt, aktivt och friskt åldrande och bör utarbetas i linje med WHO:s årtionde för ett friskt åldrande tillsammans med representanter för alla generationer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ägna särskild uppmärksamhet åt äldre personers situation vid genomförandet av målen för hållbar utveckling. Parlamentet upprepar sin uppmaning till medlemsstaterna att utan vidare dröjsmål anta förslaget till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionsnedsättning, ålder eller sexuell läggning, vilket är väsentligt för kampen mot diskriminering på alla grunder och inom alla sociala sfärer och för bekämpandet av flera former av diskriminering. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet erinrar om att de demografiska förändringarna är en företeelse som inte bara rör äldre i landsbygdsområden utan faktiskt angår alla generationer oavsett bosättningsort. Parlamentet framhåller därför vikten av att tillhörande politik har ett livscykelperspektiv och omfattar alla regioner, inklusive stadsområden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att den långsiktiga visionen för landsbygden särskilt måste lägga vikt vid program för äldre människors aktiva deltagande i samhällslivet på landsbygden. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av att utreda och förhindra våld mot äldre personer på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ratificera och genomföra Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. |
| --- | --- |

13.

Hälsa och långtidsvård för äldre personer

| 14. | Europaparlamentet framhåller att äldre kvinnor drabbas hårdare av kostnaderna för långtidsvården, eftersom de har längre medellivslängd och samtidigt sämre hälsa mot livets slut, så att de behöver mera omsorg och stöd under längre perioder. Parlamentet påminner också om att de allra flesta anhörigvårdarna är kvinnor, vilket leder till att framför allt äldre kvinnor i arbetsför ålder får färre möjligheter att komma in på arbetsmarknaden och tjäna in egna pensionsrättigheter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att
  trygga ett anständigt liv
  för omsorgsberoende personer och framhåller behovet av att främja strategier för personligt stöd av hög kvalitet för
  omsorgsberoende
  personer. Parlamentet betonar de specifika behoven hos personer med olika sjukdomar, bland annat neurodegenerativa sjukdomar, såsom Alzheimers sjukdom och demens, från diagnos till behandling och långtidsvård, bör beaktas. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påpekar vikten av flexibla arbetsformer för att kvinnor och män ska kunna förena arbete och familjeliv, och behovet av kampanjer för att höja medvetenheten om en jämn fördelning av hushållsarbete och vård och omsorg, bättre investeringar i vårdinfrastrukturer och lika, icke-överförbar och betald mamma- och pappaledighet för att göra framsteg mot en bättre fördelning av betalt och obetalt arbete mellan män och kvinnor. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att man måste bekämpa könsuppdelningen av arbetsmarknaden, särskilt av framtidsinriktade höglöneyrken inom t.ex. sektorn för naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, IKT-sektorn och den digitala sektorn. Parlamentet betonar vikten av livslång utbildning inom dessa områden, också för äldre kvinnor för att de i högre grad ska kunna fortsätta sitt arbetsmarknadsdeltagande. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa lika tillgång till vård och omsorg, hälso- och sjukvård, inbegripet i hemmet, samt boende- eller samhällsbaserad långtidsvård och palliativ vård, utan diskriminering på någon som helst grund. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skydda och förespråka sexuella och reproduktiva rättigheter och säkerställa allmän tillgång till tjänster och varor med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inta ett evidens- och människorättsbaserat förhållningssätt till hanteringen av de demografiska utmaningarna i EU och att se till att alla EU-invånare till fullo kan förverkliga sin sexuella och reproduktiva hälsa och sina sexuella och reproduktiva rättigheter. Parlamentet fördömer alla försök att göra de demografiska förändringarna till slagträ för att undergräva jämställdhet och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och uppmanar kommissionen och rådet att upprätthålla unionens värderingar härvidlag. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet understryker den stora vikten av att fullt ut skydda rätten till omsorg och stöd för äldre personer, möjliggöra deras tillgång till överkomliga, högkvalitativa och heltäckande vård- och stödtjänster, anpassade efter individuella behov och främja välbefinnande, självständighet, oberoende och delaktighet i samhället, utan någon form av diskriminering. Parlamentet understryker den viktiga roll som tillräckligt finansierade sociala trygghetssystem spelar när det gäller att göra omsorg överkomlig och verkligt tillgänglig. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en vårdgiv för Europa och ett europeiskt program för anhörigvårdare, med syfte att åstadkomma en övergång till en omsorgsekonomi, vilket förutsätter relevanta investeringar och lagstiftning på EU-nivå, ett helhetsgrepp på alla omsorgsbehov och omsorgstjänster och fastställande av kvalitetsriktlinjer för omsorg hela livet igenom, också för barn, äldre personer och personer med långvariga behov, i syfte att identifiera och erkänna olika slag av informell omsorg, dels att anhörigvårdare garanteras bl.a. ekonomiskt stöd, ledighet med lämplig längd och överkomligt prissatta tjänster. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet vill att det antas nödvändiga åtgärder för ökad sysselsättning bland kvinnor, såsom överkomligt prissatt vård och barnomsorg, lämpligt långa föräldraledigheter och flexibel arbetstid samt flexibla arbetsplatser, också för män. Parlamentet erinrar om att OECD beräknat att ett fullständigt lika arbetsmarknadsdeltagande skulle öka BNP per capita med 12,4 % fram till 2030. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att följa en strategi enligt principen om hälsa inom alla politikområden och bedöma hälsokonsekvenserna av de val som träffas inom politiken på alla relevanta områden. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att högre födelsetal kräver fler arbetstillfällen, stabila anställningar och bostäder, anständiga arbets- och levnadsvillkor, flexibla arbetsarrangemang, generöst familjestöd och betald föräldraledighet för båda föräldrarna, barnomsorg av hög kvalitet från och med de tidiga barndomsåren och en jämn fördelning av obetald omsorg och hushållsansvar mellan män och kvinnor. Parlamentet betonar att i ljuset av demografiska förändringar och ökningen av den förväntade livslängden, är det avgörande att säkerställa kvinnors fullständiga deltagande på arbetsmarknaden utan karriäravbrott, störningar eller övergångar till deltidsarbete och visstidsarbete, eftersom det kommer att minska kvinnors risk för fattigdom när de blir äldre. Parlamentet uppmanar därför med kraft medlemsstaterna att snabbt och fullständigt införliva direktivet om balans mellan arbete och privatliv och anmodar dem att gå längre än till de miniminormer som fastställts i direktivet. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att utforska användarvänlig, säker och tillgänglig digital teknik, distansvård och distansmedicin, särskilt i regioner som drabbas av demografisk nedgång och avlägsna regioner. Parlamentet understryker att användningen av sådan teknik bör vara helt förenlig med den befintliga ramen för dataskydd och att etiska frågor som hör samman med användningen av teknik i hälsosammanhang alltid bör beaktas. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att inrätta centrum för dagverksamhet för äldre nära skolor och förskolor, vilket kan bidra till att bygga broar mellan generationerna. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att alla människor bör få välja tjänster av god kvalitet som är lämpliga för dem och deras familjer. Parlamentet anser att man vid utvecklingen av omsorgstjänster bör beakta alla kategorier av användare samt skillnaderna mellan dessa, liksom att användarna har högst olika syn på vilka typer av omsorgstjänster de behöver. Parlamentet konstaterar att omsorgstjänsterna bör utvecklas för att öka kontinuiteten i omsorgen, den preventiva hälsovården, rehabiliteringen och möjligheterna till ett självständigt liv. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet efterlyser ett regelverk som garanterar omsorgstjänster av god kvalitet, distansvård och distansmedicin genom att ge vårdpersonalen rättsliga garantier och fastställa nödvändiga krav för utbildning, i syfte att säkerställa hälso- och sjukvård samt primärvård för alla EU-medborgare, oavsett ålder, i alla geografiska områden. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stödja flexibla, lämpliga och skräddarsydda omsorgsmodeller, och betonar att ett aktivt hälsosamt åldrande, välbefinnande och anställbarhet för äldre personer i arbetsför ålder är avgörande för att säkerställa att de sociala trygghetssystemen och omsorgssystemen är hållbara. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja utvecklingen av åldersvänliga miljöer, familje- och samhällsbaserade vårdlösningar, inbegripet för personer med demens, utveckla ett offentligt nätverk av stödtjänster och medicinsk utrustning, främja mobilitet, självständigt boende, social delaktighet och självständighet och underlätta initiativ från det civila samhället och den sociala ekonomin i dessa frågor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i högre grad erkänna värdet av informell omsorg, förbättra det sociala skyddet för och olika former av stöd till informella omsorgsgivare, ge informella omsorgsgivare professionellt stöd, utbildning och kollegial rådgivning, och i nära samarbete med arbetsmarknadens parter införa olika former av tillfällig avlastning för familjemedlemmar som tar hand om äldre personer, särskilt de som behöver avlastningsvård och hemtjänst, och stödtjänster, inbegripet flexibla arbetsformer. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att lägga fram riktade strategier för att hjälpa informella omsorgsgivare, erkänna deras bidrag till äldreomsorgen och lägga fram förslag om tillfredsställande avlastningstjänster. Parlamentet betonar att utförandet av informell omsorg bör vara ett val och att formella omsorgstjänster bör främjas. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utveckla frivilligarbete och stöd för äldre personer, eftersom detta spelar en särskild roll i krissituationer, vilket covid-19-pandemin har tydliggjort. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa fattigdom bland kvinnor, särskilt längre fram i livet, vilket inverkar negativt på kvinnornas sociala trygghet och på BNP-nivåerna inom EU och att säkerställa att arbetstagarna får lämpligt socialt skydd. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa rehabiliterings- och återanpassningstjänster i syfte att stödja äldre arbetstagare att återgå till arbetsmarknaden efter hälsorelaterade avbrott i yrkeslivet om de så önskar, eftersom ett aktivt åldrande är avgörande för hälsan. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att det finns flera olika faktorer som lett fram till att fattigdom alltmer blir en kvinnofråga, såsom att det saknas jämställdhet i karriärutvecklingen, att kvinnor ofta har atypiska arbetsavtal, att det saknas social trygghet för partner som hjälper egenföretagare och att det råder fattigdom i hushåll med ensamma mammor. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att covid-19-pandemin är ett bevis på hur viktigt det är för medlemsstaterna att ha robusta hälso- och sjukvårdssystem som finns till för alla och som kan stå emot kriser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att det finns tillräckligt många yrkespersoner inom vård och omsorgen och säkerställa tillgång till geriatrisk vård i hela EU. Medlemsstaterna uppmanas att säkerställa lämpliga arbets- och anställningsvillkor inom sjukvårds- och omsorgsyrken och investera i utbildning som ett sätt att garantera kvaliteten i den vård som tillhandahålls. Parlamentet efterlyser incitament för att börja arbeta inom äldreomsorgen. |
| --- | --- |

35.

Social trygghet och social integration

| 36. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att garantera äldre en rimlig levnadsstandard, och uppmuntrar dem i detta avseende att utbyta god praxis i synnerhet vad gäller ålderspension. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta rekommendationer för att minska risken för fattigdom bland och social utestängning av äldre, genom att fokusera särskilt på pensionsklyftan mellan kvinnor och män, äldre med funktionsnedsättning, äldre migranter, äldre romer, äldre som tillhör en etnisk, rasmässig, språklig eller sexuell minoritet samt andra grupper som påverkas oproportionerligt av fattigdom och social utestängning. Parlamentet uppmanar kommittén för socialt skydd att genomföra fler analyser av grupper som riskerar omfattande fattigdom och social utestängning. |
| --- | --- |

37.

Aktiva äldre

| 38. | Europaparlamentet betonar att inrättandet och genomförandet av åldersanpassade möjligheter till livslångt lärande utgör en viktig och oumbärlig del för att stärka social och ekonomisk hållbarhet samt egen välfärd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i kompetens och utbildning och utveckla formella, icke-formella och informella projekt för utbildning, vidareutbildning och livslångt lärande samt bättre integrationsmöjligheter för äldre personer, inbegripet utbildning på nätet, oavsett om de fortfarande är en del av arbetsmarknaden eller redan har gått i pension. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att stärka äldre personers digitala kompetens, vilket inte enbart kan hjälpa dem att dra nytta av utbildning på nätet, utan även förbättrar deras tillgång till hälso- och sjukvård och andra digitala tjänster. Parlamentet efterlyser tillgängliga och överkomliga program för digitala färdigheter som är anpassade till äldre personers behov och uppmanar kommissionen att vidta särskilda åtgärder som riktar sig mot äldre. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen och medlemsstaterna att stödja initiativ till kompetensutveckling och omskolning, särskilt för utsatta grupper för att hjälpa människor att hitta ett arbete av hög kvalitet för att bemöta arbetsmarknadens behov, motverka den digitala klyftan och säkerställa att dessa personer anpassar sig effektivt och drar nytta av innovativa lednings- och arbetsmetoder och digitala lösningar såsom distansarbete. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda Europeiska socialfonden+ och Europeiska regionala utvecklingsfonden för att stödja skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet, främja en bättre balans mellan arbete och privatliv samt tillhandahålla arbetstillfällen i regioner med risk för avfolkning, med särskild uppmärksamhet på att förbättra kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Parlamentet betonar vikten av rådgivningstjänster, livslångt lärande och program för omskolning och kompetensutveckling av arbetstagare i alla åldrar. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och Europeiska nätverket för offentliga arbetsförmedlingar att utveckla utbyten av praxis för att integrera äldre arbetssökande på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande om rimliga löner till alla arbetstagare, antingen genom lagstadgade minimilöner eller kollektiva förhandlingar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet understryker att hantering av demografiska förändringar bör följa en rättighetsbaserad strategi som främjar och skapar lika möjligheter, dialog och solidaritet i stället för konkurrens mellan människor i olika generationer. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att direktivet om balans mellan arbete och privatliv genomförs på korrekt sätt samt att stödja regionala och lokala initiativ och projekt som syftar till att skapa en bättre balans mellan arbete och privatliv för män och kvinnor. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att inrätta ett program för ”digitala volontärer” (53) för att göra det möjligt för unga akademiker och erfarna pensionärer att utbyta sina digitala färdigheter med traditionella företag. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att utveckla frivilligarbete och mentorskap i syfte att överföra kunskap mellan generationerna för att motverka social utestängning och möjliggöra delning av kompetens och kunskaper, uppmuntra en ökning av yngre och äldre arbetstagares kompetens och bevarandet av traditionella hantverk som utgör en del av Europas kulturarv. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att överbrygga den digitala klyftan och ytterligare undersöka möjligheterna till social delaktighet och integrering på arbetsmarknaden av äldre i arbetsför ålder, framför allt för dem som är bundna till hemmet, med hjälp av internet, annan informationsteknik och artificiell intelligens för att ta del av kultur, underhållning, utbildning, arbete kommunikation och medicinska ändamål, inbegripet distansvård och distansmedicin, på ett säkert sätt och säkerställa högsta möjliga skydd av personuppgifter, samtidigt som vikten av direkt personlig kontakt och en värdig och människocentrerad inställning erkänns. Parlamentet efterlyser i synnerhet strategier för att förbättra digitala färdigheter, konnektivitet och tillgång till utrustning vid långvarig vård och omsorg. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet konstaterar att förbättrad konnektivitet och tillgång till tjänster på landsbygden och i avlägsna områden är avgörande för att motverka avfolkningen i dessa regioner och den sociala och digitala utestängningen av den äldre befolkningen där. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att erkänna landsbygdens och de avlägsna områdenas betydelse, i all deras mångfald, och att utveckla deras potential genom att främja investeringar i den lokala ekonomin och entreprenörskap och genom att förbättra infrastrukturen i dessa områden. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaternas kamp mot fattigdomen, som framför allt drabbar ensamma mammor och ytterligare spätts på av krisen, vilket lett till större social utestängning. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet understryker den avgörande effekt som digital teknik i konstant utveckling har på människors dagliga liv och betonar därmed behovet av internet med hög kapacitet samt viktig och uppdaterad teknisk utrustning i skolan, på sjukhus och alla andra relevanta offentliga tjänsteinrättningar, bland annat genom effektiv e-förvaltning. Parlamentet anser att möjligheterna till livslångt lärande, i kombination med digitalisering, är väsentliga för att ge den åldrande befolkningen på landsbygden och i avlägsna områden olika möjligheter, inbegripet extrainkomst. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att stödja utbildnings- och fortbildningsprogram som hjälper den åldrande befolkningen att utveckla färdigheter och inhämta kunskaper på områden som e-handel, online-marknadsföring och IKT. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla hushåll har tillgång till internet med hög hastighet och digital utrustning samt främja förvärvet av digitala färdigheter, särskilt när det gäller utsatta grupper. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet anser att man i samband med EU:s gröna och digitala omställning bör utnyttja den fulla potentialen hos åldrande landsbygdssamhällen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av att säkerställa tillgång till bredband och grundläggande tjänster på landsbygden, spridning av e-kompetens och nya strategier för hållbar utveckling, såsom konceptet smarta byar och omställning till hållbara livsmedelssystem. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet understryker att jordbrukets utveckling, digitalisering och specialisering innebär att såväl de som redan arbetar i sektorn som de som håller på att etablera sig i den behöver en lämplig digital, teknisk och ekonomisk utbildning, och begär att utbytesprogram, diskussioner, online-utbildningar och e-lärande ska främjas. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till den specifika situationen för äldre arbetstagare på arbetsmarknaden genom åtgärder som individualiserad utbildning och optimerad arbetstid. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja medlemsstaterna för att öka utnyttjandet av strukturfonderna för investeringar i offentlig barnomsorg, äldreomsorg och omsorg av beroende personer. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja funktionen hos och utvecklingen av organisationer för äldre och andra former av socialt deltagande. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och kommittén för socialt skydd att i nästa rapport om pensionernas tillräcklighet mer ingående behandla olika former av atypiskt arbete på arbetsmarknaden och fullständigt undersöka pensionsklyftan mellan könen, i alla dess dimensioner och inom alla tre pelare av pensionssystemen. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att bedöma om minimipensionerna är tillräckliga, då ju dessa pensioner är särskilt viktiga för att fattigdom bland äldre ska kunna undvikas. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet understryker att den framväxande silverekonomin kan bli en av de viktigaste ekonomiska drivkrafterna, särskilt på landsbygden, samt att den kan ge hälso- och sjukvården och långtidsvården möjligheter genom att på ett mer effektivt sätt erbjuda vård av hög kvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta silverekonomins potential i EU:s strategier och nationella strategier och att ytterligare främja den, bland annat vid turism och kulturella utbyten som riktar sig mot äldre personer. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet påminner om att de yttersta randområdena löper särskilt stor risk för avfolkning och kräver en särskild uppsättning åtgärder för att mildra de negativa demografiska förändringar som de ofta ställs inför. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda de struktur- och investeringsfonder som finns tillgängliga på ett proaktivt sätt för att ta itu med de utmaningar som dessa regioner står inför. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att involvera organisationer som företräder och skyddar äldre personers intressen när de fatta beslut som påverkar dem. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar att distansarbete kan erbjuda många möjligheter i avlägsna områden, eftersom det är ett av de bästa sätten för att använda digital teknik i syfte att befolkningen ska stanna kvar på landsbygden och i avlägsna områden samtidigt som lokala samhällen och deras ekonomi vinner på det. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en EU-agenda för distansarbete, med sikte på att utveckla en lagstiftningsram där det fastställs tydliga minimistandarder och villkor för distansarbete i hela EU. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att integrera rättigheterna för äldre personer med funktionsnedsättning i all politik och alla program relaterade till funktionsnedsättning och åldrande samt säkerställa full överensstämmelse med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

60.

Särskild politik och forskning

| 61. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda EU-medel och privata investeringar i kombination med nationella och lokala investeringar för att tillhandahålla överkomliga, lämpliga, trygga och tillgängliga bostäder och anpassa byggnader efter de behov som äldre, sårbara och missgynnade personer har. Parlamentet betonar att byggnader ska ha tillgänglighetsfunktioner och att en säker bostad är en bostad där man har minskat risken för att en fara uppstår och där det är lättare att reagera på den om den ändå uppstår. Parlamentet erinrar om att tillgängliga bostäder bör gå hand i hand med lämplig infrastruktur. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet understryker den oumbärliga roll som regionala och lokala samhällen har för att på ett meningsfullt och hållbart sätt ta itu med de allt djupare demografiska frågorna på landsbygden och i avlägsna områden. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja bästa praxis för en effektiv politik för åldrande. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja initiativ för att stärka banden mellan generationerna och stödja äldre personer som av hälsoskäl eller ekonomiska skäl måste lämna sina hem att hitta överkomliga bostäder som tillgodoser deras behov. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till jämställdhetsperspektivet vid reformer av pensionssystemen och anpassa pensionsåldern efter skillnaderna mellan kvinnors och mäns arbetsmönster samt efter att risken för arbetsmarknadsdiskriminering är större för äldre kvinnor. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, såsom en del av sina nationella insatser mot covid-19, förebygga och åtgärda våld mot äldre kvinnor, också med hjälp av hjälplinjer och stödtjänster, och därvid ägna särskild uppmärksamhet åt situationen på äldreboenden. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta effektiva program som innehåller åldersdimensionen för att bekämpa våld mot kvinnor i syfte att förebygga fysiska, sexuella, psykologiska och ekonomiska övergrepp som äldre människor, varav de flesta är kvinnor, kan drabbas av. Europaparlamentet föreslår att det ska genomföras statistiska undersökningar om det ökade våldet mot äldre i syfte att belysa detta allvarliga problem, som äldre ofta inte är kapabla att anmäla utan accepterar som ett naturligt inslag i ålderdomen och den beroendeställning de befinner sig i. Parlamentet anser även att man från hela samhällets sida måste bekämpa våld mot äldre personer på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet framhåller att skyddade bostäder och stödbostäder kan bidra till avinstitutionaliseringen av vården. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utforska möjligheterna att främja skyddade bostäder, stödbostäder och boenden mellan generationer samt bostadsanpassningar utifrån kvalitetskriterier. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anordna informations- och utbildningskampanjer och att vidta åtgärder som riktar sig mot äldre personer om trafiksäkerhet, som visar hur fysiologiska förändringar och försämringen av psykomotoriska färdigheter påverkar trafikförmågan, och därmed förbättra säkerheten för alla vägtrafikanter. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att öka anslagen från ESF+, Eruf och Fonden för en rättvis omställning till att vidareutbilda och omskola äldre arbetstagare, säkerställa lika tillgång till offentliga tjänster, med särskild tonvikt på att uppmuntra företag att anställa äldre arbetstagare samt anpassa infrastruktur, inbegripet transporter, och offentliga utrymmen efter äldres behov. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja investeringar i offentliga tjänster på landsbygden med hjälp av strukturfonder, vilket skulle locka den yngre generationen och öka välbefinnandet hos äldre som lever i dessa områden. Parlamentet uppmanar till större användning av Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling för att motverka isolering och social utestängning av äldre människor på landsbygden och mindre gynnade områden, med särskild fokus på områden som riskerar avfolkning. Medlemsstaterna uppmanas att dra nytta av de möjligheter som Next Generation EU erbjuder i detta avseende. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet understryker vikten av tillräckliga, tillförlitliga och jämförbara uppgifter på grundval av politik och åtgärder för att hantera demografiska utmaningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över EU:s statistiska ram genom att höja den övre åldersgränsen för insamling av uppgifter, säkerställa inkludering av personer som bor på institutioner och tillhandahålla uppgifter som är uppdelade efter kön och ålder, med full respekt för standarder som rör integritet och grundläggande rättigheter. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att samla in mer uppgifter och öka sitt stöd till utvecklingen av forskning om hälsosamt åldrande och sjukdomar som hör ihop med hög ålder och levnadsvillkoren för äldre personer. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet välkomnar handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter och uppmanar till skyndsamt och effektivt genomförande av de principer som anges i pelaren. Parlamentet uppmanar kommissionen att, i syfte att förbättra och stärka äldre personers representation i EU:s lagstiftningsprocess och avspegla det befintliga Europeiska ungdomsparlamentet, överväga att finansiera ett motsvarande initiativ genom EU:s program Rättigheter, jämlikhet och medborgarskap. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att rikta sina åtgärder mot att ge äldre personer fler friska år. Parlamentet framhåller i detta avseende vikten av program för livslångt främjande av och utbildning om hälsa, förebyggande av sjukdomar och regelbundna undersökningar samt av att ta nya initiativ såsom bättre politik för att förebygga sjukdom och effektivare hälso- och sjukvårdsprogram för att stimulera processen för ett friskt åldrande. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att aktivt engagera sig i WHO:s årtionde för ett friskt åldrande genom att upprätta planer för ett friskt åldrande i EU som omfattar tillgång till vård- och omsorgstjänster, såväl som hälsofrämjande och förebyggande strategier. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en ambitiös forskningsagenda för fysisk och psykisk hälsa som en del av programmet Horisont Europa. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att överväga att använda de medel som tillhandahålls från den fleråriga budgetramen och Next Generation EU för detta syfte. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra utbyte mellan generationerna, bland annat genom att främja ungdomars frivilligarbete gentemot äldre och främja och finansiera generationsövergripande centrum, eftersom de kan vara avgörande för bekämpning av åldersdiskriminering och för att säkerställa social integration av äldre. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att inrätta centrum för samhällsomsorg och möjligheter till ideellt livslångt lärande riktade till äldre personer nära skolor och förskolor och arbeta för att främja band mellan generationer genom att uppmuntra utbyten mellan dessa tjänster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att främja program, projekt och åtgärder som främjar äldre personers deltagande i samhället, kulturlivet och politiken. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja och stödja en inkluderande arbetsmarknad och samhällen som tillåter lika deltagande och utnyttjar allas kompetens och talanger. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla strategier för anställbarhet och karriärhantering för att förbereda sig inför en åldrande arbetskraft och mer volatila arbetsmarknader mot bakgrund av de ofta förekommande och djupa förändringarna på arbetsmarknaderna. Parlamentet understryker att sådana strategier bör omfatta främjande av utbildning, vidareutbildning och livslångt lärande för personer i alla åldrar, hälsosamma arbetsplatser som tillhandahåller skälig anpassning för anställda med hälsoproblem eller funktionsnedsättning, bättre balans mellan arbetsliv och privatliv samt främjande av utbyten mellan generationerna på arbetsplatsen. EU-plattformen för mångfaldsstadgor uppmanas vidare att fokusera mer på att främja mångfalden av ålder och (nedsatt) uppfattningsförmåga på arbetsplatser. Parlamentet uppmanar kommissionen att betona psykosociala och fysiska åldersrelaterade risker för både kvinnor och män i den nya strategiska ramen för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen och understryker att hälsa och säkerhet på arbetsplatsen är avgörande. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta tillgång till arbete för personer som är 60 år eller äldre och vill arbeta, särskilt kvinnor, eftersom detta skulle öka deras livstidsinkomster och införa yrkesverksamhet på deltid med låg risk för äldre personer medan de fortfarande är friska och kan ta på sig ansvar. Parlamentet betonar vikten av att skapa betalda sysselsättningsmöjligheter för personer som redan har uppnått lagstadgad pensionsålder och som önskar stanna kvar eller vara aktiva i arbetslivet, inte bara för att erhålla en extrainkomst, utan också som ett sätt att hantera social utestängning. Parlamentet uppmuntrar vidare incitament till frivilligarbete och mentorskap i syfte att främja överföring av kunskaper mellan generationer. Parlamentet understryker att sådana åtgärder och aktiviteter inte får ske på bekostnad av unga arbetstagare eller långtidsarbetslösa. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en EU-strategi för omsorgsgivare. Parlamentet betonar att det är nödvändigt med investeringar i omsorgstjänster, eftersom de inte bara ökar kvinnors sysselsättningsgrad, ger arbetstillfällen i den formella ekonomin för tidigare informella vårdgivare och främjar en balans mellan arbete och privatliv för kvinnor, utan också förbättrar levnadsvillkoren för äldre personer genom investeringar i inrättningar för långtidsvård, åtgärder för att förbättra den psykiska hälsan och bekämpa isolering och åtgärder för att förhindra och bekämpa våld mot äldre kvinnor, samt utgör en investering i människors hälsa och utbildning, för att säkerställa att de håller sig aktiva och vid god hälsa när de blir äldre. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en uppsättning indikatorer för tillgång till och hållbarhet hos systemen för äldreomsorg, samt en gemensam kvalitetsram för äldreomsorgstjänster och understryker vikten av att äldreomsorgen även fortsättningsvis är nationell kompetens. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ägna större uppmärksamhet åt äldre personer som är särskilt sårbara för virusinfektioner, inklusive covid-19. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bekämpa den isolering, övergivenhet och social utestängning som många äldre har upplevt under covid-19-pandemin genom att främja informationskampanjer, bedriva forskning, underlätta utbyte av synpunkter och kombinera EU:s struktur- och investeringsfonder. Medlemsstaterna uppmanas vidare att säkerställa tillämpningen av patienträttigheter i den gränsöverskridande hälso- och sjukvården samt tillgången till säkra och ekonomiskt överkomliga läkemedel. Parlamentet framhåller att covid-19-pandemin har visat att det krävs mer solidaritet från EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och anta en EU-stadga för äldres rättigheter på grundval av artikel 25 i stadgan. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet erkänner den framträdande roll som sammanhållningspolitiken och den gemensamma jordbrukspolitiken skulle kunna spela när det gäller att uppmuntra och stödja kvinnor på landsbygden och avlägsna områden med demografibetingade problem att bli mer anställbara och delaktiga. Medlemsstaterna uppmanas att utnyttja relevanta medel bättre i detta avseende. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att använda sig av medel från React-EU för att hantera demografiska förändringar (54). |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet betonar att ny teknik och innovativa metoder kan visa sig vara användbara för att minska kostnaderna för tjänster av allmänt intresse samtidigt som levnadsstandarden och kvaliteten på tjänsterna i avlägsna områden och glesbygden skyddas. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och relevanta regionala och lokala samhällen att investera i okonventionella och innovativa åtgärder som är utformade för att tillhandahålla viktiga tjänster för befolkningen samt skapa en lämplig miljö för att locka människor att återvända och vända avfolkningen. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra utbytet av bästa praxis om antagandet av lämpliga demografiska strategier och initiativ för att utnyttja möjligheterna från och ta itu med de utmaningar som EU:s åldrande befolkning medför. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet påminner om särdragen hos familjejordbruk, som blandar jordbruksverksamhet och familjeliv, och där äldre jordbrukare fortsätter att vara aktiva efter pensionsåldern. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet konstaterar att äldre människor, inklusive jordbrukare, kan bli den drivande kraften bakom en livskraftig silverekonomi på landsbygden, baserad på social innovation, inkluderande landsbygdssamhällen och en hälsosammare livsmiljö. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant undersöka denna potential när den utformar sin långsiktiga vision för landsbygden och ett aktivt åldrande. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar offentliga institutioner att främja inrättandet av ett särskilt skyddssystem som beaktar den särskilda sorts arbetslöshet som drabbar lantarbetare till följd av det kraftigt säsongsbetonade arbetet. Parlamentet påpekar att detta skulle kunna ge de personer som väljer att arbeta inom jordbruket större trygghet. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet påpekar att en åldrande arbetskraft och avsaknaden av generationsskifte är ett större problem för jordbruket än för andra sektorer. För att vända denna trend anser parlamentet att man måste skapa nya yrken för att möjliggöra ett generationsskifte och säkra jordbruksyrkenas attraktionskraft och lönsamhet. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet konstaterar att endast 11 procent av alla jordbruksföretag i Europeiska unionen drivs av jordbrukare som är yngre än 40 år (55). Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att undanröja alla hinder för unga jordbrukares etablering i jordbrukssektorn, inbegripet svårigheterna att få tillgång till mark. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att främja nya former av samarbete mellan generationerna, såsom partnerskap, andelsjordbruk, långtidsarrenden och andra arrangemang som skulle kunna åtgärda bristen på mark och uppmuntra unga att bli jordbrukare. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet framhåller på nytt att några av hindren för generationsskifte inom jordbruket är kopplade till tillgång till mark och överlåtelse av jordbruksföretag från en generation till nästa. Parlamentet påminner om att äldre jordbrukare, som riskerar låga pensioner, inkomstbortfall (inklusive GJP-stöd) och social utestängning på landsbygden efter pensioneringen, tenderar att förbli aktiva och behålla gårdarna längre. Parlamentet understryker i detta sammanhang att det behövs skräddarsydda politiska instrument för att garantera en smidig överlåtelse av jordbruksföretag och ett aktivt åldrande för äldre jordbrukare i landsbygdssamhällena. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet konstaterar att de nationella pensionssystemen i många medlemsstater inte ger pensionerade jordbrukare tillräckliga inkomster. Parlamentet beklagar att fortsatt arbete i jordbruksföretaget även efter den lagstadgade pensionsåldern, vilket fördröjer generationsskiftet, ofta är det enda sättet att hantera denna situation. Parlamentet betonar att stödet från den gemensamma jordbrukspolitiken inte är avsett att ersätta ett pensionssystem. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet noterar att behovet av högkvalificerade unga yrkesverksamma inom jordbruket blir allt större, särskilt i regionerna, och påpekar att man behöver vidta alla åtgärder för att uppmuntra unga att studera till jordbruksyrken och underlätta överföringen av kunskap från den äldre till den yngre generationen. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet anser att jordbrukspartnerskap mellan äldre och yngre generationer är avgörande för att stärka solidariteten mellan generationerna, kunskapsöverföringen och det ömsesidiga lärandet, som är särskilt viktigt för införandet av ny teknik och digitala färdigheter i jordbruket. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet anser att familjemedlemmar med fast arbete inom jordbruksföretag utgör en stor merpart av arbetskraften inom jordbruket i Europa, men konstaterar att denna typ av arbetskraft har minskat kontinuerligt under flera år och förväntas minska ytterligare inom den närmaste framtiden. Parlamentet betonar att den ohejdbara utflyttningen från landsbygden i vissa delar av EU kommer att utmynna i ekonomiska, sociala och miljömässiga problem för landsbygden, problem som kräver en ambitiösare och mer samordnad politik. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet betonar att man behöver stödja landsbygden i dess mångfald, uppmuntra till investeringar i projekt som stöder lokala ekonomier, inbegripet bättre tillgång till transporter och bättre digital konnektivitet. Parlamentet anser att man måste komma ihåg att bibehållandet av sysselsättningen inom jordbruket har direkta konsekvenser för upprätthållandet av levande landsbygdsekonomier. Parlamentet anser dessutom att man inte får underskatta den utmaning som det innebär för jordbrukarna att förstå den roll som modern teknik och innovation spelar inom jordbruket och att ta del av denna teknik och innovation. Parlamentet framhåller därför vikten av livslång yrkesutbildning, rådgivningstjänster och kunskapsutbyte, både inom och utanför ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet anser att kvinnors tillträde till jordbrukssektorn bör förenklas med hjälp av lämpligt utformade offentliga tjänster som gör det möjligt för dem att i större utsträckning arbeta inom jordbruket. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet konstaterar att en åldrande befolkning, särskilt i jordbruks- och landsbygdsområden, är en oundviklig trend som måste beaktas vid utformningen av den ekonomiska politiken och socialpolitiken. Parlamentet anser att frågan om en åldrande befolkning kräver en flerdimensionell strategi, och betonar vikten av att främja en bredare komplementaritet och synergi mellan politikområden och stödinstrument. Parlamentet påminner om att det måste till adekvata resurser och tjänster för att ge äldre människor en åldersanpassad miljö. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet betonar att ojämlik tillgång till mark, direktstöd och stöd, både mellan och inom EU:s medlemsstater, är några av de frågor som måste lösas för att hejda regional tillbakagång och uppmuntra äldre människor i pensionsåldern att lämna jordbruket och unga människor att etablera sig i jordbrukssektorn. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till andelen äldre (över 65 år) på landsbygden när de utarbetar sina strategiska planer, och att överväga att införa åtgärder som omfattar eller riktar sig till äldre invånare på landsbygden, till exempel genom en mer flexibel inställning till de villkor som gäller för att denna åldersgrupp ska kunna delta på ett genuint och aktivt sätt i det ekonomiska livet i den berörda regionen. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet betonar att det i ljuset av den situation som covid-19-pandemin har gett upphov till är nödvändigt att satsa på en levande och dynamisk landsbygd och att avskaffa byråkrati och investera i infrastruktur och högkvalitativa tjänster på landsbygden, i syfte att hejda åldrandet i jordbrukssektorn och främja kvinnors roll som ansvariga för jordbruksföretag. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet konstaterar att ett effektivt mobilitetssystem är en av förutsättningarna för regional ekonomisk utveckling, territoriell sammanhållning och utvecklingen av regional potential. Parlamentet påpekar att man därför måste tillhandahålla den finansiering som krävs för att bygga ut och underhålla transportförbindelser, vilket skulle kunna uppmuntra den äldre generationen att stanna kvar längre inom jordbruket och locka ungdomar från regionala centrum att arbeta på landsbygden. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet framhåller den gemensamma jordbrukspolitikens roll och betydelse för att uppmuntra till ett generationsskifte inom jordbrukssektorn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina strategiska planer gynna åtgärder för att öka antalet unga jordbrukare och att främja överensstämmelse med andra tillgängliga instrument på nationell nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet framhåller den centrala roll som initiativ för lokalt ledd utveckling spelar för att bevara och återställa levande och blomstrande lokala landsbygdsekonomier, och behovet av att se till att Leader får tillräcklig finansiering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo utnyttja Leaders kapacitet. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet noterar att tjänster som tillhandahålls av icke-statliga organisationer är mycket viktiga, särskilt för äldre personer. Parlamentet efterlyser en ökad finansiering av icke-statliga organisationers verksamhet i regionerna. |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  Dom av den 22 november 2005, Werner Mangold/Rüdiger Helm, C-144/04, ECLI: EU:C:2005:709.

(2)  EUT L 246, 23.9.2011, s. 5.

(3)  EUT C 484, 24.12.2016, s. 1.

(4)  EUT C 189, 4.6.2018, s. 1.

(5)  EUT C 308 E, 20.10.2011, s. 49.

(6)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 80.

(7)  EUT C 74 E, 13.3.2012, s. 19.

(8)  EUT C 76, 28.2.2018, s. 93.

(9)  EUT C 204, 13.6.2018, s. 76.

(10)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 60.

(11)  EUT C 356, 4.10.2018, s. 10.

(12)  EUT C 108, 26.3.2021, s. 965.

(13)  EUT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(14)  EUT C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

(15)  EUT L 188, 12.7.2019, s. 79.

(16)  COM(2020)0241.

(17)  FN, Changing population age structures and sustainable development: a concise report, 2017.

(18)  Eurostat, Ageing Europe – statistics on social life and opinions, uppgifterna inhämtade i juli 2020.

(19)  Eurostat, Population structure and ageing, uppgifterna inhämtade i augusti 2020.

(20)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 17 juni 2020 som medföljer dess rapport om de demografiska förändringarnas inverkan (SWD(2020)0109), s. 7.

(21)  FN, Changing population age structures and sustainable development: a concise report, 2017, s. 11.

(22)  Eurostat, Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU, 2019.

(23)  Eurostat, Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU, 2019.

(24)  Europaparlamentets utredningstjänst, Demographic outlook för the European Union, mars 2020, s. 3.

(25)  EU Science Hub: kommissionens vetenskaps- och kunskapstjänst, How lonely are Europeans?, 12 juni 2019.

(26)  Europaparlamentets utredningstjänst, Demographic outlook of the European Union, mars 2020, s. 16.

(27)  Eurostats referensscenario.

(28)  Eurostat, Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU, 2019.

(29)  Europeiska kommissionen, index för digital ekonomi och digitalt samhälle (Desi) 2020, s. 52.

(30)  SWD(2020)0109, s. 42.

(31)  Eurostat, Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU, 2019, s. 53.

(32)  Eurostat, Disability statistics – elderly needs for help or assistance, uppgifterna inhämtade i juni 2019.

(33)  Eurostat, Functional and activity limitations statistics, uppgifterna inhämtade i december 2020.

(34)  Eurostat, Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU, 2019, s. 70.

(35)  Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar m.fl., ”High impact of COVID-19 in long-term care facilities, suggestion for monitoring in the EU/EEA”, Eurosurveillance, vol. 25, utgåva 22, 4 juni 2020.

(36)  Europeiska jämställdhetsinstitutet, Ageing societies, migration and climate change bring new challenges for gender equality, 10 december 2019.

(37)  År 2018 arbetade 30,5 procent av kvinnorna och 9,2 procent av männen i EU-27deltid (Eurostat, arbetskraftsundersökning).

(38)  Andelen personer med tidsbegränsade anställningsavtal i åldersgruppen 15–64 år har varit stabil de senaste åren. År 2018 uppgick den till 12,1 procent av den totala sysselsättningen. Andelen kvinnor är något högre (13,1 procent) än för män (11,2 procent) (Eurostat).

(39)  Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, bulletinerna om coronaviruspandemins konsekvenser för grundläggande rättigheter i EU: nr 3 från juni 2020 med fokus på äldre personer och nr 6 av den 30 november 2020 med fokus på sociala rättigheter.

(40)  Eurofound, artikel av den 19 maj 2021, Retirement.

(41)  Eurofound, European Quality of Life Survey 2016, s. 79.

(42)  Eurofound, European Quality of Life Survey 2016, s. 77.

(43)  Eurofound, European Quality of Life Survey 2016, s. 15.

(44)  Eurofound, European Quality of Life Survey 2016, s. 26.

(45)  I 2018 års åldranderapport definieras att den sammanlagda kostnaden för den åldrande befolkningen beräknas på grundval av offentliga utgifter för pensioner, hälso- och sjukvård, långvarig vård och omsorg, utbildning och arbetslöshetsförmåner.

(46)  Kommissionens interinstitutionella dokument av den 25 maj 2018, The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070).

(47)  Kommissionens rapport av den 12 april 2018 om silverekonomin.

(48)  Europeiska arbetsmiljöbyråns rapport av den 4 oktober 2016, The ageing workforce: Implications for occupational safety and health – A research review.

(49)  Eurostat, Employment rate of older workers, age group 55-64, hämtad den 2 juni 2021.

(50)  COM(2020)0241, s. 10.

(51)  COM(2020)0241, s. 22.

(52)  Rapport av den 17 februari 2020 från Alzheimer Europe, Dementia in Europe Yearbook 2019: Estimating the prevalence of dementia in Europe.

(53)  Kommissionens meddelande av den 10 mars 2020, En SMF-strategi för ett hållbart och digitalt EU (COM(2020)0103).

(54)  COM(2020)0241, s. 20.

(55)  Eurostat, Farmers and the agricultural labour force – statistics, uppgifterna inhämtade i november 2018.

---

Torsdagen, 8 juli 2021

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/146 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/146

---

P9_TA(2021)0348

Utarbetande av riktlinjer för tillämpningen av den generella villkorlighetsordningen för skydd av unionsbudgeten

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om utarbetande av riktlinjer för tillämpningen av den generella villkorlighetsordningen för skydd av unionsbudgeten (2021/2071(INI))

(2022/C 99/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (1) (förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (1) (förordningen),

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 7 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordningen om villkorlighet (EU, Euratom) 2020/2092 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juni 2021 om rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordningen om villkorlighet (EU, Euratom) 2020/2092 (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027, det interinstitutionella avtalet, EU:s återhämtningsinstrument och förordningen om rättsstatsprincipen (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027, det interinstitutionella avtalet, EU:s återhämtningsinstrument och förordningen om rättsstatsprincipen (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 20202020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 20202020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580),

| — | med beaktande av kommissionens motiverade förslag till rådets beslut av den 20 december 2017 om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen, utfärdat i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens motiverade förslag till rådets beslut av den 20 december 2017 om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen, utfärdat i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget (COM(2017)0835),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (5) (budgetförordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (5) (budgetförordningen),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och budgetkontrollutskottet, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och budgetkontrollutskottet, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet (A9-0226/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet (A9-0226/2021), och av följande skäl:

| A. | Den villkorlighetsmekanism som fastställs i förordningen var en del av den övergripande politiska överenskommelsen om den fleråriga budgetramen 2021–2027, återhämtningsplanen Next Generation EU och beslutet om egna medel (6), och dess tillämpning bör inte försenas, särskilt när det gäller tillämpningen av de ovannämnda instrumenten. |
| --- | --- |

A.

Den villkorlighetsmekanism som fastställs i förordningen var en del av den övergripande politiska överenskommelsen om den fleråriga budgetramen 2021–2027, återhämtningsplanen Next Generation EU och beslutet om egna medel (6), och dess tillämpning bör inte försenas, särskilt när det gäller tillämpningen av de ovannämnda instrumenten.

| B. | Volymen på den fleråriga budgetramen 2021–2027 och Next Generation EU är så stor att EU:s budget saknar motstycke i historien. Budgeten syftar till att stödja EU:s ekonomiska och sociala återhämtning efter konsekvenserna av covid-19-pandemin i EU. Det krävs därför mer än någonsin en omedelbar och korrekt tillämpning av principerna om en sund ekonomisk förvaltning och skydd av EU:s ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

B.

Volymen på den fleråriga budgetramen 2021–2027 och Next Generation EU är så stor att EU:s budget saknar motstycke i historien. Budgeten syftar till att stödja EU:s ekonomiska och sociala återhämtning efter konsekvenserna av covid-19-pandemin i EU. Det krävs därför mer än någonsin en omedelbar och korrekt tillämpning av principerna om en sund ekonomisk förvaltning och skydd av EU:s ekonomiska intressen.

| C. | Enligt förordningen är respekten för rättsstaten en viktig förutsättning för efterlevnad av principen om sund ekonomisk förvaltning. |
| --- | --- |

C.

Enligt förordningen är respekten för rättsstaten en viktig förutsättning för efterlevnad av principen om sund ekonomisk förvaltning.

| D. | Förordningen trädde i kraft den 1 januari 2021 och har till alla delar varit bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater sedan dess för alla betalningar som gjorts sedan förordningens ikraftträdande. |
| --- | --- |

D.

Förordningen trädde i kraft den 1 januari 2021 och har till alla delar varit bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater sedan dess för alla betalningar som gjorts sedan förordningens ikraftträdande.

| E. | Kommissionen beslutade att följa Europeiska rådets icke-bindande slutsatser från den 10 och 11 december 2020 och förklarade att den skulle utarbeta riktlinjer för tillämpningen av förordningen. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen beslutade att följa Europeiska rådets icke-bindande slutsatser från den 10 och 11 december 2020 och förklarade att den skulle utarbeta riktlinjer för tillämpningen av förordningen.

| F. | I sin resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordningen begärde parlamentet att kommissionen skulle anta riktlinjerna senast den 1 juni 2021 och efter att ha hört parlamentet. |
| --- | --- |

F.

I sin resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordningen begärde parlamentet att kommissionen skulle anta riktlinjerna senast den 1 juni 2021 och efter att ha hört parlamentet.

| G. | På konferensen om Europas framtid kommer frågan ”Värden och rättigheter, rättsstatsprincipen, säkerhet” att diskuteras, vilket kommer att möjliggöra en grundlig reflektion över unionens verktyg för att övervaka, förebygga och hantera kränkningar av EU:s värden, däribland rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

G.

På konferensen om Europas framtid kommer frågan ”Värden och rättigheter, rättsstatsprincipen, säkerhet” att diskuteras, vilket kommer att möjliggöra en grundlig reflektion över unionens verktyg för att övervaka, förebygga och hantera kränkningar av EU:s värden, däribland rättsstatsprincipen.

1.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen beslutade att utarbeta riktlinjer för tillämpningen av förordningen. Parlamentet upprepar än en gång sin åsikt att texten i förordningen är tydlig och att den inte kräver någon ytterligare tolkning för att kunna tillämpas, och att medlagstiftarna inte har delegerat några befogenheter till kommissionen när det gäller detta. Parlamentet noterar det utkast till riktlinjer som kommissionen har delat med parlamentet och medlemsstaterna.

2.

Europaparlamentet betonar att riktlinjer inte är rättsligt bindande. Parlamentet är besviket över att kommissionen avviker från sin vanliga praxis att utarbeta riktlinjer för tillämpningen av en rättsakt endast i de fall då det faktiska genomförandet av rättsakten under en viss tidsperiod visar att vägledning behövs. Parlamentet understryker att utarbetandet av riktlinjer under inga omständigheter får försena tillämpningen av förordningen ytterligare.

3.

Europaparlamentet påminner om att riktlinjerna inte kan ändra, utvidga eller begränsa texten i förordningen. Parlamentet betonar att riktlinjerna för att tillföra något mervärde måste klargöra hur förordningens rättsliga bestämmelser kommer att tillämpas i praktiken och därför i god tid beskriva det förfarande, de definitioner och den metod som kommissionen kommer att tillämpa.

4.

Europaparlamentet beklagar djupt att kommissionen inte har respekterat den tidsfrist som parlamentet har fastställt för att fullgöra, senast den 1 juni 2021, skyldigheterna enligt förordningen, inbegripet när det gäller utarbetandet av riktlinjerna. Parlamentet välkomnar att dess talman den 23 juni 2021 uppmanade kommissionen att vidta åtgärder på grundval av artikel 265 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) för att fullgöra sina skyldigheter och säkerställa en fullständig och omedelbar tillämpning av förordningen.

5.

Europaparlamentet anser att kommissionen inte har använt tiden sedan förordningen trädde i kraft på ett effektivt sätt. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att undvika ytterligare dröjsmål i tillämpningen av förordningen och att omgående och noggrant undersöka eventuella överträdelser av rättsstatens principer i medlemsstaterna som påverkar eller allvarligt riskerar att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt. Parlamentet upprepar att situationen i vissa medlemsstater redan motiverar omedelbara åtgärder enligt artikel 6.1 i förordningen genom att en skriftlig underrättelse utfärdas till dessa medlemsstater och genom att parlamentet informeras om detta.

6.

Europaparlamentet påminner om att det i kommissionens politiska riktlinjer för 2019–2024 anges att ingen kompromiss kan accepteras när det gäller att försvara våra grundläggande värden och att det ska säkerställas att unionens verktygslåda används fullt ut på EU-nivå. Parlamentet påminner om att ”kommissionen ska fullgöra sina uppgifter med fullständig oavhängighet”, och att dess ledamöter ”varken [ska] begära eller ta emot instruktioner från någon regering” enligt artikel 17.3 i EU-fördraget och artikel 245 i EUF-fördraget. Parlamentet påminner dessutom om att kommissionen enligt artikel 17.8 i EU-fördraget ”ska [...] vara ansvarig inför Europaparlamentet”.

7.

Europaparlamentet begär att kommissionen regelbundet och proaktivt ska rapportera till parlamentet minst två gånger per år om nya och pågående fall som utreds, och börja med de första fallen så snart som möjligt.

8.

Europaparlamentet åtar sig att noggrant granska genomförandet av förordningen när det uppstår farhågor om eventuella överträdelser av rättsstatens principer i de medlemsstater som omfattas av dess tillämpningsområde. Parlamentet strävar efter att anordna regelbundna möten i de ansvariga utskotten, under ledning av föredragandena, för att övervaka genomförandet av förordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att reagera på de ansvariga utskottens övervakning i god tid genom att tillhandahålla grundlig information.

Överträdelser av rättsstatens principer

Överträdelser av rättsstatens principer

| 9. | Europaparlamentet understryker att förordningen är tillämplig både på enskilda överträdelser av rättsstatens principer och på ”systematiska” överträdelser som är utbredda eller ett resultat av återkommande praxis eller försummelser från offentliga myndigheters sida, eller på allmänna åtgärder som antagits av sådana myndigheter. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att förordningen är tillämplig både på enskilda överträdelser av rättsstatens principer och på ”systematiska” överträdelser som är utbredda eller ett resultat av återkommande praxis eller försummelser från offentliga myndigheters sida, eller på allmänna åtgärder som antagits av sådana myndigheter.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i riktlinjerna klargöra att överträdelser av rättsstatens principer i en medlemsstat till följd av beslut eller händelser som ägde rum före den 1 januari 2021 fortfarande omfattas av förordningens tillämpningsområde så länge de fortfarande pågår. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i riktlinjerna klargöra att överträdelser av rättsstatens principer i en medlemsstat till följd av beslut eller händelser som ägde rum före den 1 januari 2021 fortfarande omfattas av förordningens tillämpningsområde så länge de fortfarande pågår.

| 11. | Europaparlamentet uppmärksammar särskilt uppräkningen av faktorer som kan tyda på överträdelser av rättsstatens principer i artikel 3 i förordningen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att undersöka eventuella fall av överträdelser som ingår i denna uppräkning i medlemsstaterna, samtidigt som det bör påpekas att andra metoder eller försummelser från offentliga myndigheters sida också kan vara relevanta. Parlamentet noterar att kommissionens rapport om rättsstatsprincipen för 2020 redan innehåller indikationer på överträdelser i flera medlemsstater som kan vara relevanta för att utlösa mekanismen i förordningen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmärksammar särskilt uppräkningen av faktorer som kan tyda på överträdelser av rättsstatens principer i artikel 3 i förordningen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att undersöka eventuella fall av överträdelser som ingår i denna uppräkning i medlemsstaterna, samtidigt som det bör påpekas att andra metoder eller försummelser från offentliga myndigheters sida också kan vara relevanta. Parlamentet noterar att kommissionens rapport om rättsstatsprincipen för 2020 redan innehåller indikationer på överträdelser i flera medlemsstater som kan vara relevanta för att utlösa mekanismen i förordningen.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att de typer av ageranden hos medlemsstaternas enheter som är relevanta för tillämpningen av villkorlighetsordningen i artikel 4 i förordningen inte utesluter att andra situationer eller ageranden hos myndigheter som är relevanta för en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen kan vara relevanta. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att de typer av ageranden hos medlemsstaternas enheter som är relevanta för tillämpningen av villkorlighetsordningen i artikel 4 i förordningen inte utesluter att andra situationer eller ageranden hos myndigheter som är relevanta för en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen kan vara relevanta.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av samarbete mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo). Parlamentet påminner om att ett ineffektivt och olämpligt samarbete med Eppo och Olaf kan utgöra grund för åtgärder inom ramen för förordningen. Parlamentet betonar att när det gäller Eppo innebär ett effektivt och snabbt samarbete inte bara en skyldighet för nationella myndigheter att aktivt bistå och stödja Eppos brottsutredningar och lagföring, utan även att den nationella regeringen ska se till att dess europeiska och delegerade åklagare utses i tid och på ett opartiskt sätt. Parlamentet anser också att den systematiska bristen på uppföljning av Olafs rekommendationer kan utgöra en underlåtenhet i den mening som avses i förordningen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar vikten av samarbete mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo). Parlamentet påminner om att ett ineffektivt och olämpligt samarbete med Eppo och Olaf kan utgöra grund för åtgärder inom ramen för förordningen. Parlamentet betonar att när det gäller Eppo innebär ett effektivt och snabbt samarbete inte bara en skyldighet för nationella myndigheter att aktivt bistå och stödja Eppos brottsutredningar och lagföring, utan även att den nationella regeringen ska se till att dess europeiska och delegerade åklagare utses i tid och på ett opartiskt sätt. Parlamentet anser också att den systematiska bristen på uppföljning av Olafs rekommendationer kan utgöra en underlåtenhet i den mening som avses i förordningen.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att identifiering av överträdelser av rättsstatens principer kräver en objektiv, opartisk, rättvis och grundlig kvalitativ bedömning från kommissionens sida, där hänsyn bör tas till relevant information från tillgängliga källor och erkända institutioner, inklusive domar från Europeiska unionens domstol och relevanta nationella och internationella domstolar, såsom Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, revisionsrättens rapporter, kommissionens årliga rapport om rättsstatsprincipen och resultattavla för rättskipningen i EU, rapporter från Olaf och Eppo, där så är relevant, samt slutsatser och rekommendationer från relevanta internationella organisationer och nätverk, inklusive Europarådets organ, t.ex. Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) och Venedigkommissionen, särskilt dess checklista för rättsstaten, och de europeiska nätverken för högsta domstolar och för domstolsadministrationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om hur den kommer att samla in, analysera och utvärdera denna information när den sammanställer dokumentation. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om att identifiering av överträdelser av rättsstatens principer kräver en objektiv, opartisk, rättvis och grundlig kvalitativ bedömning från kommissionens sida, där hänsyn bör tas till relevant information från tillgängliga källor och erkända institutioner, inklusive domar från Europeiska unionens domstol och relevanta nationella och internationella domstolar, såsom Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, revisionsrättens rapporter, kommissionens årliga rapport om rättsstatsprincipen och resultattavla för rättskipningen i EU, rapporter från Olaf och Eppo, där så är relevant, samt slutsatser och rekommendationer från relevanta internationella organisationer och nätverk, inklusive Europarådets organ, t.ex. Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) och Venedigkommissionen, särskilt dess checklista för rättsstaten, och de europeiska nätverken för högsta domstolar och för domstolsadministrationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om hur den kommer att samla in, analysera och utvärdera denna information när den sammanställer dokumentation.

| 15. | Europaparlamentet anser framför allt att kommissionens årliga rapport om rättsstatsprincipen – i dess egenskap av en objektiv, opartisk, rättvis och kvalitativ bedömning av överträdelser av rättsstatens principer – är en central informationskälla för kommissionens bedömning enligt förordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin årliga rapport om rättsstatsprincipen inkludera ett avsnitt om fall där överträdelser av rättsstatsprincipen i en medlemsstat skulle kunna påverka eller allvarligt riskera att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt och att i riktlinjerna klargöra hur årsrapporten kommer att användas systematiskt för kommissionens bedömning enligt förordningen. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser framför allt att kommissionens årliga rapport om rättsstatsprincipen – i dess egenskap av en objektiv, opartisk, rättvis och kvalitativ bedömning av överträdelser av rättsstatens principer – är en central informationskälla för kommissionens bedömning enligt förordningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin årliga rapport om rättsstatsprincipen inkludera ett avsnitt om fall där överträdelser av rättsstatsprincipen i en medlemsstat skulle kunna påverka eller allvarligt riskera att påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av unionens budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt och att i riktlinjerna klargöra hur årsrapporten kommer att användas systematiskt för kommissionens bedömning enligt förordningen.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett klart, tydligt och användarvänligt system för inlämning av klagomål, och att fastställa tidsfrister för kommissionens svar på klagomål. Parlamentet framhåller att det civila samhället, inklusive oberoende icke-statliga organisationer och medborgare, och faktabaserad undersökande journalistik och faktabaserade medier ligger i framkanten när det gäller att identifiera potentiella överträdelser av rättsstatsprincipen på lokal och nationell nivå och därför bör involveras i rapporteringen av sådana överträdelser. Parlamentet påminner om behovet av att förordningen tillämpas på ett sätt som säkerställer skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten, i enlighet med de principer som fastställs i direktiv (EU) 2019/1937 (7). |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett klart, tydligt och användarvänligt system för inlämning av klagomål, och att fastställa tidsfrister för kommissionens svar på klagomål. Parlamentet framhåller att det civila samhället, inklusive oberoende icke-statliga organisationer och medborgare, och faktabaserad undersökande journalistik och faktabaserade medier ligger i framkanten när det gäller att identifiera potentiella överträdelser av rättsstatsprincipen på lokal och nationell nivå och därför bör involveras i rapporteringen av sådana överträdelser. Parlamentet påminner om behovet av att förordningen tillämpas på ett sätt som säkerställer skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten, i enlighet med de principer som fastställs i direktiv (EU) 2019/1937 (7

| 17. | Europaparlamentet påminner om att åtgärder i enlighet med förordningen ska vidtas om överträdelser av rättsstatens principer i en medlemsstat påverkar eller riskerar att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av EU:s budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt. Parlamentet understryker att detta förutsätter en omfattande, proaktiv och riskbaserad strategi från kommissionens sida för att skydda unionens utgifter redan innan de faktiska betalningarna görs. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påminner om att åtgärder i enlighet med förordningen ska vidtas om överträdelser av rättsstatens principer i en medlemsstat påverkar eller riskerar att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av EU:s budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen på ett tillräckligt direkt sätt. Parlamentet understryker att detta förutsätter en omfattande, proaktiv och riskbaserad strategi från kommissionens sida för att skydda unionens utgifter redan innan de faktiska betalningarna görs.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att förordningens tillämpningsområde omfattar alla offentliga enheters verksamhet, inklusive organisationer i medlemsstaterna som i enlighet med budgetförordningen är etablerade som offentligrättsliga organ eller som privaträttsliga organ vilka har anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter. Parlamentet påpekar att eventuella förändringar av typen av styrning av en enhet som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter i en medlemsstat inte kan undanta denna enhet från skyldigheten att följa förordningen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att förordningens tillämpningsområde omfattar alla offentliga enheters verksamhet, inklusive organisationer i medlemsstaterna som i enlighet med budgetförordningen är etablerade som offentligrättsliga organ eller som privaträttsliga organ vilka har anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter. Parlamentet påpekar att eventuella förändringar av typen av styrning av en enhet som anförtrotts offentliga förvaltningsuppgifter i en medlemsstat inte kan undanta denna enhet från skyldigheten att följa förordningen.

Skyddet av unionens budget

Skyddet av unionens budget

| 19. | Europaparlamentet understryker att det finns ett klart samband mellan respekten för rättsstatsprincipen och ett effektivt genomförande av unionsbudgeten i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning, dvs. sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet, i enlighet med budgetförordningen. Parlamentet påminner om att det i artikel 5 i förordningen står att kommissionen ska ”kontrollera om tillämplig rätt har följts och vid behov vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda unionsbudgeten”. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet understryker att det finns ett klart samband mellan respekten för rättsstatsprincipen och ett effektivt genomförande av unionsbudgeten i enlighet med principerna om sund ekonomisk förvaltning, dvs. sparsamhet, effektivitet och ändamålsenlighet, i enlighet med budgetförordningen. Parlamentet påminner om att det i artikel 5 i förordningen står att kommissionen ska ”kontrollera om tillämplig rätt har följts och vid behov vidta alla lämpliga åtgärder för att skydda unionsbudgeten”.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att förordningen innehåller en tydlig definition av rättsstaten, vilken måste förstås i förhållande till andra värden och principer inom unionen, däribland grundläggande rättigheter och icke-diskriminering. Parlamentet anser att ihållande kränkningar av demokrati och grundläggande rättigheter, inbegripet statsunderstödd diskriminering av minoriteter och angrepp mot mediefriheten och förenings- och mötesfriheten, påverkar de projekt som medlemsstaterna beslutar att finansiera med unionsmedel och därför kan ha en tillräckligt direkt inverkan på skyddet av unionens ekonomiska intressen. Kommissionen uppmanas att beakta detta i sina riktlinjer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att förordningen innehåller en tydlig definition av rättsstaten, vilken måste förstås i förhållande till andra värden och principer inom unionen, däribland grundläggande rättigheter och icke-diskriminering. Parlamentet anser att ihållande kränkningar av demokrati och grundläggande rättigheter, inbegripet statsunderstödd diskriminering av minoriteter och angrepp mot mediefriheten och förenings- och mötesfriheten, påverkar de projekt som medlemsstaterna beslutar att finansiera med unionsmedel och därför kan ha en tillräckligt direkt inverkan på skyddet av unionens ekonomiska intressen. Kommissionen uppmanas att beakta detta i sina riktlinjer.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att åtgärder enligt förordningen är nödvändiga i synnerhet, men inte bara, i fall där andra förfaranden som fastställs i budgetförordningen, förordningen om gemensamma bestämmelser och annan sektorspecifik lagstiftning inte skulle göra det möjligt att skydda unionens budget på ett mer effektivt sätt. Parlamentet betonar att detta inte innebär att förordningen ska betraktas som en ”sista utväg”, utan snarare att kommissionen kan använda ett brett spektrum av förfaranden för att skydda unionens ekonomiska intressen, inklusive förordningen. Dessa förfaranden ska väljas från fall till fall, och vid behov användas parallellt, beroende på deras effektivitet och ändamålsenlighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa tillvägagångssätt och de förfarandemässiga och tekniska standarder som den kommer att använda för att välja vilka instrument som ska tillämpas. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att åtgärder enligt förordningen är nödvändiga i synnerhet, men inte bara, i fall där andra förfaranden som fastställs i budgetförordningen, förordningen om gemensamma bestämmelser och annan sektorspecifik lagstiftning inte skulle göra det möjligt att skydda unionens budget på ett mer effektivt sätt. Parlamentet betonar att detta inte innebär att förordningen ska betraktas som en ”sista utväg”, utan snarare att kommissionen kan använda ett brett spektrum av förfaranden för att skydda unionens ekonomiska intressen, inklusive förordningen. Dessa förfaranden ska väljas från fall till fall, och vid behov användas parallellt, beroende på deras effektivitet och ändamålsenlighet. Parlamentet uppmanar kommissionen att fastställa tillvägagångssätt och de förfarandemässiga och tekniska standarder som den kommer att använda för att välja vilka instrument som ska tillämpas.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att förordningen omfattar alla unionsmedel och är tillämplig på ”systematiska” överträdelser samt fall av allvarliga risker för en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller för skyddet av unionens ekonomiska intressen, som kan vara svåra att hantera genom andra unionsförfaranden som endast gäller specifika utgiftsprogram och som avser effekter på budgeten som redan uppstått. Parlamentet understryker att förordningen är den enda EU-rättsakt som kopplar respekten för rättsstatens principer till EU:s budget. Parlamentet anser därför att dess unika bestämmelser bör tillämpas fullt ut för att säkerställa ett kompletterande skydd av rättsstatens principer utöver EU:s finanser. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påpekar att förordningen omfattar alla unionsmedel och är tillämplig på ”systematiska” överträdelser samt fall av allvarliga risker för en sund ekonomisk förvaltning av unionens budget eller för skyddet av unionens ekonomiska intressen, som kan vara svåra att hantera genom andra unionsförfaranden som endast gäller specifika utgiftsprogram och som avser effekter på budgeten som redan uppstått. Parlamentet understryker att förordningen är den enda EU-rättsakt som kopplar respekten för rättsstatens principer till EU:s budget. Parlamentet anser därför att dess unika bestämmelser bör tillämpas fullt ut för att säkerställa ett kompletterande skydd av rättsstatens principer utöver EU:s finanser.

| 23. | Europaparlamentet understryker att ”systematiska” överträdelser – till exempel sådana som påverkar rättsväsendets funktion, domares och rättsväsendets oberoende eller offentliga myndigheters neutralitet, eller funktionen för enheter med mandat att förebygga och bekämpa korruption, bedrägeri, skatteundandragande och intressekonflikter, eller kränkningar av principen om upprätthållande av skyddsnivå (8) – i allmänhet har en tillräckligt direkt inverkan på en korrekt förvaltning, användning och övervakning av unionens medel. Kommissionen uppmanas att klargöra kriterierna för att fastställa åtgärder vid systematiska överträdelser. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet understryker att ”systematiska” överträdelser – till exempel sådana som påverkar rättsväsendets funktion, domares och rättsväsendets oberoende eller offentliga myndigheters neutralitet, eller funktionen för enheter med mandat att förebygga och bekämpa korruption, bedrägeri, skatteundandragande och intressekonflikter, eller kränkningar av principen om upprätthållande av skyddsnivå (8

Antagande av åtgärder

Antagande av åtgärder

| 24. | Europaparlamentet påminner om att artiklarna 6 och 7 i förordningen fastställer alla steg och en exakt tidsplan för antagandet och upphävandet av åtgärder enligt förordningen. Parlamentet betonar att förfarandet för att anta och upphäva åtgärder bör respektera principerna om objektivitet, icke-diskriminering och likabehandling av medlemsstaterna och bör genomföras genom ett opartiskt och evidensbaserat tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet påminner om att artiklarna 6 och 7 i förordningen fastställer alla steg och en exakt tidsplan för antagandet och upphävandet av åtgärder enligt förordningen. Parlamentet betonar att förfarandet för att anta och upphäva åtgärder bör respektera principerna om objektivitet, icke-diskriminering och likabehandling av medlemsstaterna och bör genomföras genom ett opartiskt och evidensbaserat tillvägagångssätt.

| 25. | Europaparlamentet noterar att artikel 6.4 i förordningen ger kommissionen möjlighet att begära ytterligare information för sin bedömning både före och efter det att den har skickat den skriftliga underrättelsen. Parlamentet betonar att sådana begäranden före den skriftliga underrättelsen endast bör göras i undantagsfall och vara en engångsföreteelse, så att den exakta tidsfristen för antagande av åtgärder enligt förordningen inte äventyras. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar att artikel 6.4 i förordningen ger kommissionen möjlighet att begära ytterligare information för sin bedömning både före och efter det att den har skickat den skriftliga underrättelsen. Parlamentet betonar att sådana begäranden före den skriftliga underrättelsen endast bör göras i undantagsfall och vara en engångsföreteelse, så att den exakta tidsfristen för antagande av åtgärder enligt förordningen inte äventyras.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att rådet är skyldigt att inom en månad följa upp eventuella förslag från kommissionen om att anta lämpliga åtgärder i enlighet med förordningen, en period som i undantagsfall kan förlängas med högst två ytterligare månader. Parlamentet anser att kommissionen bör se till att dessa tidsfrister respekteras fullt ut för ett snabbt beslut. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om hur den kommer att säkerställa ett harmoniserat tillvägagångssätt och en konsekvent tillämpning av budgetvillkorligheten i alla sina generaldirektorat. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att rådet är skyldigt att inom en månad följa upp eventuella förslag från kommissionen om att anta lämpliga åtgärder i enlighet med förordningen, en period som i undantagsfall kan förlängas med högst två ytterligare månader. Parlamentet anser att kommissionen bör se till att dessa tidsfrister respekteras fullt ut för ett snabbt beslut. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla information om hur den kommer att säkerställa ett harmoniserat tillvägagångssätt och en konsekvent tillämpning av budgetvillkorligheten i alla sina generaldirektorat.

| 27. | Europaparlamentet anser att transparens är avgörande för att främja medlemsstaternas och medborgarnas förtroende för villkorlighetsmekanismen. Parlamentet betonar att bedömningen av enskilda och systematiska överträdelser av rättsstatens principer kräver en opartisk, rättvis och objektiv behandling av medlemsstaterna, inbegripet opartiska och evidensbaserade utredningar. Parlamentet påpekar att varje steg i det förfarande som anges i förordningen därför bör tas på ett sätt som medger full transparens. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta de regler och principer för transparens som den kommer att tillämpa när den utlöser villkorlighetsmekanismen. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att transparens är avgörande för att främja medlemsstaternas och medborgarnas förtroende för villkorlighetsmekanismen. Parlamentet betonar att bedömningen av enskilda och systematiska överträdelser av rättsstatens principer kräver en opartisk, rättvis och objektiv behandling av medlemsstaterna, inbegripet opartiska och evidensbaserade utredningar. Parlamentet påpekar att varje steg i det förfarande som anges i förordningen därför bör tas på ett sätt som medger full transparens. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta de regler och principer för transparens som den kommer att tillämpa när den utlöser villkorlighetsmekanismen.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att de åtgärder som vidtas enligt förordningen bör stå i proportion till den faktiska eller potentiella inverkan som överträdelserna av rättsstatens principer har på unionsbudgetens sunda ekonomiska förvaltning eller på unionens ekonomiska intressen, med hänsyn tagen till arten av överträdelserna av rättsstatens principer samt hur allvarliga och omfattande de är. Parlamentet anser att inverkans allvarlighetsgrad i allmänhet kommer att återspegla hur allvarliga överträdelserna är. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att de åtgärder som vidtas enligt förordningen bör stå i proportion till den faktiska eller potentiella inverkan som överträdelserna av rättsstatens principer har på unionsbudgetens sunda ekonomiska förvaltning eller på unionens ekonomiska intressen, med hänsyn tagen till arten av överträdelserna av rättsstatens principer samt hur allvarliga och omfattande de är. Parlamentet anser att inverkans allvarlighetsgrad i allmänhet kommer att återspegla hur allvarliga överträdelserna är.

Skydd av slutliga mottagare och bidragsmottagare

Skydd av slutliga mottagare och bidragsmottagare

| 29. | Europaparlamentet påminner om att det enligt förordningen är mycket viktigt att på lämpligt sätt skydda de slutliga mottagarnas och bidragsmottagarnas legitima intressen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att det enligt förordningen är mycket viktigt att på lämpligt sätt skydda de slutliga mottagarnas och bidragsmottagarnas legitima intressen.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att om inte annat anges i beslutet om antagande av åtgärder påverkar införandet av lämpliga åtgärder enligt förordningen inte medlemsstaternas skyldigheter gentemot slutliga mottagare eller bidragsmottagare, inbegripet skyldigheten att göra utbetalningar. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet påminner om att om inte annat anges i beslutet om antagande av åtgärder påverkar införandet av lämpliga åtgärder enligt förordningen inte medlemsstaternas skyldigheter gentemot slutliga mottagare eller bidragsmottagare, inbegripet skyldigheten att göra utbetalningar.

| 31. | Europaparlamentet betonar att kommissionen i samband med allvarlig korruption, nepotism, systembedrägeri, olagliga band till politiska partier och intressekonflikter, och särskilt i fall som upptäcks genom budgetförordningens system för tidig upptäckt och uteslutning (Edes) eller som är under utredning av Olaf eller Eppo, noggrant bör utvärdera från fall till fall om betalningar till slutmottagare och stödmottagare bör fortsätta eller inte. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att kommissionen i samband med allvarlig korruption, nepotism, systembedrägeri, olagliga band till politiska partier och intressekonflikter, och särskilt i fall som upptäcks genom budgetförordningens system för tidig upptäckt och uteslutning (Edes) eller som är under utredning av Olaf eller Eppo, noggrant bör utvärdera från fall till fall om betalningar till slutmottagare och stödmottagare bör fortsätta eller inte.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra artikel 5.4 i förordningen och snabbt inrätta en webbplats eller internetportal med information och vägledning för slutliga mottagare eller bidragsmottagare och med lämpliga verktyg för att informera kommissionen om eventuella överträdelser av den rättsliga skyldigheten att fortsätta att göra utbetalningar efter det att åtgärder enligt denna förordning har antagits, såsom ett enkelt, användarvänligt och strukturerat klagomålsformulär. Parlamentet uppmanar kommissionen att förklara hur den kommer att genomföra en effektiv och ändamålsenlig efterlevnadsmekanism för sökande, slutliga mottagare och bidragsmottagare. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra artikel 5.4 i förordningen och snabbt inrätta en webbplats eller internetportal med information och vägledning för slutliga mottagare eller bidragsmottagare och med lämpliga verktyg för att informera kommissionen om eventuella överträdelser av den rättsliga skyldigheten att fortsätta att göra utbetalningar efter det att åtgärder enligt denna förordning har antagits, såsom ett enkelt, användarvänligt och strukturerat klagomålsformulär. Parlamentet uppmanar kommissionen att förklara hur den kommer att genomföra en effektiv och ändamålsenlig efterlevnadsmekanism för sökande, slutliga mottagare och bidragsmottagare.

| 33. | Europaparlamentet betonar att vid delad förvaltning kan åtgärder enligt förordningen inte anses påverka tillgången till finansiering för betalningar av legitima betalningsansökningar till bidragsmottagare. Parlamentet påminner även om att de medlemsstater som berörs av dessa åtgärder regelbundet måste rapportera till kommissionen om hur de uppfyller sina skyldigheter gentemot de slutliga mottagarna eller bidragsmottagarna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att vid delad förvaltning kan åtgärder enligt förordningen inte anses påverka tillgången till finansiering för betalningar av legitima betalningsansökningar till bidragsmottagare. Parlamentet påminner även om att de medlemsstater som berörs av dessa åtgärder regelbundet måste rapportera till kommissionen om hur de uppfyller sina skyldigheter gentemot de slutliga mottagarna eller bidragsmottagarna.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera all information som står till dess förfogande, bland annat med hjälp av digitala verktyg för spårning, och göra sitt yttersta för att se till att alla legitima betalningar från offentliga organ eller medlemsstater verkligen betalas ut till slutliga mottagare eller bidragsmottagare, vilket kan innebära återkrav av utbetalningar som har gjorts eller finansiella korrigeringar genom en minskning av unionens stöd till program i enlighet med tillämpliga sektorsspecifika och finansiella bestämmelser. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera all information som står till dess förfogande, bland annat med hjälp av digitala verktyg för spårning, och göra sitt yttersta för att se till att alla legitima betalningar från offentliga organ eller medlemsstater verkligen betalas ut till slutliga mottagare eller bidragsmottagare, vilket kan innebära återkrav av utbetalningar som har gjorts eller finansiella korrigeringar genom en minskning av unionens stöd till program i enlighet med tillämpliga sektorsspecifika och finansiella bestämmelser.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med parlamentets förslag i den slutliga versionen av riktlinjerna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med parlamentets förslag i den slutliga versionen av riktlinjerna.

o

o o

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

1

(2)  Antagna texter, P9_TA(2021)0287.

2

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0360.

3

(4)  Antagna texter, P9_TA(2021)0103.

4

(5)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

5

(6)  Rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (EUT L 424, 15.12.2020, s. 1).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten (EUT L 305, 26.11.2019, s. 17).

7

(8)  Domstolens dom av den 20 april 2021, Repubblika mot Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, punkterna 59–64.

8

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/152 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/152

---

P9_TA(2021)0349

EU:s globala system för människorättsliga sanktioner (EU:s Magnitskijlag)

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om EU:s globala system för människorättsliga sanktioner (EU:s Magnitskijlag) (2021/2563(RSP))

(2022/C 99/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 2 februari 2012 om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 2 februari 2012 om att föra en konsekvent politik gentemot de regimer mot vilka EU tillämpar restriktiva åtgärder, i samband med att deras ledare utövar privata och kommersiella intressen inom EU:s gränser (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om en europeisk sanktionsordning för kränkningar av de mänskliga rättigheterna (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om en europeisk sanktionsordning för kränkningar av de mänskliga rättigheterna (2),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om en EU-övergripande mekanism för införande av riktade sanktioner mot personer som är inblandade i allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland sin resolution av den 4 september 2008 om utvärderingen av EU-sanktioner som en del av EU:s åtgärder och politik inom området för mänskliga rättigheter (3), sin resolution av den 11 mars 2014 om utrotande av tortyr i hela världen (4) och sin resolution av den 20 januari 2021 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om en EU-övergripande mekanism för införande av riktade sanktioner mot personer som är inblandade i allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna, däribland sin resolution av den 4 september 2008 om utvärderingen av EU-sanktioner som en del av EU:s åtgärder och politik inom området för mänskliga rättigheter (3), sin resolution av den 11 mars 2014 om utrotande av tortyr i hela världen (4) och sin resolution av den 20 januari 2021 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken – årsrapport 2020 (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2019 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 januari 2021 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2019 (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2017 om korruption och mänskliga rättigheter i tredjeländer (7) och sin resolution av den 5 juli 2016 om kampen mot människohandel i EU:s yttre förbindelser (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2017 om korruption och mänskliga rättigheter i tredjeländer (7) och sin resolution av den 5 juli 2016 om kampen mot människohandel i EU:s yttre förbindelser (8),

| — | med beaktande av sina resolutioner om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (”brådskande resolutioner”) i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om kränkningar av de mänskliga rättigheterna samt av demokratiska och rättsstatliga principer (”brådskande resolutioner”) i enlighet med artikel 144 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av avdelning V kapitel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) om antagande av sanktioner inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning V kapitel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) om antagande av sanktioner inom ramen för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp),

| — | med beaktande av artikel 21 i EU-fördraget om principerna om unionens internationella åtgärder, inklusive respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21 i EU-fördraget om principerna om unionens internationella åtgärder, inklusive respekt för principerna i Förenta nationernas stadga och i folkrätten,

| — | med beaktande av artikel 31.2 i EU-fördraget om särskilda bestämmelser för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 31.2 i EU-fördraget om särskilda bestämmelser för den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp),

| — | med beaktande av artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) om antagande av sanktioner mot såväl tredjeländer som enskilda personer, grupper och enheter som inte är stater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) om antagande av sanktioner mot såväl tredjeländer som enskilda personer, grupper och enheter som inte är stater,

| — | med beaktande av förklaring nr 25 till Lissabonfördraget om behovet av att säkerställa rättssäkerhetsgarantier för personer eller enheter som berörs av EU:s restriktiva åtgärder eller EU-åtgärder som syftar till att bekämpa terrorism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaring nr 25 till Lissabonfördraget om behovet av att säkerställa rättssäkerhetsgarantier för personer eller enheter som berörs av EU:s restriktiva åtgärder eller EU-åtgärder som syftar till att bekämpa terrorism,

| — | med beaktande av det gemensamma förslaget från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten av den 19 oktober 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna (JOIN(2020)0020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma förslaget från kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten av den 19 oktober 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna (JOIN(2020)0020),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/1999 (9) och rådets förordning (EU) 2020/1998 (10) av den 7 december 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2020/1999 (9) och rådets förordning (EU) 2020/1998 (10) av den 7 december 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets genomförandeförordning (EU) 2021/371 av den 2 mars 2021 (11) och rådets genomförandeförordning (EU) 2021/478 av den 22 mars 2021 (12) om genomförande av förordning (EU) 2020/1998 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets genomförandeförordning (EU) 2021/371 av den 2 mars 2021 (11) och rådets genomförandeförordning (EU) 2021/478 av den 22 mars 2021 (12) om genomförande av förordning (EU) 2020/1998 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/1371 av den 5 juli 2017 om bekämpande genom straffrättsliga bestämmelser av bedrägeri som riktar sig mot unionens finansiella intressen (13),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (14),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 november 2020 om EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (2020–2024), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 november 2020 om EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati (2020–2024),

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati från 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati från 2012,

| — | med beaktande av kommissionens vägledande not av den 17 december 2020 om genomförandet av vissa bestämmelser i rådets förordning (EU) 2020/1998 (C(2020)9432), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vägledande not av den 17 december 2020 om genomförandet av vissa bestämmelser i rådets förordning (EU) 2020/1998 (C(2020)9432),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot korruption och den politiska förklaringen från generalförsamlingens extra session om utmaningar och åtgärder för att förebygga och bekämpa korruption och stärka det internationella samarbetet den 2–4 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot korruption och den politiska förklaringen från generalförsamlingens extra session om utmaningar och åtgärder för att förebygga och bekämpa korruption och stärka det internationella samarbetet den 2–4 juni 2021,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna samt protokollen till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna samt protokollen till denna,

| — | med beaktande av sin undersökning från den 26 april 2018 om riktade sanktioner mot enskilda med anledning av grova människorättskränkningar och om effekter, tendenser och utsikter på EU-nivå, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin undersökning från den 26 april 2018 om riktade sanktioner mot enskilda med anledning av grova människorättskränkningar och om effekter, tendenser och utsikter på EU-nivå,

| — | med beaktande av domen från brottmålsavdelningen vid Spaniens högsta domstol av den 26 november 2020 om rådets beslut (Gusp) 2017/2074 av den 13 november 2017 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Venezuela (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen från brottmålsavdelningen vid Spaniens högsta domstol av den 26 november 2020 om rådets beslut (Gusp) 2017/2074 av den 13 november 2017 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Venezuela (15),

| — | med beaktande av frågorna till kommissionen och kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s globala system för människorättsliga sanktioner (EU:s Magnitskijlag) (O-000047/2021 – B9-0028/2021 och O-000048/2021 – B9-0029/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till kommissionen och kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om EU:s globala system för människorättsliga sanktioner (EU:s Magnitskijlag) (O-000047/2021 – B9-0028/2021 och O-000048/2021 – B9-0029/2021),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för utrikesfrågor, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för utrikesfrågor, och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 21 i EU-fördraget ska unionens åtgärder vägledas av principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och de grundläggande friheternas allmängiltighet och odelbarhet, respekten för människans värdighet, jämlikhet och solidaritet samt respekten för principerna i FN-stadgan och i folkrätten. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 21 i EU-fördraget ska unionens åtgärder vägledas av principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och de grundläggande friheternas allmängiltighet och odelbarhet, respekten för människans värdighet, jämlikhet och solidaritet samt respekten för principerna i FN-stadgan och i folkrätten.

| B. | Enligt artikel 215 i EUF-fördraget antar EU sanktioner, antingen som EU:s egna åtgärder (dvs. autonoma sanktioner) och/eller för att genomföra FN:s säkerhetsråds resolutioner, när icke-EU-stater, fysiska eller juridiska personer och grupper eller enheter som inte är stater underlåter att respektera folkrätten eller mänskliga rättigheter, eller bedriver politik eller vidtar åtgärder som bryter mot rättsstatsprincipen eller demokratiska principer. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 215 i EUF-fördraget antar EU sanktioner, antingen som EU:s egna åtgärder (dvs. autonoma sanktioner) och/eller för att genomföra FN:s säkerhetsråds resolutioner, när icke-EU-stater, fysiska eller juridiska personer och grupper eller enheter som inte är stater underlåter att respektera folkrätten eller mänskliga rättigheter, eller bedriver politik eller vidtar åtgärder som bryter mot rättsstatsprincipen eller demokratiska principer.

| C. | I kommissionens meddelande av den 19 januari 2021 med titeln Det europeiska ekonomiska och finansiella systemet: främja öppenhet, styrka och motståndskraft (COM(2021)0032) beskrivs åtgärder för att förbättra effektiviteten i EU:s sanktioner och se till att dessa inte kringgås och undergrävs samt för att införa en databas för utbyte av information om sanktioner, liksom en färdplan för att övergå från detektion av systematisk underlåtenhet att efterleva EU:s sanktioner till att väcka talan i Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

C.

I kommissionens meddelande av den 19 januari 2021 med titeln Det europeiska ekonomiska och finansiella systemet: främja öppenhet, styrka och motståndskraft (COM(2021)0032) beskrivs åtgärder för att förbättra effektiviteten i EU:s sanktioner och se till att dessa inte kringgås och undergrävs samt för att införa en databas för utbyte av information om sanktioner, liksom en färdplan för att övergå från detektion av systematisk underlåtenhet att efterleva EU:s sanktioner till att väcka talan i Europeiska unionens domstol.

| D. | I november 2018 tog den nederländska regeringen initiativ till en diskussion bland EU:s medlemsstater om ett globalt system för sanktioner om mänskliga rättigheter på EU-nivå. Den 7 december 2020 antog rådet slutligen det nödvändiga beslutet samt en förordning för att inrätta EU:s globala system för människorättsliga sanktioner . |
| --- | --- |

D.

I november 2018 tog den nederländska regeringen initiativ till en diskussion bland EU:s medlemsstater om ett globalt system för sanktioner om mänskliga rättigheter på EU-nivå. Den 7 december 2020 antog rådet slutligen det nödvändiga beslutet samt en förordning för att inrätta EU:s globala system för människorättsliga sanktioner .

| E. | Europaparlamentet fördömer systematiskt kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

E.

Europaparlamentet fördömer systematiskt kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| F. | I många fall kräver Europaparlamentet i de resolutioner som man antar att EU-insitutionerna ska införa sanktioner, inklusive individuella sanktioner, mot personer som misstänks för att begå brott mot mänskligheten eller allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

I många fall kräver Europaparlamentet i de resolutioner som man antar att EU-insitutionerna ska införa sanktioner, inklusive individuella sanktioner, mot personer som misstänks för att begå brott mot mänskligheten eller allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| G. | Korruption kan få förödande konsekvenser för de mänskliga rättigheterna och undergräver ofta institutionernas funktion och legitimitet samt rättsstatsprincipen. Parlamentet har begärt att missbruk och systematisk korruption i förbindelse med allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna också ska omfattas av EU:s globala system för människorättsliga sanktioner. |
| --- | --- |

G.

Korruption kan få förödande konsekvenser för de mänskliga rättigheterna och undergräver ofta institutionernas funktion och legitimitet samt rättsstatsprincipen. Parlamentet har begärt att missbruk och systematisk korruption i förbindelse med allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna också ska omfattas av EU:s globala system för människorättsliga sanktioner.

| H. | Förenta staterna, Kanada och Förenade kungariket har antagit liknande sanktionssystem. Samarbete mellan likasinnade länder som delar värdena grundläggande rättigheter, demokrati och rättstatlighet kommer att göra att användningen av riktade sanktioner blir mer samordnad och därmed mer effektiv. Den 26 april 2021 införde den brittiska regeringen ett globalt system för sanktioner i samband med korruption. |
| --- | --- |

H.

Förenta staterna, Kanada och Förenade kungariket har antagit liknande sanktionssystem. Samarbete mellan likasinnade länder som delar värdena grundläggande rättigheter, demokrati och rättstatlighet kommer att göra att användningen av riktade sanktioner blir mer samordnad och därmed mer effektiv. Den 26 april 2021 införde den brittiska regeringen ett globalt system för sanktioner i samband med korruption.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s globala system för människorättsliga sanktioner som ett viktigt komplement till EU:s verktyg för mänskliga rättigheter och utrikespolitik, vilket stärker EU:s roll som global aktör på människorättsområdet genom att göra det möjligt för EU att vidta restriktiva åtgärder mot juridiska och fysiska personer som är inblandade i allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna överallt i världen. Parlamentet betonar att det nya systemet måste ingå i en bredare, sammanhängande och tydligt definierad strategi där man tar hänsyn till EU:s utrikespolitiska mål. I denna strategi ska man också verka för att identifiera specifika riktmärken som är kopplade till målen och ange hur sanktionerna kan hjälpa till att nå dessa riktmärken. Parlamentet beklagar dock att rådet har beslutat att tillämpa enhällighet i stället för kvalificerad majoritet vid omröstning om antagandet av det nya systemet, och upprepar sitt krav på att införa kvalificerad majoritet för antagande av sanktioner inom ramen för EU:s globala system för människorättsliga sanktioner. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar definitionen av systemets omfattning med en förteckning över specifika allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, däribland brott som rör sexuellt och könsrelaterat våld, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagförslag om att ändra den nuvarande lagstiftningen för systemet så att även korruption inkluderas. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att vara flexibla när de anpassar lagstiftningen till framväxande utmaningar och hot mot de mänskliga rättigheterna eller överträdelser av statliga befogenheter eller nödbefogenheter, inklusive när det gäller covid-19-restriktioner eller våld mot människorättsförsvarare. Parlamentet understryker att EU:s sanktioner är riktade till en person som kränker de mänskliga rättigheterna och syftar inte till att påverka befolkningens åtnjutande av mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar tillkännagivandet att kommissionen under 2021 kommer att se över de rutiner som gör att sanktioner kan kringgås och undergrävas, samt att se över medlemsstaternas nuvarande rapporteringsskyldigheter när det gäller införandet och efterlevnaden av sanktioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att ta hänsyn till dessa resultat vid granskningen för att kunna föreslå ytterligare lagstiftningsändringar och genomföranderiktlinjer i enlighet med detta. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker vikten av att se till att systemet i samma utsträckning också riktar sig mot personer som ger ekonomisk och finansiell hjälp till dem som begår brott mot de mänskliga rättigheterna. Om inte korruption inkluderas i översynen av det befintliga systemet uppmanar parlamentet EU och dess medlemsstater att, med det brittiska lagförslaget om globala sanktioner mot korruption, den amerikanska globala Magnitskijlagen eller den kanadensiska lagen om rättvisa för brottsoffer på grund av korrupta utländska tjänstemän eller liknande system som förebild, anta ett system för sanktioner i samband med korruption som kompletterar EU:s globala system för människorättsliga sanktioner. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar Förenta staternas globala Magnitskijlag från 2016 och den ledande roll denna har spelat som inspiration för andra internationella aktörer, däribland EU, i dess insatser för att värna de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar de första genomförandebesluten inom systemet, vilket är ett bevis på att EU är fast beslutet att använda detta nya ambitiösa instrument. Parlamentet uppmanar rådet att till fullo utnyttja detta instrument för att stärka dess verkan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är övertygat om det nya systemets effektivitet, inklusive dess avskräckande effekt. Parlamentet är fast övertygat om att högsta möjliga standard när det gäller rättslig prövning och ordentlig kontroll av genomförandet är en förutsättning för att säkerställa systemets legitimitet. Parlamentet betonar att det behövs en regelbunden översyn av förteckningen, tydligt definierade och transparenta kriterier och metoder för uppförande och avförande av individer och enheter som finns på sanktionsförteckningen samt vederbörliga rättsliga förfaranden för att överklaga ett uppförande på förteckningen i syfte att säkerställa en ingående rättslig kontroll och rätt till rättslig prövning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer alla eventuella motsanktioner som vidtas mot EU, dess institutioner eller parlamentsledamöter, organ eller medborgare bara på grund av att de främjar och värnar respekten för de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen genom EU:s globala system för människorättsliga sanktioner. Parlamentet påminner om att motåtgärder syftar till att avskräcka EU från att fortsätta sina globala insatser för att värna de mänskliga rättigheterna i enlighet med sina skyldigheter enligt fördragen. Parlamentet understryker att det behövs ett snabbt, robust och samordnat EU-svar på motsanktioner från tredjeländer och att man måste se till att bilaterala avtal med sådana tredjeländer inte undergräver EU:s globala system för människorättsliga sanktioner eller EU:s trovärdighet i utrikespolitiken generellt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att alla EU-medlemsstater måste tolka tillämpningen och verkställandet av sanktioner på samma konsekventa och skyndsamma sätt. Parlamentet uppmanar med kraften kommissionen att, i sin roll som fördragens väktare, se till att nationella påföljder för brott mot EU:s sanktioner är effektiva, proportionerliga och avskräckande. Parlamentet anser att underlåtenhet att vidta lämpliga åtgärder i situationer som präglas av ihållande kränkningar av de mänskliga rättigheterna skulle undergräva EU:s människorättsstrategi, sanktionspolitik och trovärdighet. Parlamentet anser att det behövs en centraliserad tillsynsmekanism för genomförande och kontroll för att säkerställa en förbättrad efterlevnad av sanktionerna. Parlamentet välkomnar att kommissionen har föreslagit att införa en databas för information om sanktioner och att utarbeta en färdplan för att övergå från detektion av systematisk underlåtenhet att efterleva EU:s sanktioner till att väcka talan i Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste se till att myndigheter, företag och andra aktörer som är registrerade på deras territorium till fullo följer rådets beslut om restriktiva åtgärder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka samarbetet och informationsutbytet, samt efterlyser en starkare europeisk tillsyns- och efterlevnadsmekanism. Rådet uppmanas att regelbundet uppdatera företagen om sanktionsförteckningarna, eftersom de företag som står på förteckningarna tenderar att använda kryphål i lagstiftningen och hitta andra kreativa lösningar för att undvika sanktioner. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet är övertygat om att restriktiva åtgärder, och i synnerhet frysning av tillgångar, utgör en olaglig verksamhet som skadar unionens ekonomiska intressen. Parlamentet vill att man utreder om det är lämpligt att se över direktiv (EU) 2017/1371 och rådets förordning (EU) 2017/1939 för att ge Europeiska åklagarmyndigheten i uppdrag att undersöka, lagföra och väcka talan mot förövare och medbrottslingar som bryter mot restriktiva åtgärder som antagits inom ramen för EU:s globala system för människorättsliga sanktioner. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet beklagar att parlamentet inte har någon institutionell roll i processen. Parlamentet vill se en parlamentarisk kontroll över EU:s globala system för människorättsliga sanktioner och en större roll för Europaparlamentet när det gäller att föra fram fall av allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna för att öka legitimiteten i systemet, samt efterlyser en dedikerad parlamentarisk arbetsgrupp som ska granska genomförandet av sanktionssystemet. Parlamentet efterlyser ett systematiskt och institutionaliserat informationsutbyte, och rapportering till parlamentet och medlemsstaterna från utrikestjänstens och kommissionens sida. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet insisterar på en öppen och inkluderande process för att göra det lättare att få information från civilsamhällets aktörer, bland annat genom att upprätta en rådgivande kommitté på EU-nivå och hålla regelbundna möten med civilsamhällets organisationer, människorättsförsvarare och granskande journalister, i syfte att undersöka hur systemet fungerar och förbättra genomförandet av det. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att utfärda råd om hur man kan delta i processen och understryker att det behövs sekretess och en vittnesskyddsmekanism för dem som tillhandahåller information, såsom människorättsförsvarare och människorättsorganisationer. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att riktade sanktioner måste syfta till att uppnå effektiva och varaktiga resultat. Parlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att avsätta tillräckliga resurser och expertis för att genomdriva och regelbundet övervaka effekterna av EU:s globala system för människorättsliga sanktioner samt att noggrant granska uppföranden och avföranden från förteckningen. Parlamentet insisterar på att man måste rikta större uppmärksamhet och resurser på offentlig kommunikation om förteckningarna, både inom EU och i de berörda länderna, vilket bland annat innefattar att översätta relevanta handlingar till de berörda individerna och enheternas lokala språk. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att det behövs en enhetlig och konsekvent strategi för att genomdriva EU:s sanktionssystem, och uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att säkerställa samstämmigheten mellan EU:s globala system för människorättsliga sanktioner och EU:s utrikespolitik, i synnerhet när det gäller stöd för mänskliga rättigheter och demokrati, samt den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) och den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP). Parlamentet vill dessutom se en större konsekvens mellan EU:s sanktionssystem och internationell kriminallagstiftning, internationell humanitär rätt och EU:s politik rörande rättsstatsprincipen och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet understryker at EU:s globala system för människorättsliga sanktioner måste vara förenligt med och komplettera EU:s landspecifika och horisontella begränsande åtgärder, sektorspecifika åtgärder och vapenembargon samt de befintliga internationella sanktionsramarna, i synnerhet i förhållande till FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar EU att tillsammans med Förenta staterna upprätta en transatlantisk allians för att försvara demokratin globalt och föreslå en verktygslåda för demokratiförsvar som bör omfatta gemensamma sanktionsåtgärder och strategier mot penningtvätt, samt att se till att sanktionspolicyn i denna allians är kopplad till europeiska och internationella utredningar och många andra internationella rättsliga instrument, såsom internationella tribunaler och initiativet om ett EU-centrum för rättvisa. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet är övertygat om fördelarna med att samordna och samarbeta med partner och likasinnade länder för att genomföra EU:s globala system för människorättsliga sanktioner. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, när man inför sanktioner, bygga vidare på det nära samarbetet och det strategiska partnerskapet mellan EU och Förenta staterna, vilket bygger på en gemensam historia och delade demokratiska värderingar, samt efterlyser regelbundna diskussioner om riktade sanktioner, i synnerhet inom ramen för den transatlantiska lagstiftardialogen. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att samarbeta med externa rättsliga institutioner såsom Internationella brottsmålsdomstolen, Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna, Interamerikanska domstolen för de mänskliga rättigheterna, Afrikanska domstolen för mänskliga och folkens rättigheter samt andra tillfälliga tribunaler, FN-stödda tribunaler och övriga organ, däribland kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, liksom med internationella övervaknings- och tillsynsorgan, organisationen för säkerhet och samarbete i Europa, Nato och Europarådet, i syfte att samla in bevis för att införa sanktioner inom EU-systemet och avskräcka från allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU att arbeta för att alla länder i världen ska ratificera Romstadgan för internationella brottsmålsdomstolen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar att åtal mot förövarna av grova människorättskränkningar och massövergrepp inom nationella eller internationella jurisdiktioner även i fortsättningen bör vara det främsta målet för alla ansträngningar som EU och dess medlemsstater gör för att bekämpa straffrihet. Parlamentet upprepar i detta avseende vikten av en universell jurisdiktion och välkomnar de rättsliga förfaranden som nyligen inletts enligt denna princip i ett antal medlemsstater. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet understryker vikten av att EU:s kandidatländer och potentiella kandidatländer anpassar sig till EU:s globala system för människorättsliga sanktioner, i linje med den bredare anpassningen till EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen samt vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUT C 239 E, 20.8.2013, s. 11.

(2)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 108.

(3)  EUT C 295 E, 4.12.2009, s. 49.

(4)  EUT C 378, 9.11.2017, s. 52.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2021)0012.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2021)0014.

(7)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 82.

(8)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 47.

(9)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

(10)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(11)  EUT L 71 I, 2.3.2021, s. 1.

(12)  EUT L 99 I, 22.3.2021, s. 1.

(13)  EUT L 198, 28.7.2017, s. 29.

(14)  EUT L 283, 31.10.2017, s. 1.

(15)  EUT L 295, 14.11.2017, s. 60.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/158 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/158

---

P9_TA(2021)0350

Årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt (2019/2196(INI))

(2022/C 99/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 77.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där det föreskrivs att det ska inrättas ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för att ”säkerställa att det inte förekommer någon kontroll av personer vid de inre gränserna”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 77.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), där det föreskrivs att det ska inrättas ett område med frihet, säkerhet och rättvisa för att ”säkerställa att det inte förekommer någon kontroll av personer vid de inre gränserna”,

| — | med beaktande av artikel 21.1 i EUF-fördraget och artikel 45 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), som slår fast att varje unionsmedborgare ska ha rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 21.1 i EUF-fördraget och artikel 45 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), som slår fast att varje unionsmedborgare ska ha rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier,

| — | med beaktande av artikel 18 i EUF-fördraget och artikel 21.2 i stadgan, som förbjuder all diskriminering på grund av nationalitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 18 i EUF-fördraget och artikel 21.2 i stadgan, som förbjuder all diskriminering på grund av nationalitet,

| — | med beaktande av artiklarna 18 och 19 i stadgan om rätten till asyl och skydd vid avlägsnande, utvisning eller utlämning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 18 och 19 i stadgan om rätten till asyl och skydd vid avlägsnande, utvisning eller utlämning,

| — | med beaktande av att Schengenregelverket hela tiden utvecklats sedan Schengenavtalet undertecknades den 14 juni 1985, och för närvarande omfattar ett stort antal EU-rättsakter på områdena förvaltning av de inre och yttre gränserna, viseringspolitik, återvändandepolitik, polissamarbete och dataskydd samt rättsakter om inrättande och förvaltning av två unionsbyråer (Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) och Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA)), ett finansiellt program (instrumentet för ekonomiskt stöd för förvaltningen av de yttre gränserna och den gemensamma viseringspolitiken) och fyra storskaliga it-system (Schengens informationssystem, Informationssystemet för viseringar, EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) samt in- och utresesystemet), med interoperabilitet mellan sig, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Schengenregelverket hela tiden utvecklats sedan Schengenavtalet undertecknades den 14 juni 1985, och för närvarande omfattar ett stort antal EU-rättsakter på områdena förvaltning av de inre och yttre gränserna, viseringspolitik, återvändandepolitik, polissamarbete och dataskydd samt rättsakter om inrättande och förvaltning av två unionsbyråer (Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex) och Europeiska unionens byrå för den operativa förvaltningen av stora it-system inom området frihet, säkerhet och rättvisa (eu-LISA)), ett finansiellt program (instrumentet för ekonomiskt stöd för förvaltningen av de yttre gränserna och den gemensamma viseringspolitiken) och fyra storskaliga it-system (Schengens informationssystem, Informationssystemet för viseringar, EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) samt in- och utresesystemet), med interoperabilitet mellan sig,

| — | med beaktande av den lagstiftning som antagits sedan den senaste årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt, vars syfte är att stärka det mot bakgrund av de bestående utmaningarna, till exempel Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1860 av den 28 november 2018 om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (1), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1861 av den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och om ändring och upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006 (2) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1862 av den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och kommissionens beslut 2010/261/EU (3), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/817 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området gränser och viseringar, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 och (EU) 2018/1861 samt rådets beslut 2004/512/EG och 2008/633/RIF (4), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816 (5), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (6), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1241 av den 12 september 2018 om ändring av förordning (EU) 2016/794 i syfte att inrätta ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) (7), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/493 av den 30 mars 2020 om systemet för falska och äkta handlingar online (Fado) och om upphävande av rådets gemensamma åtgärd 98/700/RIF (8), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (9) (Frontexförordningen) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1155 av den 20 juni 2019 om ändring av förordning (EG) nr 810/2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den lagstiftning som antagits sedan den senaste årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt, vars syfte är att stärka det mot bakgrund av de bestående utmaningarna, till exempel Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1860 av den 28 november 2018 om användning av Schengens informationssystem för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (1), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1861 av den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området in- och utresekontroller, om ändring av konventionen om tillämpning av Schengenavtalet och om ändring och upphävande av förordning (EG) nr 1987/2006 (2) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1862 av den 28 november 2018 om inrättande, drift och användning av Schengens informationssystem (SIS) på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, om ändring och upphävande av rådets beslut 2007/533/RIF och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1986/2006 och kommissionens beslut 2010/261/EU (3), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/817 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området gränser och viseringar, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 och (EU) 2018/1861 samt rådets beslut 2004/512/EG och 2008/633/RIF (4), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/818 av den 20 maj 2019 om inrättande av en ram för interoperabilitet mellan EU-informationssystem på området polissamarbete och straffrättsligt samarbete, asyl och migration och om ändring av förordningarna (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 och (EU) 2019/816 (5), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1240 av den 12 september 2018 om inrättande av ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och om ändring av förordningarna (EU) nr 1077/2011, (EU) nr 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 och (EU) 2017/2226 (6), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1241 av den 12 september 2018 om ändring av förordning (EU) 2016/794 i syfte att inrätta ett EU-system för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) (7), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/493 av den 30 mars 2020 om systemet för falska och äkta handlingar online (Fado) och om upphävande av rådets gemensamma åtgärd 98/700/RIF (8), Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1896 av den 13 november 2019 om den europeiska gräns- och kustbevakningen och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1052/2013 och (EU) 2016/1624 (9) (Frontexförordningen) samt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1155 av den 20 juni 2019 om ändring av förordning (EG) nr 810/2009 om införande av en gemenskapskodex om viseringar (viseringskodex) (10),

| — | med beaktande av det pågående lagstiftningsarbetet för en översyn av kodexen om Schengengränserna vad gäller reglerna för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna, förändringar i informationssystemet för viseringar, fullbordande av den rättsliga ramen för Etias, omarbetningen av återvändandedirektivet, instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och visering 2021–2027 och det nya förslaget till förordning om införande av screening av tredjelandsmedborgare vid de yttre gränserna (COM(2020)0612), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det pågående lagstiftningsarbetet för en översyn av kodexen om Schengengränserna vad gäller reglerna för tillfälligt återinförande av gränskontroller vid de inre gränserna, förändringar i informationssystemet för viseringar, fullbordande av den rättsliga ramen för Etias, omarbetningen av återvändandedirektivet, instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och visering 2021–2027 och det nya förslaget till förordning om införande av screening av tredjelandsmedborgare vid de yttre gränserna (COM(2020)0612),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, rådets rekommendationer och kommissionens meddelanden, riktlinjer och färdplaner av olika slag som syftar till att hantera situationen vid Schengenområdets inre och yttre gränser i samband med covid-19, såsom kommissionens meddelande av den 16 mars 2020Covid-19: Riktlinjer för gränsförvaltningsåtgärder för att skydda folkhälsan och säkerställa tillgången på varor och viktiga tjänster (11), och kommissionens meddelande av den 30 mars 2020Covid-19: Vägledning om genomförandet av de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU, om underlättandet av transitarrangemang för återvändande EU-medborgare och om effekterna på viseringspolitiken (C(2020)2050), och efterföljande förlängningar, såsom den av den 8 april 2020 (COM(2020)0148), den gemensamma europeiska färdplanen i riktning mot att lätta på åtgärderna mot covid-19, presenterad av kommissionens ordförande och Europeiska rådets ordförande, samt rådets rekommendation (EU) 2020/1475 av den 13 oktober 2020 om en samordnad strategi för inskränkningar i den fria rörligheten med anledning av covid-19-pandemin (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser, rådets rekommendationer och kommissionens meddelanden, riktlinjer och färdplaner av olika slag som syftar till att hantera situationen vid Schengenområdets inre och yttre gränser i samband med covid-19, såsom kommissionens meddelande av den 16 mars 2020Covid-19: Riktlinjer för gränsförvaltningsåtgärder för att skydda folkhälsan och säkerställa tillgången på varor och viktiga tjänster (11), och kommissionens meddelande av den 30 mars 2020Covid-19: Vägledning om genomförandet av de tillfälliga restriktionerna för icke nödvändiga resor till EU, om underlättandet av transitarrangemang för återvändande EU-medborgare och om effekterna på viseringspolitiken (C(2020)2050), och efterföljande förlängningar, såsom den av den 8 april 2020 (COM(2020)0148), den gemensamma europeiska färdplanen i riktning mot att lätta på åtgärderna mot covid-19, presenterad av kommissionens ordförande och Europeiska rådets ordförande, samt rådets rekommendation (EU) 2020/1475 av den 13 oktober 2020 om en samordnad strategi för inskränkningar i den fria rörligheten med anledning av covid-19-pandemin (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 oktober 2019 om kontrollen av Kroatiens fullständiga tillämpning av Schengenregelverket (COM(2019)0497), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 oktober 2019 om kontrollen av Kroatiens fullständiga tillämpning av Schengenregelverket (COM(2019)0497),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 september 2020 om en ny migrations- och asylpakt (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 september 2020 om en ny migrations- och asylpakt (COM(2020)0609),

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 maj 2018 om årsrapporten om Schengenområdets funktionssätt (13),

| — | med beaktande av rapporten av den 25 november 2020 från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om funktionssättet för utvärderings- och övervakningsmekanismen för Schengenregelverket i enlighet med artikel 22 i rådets förordning (EU) nr 1053/2013 (COM(2020)0779), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 25 november 2020 från kommissionen till rådet och Europaparlamentet om funktionssättet för utvärderings- och övervakningsmekanismen för Schengenregelverket i enlighet med artikel 22 i rådets förordning (EU) nr 1053/2013 (COM(2020)0779),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om situationen i Schengenområdet efter covid-19-utbrottet (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om situationen i Schengenområdet efter covid-19-utbrottet (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien: avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2018 om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien: avskaffande av kontroller vid de inre land-, sjö- och luftgränserna (15),

| — | med beaktande av rapporten av den 8 december 2020 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) om migration och den problematiska situationen för grundläggande rättigheter vid landgränser (Migration: fundamental rights issues at land borders), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 8 december 2020 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) om migration och den problematiska situationen för grundläggande rättigheter vid landgränser (Migration: fundamental rights issues at land borders),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om genomförandet av återvändandedirektivet (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om genomförandet av återvändandedirektivet (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 november 2020 om covid-19-åtgärdernas inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 november 2020 om covid-19-åtgärdernas inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna (17),

| — | med beaktande av den arbetsgrupp för granskning av Frontex som inrättats av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor liksom det pågående arbetet i den, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den arbetsgrupp för granskning av Frontex som inrättats av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor liksom det pågående arbetet i den,

| — | med beaktande av det förberedande arbete med denna resolution som gjorts av den arbetsgrupp för granskning av Schengen som inrättats av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förberedande arbete med denna resolution som gjorts av den arbetsgrupp för granskning av Schengen som inrättats av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0183/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0183/2021), och av följande skäl:

| A. | Schengenområdet är ett unikt system och ett av Europeiska unionens största framsteg i och med att det sedan mer än 25 år tillåter fri rörlighet för personer utan kontroller vid de inre gränserna inom Schengenområdet. Detta har möjliggjorts genom en rad olika kompensationsåtgärder, ill exempel förstärkt informationsutbyte genom inrättande av Schengens informationssystem (SIS) och skapande av en utvärderingsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket i medlemsstaterna och främja ömsesidigt förtroende för Schengenområdets funktionssätt. Ömsesidigt förtroende kräver också solidaritet, säkerhet, polissamarbete och straffrättsligt samarbete, gemensamt skydd av EU:s yttre gränser, ett gemensamt synsätt och en gemensam politik i fråga om visering och dataskydd. |
| --- | --- |

A.

Schengenområdet är ett unikt system och ett av Europeiska unionens största framsteg i och med att det sedan mer än 25 år tillåter fri rörlighet för personer utan kontroller vid de inre gränserna inom Schengenområdet. Detta har möjliggjorts genom en rad olika kompensationsåtgärder, ill exempel förstärkt informationsutbyte genom inrättande av Schengens informationssystem (SIS) och skapande av en utvärderingsmekanism för att kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket i medlemsstaterna och främja ömsesidigt förtroende för Schengenområdets funktionssätt. Ömsesidigt förtroende kräver också solidaritet, säkerhet, polissamarbete och straffrättsligt samarbete, gemensamt skydd av EU:s yttre gränser, ett gemensamt synsätt och en gemensam politik i fråga om visering och dataskydd.

| B. | Ett fullt fungerande Schengenområde och dess framtida utvidgning, så att det kommer att omfatta Schengenkandidatländerna, förblir avgörande för ytterligare politisk, ekonomisk och social integration, främjande av sammanhållning och överbryggande av klyftor mellan länder och regioner samt en förutsättning för att upprätthålla principen om fri rörlighet. Det framtida Schengenområdet måste vara ett område utan fragmentering. |
| --- | --- |

B.

Ett fullt fungerande Schengenområde och dess framtida utvidgning, så att det kommer att omfatta Schengenkandidatländerna, förblir avgörande för ytterligare politisk, ekonomisk och social integration, främjande av sammanhållning och överbryggande av klyftor mellan länder och regioner samt en förutsättning för att upprätthålla principen om fri rörlighet. Det framtida Schengenområdet måste vara ett område utan fragmentering.

| C. | Avskaffandet av kontrollerna vid de inre gränserna är en viktig och praktisk del av det som medborgarna identifierar som den europeiska idén och är avgörande för att den inre marknaden ska fungera. Schengenområdet hotas, inte minst med tanke på medlemsstaternas ständigt ökande användning av kontroller vid de inre gränserna, särskilt under de senaste åren. |
| --- | --- |

C.

Avskaffandet av kontrollerna vid de inre gränserna är en viktig och praktisk del av det som medborgarna identifierar som den europeiska idén och är avgörande för att den inre marknaden ska fungera. Schengenområdet hotas, inte minst med tanke på medlemsstaternas ständigt ökande användning av kontroller vid de inre gränserna, särskilt under de senaste åren.

| D. | Som ett svar på covid-19-pandemin har de flesta medlemsstater, däribland Schengenassocierade länder, återinfört kontroller vid de inre gränserna eller stängt sina gränser, antingen helt eller delvis, eller för vissa typer av resenärer, däribland EU-medborgare och deras familjemedlemmar och tredjelandsmedborgare som är bosatta på deras eller en annan medlemsstats territorium. Särskilt i början av pandemin äventyrades själva grundidén med Schengensamarbetet genom bristen på samordning i praktiken mellan medlemsstaterna och med kommissionen när det gäller återinförande och avskaffande av kontroller vid de inre gränserna. |
| --- | --- |

D.

Som ett svar på covid-19-pandemin har de flesta medlemsstater, däribland Schengenassocierade länder, återinfört kontroller vid de inre gränserna eller stängt sina gränser, antingen helt eller delvis, eller för vissa typer av resenärer, däribland EU-medborgare och deras familjemedlemmar och tredjelandsmedborgare som är bosatta på deras eller en annan medlemsstats territorium. Särskilt i början av pandemin äventyrades själva grundidén med Schengensamarbetet genom bristen på samordning i praktiken mellan medlemsstaterna och med kommissionen när det gäller återinförande och avskaffande av kontroller vid de inre gränserna.

| E. | Sedan 2015 har kontroller vid de inre gränserna återinförts av medlemsstaterna totalt 268 gånger, vilket är en betydande ökning jämfört med perioden 2006–2014, då kontrollerna vid de inre gränserna återinfördes bara 35 gånger (18). |
| --- | --- |

E.

Sedan 2015 har kontroller vid de inre gränserna återinförts av medlemsstaterna totalt 268 gånger, vilket är en betydande ökning jämfört med perioden 2006–2014, då kontrollerna vid de inre gränserna återinfördes bara 35 gånger (18).

| F. | Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen uttryckt oro över nödvändigheten och proportionaliteten för många av dessa kontroller vid de inre gränserna. |
| --- | --- |

F.

Europaparlamentet har vid upprepade tillfällen uttryckt oro över nödvändigheten och proportionaliteten för många av dessa kontroller vid de inre gränserna.

| G. | Det ömsesidiga förtroendet och det nära samarbetet mellan medlemsstaterna är väsentliga delar av den grund som Schengenområdet bygger på. |
| --- | --- |

G.

Det ömsesidiga förtroendet och det nära samarbetet mellan medlemsstaterna är väsentliga delar av den grund som Schengenområdet bygger på.

| H. | Viktiga EU-rättsakter har antagits under de senaste åren i syfte att förbättra gränskontrollernas effektivitet och ändamålsenlighet vid de yttre gränserna och bidra till en hög säkerhetsnivå inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. Dessa instrument inbegriper en ny struktur för EU:s informationssystem och deras interoperabilitet. |
| --- | --- |

H.

Viktiga EU-rättsakter har antagits under de senaste åren i syfte att förbättra gränskontrollernas effektivitet och ändamålsenlighet vid de yttre gränserna och bidra till en hög säkerhetsnivå inom området med frihet, säkerhet och rättvisa. Dessa instrument inbegriper en ny struktur för EU:s informationssystem och deras interoperabilitet.

| I. | Det fortsätter att rapporteras om anklagelser om våld mot migranter, inbegripet mot dem som söker internationellt skydd, och om handgripliga avvisningar vid EU:s yttre gränser. Europaparlamentet, Olaf, Frontex och Europeiska ombudsmannen har inlett en undersökning av dessa påståenden. Unionen har ännu ingen effektiv mekanism för övervakning av situationen för grundläggande rättigheter vid sina yttre gränser. |
| --- | --- |

I.

Det fortsätter att rapporteras om anklagelser om våld mot migranter, inbegripet mot dem som söker internationellt skydd, och om handgripliga avvisningar vid EU:s yttre gränser. Europaparlamentet, Olaf, Frontex och Europeiska ombudsmannen har inlett en undersökning av dessa påståenden. Unionen har ännu ingen effektiv mekanism för övervakning av situationen för grundläggande rättigheter vid sina yttre gränser.

| J. | Allvarliga brister konstaterades vid 2017 års Schengenutvärdering av Förenade kungarikets tillämpning av Schengenregelverket i fråga om Schengens informationssystem. |
| --- | --- |

J.

Allvarliga brister konstaterades vid 2017 års Schengenutvärdering av Förenade kungarikets tillämpning av Schengenregelverket i fråga om Schengens informationssystem.

| K. | Den första utvärderingscykeln för utvärderingsmekanismen för Schengen visade på ett behov av bättre och snabbare genomförande av rekommendationer som härrör från utvärderingarna samt lämpliga reformer, särskilt när det gäller hur mekanismen bedömer överensstämmelsen med grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

K.

Den första utvärderingscykeln för utvärderingsmekanismen för Schengen visade på ett behov av bättre och snabbare genomförande av rekommendationer som härrör från utvärderingarna samt lämpliga reformer, särskilt när det gäller hur mekanismen bedömer överensstämmelsen med grundläggande rättigheter.

| L. | Frontex årliga sårbarhetsanalyser undersöker medlemsstaternas förmåga att hantera hot och utmaningar vid de yttre gränserna och rekommenderar särskilda korrigerande åtgärder för att minska sårbarheter, och kompletterar därför utvärderingarna inom ramen för utvärderingsmekanismen för Schengen. |
| --- | --- |

L.

Frontex årliga sårbarhetsanalyser undersöker medlemsstaternas förmåga att hantera hot och utmaningar vid de yttre gränserna och rekommenderar särskilda korrigerande åtgärder för att minska sårbarheter, och kompletterar därför utvärderingarna inom ramen för utvärderingsmekanismen för Schengen.

| M. | En fullständig tillämpning av Schengenregelverket när det gäller avskaffandet av kontroller vid de inre gränserna i fråga om Bulgarien och Rumänien har ännu inte uppnåtts, trots att parlamentet efterlyste detta i sin resolution av den 8 juni 2011. |
| --- | --- |

M.

En fullständig tillämpning av Schengenregelverket när det gäller avskaffandet av kontroller vid de inre gränserna i fråga om Bulgarien och Rumänien har ännu inte uppnåtts, trots att parlamentet efterlyste detta i sin resolution av den 8 juni 2011.

| N. | Kommissionen angav i sitt meddelande av den 22 oktober 2019 om kontrollen av Schengenregelverkets fullständiga tillämpning att Kroatien hade vidtagit de åtgärder som krävs för att säkerställa att de nödvändiga villkoren för en fullständig tillämpning av Schengenregelverket är uppfyllda. |
| --- | --- |

N.

Kommissionen angav i sitt meddelande av den 22 oktober 2019 om kontrollen av Schengenregelverkets fullständiga tillämpning att Kroatien hade vidtagit de åtgärder som krävs för att säkerställa att de nödvändiga villkoren för en fullständig tillämpning av Schengenregelverket är uppfyllda.

Schengenområdets funktion

| 1. | Europaparlamentet anser att själva grundidén med Schengensamarbetet, nämligen att säkerställa att det inte görs några kontroller vid de inre gränserna och att garantera den fria rörligheten, har äventyrats ytterligare genom covid-19-pandemin. Parlamentet upprepar i detta sammanhang sin oro över den rådande situationen när det gäller kontroller vid de inre gränserna i vissa medlemsstater, och påminner i detta sammanhang om att alla sådana åtgärder för att bekämpa pandemin och begränsa de grundläggande rättigheterna och friheterna alltid bör respektera både andemeningen och ordalydelsen i gällande lagstiftning, samtidigt som det till fullo stöder de folkhälsoåtgärder som införts för att begränsa spridningen av covid-19. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att kontroller vid de inre gränserna, enligt gällande unionsrätt, får återinföras under förutsättning att de är nödvändiga, proportionella och tillfälliga och utgör en sista utväg. Parlamentet upprepar i detta avseende sin ståndpunkt att många av förlängningarna av kontrollerna vid de inre gränserna sedan 2015 inte underbyggts tillräckligt väl och inte överensstämmer med reglerna om deras förlängning, nödvändighet eller proportionalitet, och att de därmed är olagliga. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har försökt samordna en gemensam europeisk insats. Samtidigt beklagar parlamentet djupt att medlemsstaterna fortsatt inför kontroller vid de inre gränserna, i många fall utan samordning, innan vederbörlig hänsyn har tagits till det gemensamma europeiska intresset av att upprätthålla Schengenområdet som ett område utan inre gränskontroller. Parlamentet upprepar att de kontroller som införts har haft en negativ inverkan på den fria rörligheten för varor, kapital, tjänster och personer i unionen. Parlamentet understryker i detta sammanhang den särskilt svåra situationen för gränsarbetare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen, trots att den konstaterat betydande brister i genomförandet av Schengenregelverket, har varit långsam eller helt enkelt ovillig när det gäller att inleda överträdelseförfaranden. Parlamentet uppmanar på nytt kommissionen att på lämpligt sätt kontrollera tillämpningen av Schengenregelverket, att bedöma huruvida nödvändighets- och proportionalitetsprinciperna har respekterats och att vid behov använda överträdelseförfaranden. Parlamentet understryker det akuta behovet att stärka det ömsesidiga förtroendet och samarbetet mellan Schengenstaterna och att säkerställa en lämplig förvaltning av Schengensamarbetet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar att medlemsstaterna måste respektera den lagstiftning som fastställs i fördragen och stadgan, och genomföra gränsåtgärder på ett lagligt och icke-diskriminerande sätt. Parlamentet anser att en regelbunden politisk och offentlig debatt om Schengenområdets funktionssätt är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet noterar att inga framsteg hittills har gjorts under denna valperiod när det gäller översynen av kodexen om Schengengränserna, med avseende på vilken de interinstitutionella förhandlingarna fortfarande blockeras av rådet. Parlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande att den kommer att lägga fram nya förslag om förvaltningen av Schengensamarbetet. Parlamentet uttrycker sin besvikelse över att kommissionen fortsätter att åsidosätta sin rapporteringsskyldighet gentemot parlamentet genom att inte lägga fram den årliga rapporten om hur området utan inre gränskontroll fungerar (artikel 33 i kodexen om Schengengränserna) och den årliga omfattande rapporten i enlighet med artikel 20 i utvärderingsmekanismen för Schengen (SEMM), och därmed hindrar granskning och konstruktiv politisk debatt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet – mot bakgrund av sina talrika begäranden om fullständig tillämpning av bestämmelserna i Schengenregelverket i Bulgarien och Rumänien – att leva upp till sitt åtagande och omedelbart fatta beslut om att avskaffa kontrollerna vid de inre land-, sjö- och luftgränserna och därmed tillåta dessa medlemsstater att rättmätigt ansluta sig till området med fri rörlighet och utan inre gränskontroll. Parlamentet är redo att, när det hörs av rådet i enlighet med artikel 4 i anslutningsakten, uttrycka sin åsikt om den fullständiga tillämpningen av bestämmelserna i Schengenregelverket i Kroatien. Parlamentet anser att solidaritet och ansvar gäller alla och att det framtida Schengenområdet måste vara ett område utan fragmentering. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att EU:s viseringspolitik är effektiv, användarvänlig och säker, och välkomnar i detta avseende kommissionens avsikt att digitalisera viseringsförfarandet senast 2025. Parlamentet anser att integrationen av varaktigt bosatta tredjelandsmedborgare i medlemsstaterna är en nyckelfaktor för att främja ekonomisk och social sammanhållning, och anser därför att man bör överväga en harmonisering av minimireglerna för utfärdande av viseringar för längre vistelse och uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar på nytt medlemsstaterna att säkerställa ett korrekt genomförande av återvändandedirektivet (19) i alla dess aspekter och uppmanar kommissionen att övervaka dess genomförande. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stärka informationsutbytet och att vidareutveckla det ömsesidiga gränsöverskridande polissamarbetet, till exempel genom ökad användning av gemensamma utredningsgrupper. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att ett antal åtgärder som begärdes i föregående årsrapport (20) under tiden har genomförts (översyn av den rättsliga ramen för Schengens informationssystem och reform av Eurosur). Parlamentet noterar dock att de flesta rekommendationer fortfarande är giltiga. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att välfungerande yttre gränser är avgörande för Schengenområdets livskraft. Parlamentet noterar med oro att utvärderingsrapporterna om Schengen och sårbarhetsanalyserna fortsätter att peka på brister och sårbarheter i skyddet och förvaltningen av de yttre gränserna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra de rekommendationer som rådet och Frontex riktat till dem för att komma till rätta med bristerna och sårbarheterna, särskilt rekommendationerna om respekten för grundläggande rättigheter i verksamhet inom gränsförvaltning. Parlamentet betonar vikten av de lagstiftningsåtgärder som nyligen antagits. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet oroar sig över hur de befintliga reserestriktionerna påverkar rättigheterna för flyktingar och personer som söker internationellt skydd. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att antagandet av sådana åtgärder är helt förenligt med kraven i artiklarna 3 och 4 i kodexen om Schengengränserna och i EU:s stadga. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de upprepade anklagelserna om Frontex inblandning i handgripliga avvisningar samt över de rapporterade kränkningarna av grundläggande rättigheter inom byråns verksamhet, och anser att de interna rapporteringsmekanismerna och den parlamentariska och offentliga kontrollen av Frontex verksamhet måste såväl stärkas som genomföras på ändamålsenligt sätt. Parlamentet betonar att Frontex verkställande direktör enligt artikel 46 i Frontexförordningen tillfälligt ska avbryta, ska avsluta eller ska besluta att inte inleda verksamhet om förutsättningarna för verksamheten i fråga, inbegripet iakttagande av grundläggande rättigheter, inte respekteras. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uttrycker i detta avseende sitt fulla stöd för den arbetsgrupp för granskning av Frontex som inrättats av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor liksom det pågående arbetet i den. Syftet med denna arbetsgrupp är en bedömning av alla aspekter av hur Frontex verksamhet och organisation fungerar, dess förstärkta roll och resurser för integrerad gränsförvaltning samt en korrekt tillämpning av EU:s regelverk, inbegripet respekten för de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de många dödsfallen i Medelhavet. Parlamentet påminner om att bistånd till alla personer i sjönöd är en rättslig skyldighet enligt både unionsrätten och internationell rätt, och att sök- och räddningsinsatser är en integrerad del av den europeiska integrerade gränsförvaltningen enligt Frontexförordningen. Frontex uppmanas att avsevärt förbättra den information som finns att tillgå om dess operativa verksamhet till havs, bland annat genom regelbunden och adekvat rapportering till parlamentet, till exempel när det gäller samarbetet med samordningscentralen för sjöräddning i Tripoli och Libyens kustbevakning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är djupt oroat över de ihållande och allvarliga rapporterna om våld och handgripliga avvisningar vid de yttre gränserna, även från en medlemsstat till en annan och därefter till ett tredjeland. Parlamentet upprepar att medlemsstaterna är skyldiga att förhindra obehörig gränspassage och påminner om att denna skyldighet inte påverkar rättigheterna för personer som söker internationellt skydd. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja och genomföra effektiva, oberoende och snabba utredningar av beskyllningar om handgripliga avvisningar och misshandel vid gränserna och att säkerställa att brister omedelbart åtgärdas. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar bristen på adekvata övervakningsmekanismer för att säkerställa respekten för de grundläggande rättigheterna och rättsstatsprincipen i förvaltningen av de yttre gränserna, och anser att Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter måste ges en förstärkt operativ roll i detta avseende, bland annat genom utvärderings- och övervakningsmekanismen för Schengenregelverket. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras nationella övervakningsorgan verkligen finns inrättade och kan fullgöra sin roll, med tillräckliga resurser, ett adekvat mandat och ett stort mått av oberoende. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i samordning med Frontex, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, UNHCR och relevanta icke-statliga organisationer kontinuerligt investera i gränsmyndigheternas yrkesutövning, inbegripet utbildning på området för asyl- och flyktinglagstiftning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar djupt att genomförandet av de bestämmelser om grundläggande rättigheter som ingår i den nya förordningen om den europeiska gräns- och kustbevakningen har försenats, till exempel den rekrytering av 40 övervakare av grundläggande rättigheter som enligt förordningen skulle ske senast den 5 december 2020. Parlamentet välkomnar offentliggörandet av meddelanden om lediga tjänster och begär att den pågående rekryteringen genomförs snarast möjligt. Parlamentet betonar att alla rekryterade övervakare måste kunna utföra sina uppgifter i enlighet med artikel 110 i förordningen om den europeiska gräns- och kustbevakningen och därmed måste rekryteras på lämplig administrativ nivå för att kunna fullgöra sitt uppdrag. Parlamentet vill dessutom att man stärker oberoendet för byråns klagomålsmekanism genom att experter från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter samt nationella människorättsinstitutioner involveras. |
| --- | --- |

19.

Utvärderings- och övervakningsmekanismen för Schengenregelverket

| 20. | Europaparlamentet anser att utvärderings- och övervakningsmekanismen för Schengenregelverket medfört betydande förbättringar av förvaltningen av Schengenområdet och bidragit till att säkra dess funktionssätt genom att stärka det ömsesidiga förtroendet och det kollektiva ansvaret. Parlamentet framhåller emellertid utvärderingsmekanismens sui generis-karaktär i unionsrätten och erinrar om att kommissionen alltjämt är ytterst ansvarig för att säkerställa tillämpningen av fördragen och de åtgärder som institutionerna vidtar i enlighet med dessa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens strävan att se över utvärderings- och övervakningsmekanismen. Parlamentet påminner om diskussionerna om mekanismens rättsliga grund under förhandlingarna om paketet för förvaltning av Schengensamarbetet 2012, och insisterar på att få delta i arbetet med att förändra mekanismen på samma villkor som rådet, helst genom användning av det ordinarie lagstiftningsförfarandet, eller genom att använda samma metod som för antagandet av rådets förordning (EU) nr 1053/2013 (21) om inrättande av utvärderings- och övervakningsmekanismen för Schengenregelverket. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet framhåller vikten av att införa tydliga tidsfrister för alla steg i förfarandet i samband med varje typ av reform, bland annat medlemsstaternas genomförande av rekommendationerna, Scheval-expertgruppens bedömning av kommissionens förslag och presentationen av handlingsplanerna. Parlamentet upprepar även betydelsen av att öka flexibiliteten i den fleråriga och årliga planeringen och stärka kommissionens roll, särskilt vid uteblivet yttrande från medlemsstaterna, samt behovet av genuint oanmälda besök. Parlamentet anser att de grundläggande rättigheterna måste utvärderas på ett konsekvent sätt inom ramen för Schengenutvärderingarna. Parlamentet anser slutligen att både parlamentets granskande roll och ökad insyn i processen bör vara centrala inslag i reformen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anslå tillräckliga resurser för att säkerställa en heltäckande utvärdering av Schengensystemet, bland annat genom att öka antalet besök på plats i medlemsstaterna. Parlamentet påpekar att kommissionen antog 198 utvärderingsrapporter under perioden 2015–2019 men att bara 45 Schengenutvärderingar har avslutats trots detta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att intensifiera genomförandet av utvärderingsresultaten och rådets rekommendationer. Parlamentet noterar att Schengens första utvärderingscykel tog fem år. Parlamentet anser att processen med utvärderingar och antagande av rekommendationer, som i genomsnitt tar 32 veckor, bör påskyndas, och uppmanar särskilt rådet att påskynda antagandet av de rekommendationer som utfärdats av kommissionen. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar rådet att hålla regelbundna diskussioner på ministernivå om ett väl fungerande Schengenområde, inbegripet diskussioner i situationer där utvärderingsrapporterna har visat på allvarliga brister, och på så sätt ta på sig den politiska roll som det tilldelats genom processen med Schengenutvärderingar. Parlamentet uppmanar även kommissionen och rådet att förhindra att man på något sätt äventyrar syftet med denna mekanism, dvs. att fastställa om samtliga förutsättningar för att avskaffa kontrollerna vid de inre gränserna mot ett kandidatland är uppfyllda och att säkerställa att Schengenregelverket följs av de medlemsstater som redan tillämpar det i dess helhet. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att den framtida utvärderingsmekanismen för Schengen måste inbegripa en utvärdering av Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns operativa verksamhet, med tanke på dess allt större roll i förvaltningen av de yttre gränserna och i återvändandeinsatser. Parlamentet anser vidare att mekanismen bör stärka synergierna med den europeiska gräns- och kustbevakningens sårbarhetsanalyser. Parlamentet upprepar att dubbelarbete måste undvikas och att Schengenutvärderarna bör få tillgång till sårbarhetsanalysernas resultat. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att grundläggande rättigheter utgör ett av flera övergripande inslag i genomförandet av en integrerad gränsförvaltning. Parlamentet påminner dessutom om att Schengenregelverket måste genomföras i överensstämmelse med stadgan. Parlamentet understryker därför att Schengenutvärderingarna också måste undersöka huruvida de grundläggande rättigheterna respekteras vid de yttre gränserna, inbegripet förbudet mot refoulement, rätten till respekt för människans värdighet, principen om icke-diskriminering och rätten att söka internationellt skydd. Parlamentet anser att den framtida mekanismen bör föreskriva att experter vid Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter ska vara formella medlemmar i gruppen med ansvar för besök på plats med anledning av eventuella utvärderingar av förvaltningen av de yttre gränserna och återvändandet. Parlamentet anser att alla relevanta RIF-myndigheter bör kunna delta. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att allvarliga brister som upptäcks kräver en mycket snabbare uppföljning, för att avhjälpa dem utan dröjsmål. Parlamentet anser att en definition av ”allvarlig brist” och ett påskyndat förfarande vid sådana brister bör inlemmas i den reviderade mekanismen. Parlamentet anser att nuvarande icke-bindande kataloger för bästa praxis bör få formell status enligt unionsrätten i form av handböcker, för att öka insynen och göra det möjligt att stämma av utvärderingarna mot objektiva kriterier. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet är besviket över att kommissionen ännu inte har lagt fram den årliga rapport som föreskrivs i artikel 20 i förordning (EU) nr 1053/2013, trots flera påstötningar från parlamentet och rådet om att göra detta. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att unionens institutioner, för att främja en god förvaltning och öppenhet, bör utföra sitt arbete så öppet som möjligt. Parlamentet anser att kommissionen på sin webbplats bör offentliggöra information om utvärderingsprocesserna i varje medlemsstat och om huruvida medlemsstaterna följer rådets rekommendationer. Parlamentet anser vidare att kommissionen bör tillhandahålla en lämplig plattform för säker och krypterad åtkomst till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter i Schengenutvärderingshandlingarna för aktörer med åtkomsträttigheter, särskilt för Europaparlamentets ledamöter, i syfte att göra det lättare för dem att utöva sin demokratiska kontroll- och granskningsfunktion. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet noterar att kommissionen besökte Kroatien igen i november 2020 med avseende på den yttre gränsen och på nytt bekräftade att de nödvändiga villkoren för tillämpning av Schengenregelverket var uppfyllda. Parlamentet uppmanar Kroatien att fortsätta att genomföra pågående insatser och åtgärda alla brister som konstateras, särskilt när det gäller utbildning av personalen, antalet anställda och kapaciteten för övervakning av landgränserna. Parlamentet insisterar på att det måste göras en ingående bedömning av respekten för de grundläggande rättigheterna med anledning av de återkommande rapporterna från icke-statliga organisationer och medier om övergrepp, våld och handgripliga avvisningar från gränskontrolltjänstemäns sida. Parlamentet välkomnar inrättandet av en oberoende mekanism för övervakning av polisens agerande gentemot irreguljära migranter och personer som ansöker om internationellt skydd. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att i samtliga medlemsstater bedöma gränsförvaltningsinsatsernas överensstämmelse med kraven på grundläggande rättigheter och att vidta nödvändiga åtgärder i händelse av kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet framhåller de av kommissionen utpekade återkommande bristerna och områdena där förbättringar kan göras i Schengensystemet: införlivande, genomförande och tillämpning på ett ofullständigt eller oförenligt sätt av det tillämpliga Schengenregelverket, brist på personal och otillräcklig behörighet och/eller utbildning, skiljaktiga och oförenliga nationella metoder på grund av ett inkonsekvent genomförande av Schengenregelverket, splittrade förvaltningsstrukturer med otillräcklig samordning mellan och integrering av de olika myndigheterna samt praktiska, tekniska och lagstiftningsmässiga hinder för att samarbeta inom Schengenområdet. Parlamentet erinrar om att dessa problem utgör grundläggande hinder för ett välfungerande Schengenområde, och uppmanar med kraft medlemsstaterna att äntligen ägna dem tillbörlig uppmärksamhet. |
| --- | --- |

31.

Användning av storskaliga informationssystem på området rättsliga och inrikes frågor

| 32. | Europaparlamentet noterar de framsteg som gjorts när det gäller utvecklingen av de nya storskaliga it-systemen och driftskompatibiliteten mellan dem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, kommissionen och de berörda byråerna att hålla fast vid den planerade tidsplanen för genomförandet, som omfattar genomförandet av de nya it-systemen, slutförandet av reformerna av de befintliga systemen och interoperabiliteten mellan dessa system senast i slutet av 2023. Parlamentet noterar dessutom behovet av en stabil rättslig ram för genomförandet av dessa system. Parlamentet påminner om att användningen av dessa system också kommer att påverka rätten till integritet och rätten till skydd av personuppgifter för de personer vars information kommer att lagras i dessa system, och betonar behovet att under hela genomförandet följa upp de skyddsåtgärder som fastställs i rättsakterna om inrättande av dessa system. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet erinrar om eu-Lisas avgörande roll i inrättandet av de nya it-systemen. Parlamentet betonar vidare betydelsen av de nationella komponenterna i den övergripande strukturen för dessa system och uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att anslå lämpliga ekonomiska och mänskliga resurser för ett genomförande i god tid. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar den politiska överenskommelse som nåtts om reformen av Informationssystemet för viseringar (VIS), särskilt fastställandet av en tydlig och rättsligt bindande tidsfrist för driftsstarten. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet lyfter fram Sirenekontorens (Supplementary Information Request at the National Entry) betydligt utökade verksamhet och uppmanar på nytt medlemsstaterna att förstärka de medel som står till kontorens förfogande genom att se till att de har tillräckliga ekonomiska och mänskliga resurser för att kunna utföra sina uppgifter. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet erkänner gemensamma forskningscentrumets studier i fråga om användningen av fingeravtryck, handavtryck, ansiktsbilder och DNA i Schengens informationssystem. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att kommissionen och rådet allvarligt har försummat sina skyldigheter sedan det vid 2017 års utvärdering upptäcktes att Förenade kungariket gjort sig skyldigt till allvarliga brister i sin användning av Schengens informationssystem. Parlamentet påminner om begäran från arbetsgruppen för granskning av Schengen om att omedelbart koppla bort Förenade kungariket, så som det uttrycktes i skrivelserna av den 15 juni 2020 till kommissionen och rådets ordförandeskap. Parlamentet konstaterar att Förenade kungariket i egenskap av tredjeland inte längre har åtkomst till Schengens informationssystem. Parlamentet manar till noggrann övervakning av det fortsatta säkerhetssamarbetet mellan EU och Förenade kungariket under den sexmånadersperiod för dataöverföringar som man enats om i handels- och samarbetsavtalet mellan EU och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

37.

Flerårig strategisk policycykel för EU:s integrerade gränsförvaltning

| 38. | Europaparlamentet välkomnar den strategiska riskanalys för europeisk integrerad gränsförvaltning som presenterades av Frontex som ett första steg i den nya policycykeln. |
| --- | --- |

38.

Schengens framtid

| 39. | Europaparlamentet noterar att de senaste årens olika kriser, till exempel den pågående pandemin, och de till stor del icke samordnade och i vissa fall ensidiga åtgärder som vidtagits av medlemsstaterna har urholkat det ömsesidiga förtroendet mellan medlemsstaterna samt äventyrat Schengensamarbetet. Parlamentet är av den bestämda uppfattningen att insatserna för att finna helhetslösningar därför måste intensifieras och att dessa åtgärder bör harmoniseras ordentligt. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang kommissionens avsikt att anta en strategi för Schengenområdets framtid, och välkomnar dessutom inrättandet av ett Schengenforum, som även bör möjliggöra politiska högnivådebatter med parlamentet och rådet om tillståndet och framtiden för Schengenområdet. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att kodexen om Schengengränserna, särskilt när det gäller reglerna om kontroller vid de inre gränserna, inte längre är ändamålsenlig utan kräver en omedelbar, meningsfull översyn för att stärka det ömsesidiga förtroendet och solidariteten och för att garantera Schengenområdets integritet och fullständiga återupprättande. Parlamentet konstaterar i detta sammanhang att det behövs tydligare regler om hot mot folkhälsan. Parlamentet betonar att det visserligen är upp till de enskilda medlemsstaterna att fatta beslut om återinförande av kontroller vid de inre gränserna, men att det endast bör ske som en sista utväg, under en begränsad tidsperiod, och endast i den utsträckning som kontrollerna är nödvändiga och står i proportion till det allvarliga hot som konstaterats, med särskild hänsyn till konsekvenserna för rätten till fri rörlighet och principen om icke-diskriminering – och till de konsekvenser som sådana kontroller skulle kunna få för gränsregioner – samtidigt som en distinktion mellan de olika rättsliga grunderna bibehålls. Parlamentet anser att man vid varje tillfälle som en medlemsstat förlänger gränskontrollerna bör tillämpa ytterligare skydds- och tillsynsåtgärder och att kontrollåtgärderna under alla omständigheter bör avskaffas så snart motiven för dem inte längre föreligger. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet anser att en strukturerad och transparent samrådsmekanism bör inrättas i händelse av krissituationer, i syfte att fastställa åtgärder som mildrar konsekvenserna eller alternativa åtgärder till kontroller vid de inre gränserna samt enhetliga regler som är bindande och tillämpliga vid de yttre gränserna. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar sin förvaltning att inrätta en särskild stödenhet för förvaltningen av Schengensamarbetet, för att parlamentet på ett korrekt sätt ska kunna utöva sin demokratiska kontroll- och granskningsfunktion när det gäller Schengenregelverket. |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas nationella parlament och Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUT L 312, 7.12.2018, s. 1.

(2)  EUT L 312, 7.12.2018, s. 14.

(3)  EUT L 312, 7.12.2018, s. 56.

(4)  EUT L 135, 22.5.2019, s. 27.

(5)  EUT L 135, 22.5.2019, s. 85.

(6)  EUT L 236, 19.9.2018, s. 1.

(7)  EUT L 236, 19.9.2018, s. 72.

(8)  EUT L 107, 6.4.2020, s. 1.

(9)  EUT L 295, 14.11.2019, s. 1.

(10)  EUT L 188, 12.7.2019, s. 25.

(11)  EUT C 86 I, 16.3.2020, s. 1.

(12)  EUT L 337, 14.10.2020, s. 3.

(13)  EUT C 76, 9.3.2020, s. 106.

(14)  Antagna texter, P9_TA(2020)0175.

(15)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 18.

(16)  Antagna texter, P9_TA(2020)0362.

(17)  Antagna texter, P9_TA(2020)0307.

(18)  Läget den 19 maj 2021, https://ec.europa.eu/home-affairs/policies/schengen-borders-and-visa/schengen-area_en.

(19)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG av den 16 december 2008 om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (EUT L 348, 24.12.2008, s. 98).

(20)  EUT C 76, 9.3.2020, s. 106.

(21)  Rådets förordning (EU) nr 1053/2013 av den 7 oktober 2013 om inrättande av en utvärderings- och övervakningsmekanism för kontroll av tillämpningen av Schengenregelverket och om upphävande av verkställande kommitténs beslut av den 16 september 1998 om inrättande av Ständiga kommittén för genomförande av Schengenkonventionen (EUT L 295, 6.11.2013, s. 27).

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/167 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/167

---

P9_TA(2021)0353

Ett nytt europeiskt forskningsområde för forskning och innovation

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om ett nytt europeiskt forskningsområde för forskning och innovation (2021/2524(RSP))

(2022/C 99/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om ett nytt europeiskt forskningsområde för forskning och innovation (O-000031/2021 – B9-0026/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om ett nytt europeiskt forskningsområde för forskning och innovation (O-000031/2021 – B9-0026/2021),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om en ny era för det europeiska forskningsområdet (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om en ny era för det europeiska forskningsområdet (COM(2020)0628),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 1 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 1 december 2020,

| — | med beaktande av lägesrapporten för det europeiska forskningsområdet för perioden 2016–2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lägesrapporten för det europeiska forskningsområdet för perioden 2016–2018,

| — | med beaktande av den europeiska resultattavlan för innovation av den 23 juni 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska resultattavlan för innovation av den 23 juni 2020,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 6 oktober 2020 i målet C-66/18 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols dom av den 6 oktober 2020 i målet C-66/18 (1),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare (2),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, och av följande skäl:

| A. | Färdigställandet av det europeiska forskningsområdet, i form av uppnåendet av fri rörlighet för forskare och fri rörlighet för vetenskaplig kunskap och teknik, är en av EU:s viktigaste prioriteringar. |
| --- | --- |

A.

Färdigställandet av det europeiska forskningsområdet, i form av uppnåendet av fri rörlighet för forskare och fri rörlighet för vetenskaplig kunskap och teknik, är en av EU:s viktigaste prioriteringar.

| B. | Syftet med det europeiska forskningsområdet är att nationernas insatser inom forskning och innovation (FoI) ska bli mindre splittrade genom att skillnaderna mellan de rättsliga och administrativa ramarna minskar. |
| --- | --- |

B.

Syftet med det europeiska forskningsområdet är att nationernas insatser inom forskning och innovation (FoI) ska bli mindre splittrade genom att skillnaderna mellan de rättsliga och administrativa ramarna minskar.

| C. | Det europeiska forskningsområdet har tillhandahållit viktiga mekanismer för säkerställandet av forskares fria rörlighet och utbytet av kunskap, teknik och innovation. Dessutom är forskningsområdet ett redan inrättat och välkänt ramverk som främjar gränsöverskridande, gemensamma FoI-insatser mellan medlemsstaternas forskare och forskningsområdets nav. |
| --- | --- |

C.

Det europeiska forskningsområdet har tillhandahållit viktiga mekanismer för säkerställandet av forskares fria rörlighet och utbytet av kunskap, teknik och innovation. Dessutom är forskningsområdet ett redan inrättat och välkänt ramverk som främjar gränsöverskridande, gemensamma FoI-insatser mellan medlemsstaternas forskare och forskningsområdets nav.

| D. | Forskning måste bedrivas på grundval av de grundläggande principerna om forskningsintegritet, och den europeiska uppförandekoden för forskningsintegritet som tagits fram av den europeiska sammanslutningen för nationella akademier inom vetenskap och humaniora bör anses vara en referens inom forskarvärlden. Oberoende och objektivitet är hörnstenar för bygget och upprätthållandet av förtroendet för forskningen. |
| --- | --- |

D.

Forskning måste bedrivas på grundval av de grundläggande principerna om forskningsintegritet, och den europeiska uppförandekoden för forskningsintegritet som tagits fram av den europeiska sammanslutningen för nationella akademier inom vetenskap och humaniora bör anses vara en referens inom forskarvärlden. Oberoende och objektivitet är hörnstenar för bygget och upprätthållandet av förtroendet för forskningen.

| E. | FoI-arbetet måste påskyndas i EU och samarbetet mellan privata och offentliga FoI-aktörer i medlemsstaterna måste bli bättre så att nya tekniska lösningar tidigt kan spridas på marknaden och börja användas i samhället, och befintliga lösningar förbättras, om våra klimatmål ska uppnås, den digitala omställningen genomföras och den europeiska ekonomin återhämta sig. När kvalitetsjobb skapas uppstår ekonomiska möjligheter för EU. Investeringar i grundforskning innebär investeringar i framtiden, och finansieringen av sådan forskning bör inte vara direkt kopplad till ekonomisk lönsamhet. Stora vetenskapliga genombrott har gjorts tack vare offentligt finansierad forskning. |
| --- | --- |

E.

FoI-arbetet måste påskyndas i EU och samarbetet mellan privata och offentliga FoI-aktörer i medlemsstaterna måste bli bättre så att nya tekniska lösningar tidigt kan spridas på marknaden och börja användas i samhället, och befintliga lösningar förbättras, om våra klimatmål ska uppnås, den digitala omställningen genomföras och den europeiska ekonomin återhämta sig. När kvalitetsjobb skapas uppstår ekonomiska möjligheter för EU. Investeringar i grundforskning innebär investeringar i framtiden, och finansieringen av sådan forskning bör inte vara direkt kopplad till ekonomisk lönsamhet. Stora vetenskapliga genombrott har gjorts tack vare offentligt finansierad forskning.

| F. | En tumregel är att principen om teknikneutralitet bör respekteras inom FoI. Det är emellertid viktigt att framhålla att valen av teknik måste efterleva gällande politiska ramar. |
| --- | --- |

F.

En tumregel är att principen om teknikneutralitet bör respekteras inom FoI. Det är emellertid viktigt att framhålla att valen av teknik måste efterleva gällande politiska ramar.

| G. | FoI är oerhört viktigt för EU:s återhämtning, för att de digitala och gröna omställningarna ska få stöd och genomföras snabbare på ett socialt ansvarsfullt sätt samt för att EU:s hållbarhet och konkurrenskraft ska förbättras och dess motståndskraft stärkas. |
| --- | --- |

G.

FoI är oerhört viktigt för EU:s återhämtning, för att de digitala och gröna omställningarna ska få stöd och genomföras snabbare på ett socialt ansvarsfullt sätt samt för att EU:s hållbarhet och konkurrenskraft ska förbättras och dess motståndskraft stärkas.

| H. | Covid-19-krisen har slagit hårt mot många unga forskare som fått sämre arbetsvillkor och sämre tillgång till laboratorier och andra viktiga anläggningar och därmed färre möjligheter att slutföra sina projekt och erhålla de kvalifikationer som krävs för att komma framåt i karriären. |
| --- | --- |

H.

Covid-19-krisen har slagit hårt mot många unga forskare som fått sämre arbetsvillkor och sämre tillgång till laboratorier och andra viktiga anläggningar och därmed färre möjligheter att slutföra sina projekt och erhålla de kvalifikationer som krävs för att komma framåt i karriären.

| I. | Kvinnor innehar endast 24 % av de högsta befattningarna inom högskolesektorn i EU. De är fortfarande underrepresenterade bland forskarstudenterna inom många naturvetenskapliga, tekniska, ingenjörsvetenskapliga och matematiska ämnen, däribland IKT och ingenjörsvetenskap, men även inom områdena tillverkning och anläggning. |
| --- | --- |

I.

Kvinnor innehar endast 24 % av de högsta befattningarna inom högskolesektorn i EU. De är fortfarande underrepresenterade bland forskarstudenterna inom många naturvetenskapliga, tekniska, ingenjörsvetenskapliga och matematiska ämnen, däribland IKT och ingenjörsvetenskap, men även inom områdena tillverkning och anläggning.

| J. | Med en strategi som leder till fler synergieffekter med andra EU-finansieringsprogram och annan EU-politik skulle man i högre grad kunna ta vara på i synnerhet den FoI-kompetens som byggts upp under det senaste årtiondet i länder med mindre goda resultat. Detta skulle kräva att man samlar resurser till stöd för insatser som främjar utvecklingen av humankapital och införandet av innovativ teknik och nya affärsmodeller samt till infrastrukturens underhåll och utveckling. En riktad kombination av investeringar från strukturfonderna, inom ramen för prioriteringarna för smart specialisering, och de FoI-initiativ för excellens som får stöd genom ramprogrammet skulle kunna bidra till att vissa regioners resultat förbättras betydligt och att hela det europeiska forskningsområdet stärks. I detta sammanhang är det också viktigt att påpeka att man måste optimera och samordna användningen av forskningsinfrastrukturerna på EU-nivå på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

J.

Med en strategi som leder till fler synergieffekter med andra EU-finansieringsprogram och annan EU-politik skulle man i högre grad kunna ta vara på i synnerhet den FoI-kompetens som byggts upp under det senaste årtiondet i länder med mindre goda resultat. Detta skulle kräva att man samlar resurser till stöd för insatser som främjar utvecklingen av humankapital och införandet av innovativ teknik och nya affärsmodeller samt till infrastrukturens underhåll och utveckling. En riktad kombination av investeringar från strukturfonderna, inom ramen för prioriteringarna för smart specialisering, och de FoI-initiativ för excellens som får stöd genom ramprogrammet skulle kunna bidra till att vissa regioners resultat förbättras betydligt och att hela det europeiska forskningsområdet stärks. I detta sammanhang är det också viktigt att påpeka att man måste optimera och samordna användningen av forskningsinfrastrukturerna på EU-nivå på ett bättre sätt.

| K. | Kommissionens inkluderande tillvägagångssätt, som syftar till att anpassa det europeiska forskningsområdet till det europeiska området för utbildning och EU:s industripolitik för att främja synergieffekter mellan dessa ömsesidigt beroende politiska åtgärder, bör leda till att synergieffekter uppstår snarare än till att det europeiska forskningsområdet, det europeiska området för utbildning eller industripolitiken blir mera komplicerade. |
| --- | --- |

K.

Kommissionens inkluderande tillvägagångssätt, som syftar till att anpassa det europeiska forskningsområdet till det europeiska området för utbildning och EU:s industripolitik för att främja synergieffekter mellan dessa ömsesidigt beroende politiska åtgärder, bör leda till att synergieffekter uppstår snarare än till att det europeiska forskningsområdet, det europeiska området för utbildning eller industripolitiken blir mera komplicerade.

| L. | Det europeiska forskningsområdet bör bidra till många av EU:s strategier och internationella åtaganden, såsom SMF-strategin och den digitala strategin, den europeiska gröna given och FN:s mål för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

L.

Det europeiska forskningsområdet bör bidra till många av EU:s strategier och internationella åtaganden, såsom SMF-strategin och den digitala strategin, den europeiska gröna given och FN:s mål för hållbar utveckling.

| M. | Det är oerhört viktigt att det finns en öppenhet för globalt och internationellt samarbete om EU:s FoI-politik ska vara framgångsrik. De länder som är associerade till ramprogrammet är en av det europeiska forskningsområdets beståndsdelar och bidrar redan till dess mål. Det europeiska grannskapet bör uppmärksammas i särskilt hög grad. Alla dess länder i öst och syd bör dra nytta av vetenskapliga utbyten och samarbeten med EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

M.

Det är oerhört viktigt att det finns en öppenhet för globalt och internationellt samarbete om EU:s FoI-politik ska vara framgångsrik. De länder som är associerade till ramprogrammet är en av det europeiska forskningsområdets beståndsdelar och bidrar redan till dess mål. Det europeiska grannskapet bör uppmärksammas i särskilt hög grad. Alla dess länder i öst och syd bör dra nytta av vetenskapliga utbyten och samarbeten med EU:s medlemsstater.

| N. | Det europeiska forskningsområdet kan inte färdigställas om inte akademisk frihet inom unionen garanteras och om inte bestämmelserna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna om akademisk frihet, friheten att inrätta undervisningsanstalter och näringsfriheten upprätthålls. Enligt domstolen har den akademiska friheten inte bara en individuell dimension genom sin koppling till yttrandefriheten och, i synnerhet inom forskarvärlden, friheten att kommunicera, bedriva forskning och sprida resultat, utan även en institutionell och organisatorisk dimension som återspeglas i de akademiska institutionernas självständighet. |
| --- | --- |

N.

Det europeiska forskningsområdet kan inte färdigställas om inte akademisk frihet inom unionen garanteras och om inte bestämmelserna i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna om akademisk frihet, friheten att inrätta undervisningsanstalter och näringsfriheten upprätthålls. Enligt domstolen har den akademiska friheten inte bara en individuell dimension genom sin koppling till yttrandefriheten och, i synnerhet inom forskarvärlden, friheten att kommunicera, bedriva forskning och sprida resultat, utan även en institutionell och organisatorisk dimension som återspeglas i de akademiska institutionernas självständighet.

Mål

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande om en ny era för det europeiska forskningsområdet, där man fastställer de strategiska mål och åtgärder som ska genomföras i nära samarbete med medlemsstaterna i syfte att prioritera investeringar och reformer inom FoI-området, uppnå målet om 3 % av EU:s BNP, förbättra tillgången till excellens för forskare runtom i EU och se till att forskningsresultaten når ut till forskarvärlden, samhället och realekonomin, samtidigt som det säkerställs att offentligt finansierad FoI verkligen bidrar till samhällets välbefinnande. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta en pakt för forskning och innovation i Europa med vissa åtaganden som ska uppnås senast 2030, närmare bestämt att de offentliga utgifterna för FoI ska öka från dagens nivå på 0,81 % av BNP till 1,25 % på ett samordnat sätt runtom i EU, att nationernas offentliga FoU-finansiering till gemensamma program och europeiska partnerskap ska öka från den nuvarande nivån på strax under 1 % till 5 % och att man gemensamt ska komma överens om de prioriterade områdena för insatser inom ramen för det europeiska forskningsområdet (övergripande såväl som tematiska). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker den starka kopplingen mellan FoI och entreprenörskap, som skapar möjligheter för inrättandet av nya enhörningar, uppstartsföretag och små och medelstora företag. Parlamentet erinrar om hur viktigt det är att ett digitalt ekosystem skapas eftersom det skulle bidra till teknisk innovation och uppskalningen av små och medelstora företag, främst genom forskningsområdets innovationsnav. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet erkänner universitetens och de akademiska institutionernas avgörande roll när det gäller att skapa levande FoI-ekosystem. Parlamentet framhåller studenternas centrala roll såsom nästa generations innovatörer i dessa ekosystem. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet håller fast vid att inom det europeiska forskningsområdet är begreppen ”forskning” och ”innovation” inte begränsade till teknisk innovation, utan att de är övergripande aspekter som är mycket betydelsefulla för alla delar av de samhällsvetenskapliga och humanistiska ämnena och helt och hållet integrerade i vart och ett av de allmänna målen. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att översynen av det europeiska forskningsområdet bör omfatta en övergripande strategi som ska stärka samarbetet mellan forskningsinstitutionerna, däribland universiteten. Parlamentet efterlyser ett större budgetstöd till universitetsallianser samt inrättandet av en möjliggörande ram för en flexibel framväxt av allianser. Dessutom anser parlamentet att universitetens samarbete inte bör begränsas till enbart allianser utan att de bör ha tillgång till fler finansieringssystem för samarbete även utanför allianserna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det med synergieffekter mellan högre utbildningsinstitutioner, forskningsinstitutioner och civilsamhällesorganisationer, såsom verkliga FoI-partner, samt industriella allianser, så att universitetens dubbla roll kan utnyttjas fullt ut. I detta hänseende upprepar parlamentet att forskarna måste erbjudas gynnsamma villkor och möjligheter med hjälp av en högkvalitativ forskningsinfrastruktur. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att dessa partnerskap utformas på ett inkluderande sätt på grundval av insyn, balanserad representation av de berörda parterna och kontinuerlig öppenhet, och att andra tillräckliga möjligheter ges för att sådana olika berörda parter ska kunna medverka. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att alla upprop om finansiering måste vara transparenta och tillkännages i mycket god tid. Vidare understryker parlamentet att man i de gemensamma industriella teknikfärdplanerna i större utsträckning bör beakta information som kommer nedifrån och inkluderande medverkan, så att det inte bara är industrin som är den främsta informationskällan utan att även information som följer av den aktuella FoI-kunskapsnivån godtas liksom sådan som tillhandahålls av konsumentorganisationer och arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att denna nya era för forskningsområdet tar sig uttryck i konkreta politiska åtgärder och finansieringsinsatser som ska gynna den gröna och digitala omställningen, genomförandet av en ambitiös europeisk grön giv och industristrategi, en motståndskraftig återhämtning och otillfredsställda medicinska behov. Parlamentet betonar vikten av lämpliga kopplingar inom och mellan innovationsekosystemen och de industriella ekosystemen och deras aktörer, inbegripet den akademiska världen, industrin, den offentliga sektorn på olika nivåer, allmänheten och civilsamhället runtom i EU för att säkerställa att forskningsresultaten tillämpas snabbare i ekonomin och samhället. I detta hänseende spelar små och medelstora företag en oerhört viktig roll för utvecklingen av innovation och teknik, och det finns fortfarande outnyttjad potential hos traditionella små och medelstora företag som måste frigöras. Forskningsområdets nav har en roll att spela såsom ett verktyg som säkerställer tillgången till högkvalitativ forskning i alla EU:s städer och regioner och som även kan framhäva regioner där det finns möjligheter till hållbar tillväxt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet är bekymrat över att processen som ska höja FoI-systemens kvalitet har saktat ned och att framstegen sker ojämnt runtom i EU (3). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet framhåller att FoI spelade en viktig roll under covid-19-pandemin genom att bidra med sektoröverskridande och tvärvetenskapliga lösningar för hanteringen av krisen. Parlamentet välkomnar därför handlingsplanen ERAvsCorona som ett exempel på en snabbt fastställd och välriktad insats som vidtogs tillsammans med medlemsstaterna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet framhåller att covid-19-pandemin inte bara har åskådliggjort vikten av FoI-samarbete utan även av metoder och infrastruktur för öppen forskning som snabbt kan tillhandahålla lösningar på de mest pressande samhällsbehoven. Det europeiska forskningsområdet är mycket viktigt för främjandet av öppen forskning och delningen av forskningsrelaterade resultat, data och infrastrukturer samt för säkerställandet av att alla vetenskapliga publikationer från offentligt finansierad forskning bör publiceras i öppna tidskrifter, som grundprincip, samtidigt som forskningsresultat och forskningsdata bör göras tillgängliga i enlighet med Fairprinciperna (det vill säga att de är sökbara, tillgängliga, kompatibla och möjliga att vidareutnyttja). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att covid-19-pandemin har lett till ökade krav på bättre anslutbarhet och därför påskyndat den digitala omställningen. Parlamentet beklagar emellertid att teknikdelning och de immateriella rättigheterna inte beaktats i tillräcklig utsträckning. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet efterlyser en balans mellan grundforskning och mer tillämpad forskning som leder till konkret innovation runtom i det europeiska forskningsområdet, och framhåller att båda är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Grundforskning avser sådan verksamhet som forskare bedriver för att undersöka frågeställningar i syfte att bygga en kunskapsbank, oberoende av den ekonomiska lönsamheten eller tillämpbarheten på kort sikt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att denna nya era för forskningsområdet till fullo måste omfatta den gröna och digitala omställningen och leda till att FoI-arbetet i detta hänseende påskyndas, bland annat genom fler investeringar i FoI som är bättre anpassade så att möjliga synergieffekter kan uppstå med faciliteten för återhämtning och resiliens, genom ett bättre samarbete mellan privat och offentlig FoI, inte bara inom utan även mellan medlemsstaterna, för att påskynda användningen i samhället och en tidig spridning på marknaden av sådan innovativ teknik och sådana innovativa lösningar som krävs för att EU:s klimatmål ska uppnås, samt genom att de stora ekonomiska möjligheter som denna omställning erbjuder tas tillvara. |
| --- | --- |

16.

Finansiering och synergieffekter

| 17. | Europaparlamentet påpekar att EU står inför akuta samhälleliga, miljömässiga och ekonomiska utmaningar, som förvärrats av covid-19-krisen, och att det därför är hög tid att det europeiska forskningsområdet omdanas så att det kan bidra till EU:s återhämtning och bygget av en ny EU-modell som är socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar. Parlamentet är därför bekymrat över att det tar så lång tid att anpassa de nationella politiska åtgärderna till de politiska åtgärder som man med medlemsstaterna kommit överens om på EU-nivå. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att höja de nationella budgetanslagen till FoI. I detta hänseende välkomnar parlamentet att rådet i sina slutsatser av den 1 december 2020 på nytt bekräftade investeringsmålet om 3 % av EU:s BNP. Parlamentet beklagar att rådet i dessa slutsatser inte förband sig att förverkliga det föreslagna investeringsmålet på 1,25 % av BNP till offentlig FoI-finansiering. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet erinrar om FoI:s viktiga bidrag till uppnåendet av de mål som fastställs i Parisavtalet och målen i den europeiska gröna given. Parlamentet vill se en övergripande höjning av de nationella budgetanslagen till FoI inom ren energiteknik så att nationella mål och finansieringsmål som stakar ut konkreta och relevanta vägar mot 2030 och 2050 främjas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet håller fast vid att det är viktigt att man skapar och drar nytta av alla synergieffekter mellan EU:s finansieringsinstrument, i synnerhet mellan Horisont Europa, Erasmus+, sammanhållningspolitikens fonder, återhämtningsinstrumentet, inre marknadenprogrammet, InvestEU, Life+, Fonden för en rättvis omställning samt EU:s instrument för yttre åtgärder, partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima), programmet EU för hälsa samt programmet för ett digitalt Europa, och uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna tydlig, enkel och praktisk vägledning och effektiviserade verktyg som hjälper dem att på bästa sätt utnyttja dessa synergieffekter i nationella och regionala sammanhang. Parlamentet betonar i detta hänseende vikten av faciliteten för återhämtning och resiliens som kommer att stödja en smart och hållbar tillväxt för alla, och även FoI-infrastrukturerna, och i stor utsträckning bidra till genomförandet av den nya eran för det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att återhämtningsplanerna och återhämtningsinstrumentet utgör en möjlighet att förstärka kunskapstriangeln och att förbättra kompetensen, utbildningen och forskningen. Det krävs fler strukturerade kopplingar till initiativen som ska stärka det europeiska området för utbildning och det europeiska området för innovation. Parlamentet välkomnar rådets plan att låta en förstärkning av det europeiska forskningsområdet ingå i de nationella återhämtningsplanerna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet framhåller vikten av samarbete mellan den akademiska världen, forskningsinstitutioner och industrin, från det skede då projekten utformas och allt framgent, i syfte att främja forskning såväl som innovativ teknik och innovativa lösningar som syftar till resursdelning och kompletteringsvinster samt det gemensamma slutförandet av tekniska innovationsprojekt så att produkter, tjänster eller förfaranden som är klara att släppas ut på marknaden och ökar välbefinnandet tas fram. Parlamentet uppmuntrar mot bakgrund av den nya eran för forskningsområdet till ömsesidiga utbyten och ett större samarbete mellan olika aktörer så att utbildningarna förbättras, kunskapsöverföringen påskyndas, medvetenheten höjs och lösningar tillhandahålls på samhälleliga, miljömässiga och ekonomiska utmaningar. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet framhåller potentialen hos en tvärvetenskaplig strategi för ekosystemen, i vilken många olika berörda parter deltar, så att Europas kreativa och kulturella styrkor och tillgångar förs samman. När olika sektorer och vetenskapliga discipliner får mötas, däribland konst, formgivning och skapande och samhällsvetenskap och humaniora, skapas gynnsamma synergieffekter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet erkänner den roll som den privata sektorn spelar när det gäller att förbättra vår FoI-kapacitet, skala upp ny innovation och främja EU:s konkurrenskraft och hållbarhet. Samhället kan påverkas i hög grad bland annat när de nyaste forskningsrönen används i uppstartsföretag, etablerade affärsrörelser och industrin. Det strategiska, långsiktiga samarbetet mellan den akademiska världen och näringslivet måste stärkas för att framsteg ska göras med allmänintressets mål, kunskapstriangeln integreras och samhället därmed gynnas i högre grad. Parlamentet framhåller att industrin och små och medelstora företag kan spela en mycket stor roll när det gäller att bidra till långsiktiga investeringar och överbrygga dödens dal och uppmanar kommissionen att undersöka hur synergieffekterna mellan offentliga och privata FoI-investeringar skulle kunna utnyttjas mer, även när det gäller utbildning, kompetens och utvecklingen av forskningsverksamheten. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Mot bakgrund av den nya eran för forskningsområdet upprepar parlamentet hur viktigt det är att det befintliga ramverket för immateriella rättigheter tillämpas och att det kommande enhetliga patentet och alla nödvändiga flexibilitetsklausuler får stöd, så att en balans uppnås mellan att faktiska immateriella rättigheter verkställs och att innovation stimuleras. Det kommande enhetliga patentet har potential att effektivisera förfaranden och minska den administrativa bördan för europeiska innovatörer. |
| --- | --- |

25.

Att minska klyftan

| 26. | Europaparlamentet anser att en av nycklarna till framgång när det gäller betydande ökningar av de offentliga utgifterna för FoI ligger i integreringen av de olika europeiska, nationella och privata finansieringsflödena, inbegripet en konvergens av finansieringen genom Horisont Europa, faciliteten för återhämtning och resiliens, EU:s sammanhållningsfond och nationell FoU-finansiering. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet vill se att paketet Breddning av deltagandet och förstärkning av det europeiska forskningsområdet inom ramen för Horisont Europa är ambitiöst och att det stöder samarbetet mellan medlemsstaterna så att tillgången till excellens blir balanserad. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, samtidigt som hänsyn tas till återhämtningen efter pandemin, så snart som möjligt stödja den nya eran för det europeiska forskningsområdet med nationella reformer och resurser som kompletterar EU:s finansieringsinstrument med hjälp av genomförandet av nya verktyg, närmare bestämt delen Breddning av deltagandet och förstärkning av det europeiska forskningsområdet inom ramen för Horisont Europa som ska bidra till att minska klyftan sett till FoI-resultat och minska ojämlikheterna mellan olika länder och regioner. Detta kräver att man tar itu med investeringar och reformer på FoI-området. Parlamentet välkomnar skapandet av det europeiska forskningsområdets forum för omställning och den framtida pakten för FoI. Pakten kommer bara att bli framgångsrik om den får ett brett stöd inom sektorn, och därför vill parlamentet att parlamentet och berörda parter får delta i processen för utarbetandet av pakten. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet är medvetet om den betydande roll som regionala myndigheter spelar när det gäller att främja FoI-politik, liksom om vikten av regionala FoI-ekosystem. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anta ett flernivåstyre som inbegriper regionala och lokala myndigheter i syfte att förbättra de regionala ekosystemen och forskningsområdets nav. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet framhåller att man måste säkerställa synergieffekter mellan forskningsområdets nav och andra FoI-relaterade nav, såsom innovationsnaven vid Europeiska institutet för innovation och teknik (EIT), de digitala innovationsknutpunkterna och innovationsnätverken, såsom de digitala AI-innovationsknutpunkterna, bland andra, och Enterprise European Network. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmuntrar initiativ som syftar till att öka investeringarna i kompetens, forskning och innovation ännu mer i de medlemsstater som, enligt den europeiska resultattavlan för innovation, fortfarande uppvisar blygsamma och måttliga innovationsresultat. Parlamentet välkomnar de initiativ som redan inrättats i syfte att överbrygga den klyfta som dessa medlemsstater står vid, däribland EIT:s regionala innovationssystem. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att det europeiska forskningsområdet bör prioritera tillgången till excellens, forskarnas rörlighet och det fria kunskapsflödet, främja inkludering och leda till att möjligheter sprids över hela EU:s territorium genom starkare kopplingar och synergieffekter mellan olika FoI-sammanslutningar, och på så vis bidra till att hela EU:s FoI-potential utnyttjas. Om excellens prioriteras kan det europeiska forskningsområdet spela en central roll när det gäller att minska ojämlikheterna inom unionen och bidra till att den forskningsklyfta som fortfarande kvarstår överbryggas. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att samhälleliga behov och intressen bör stå i fokus för FoI och att medborgarnas, lokalsamhällenas och civilsamhällets medverkan därför bör stå i centrum i den nya eran för forskningsområdet så att resultaten lättare kan tillämpas i samhället, vilket leder till större genomslagskraft i samhället och ett ökat förtroende för vetenskapen. Parlamentet efterlyser därför bättre vetenskaplig kommunikation och informationskampanjer samt civilsamhällets och slutanvändarnas nära medverkan ända från FoI-processernas början, däribland organisationer som företräder grupper som löper en större risk att stängas ute, såsom personer med funktionsnedsättning och andra underrepresenterade grupper i samhället, i syfte att ta itu med viktiga frågor som rör deras utestängning från FoI samt för att säkerställa att den teknik och innovation som sedermera tas fram faktiskt tjänar samhället och inte tvärtom. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens planer på att se till att forskare från hela EU får bättre tillgång till institutioner som utmärker sig och till infrastrukturer. Emellertid krävs det mer riktat stöd som ska bidra till att FoI-klyftan i unionen överbryggas. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet framhåller att tillgången till forskningsdata måste bli mindre fragmenterad och erkänner mot bakgrund av den nya eran för forskningsområdet vikten av det europeiska öppna forskningsmolnet, vilket syftar till att föra samman institutionella, nationella och europeiska berörda parter, initiativ och datainfrastrukturer för att ett öppet forskningsekosystem för alla ska växa fram i EU. Parlamentet vill se att medverkan i öppna forsknings- och datadelningsinitiativ främjas genom att de europeiska datadelningsinfrastrukturerna förbättras och användningen av datastandarder uppmuntras. |
| --- | --- |

35.

Karriärer

| 36. | Europaparlamentet framhåller vikten av att kvinnor och flickor ges möjligheter att satsa på karriärer inom områdena naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik, och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att ta fram åtgärder som ska förbättra villkoren för kvinnor, så att de kan satsa på forskningskarriärer, och minska effekten av typ ”det läckande röret”. Parlamentet vill att sysselsättningsmöjligheterna för unga forskare och underrepresenterade grupper ska göras mer lockande, bland annat eftersom kvinnors bidrag till vetenskapliga verksamheter och FoU-verksamheter är oerhört viktigt, och att löneklyftan mellan kvinnor och män inom sektorn minskar. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och forskningsorganisationer, däribland universitet, att stödja flexibla arbetsvillkor och arbetsformer för såväl kvinnor som män inom FoI, bland annat stöd för en jämlik fördelning av omsorgsansvaret, och att granska hur forskarresultat värderas för att utesluta könsdiskriminering, Vidare håller parlamentet fast vid att jämställdhetsdimensionen ska integreras bättre i FoI-innehållet och att insamlingen av mer uppdelade data och resultat bör förbättras. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uttrycker sin uppskattning för initiativet ERA4You med riktade åtgärder för rörlighet, som ska hjälpa forskare i medlemsstater med svaga FoI-resultat att lära sig och utveckla excellens och uppmuntra forskares rörlighet mellan näringslivet och den akademiska världen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar sjösättningen av det europeiska forskningsområdets forum för omställning som ska hjälpa medlemsstaterna att samordna och prioritera nationell finansiering och reformering av FoI-arbetet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att det finns stora skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller talangers rörlighet och FoI-möjligheter. Parlamentet anser att kommissionen och medlemsstaterna bör sträva efter att talanger ska röra på sig så att en balanserad, cirkulär rörlighet uppnås bland forskarna, vilket skulle avhjälpa problemet med kompetensflykt. Om en sådan balans ska uppnås krävs det insatser på EU-nivå i form av politiska åtgärder och instrument. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet framhåller vikten av incitamentsystem som uppmuntrar forskares rörlighet (Erasmus+, Marie Skłodowska-Curie-åtgärder, Europeiska forskningsrådet). I detta hänseende erinrar parlamentet om studien om stödåtgärderna för forskares hemkomst till unionen och till sina ursprungsländer i unionen, som erbjuds inom ramen för Horisont Europa, vilken kan vara ett användbart verktyg när det gäller att påvisa behovet av åtgärder som främjar forskares hemkomst. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram fler instrument och åtgärder för att uppnå detta mål, till exempel genom forskningsområdets nav och ERA4You, åtgärderna för bredare deltagande och stödinstrumenten, i syfte att utforma och genomföra reformer av de nationella FoI-systemen, såsom enheten för politiskt stöd inom ramen för Horisont 2020. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar initiativet att ta fram en verktygslåda som ska stödja forskares karriärer. Parlamentet beklagar att kommissionen inte planerar att anta den förrän 2024 och efterlyser ett tidigt antagande av verktygslådan så att rörligheten kan öka, kompetens och färdigheter utvecklas, riktade utbildningskurser tillhandahållas och anställbarheten öka. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa och riva de ihållande hinder som forskare möter när de överväger att flytta till andra europeiska länder och regioner, däribland hinder som inte är relaterade till forskning såsom social trygghets-, pensions- och personalpolitik, inbegripet erkännande- och belöningssystem, samt barnomsorg och balans mellan arbete och privatliv. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och nationella byråer att arbeta tillsammans och förbättra insamlingen av och jämförbarheten hos information om rekryteringen av och rörligheten hos forskare samt mönster för karriärutveckling. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet stöder kommissionens plan på att bygga en gemensam europeisk pensionsfond för forskare (Resaver) och ta fram en övergripande ram för forskarkarriärer i syfte att främja gräns- och sektoröverskridande rörlighet, öka jämförbarheten och transparensen när det gäller karriärmöjligheter och i högre grad locka till sig högkompetenta tredjelandsmedborgare. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet är övertygat om att forskare är en av de viktigaste resurserna för forskningssystemen, innovation och hållbar tillväxt och att de måste ges lämpliga villkor för utförandet av arbetet. Parlamentet anser också att arbetsgivare och finansiärer bör säkerställa att forskarnas arbetsvillkor erbjuder den flexibilitet och självständighet som anses nödvändig för att goda forskningsresultat ska uppnås, se till att båda kvinnliga och manliga forskare kan kombinera familje- och yrkesliv samt förbättra tillgången till infrastruktur, datorkraft och möjligheter. Parlamentet vill se att de möjligheter som forskares virtuella rörlighet kan erbjuda systematiskt erkänns. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar den avgörande roll som kompetens spelar. Parlamentet anser att ”kunskap främst” är en av grundbultarna i den nya eran för det europeiska forskningsområdet. Parlamentet betonar universitetens roll för att främja livslångt lärande, fortbildning och omskolning i syfte att förbättra alla arbetstagares möjligheter och uppfylla de kompetensbehov som arbetsmarknaden har till följd av de gröna och digitala omställningarna samt när det gäller att bidra till en snabb återhämtning efter covid-19-krisen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att fastställa politiska åtgärder och förfaranden som skulle kunna bidra till en bättre hantering av forskares karriärer, minska anställningarnas otrygghet, främja inkludering och mångfald samt i slutändan höja kvaliteten på forskningsresultaten. |
| --- | --- |

47.

Villkor som möjliggör forskning

| 48. | Europaparlamentet anser att unionen bör ha infrastruktur och utrustning i världsklass för at bedriva FoI-verksamhet, stödja industrin och små och medelstora företag samt frigöra innovationspotential som kan bidra till uppnåendet av EU:s politiska mål. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet erkänner vikten av färdplanen för Europeiska strategiska forumet för forskningsinfrastruktur för utvecklingen av FoI-infrastrukturer, som är en av det europeiska forskningsområdets hörnpelare, och betonar vikten av att nya EU-omfattande infrastrukturer utvecklas. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar berörda institutioner att stödja unga forskare genom att erbjuda lämpliga förhållanden och möjligheter och att vidta brådskande åtgärder, såsom en förlängning av löptiderna för bidrag och projekt, anpassade tidsfrister och bättre tillgång till lokaler/anläggningar. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet vill se att nya och befintliga talanger främjas och att man tillhandahåller en kontaktpunkt för forskares utbyten och samspel under alla olika skeden i deras karriärer, tvärsöver alla AI-områden eftersom AI har blivit en av de största bakomliggande drivkrafterna till innovation, framtida tillväxt och konkurrenskraft och är avgörande för hanteringen av de stora utmaningar samhället står inför, såsom klimatförändringarna, energi och rörlighet, livsmedel och naturresurser, hälsa och inkluderande samhällen. Parlamentet framhåller vikten av att framväxten av forskningsområdets nav runtom i EU främjas, eftersom de ökar tillgången till dessa verktyg och bidrar till att kompetensklyftan inom detta område minskar. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet framhåller att det är av yttersta vikt att ett europeiskt öppet forskningsmoln snarast tas fram på grundval av Fairprinciperna. Parlamentet är bekymrat över att framstegen mot uppnåendet av detta mål går så långsamt. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att påskynda uppskalningen av forskningsmolnet så att det blir ett betrott FoI-dataområde. Parlamentet erinrar om vikten av att alla initiativ med anknytning till datadelning, såsom de med anknytning till skapandet av ett europeiskt dataområde för hälsa, energi, tillverkning, rörlighet, jordbruk, finans, kompetens och offentliga förvaltningar, kopplas samman. |
| --- | --- |

52.

Principer

| 53. | Europaparlamentet framhåller att det europeiska forskningsområdet inte kan slutföras om inte akademisk frihet garanteras inom unionen. Parlamentet välkomnar principen om akademisk frihet som en av grundpelarna i den nya eran för det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att det europeiska forskningsområdet främjar respekt för den akademiska friheten i alla EU-länder i syfte att garantera vetenskaplig excellens, och i linje med artikel 13 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet framhåller att man måste respektera etisk praxis och grundläggande etiska principer, såväl som etiska standarder, i enlighet med vad som anges i de olika nationella, sektorsvisa eller institutionella etiska uppförandekoderna. Parlamentet erinrar om hur viktigt det är att de principer som anges i Horisont Europas artikel 19 om etik tillämpas i EU:s forskningsprogram. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att man måste göra medborgarna delaktiga så att de bidrar till framväxten av ny kunskap och innovation i våra samhällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att fördjupa dialogen med civilsamhället, öka medvetenheten och gynna aktivt deltagande under alla etapper av den vetenskapliga forskningen, vilket gör att medborgarna kan vara med om att ta fram lösningar, bidra med idéer och skapa konstruktiva attityder gentemot forskningen och dess uppdrag. Parlamentet uppmanar de berörda institutionerna att fästa särskild vikt vid möjligheterna att göra unga och studenter delaktiga. |
| --- | --- |

56.

Den globala dimensionen

| 57. | Europaparlamentet betonar att internationellt samarbete är en viktig aspekt som gör att kunskapsdelningen och kompetensen kan öka och FoI-kapaciteten förbättras inom det europeiska forskningsområdet. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet framhåller att reformen av det europeiska forskningsområdet och förnyelsen av EU:s och medlemsstaternas strategiska tillvägagångssätt för det internationella samarbetet utanför det europeiska forskningsområdet måste ske parallellt. Parlamentet vill därför se att kommissionens meddelande från 2012 om internationellt samarbete inom FoI uppdateras, med bland annat en ny strategi för samarbete med låg- och medelinkomstländer. |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen och rådet samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Domstolens dom av den 6 oktober 2020, Europeiska kommissionen mot Ungern, C-66/18, EU:C:2020:792.

(2)  EUT L 75, 22.3.2005, s. 67.

(3)  Se 2018 års lägesrapport för det europeiska forskningsområdet.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/175 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/175

---

P9_TA(2021)0355

Fallet Ahmadreza Djalali i Iran

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om fallet Ahmadreza Djalali i Iran (2021/2785(RSP))

(2022/C 99/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 17 december 2020 om Iran, särskilt fallet med 2012 års Sacharovpristagare, Nasrin Sotoudeh (1), av den 19 september 2019 om Iran, särskilt situationen för kvinnorättsförsvarare och fängslade EU-medborgare med dubbla medborgarskap (2), av den 13 december 2018 om Iran, särskilt fallet Nasrin Sotoudeh (3), och av den 31 maj 2018 om situationen för personer med medborgarskap i både ett EU-land och Iran som sitter fängslade i Iran (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner, särskilt av den 17 december 2020 om Iran, särskilt fallet med 2012 års Sacharovpristagare, Nasrin Sotoudeh (1), av den 19 september 2019 om Iran, särskilt situationen för kvinnorättsförsvarare och fängslade EU-medborgare med dubbla medborgarskap (2), av den 13 december 2018 om Iran, särskilt fallet Nasrin Sotoudeh (3), och av den 31 maj 2018 om situationen för personer med medborgarskap i både ett EU-land och Iran som sitter fängslade i Iran (4),

| — | med beaktande av uttalandena om Iran av den 18 mars 2021 som gjordes av kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter med en begäran om en omedelbar frigivning av dr Ahmadreza Djalali, och av den 25 november 2020 där Iran uppmanas att stoppa avrättningen av honom samt yttrandet av den 24 november 2017 från dess arbetsgrupp om godtyckliga frihetsberövanden avseende Ahmadreza Djalali (Islamiska republiken Iran), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena om Iran av den 18 mars 2021 som gjordes av kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter med en begäran om en omedelbar frigivning av dr Ahmadreza Djalali, och av den 25 november 2020 där Iran uppmanas att stoppa avrättningen av honom samt yttrandet av den 24 november 2017 från dess arbetsgrupp om godtyckliga frihetsberövanden avseende Ahmadreza Djalali (Islamiska republiken Iran),

| — | med beaktande av uttalandet av den 26 oktober 2020 från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran med krav på ansvarsskyldighet för det våldsamma sätt på vilket protester slås ned, och hans rapport av den 21 juli 2020 om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 26 oktober 2020 från FN:s särskilda rapportör om situationen för de mänskliga rättigheterna i Islamiska republiken Iran med krav på ansvarsskyldighet för det våldsamma sätt på vilket protester slås ned, och hans rapport av den 21 juli 2020 om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran,

| — | med beaktande av den femte högnivådialogen mellan EU och Iran av den 9 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femte högnivådialogen mellan EU och Iran av den 9 december 2020,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr och annan grym behandling, om yttrandefrihet online och offline och om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff, om tortyr och annan grym behandling, om yttrandefrihet online och offline och om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Iran är part i, och de skyddsgarantier mot tortyr och godtyckliga frihetsberövanden som fastställs i den iranska konstitutionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, som Iran är part i, och de skyddsgarantier mot tortyr och godtyckliga frihetsberövanden som fastställs i den iranska konstitutionen,

| — | med beaktande av presidentvalet i Iran den 18 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av presidentvalet i Iran den 18 juni 2021,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den svensk-iranska medborgaren dr Ahmadreza Djalali, som är expert på katastrofmedicin och forskare vid Belgiens Vrije Universiteit Brussel och Italiens Università del Piemonte Orientale, greps den 24 april 2016 av de iranska säkerhetsstyrkorna. I oktober 2017 dömdes han till döden på falska grunder anklagad för spioneri, efter en grovt orättvis rättegång som baserades på en bekännelse som tvingats fram under tortyr. Domen fastställdes av Irans högsta domstol den 17 juni 2018. I ett brev som han skrev i Evinfängelset i Teheran uppgav han att han hade fängslats under en resa till Iran för att ha vägrat att spionera på europeiska institutioner. Den 24 november 2020 informerade åklagarmyndigheten honom om att hans avrättning var nära förestående och han placerades då i isoleringscell i över 100 dagar fram till april 2021, varefter han överfördes till en allmän avdelning. Hans familj i Sverige har inte fått besöka honom och han har inte fått ringa eller ta emot telefonsamtal från sin familj. Hans dödsstraff har inte omvandlats efter det att han överförts till en allmän avdelning. Han har endast haft oregelbunden tillgång till sin advokat under de senaste sju månaderna och hade innan dess ingen tillgång alls. |
| --- | --- |

A.

Den svensk-iranska medborgaren dr Ahmadreza Djalali, som är expert på katastrofmedicin och forskare vid Belgiens Vrije Universiteit Brussel och Italiens Università del Piemonte Orientale, greps den 24 april 2016 av de iranska säkerhetsstyrkorna. I oktober 2017 dömdes han till döden på falska grunder anklagad för spioneri, efter en grovt orättvis rättegång som baserades på en bekännelse som tvingats fram under tortyr. Domen fastställdes av Irans högsta domstol den 17 juni 2018. I ett brev som han skrev i Evinfängelset i Teheran uppgav han att han hade fängslats under en resa till Iran för att ha vägrat att spionera på europeiska institutioner. Den 24 november 2020 informerade åklagarmyndigheten honom om att hans avrättning var nära förestående och han placerades då i isoleringscell i över 100 dagar fram till april 2021, varefter han överfördes till en allmän avdelning. Hans familj i Sverige har inte fått besöka honom och han har inte fått ringa eller ta emot telefonsamtal från sin familj. Hans dödsstraff har inte omvandlats efter det att han överförts till en allmän avdelning. Han har endast haft oregelbunden tillgång till sin advokat under de senaste sju månaderna och hade innan dess ingen tillgång alls.

| B. | I november 2017 konstaterade FN:s arbetsgrupp mot godtyckliga frihetsberövanden att dr Ahmadreza Djalalis frihetsberövande – i strid med artiklarna 3, 5, 8, 9, 10 och 11 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artiklarna 7, 9, 10 och 14 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter – är godtyckligt och krävde att han skulle friges. |
| --- | --- |

B.

I november 2017 konstaterade FN:s arbetsgrupp mot godtyckliga frihetsberövanden att dr Ahmadreza Djalalis frihetsberövande – i strid med artiklarna 3, 5, 8, 9, 10 och 11 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och artiklarna 7, 9, 10 och 14 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter – är godtyckligt och krävde att han skulle friges.

| C. | Dr Djalalis hälsotillstånd har blivit kritiskt efter månader av långvarig isolering. Han har sedan 2016 nekats medicinsk vård utanför fängelset och har tvingats vara i ett rum med stark belysning som aldrig släcks. Hans fysiska och psykiska hälsa har allvarligt försämrats sedan dess och han lider bland annat av sömnbrist, dramatisk viktförlust och talsvårigheter. |
| --- | --- |

C.

Dr Djalalis hälsotillstånd har blivit kritiskt efter månader av långvarig isolering. Han har sedan 2016 nekats medicinsk vård utanför fängelset och har tvingats vara i ett rum med stark belysning som aldrig släcks. Hans fysiska och psykiska hälsa har allvarligt försämrats sedan dess och han lider bland annat av sömnbrist, dramatisk viktförlust och talsvårigheter.

| D. | Iran har aktivt fängslat utländska medborgare för att utöva utpressning mot utländska regeringar. Minst ett dussintal EU-medborgare hålls godtyckligt frihetsberövade i Iran. Den fransk-iranska forskaren Fariba Adelkhah, en forskningschef vid Sciences Po i Paris, har varit godtyckligt frihetsberövad sedan juni 2019, först i Evinfängelset och sitter sedan oktober 2020 i husarrest. Den franske fotografen Benjamin Brière har sedan den 26 maj 2020 suttit godtyckligt fängslad i Mashhad-fängelset och den 30 maj 2021 åtalades han för spionage. Den tysk-iranska medborgaren Nahid Taghavi har sedan oktober 2020 varit godtyckligt fängslad i Evinfängelset på tvivelaktiga grunder som rör den nationella säkerheten. Iran erkänner inte dubbelt medborgarskap och inskränker därmed utländska ambassaders möjlighet att träffa sina medborgare med dubbelt medborgarskap. |
| --- | --- |

D.

Iran har aktivt fängslat utländska medborgare för att utöva utpressning mot utländska regeringar. Minst ett dussintal EU-medborgare hålls godtyckligt frihetsberövade i Iran. Den fransk-iranska forskaren Fariba Adelkhah, en forskningschef vid Sciences Po i Paris, har varit godtyckligt frihetsberövad sedan juni 2019, först i Evinfängelset och sitter sedan oktober 2020 i husarrest. Den franske fotografen Benjamin Brière har sedan den 26 maj 2020 suttit godtyckligt fängslad i Mashhad-fängelset och den 30 maj 2021 åtalades han för spionage. Den tysk-iranska medborgaren Nahid Taghavi har sedan oktober 2020 varit godtyckligt fängslad i Evinfängelset på tvivelaktiga grunder som rör den nationella säkerheten. Iran erkänner inte dubbelt medborgarskap och inskränker därmed utländska ambassaders möjlighet att träffa sina medborgare med dubbelt medborgarskap.

| E. | Irans egna medborgare hålls också godtyckligt fängslade under svåra förhållanden. Domstolar nekar ofta de åtalade rätten till en rättvis rättegång och juridisk rådgivning och besök av konsulära myndigheter, FN-organisationer och humanitära organisationer begränsas. Domar baseras ofta på ogrundade anklagelser. Irans rättsväsende och domare är långt ifrån oberoende och uppfyller inte internationella normer. De iranska myndigheterna har inte utrett anklagelser om tortyr och andra allvarliga kränkningar av fångars rättigheter. Trakasserier från rättsväsendets sida används för att tysta ned människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

E.

Irans egna medborgare hålls också godtyckligt fängslade under svåra förhållanden. Domstolar nekar ofta de åtalade rätten till en rättvis rättegång och juridisk rådgivning och besök av konsulära myndigheter, FN-organisationer och humanitära organisationer begränsas. Domar baseras ofta på ogrundade anklagelser. Irans rättsväsende och domare är långt ifrån oberoende och uppfyller inte internationella normer. De iranska myndigheterna har inte utrett anklagelser om tortyr och andra allvarliga kränkningar av fångars rättigheter. Trakasserier från rättsväsendets sida används för att tysta ned människorättsförsvarare.

| F. | Iran har världens högsta antal avrättningar per invånare. |
| --- | --- |

F.

Iran har världens högsta antal avrättningar per invånare.

| G. | EU och dess medlemsstater har kontinuerligt fört diplomatiska samtal för att förbättra förbindelserna med Iran, vilket ledde till antagandet av den gemensamma övergripande handlingsplanen den 18 oktober 2015. EU står fast vid sitt åtagande att förbättra förbindelserna på vissa villkor. Respekt för de mänskliga rättigheterna är en avgörande faktor för att dessa förbindelser ska kunna vidareutvecklas. |
| --- | --- |

G.

EU och dess medlemsstater har kontinuerligt fört diplomatiska samtal för att förbättra förbindelserna med Iran, vilket ledde till antagandet av den gemensamma övergripande handlingsplanen den 18 oktober 2015. EU står fast vid sitt åtagande att förbättra förbindelserna på vissa villkor. Respekt för de mänskliga rättigheterna är en avgörande faktor för att dessa förbindelser ska kunna vidareutvecklas.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar Iran att under dess nyvalda presidenten Ebrahim Raisi stoppa den förestående avrättningen av den svensk-iranska forskaren dr Ahmadreza Djalali, att omedelbart och villkorslöst benåda och frige honom och att låta honom återvända till sin familj i Sverige. Parlamentet fördömer starkt tortyren och det godtyckliga frihetsberövandet av honom samt dödsstraffet på oklara grunder, vilket dokumenterades i 2017 års yttrande från arbetsgruppen om godtyckliga frihetsberövanden vid kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft Iran att han i avvaktan på ovanstående omedelbart ska ges möjlighet till regelbunden kontakt med sin familj och advokat, att hans säkerhet ska garanteras och att han ska få snabb och adekvat medicinsk vård. Parlamentet uppmanar Iran att sluta hota hans familj i Sverige och Iran. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att Iran har etablerat en politik med godtyckliga frihetsberövanden av medborgare från EU, Storbritannien och andra länder för att tvinga fram politiska bekännelser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Iran att omedelbart dra tillbaka alla anklagelser mot dr Ahmadreza Djalali, och mot alla godtyckligt frihetsberövade EU-medborgare, däribland de tyska medborgarna Nahid Taghavi och Jamshid Sharmahd, de franska medborgarna Benjamin Brière och Fariba Adelkhah som fortfarande omfattas av reseförbud, och de österrikiska medborgarna Kamran Ghaderi och Massud Mossaheb, samt de brittiska medborgarna Morad Tahbaz, Anoosheh Ashoori, Mehran Raoof och Nazanin Zaghari-Ratcliffe, varav de senare fortfarande sitter i husarrest. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet beklagar djupt att sedan parlamentets resolution av den 17 december 2020 har ingen EU-medlemsstat lyckats besöka de godtyckligt frihetsberövade EU-medborgarna, inklusive dr Ahmadreza Djalali. Parlamentet upprepar sin akuta uppmaning till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och EU:s medlemsstater att göra sitt yttersta för att förhindra att dr Ahmadreza Djalali avrättas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar rådet att överväga ytterligare riktade sanktioner, bland annat frysning av tillgångar för de tjänstemän och enheter inom den iranska regimen som är inblandade i de godtyckliga frihetsberövandena av och dödstraffen mot EU-medborgare, inbegripet, om Djalali fortsätter att vara fängslad, med hjälp av EU:s nuvarande sanktionssystem mot Iran eller det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter (EU:s Magnitskijlag). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar dessutom att åtta iranska personer och tre iranska enheter, på grund av den roll de spelade när minst 303 demonstranter dödades 2019, lades till EU:s sanktionssystem den 12 april 2021, vilket ledde till frysning av tillgångar och reseförbud. Parlamentet konstaterar att det är första gången som EU har fattat ett sådant beslut sedan 2013. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar sitt starka motstånd mot dödsstraffet under alla omständigheter och betonar att ingen moralisk, rättslig eller religiös motivering får användas. Parlamentet uppmanar Iran att införa ett omedelbart moratorium mot dödsstraff som ett steg mot dess avskaffande. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Iran att även frige politiska fångar, däribland människorättsförsvarare, eftersom de frihetsberövats godtyckligt enbart för att ha utövat sina grundläggande rättigheter i fråga om yttrande-, trosfrihet, föreningsfrihet, publiceringsfrihet, frihet att delta i fredliga sammankomster och mediefrihet. Parlamentet uppmanar Iran att göra en grundlig utredning av de tjänstemän som är ansvariga för allvarliga människorättskränkningar, inbegripet användning av överdrivet och dödligt våld mot demonstranter. Parlamentet fördömer den systematiska användningen av långvarig isolering i strid med Irans internationella åtaganden. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft rådet att ta upp människorättskränkningar i sina bilaterala förbindelser med Iran, i linje med det gemensamma uttalandet från vice ordföranden/den höga representanten och Irans utrikesminister i april 2016. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att fortsätta ta upp människorättsfrågor inom ramen för högnivådialogen mellan EU och Iran. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att stärka sitt skydd av och stöd till människorättsförsvarare, särskilt kvinnor, bland annat genom nödbidrag inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer starkt den stadiga försämringen av människorättsläget i Iran, inbegripet för personer som tillhör etniska eller religiösa minoriteter, till följd av den politiska, ekonomiska, sociala och kulturella diskriminering som finns inbyggd i systemet. Parlamentet beklagar djupt att tillämpningen av dödsstraffet mot demonstranter, oliktänkande och medlemmar av minoritetsgrupper har trappats upp på ett alarmerande sätt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Iran att tillåta besök av och samarbeta fullt ut med alla särskilda förfaranden inom FN:s råd för mänskliga rättigheter, inbegripet FN:s särskilda rapportör om människorättssituationen i Islamiska republiken Iran. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, FN:s generalsekreterare, Islamiska republiken Irans högste ledare och president samt ledamöterna av Irans Majles. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0376.

(2)  EUT C 171, 6.5.2021, s. 17.

(3)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 127.

(4)  EUT C 76, 9.3.2020, s. 139.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/178 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/178

---

P9_TA(2021)0356

Hongkong, särskilt fallet Apple Daily

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om Hongkong, särskilt fallet Apple Daily (2021/2786(RSP))

(2022/C 99/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av alla sina tidigare resolutioner om Hongkong, särskilt resolutionerna av den 21 januari 2021 om ingripandena mot den demokratiska oppositionen i Hongkong (1), av den 19 juni 2020 om Kinas nationella säkerhetslag för Hongkong och om nödvändigheten av att EU försvarar Hongkongs höga grad av autonomi (2), av den 18 juli 2019 om situationen i Hongkong (3), och av den 24 november 2016 om fallet Gui Minhai, den fängslade förläggaren i Kina (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av alla sina tidigare resolutioner om Hongkong, särskilt resolutionerna av den 21 januari 2021 om ingripandena mot den demokratiska oppositionen i Hongkong (1), av den 19 juni 2020 om Kinas nationella säkerhetslag för Hongkong och om nödvändigheten av att EU försvarar Hongkongs höga grad av autonomi (2), av den 18 juli 2019 om situationen i Hongkong (3), och av den 24 november 2016 om fallet Gui Minhai, den fängslade förläggaren i Kina (4),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina, särskilt resolutionerna av den 20 maj 2021 om kinesiska motsanktioner mot EU-enheter, ledamöter av Europaparlamentet och nationella parlamentsledamöter (5), av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och Kina (6) och av den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kina, särskilt resolutionerna av den 20 maj 2021 om kinesiska motsanktioner mot EU-enheter, ledamöter av Europaparlamentet och nationella parlamentsledamöter (5), av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och Kina (6) och av den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (7),

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 13 december 2017 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Hongkong – 20 år efter överlämnandet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 13 december 2017 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om Hongkong – 20 år efter överlämnandet (8),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 1 juli 2020 från Europaparlamentets ledamöter David McAllister och Reinhard Bütikofer om den nya nationella säkerhetslagen i Hongkong, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 1 juli 2020 från Europaparlamentets ledamöter David McAllister och Reinhard Bütikofer om den nya nationella säkerhetslagen i Hongkong,

| — | med beaktande av pressuttalandet av den 6 juli 2020 från Europaparlamentets talmanskonferens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av pressuttalandet av den 6 juli 2020 från Europaparlamentets talmanskonferens,

| — | med beaktande av uttalandena från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 23 juni 2021 om nedstängningen av Apple Daily’s verksamhet i Hongkong och av den 17 april 2021 om domarna mot demokratiaktivister i Hongkong, uttalandet av den 9 juni 2021 från vice ordföranden/den höga representanten om ändringarna av Hongkongs valsystem, förklaringarna från vice ordföranden/den höga representanten på EU:s vägnar av den 11 mars 2021 om Hongkongs valsystem och av den 7 januari 2021 om massgripandena av personer som deltog i det prodemokratiska primärvalet i Hongkong i juli 2020, och av alla andra uttalanden och förklaringar om situationen i Hongkong, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från Europeiska utrikestjänstens talesperson av den 23 juni 2021 om nedstängningen av Apple Daily’s verksamhet i Hongkong och av den 17 april 2021 om domarna mot demokratiaktivister i Hongkong, uttalandet av den 9 juni 2021 från vice ordföranden/den höga representanten om ändringarna av Hongkongs valsystem, förklaringarna från vice ordföranden/den höga representanten på EU:s vägnar av den 11 mars 2021 om Hongkongs valsystem och av den 7 januari 2021 om massgripandena av personer som deltog i det prodemokratiska primärvalet i Hongkong i juli 2020, och av alla andra uttalanden och förklaringar om situationen i Hongkong,

| — | med beaktande av förklaringen av den 2 maj 2021 från vice ordföranden/den höga representanten på EU:s vägnar med anledning av Internationella dagen för pressfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 2 maj 2021 från vice ordföranden/den höga representanten på EU:s vägnar med anledning av Internationella dagen för pressfrihet,

| — | med beaktande av EU:s årsrapport av den 12 mars 2021 om den politiska och ekonomiska utvecklingen 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport av den 12 mars 2021 om den politiska och ekonomiska utvecklingen 2020,

| — | med beaktande av den trettonde årliga strukturerade dialogen, som ägde rum i Hongkong den 28 november 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den trettonde årliga strukturerade dialogen, som ägde rum i Hongkong den 28 november 2019,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 juli 2020 om Hongkong, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 juli 2020 om Hongkong,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) av den 16 december 1966, och av de farhågor som FN:s kommitté för mänskliga rättigheter tar upp i sin förteckning över frågor till Hongkong av den 26 augusti 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (ICCPR) av den 16 december 1966, och av de farhågor som FN:s kommitté för mänskliga rättigheter tar upp i sin förteckning över frågor till Hongkong av den 26 augusti 2020,

| — | med beaktande av uttalandet av den 24 juni 2021 från Michelle Bachelet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, att Hongkongs nya nationella säkerhetslag leder till att journalister censurerar sig själva för att undvika att begå ”vagt formulerade brott”, och av hennes uttalande av den 21 juni 2021 vid den 47:e sessionen i rådet för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 24 juni 2021 från Michelle Bachelet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, att Hongkongs nya nationella säkerhetslag leder till att journalister censurerar sig själva för att undvika att begå ”vagt formulerade brott”, och av hennes uttalande av den 21 juni 2021 vid den 47:e sessionen i rådet för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av FN-experternas begäran av den 26 juni 2020 om beslutsamma åtgärder för att skydda de grundläggande friheterna i Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-experternas begäran av den 26 juni 2020 om beslutsamma åtgärder för att skydda de grundläggande friheterna i Kina,

| — | med beaktande av den kinesiska nationella folkkongressens ständiga kommittés antagande den 30 juni 2020 av den nationella säkerhetslagen i Hongkong, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kinesiska nationella folkkongressens ständiga kommittés antagande den 30 juni 2020 av den nationella säkerhetslagen i Hongkong,

| — | med beaktande av kommunikén av den 13 juni 2021 från G7-toppmötet och av G7-gruppens uttalande av den 12 mars 2021 om valförändringar i Hongkong, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommunikén av den 13 juni 2021 från G7-toppmötet och av G7-gruppens uttalande av den 12 mars 2021 om valförändringar i Hongkong,

| — | med beaktande av den särskilda administrativa regionen Hongkongs grundlag, som antogs den 4 april 1990 och trädde i kraft den 1 juli 1997, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda administrativa regionen Hongkongs grundlag, som antogs den 4 april 1990 och trädde i kraft den 1 juli 1997,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 19 december 1984 från Förenade kungarikets regering och Folkrepubliken Kinas regering om Hongkong-frågan, även kallad den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 19 december 1984 från Förenade kungarikets regering och Folkrepubliken Kinas regering om Hongkong-frågan, även kallad den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 mars 2019 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet EU och Kina – En strategisk hållning (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 mars 2019 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet EU och Kina – En strategisk hållning (JOIN(2019)0005),

| — | med beaktande av EU:s politik för ett enat Kina och principen ”ett land, två system”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s politik för ett enat Kina och principen ”ett land, två system”,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Främjandet av och respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen bör fortsätta att stå i fokus för de mångåriga förbindelserna mellan EU och Kina, i överensstämmelse med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värden i sin externa verksamhet och Kinas visade intresse för att respektera dem i sin egen utveckling och i sitt internationella samarbete. |
| --- | --- |

A.

Främjandet av och respekten för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen bör fortsätta att stå i fokus för de mångåriga förbindelserna mellan EU och Kina, i överensstämmelse med EU:s åtagande att upprätthålla dessa värden i sin externa verksamhet och Kinas visade intresse för att respektera dem i sin egen utveckling och i sitt internationella samarbete.

| B. | Den 17 juni 2021 gjorde 500 beväpnade Hongkong-poliser razzia i den största oppositionsvänliga tidningen Apple Dailys kontor, tvingade journalister att lämna nyhetsrummet och undersökte noga reportrarnas datorer, telefoner och journalistiska material, i det första fallet där myndigheterna angav medieartiklar som en potentiell överträdelse av Hongkongs nationella säkerhetslag. Fem av tidningens högsta chefer och redaktörer greps, inklusive chefredaktören Ryan Law, verkställande direktören Cheung Kim-hung, den operativa chefen Royston Chow, medutgivaren Chan Puiman och direktören för Apple Daily Digital, Cheung Chi-wai. |
| --- | --- |

B.

Den 17 juni 2021 gjorde 500 beväpnade Hongkong-poliser razzia i den största oppositionsvänliga tidningen Apple Dailys kontor, tvingade journalister att lämna nyhetsrummet och undersökte noga reportrarnas datorer, telefoner och journalistiska material, i det första fallet där myndigheterna angav medieartiklar som en potentiell överträdelse av Hongkongs nationella säkerhetslag. Fem av tidningens högsta chefer och redaktörer greps, inklusive chefredaktören Ryan Law, verkställande direktören Cheung Kim-hung, den operativa chefen Royston Chow, medutgivaren Chan Puiman och direktören för Apple Daily Digital, Cheung Chi-wai.

| C. | Enligt en talesperson för Hongkongs polis greps tidningens chefer och redaktörer för sin roll i publiceringen av mer än 30 artiklar där andra länder uppmanades att införa sanktioner i samband med den nationella säkerhetslagen. Myndigheterna i Hongkong betraktade sådana uppmaningar som ett samröre med andra länder som äventyrar den nationella säkerheten. |
| --- | --- |

C.

Enligt en talesperson för Hongkongs polis greps tidningens chefer och redaktörer för sin roll i publiceringen av mer än 30 artiklar där andra länder uppmanades att införa sanktioner i samband med den nationella säkerhetslagen. Myndigheterna i Hongkong betraktade sådana uppmaningar som ett samröre med andra länder som äventyrar den nationella säkerheten.

| D. | Den 23 juni 2021 grep polisen även Apple Daily’s China Beat-kolumnist Yeung Ching-kee (även kallad Li Ping) och anklagade honom också för samröre med utländska styrkor, och Apple Dailys före detta chefsledarskribent Fung Wai-kwong (även kallad Lo Fung) greps den 27 juni 2021, anklagad för samma brott. |
| --- | --- |

D.

Den 23 juni 2021 grep polisen även Apple Daily’s China Beat-kolumnist Yeung Ching-kee (även kallad Li Ping) och anklagade honom också för samröre med utländska styrkor, och Apple Dailys före detta chefsledarskribent Fung Wai-kwong (även kallad Lo Fung) greps den 27 juni 2021, anklagad för samma brott.

| E. | Efter att Hongkongs myndigheter hade fryst Apple Dailys alla tillgångar (cirka 2 miljoner EUR) tvingades Apple Daily att definitivt lägga ner sin verksamhet den 24 juni 2021 efter 26 år. Mer än 800 anställda på Apple Daily har förlorat sina jobb och kommer sannolikt inte att återanställas i Hongkong. |
| --- | --- |

E.

Efter att Hongkongs myndigheter hade fryst Apple Dailys alla tillgångar (cirka 2 miljoner EUR) tvingades Apple Daily att definitivt lägga ner sin verksamhet den 24 juni 2021 efter 26 år. Mer än 800 anställda på Apple Daily har förlorat sina jobb och kommer sannolikt inte att återanställas i Hongkong.

| F. | Apple Dailys grundare, Jimmy Lai, avtjänar 20 månaders fängelse för sin inblandning i proteströrelsen 2019 och hotas av ytterligare anklagelser enligt den nationella säkerhetslagen som kan medföra livstidsstraff. Apple Daily hade alltid varit en öppen och kritisk röst gentemot fastlandet och Hongkongs ledning, och var den enda kinesiskspråkiga tidningen i Hongkong som var fri från den kinesiska regeringens kontroll. |
| --- | --- |

F.

Apple Dailys grundare, Jimmy Lai, avtjänar 20 månaders fängelse för sin inblandning i proteströrelsen 2019 och hotas av ytterligare anklagelser enligt den nationella säkerhetslagen som kan medföra livstidsstraff. Apple Daily hade alltid varit en öppen och kritisk röst gentemot fastlandet och Hongkongs ledning, och var den enda kinesiskspråkiga tidningen i Hongkong som var fri från den kinesiska regeringens kontroll.

| G. | Den nationella säkerhetslagen gjorde det möjligt för en enda tjänsteman, Hongkongs säkerhetsminister, att frysa Apple Dailys alla tillgångar, utan någon formell anklagelse eller en rättvis rättegång, enbart på grundval av påståenden om brott mot den nationella säkerhetslagen. Ett sådant förfarande skulle kunna tillämpas på alla börsnoterade företag eller företag som bara bedriver verksamhet i Hongkong. |
| --- | --- |

G.

Den nationella säkerhetslagen gjorde det möjligt för en enda tjänsteman, Hongkongs säkerhetsminister, att frysa Apple Dailys alla tillgångar, utan någon formell anklagelse eller en rättvis rättegång, enbart på grundval av påståenden om brott mot den nationella säkerhetslagen. Ett sådant förfarande skulle kunna tillämpas på alla börsnoterade företag eller företag som bara bedriver verksamhet i Hongkong.

| H. | Den 30 juni 2021 var det första årsdagen för ikraftträdandet av den nationella säkerhetslagen. Myndigheterna hade meddelat att den nationella säkerhetslagen endast skulle vara inriktad på en ”extrem minoritet” som hotar den allmänna säkerheten. Under loppet av ett år tillämpades emellertid den nationella säkerhetslagen för att fullständigt montera ner Hongkongs fria samhälle på nästan alla fronter, på grundval av en rad vagt definierade anklagelser som ”omstörtning”, ”utträde”, och ”samröre med utländska styrkor”, och helt omvandla Hongkongs politiska och rättsliga landskap och kväva pressfriheten, tryckfriheten och yttrandefriheten. Den nationella säkerheten användes för att rättfärdiga censur, trakasserier, gripanden och åtal som systematiskt riktades mot politiska och folkvalda företrädare, aktivister, studenter och journalister på den prodemokratiska sidan. Uppskattningsvis har 128 personer gripits i kraft av den nationella säkerhetslagen, och 64 personer har åtalats formellt, och 47 av dessa sitter nu i häkte. Den nationella säkerhetslagen strider helt mot principen ”ett land, två system”. Urholkningen av pressfriheten går också emot Hongkongs strävan att bli ett internationellt affärscentrum. |
| --- | --- |

H.

Den 30 juni 2021 var det första årsdagen för ikraftträdandet av den nationella säkerhetslagen. Myndigheterna hade meddelat att den nationella säkerhetslagen endast skulle vara inriktad på en ”extrem minoritet” som hotar den allmänna säkerheten. Under loppet av ett år tillämpades emellertid den nationella säkerhetslagen för att fullständigt montera ner Hongkongs fria samhälle på nästan alla fronter, på grundval av en rad vagt definierade anklagelser som ”omstörtning”, ”utträde”, och ”samröre med utländska styrkor”, och helt omvandla Hongkongs politiska och rättsliga landskap och kväva pressfriheten, tryckfriheten och yttrandefriheten. Den nationella säkerheten användes för att rättfärdiga censur, trakasserier, gripanden och åtal som systematiskt riktades mot politiska och folkvalda företrädare, aktivister, studenter och journalister på den prodemokratiska sidan. Uppskattningsvis har 128 personer gripits i kraft av den nationella säkerhetslagen, och 64 personer har åtalats formellt, och 47 av dessa sitter nu i häkte. Den nationella säkerhetslagen strider helt mot principen ”ett land, två system”. Urholkningen av pressfriheten går också emot Hongkongs strävan att bli ett internationellt affärscentrum.

| I. | Sedan den nationella säkerhetslagen trädde i kraft har den använts för att skrämma, attackera och till och med trakassera journalister och medier, som redan hade börjat lämna sina jobb till följd av detta. Minst 10 journalister och försvarare av pressfriheten riskerar nu att dömas till livstidsdomar. Den påtvingade nedläggningen av Apple Daily, på grundval av anklagelser om att tidningens verksamhet utgör ett hot mot den nationella säkerheten, utgör ett definitivt slut på mediefriheten och yttrandefriheten i Hongkong. |
| --- | --- |

I.

Sedan den nationella säkerhetslagen trädde i kraft har den använts för att skrämma, attackera och till och med trakassera journalister och medier, som redan hade börjat lämna sina jobb till följd av detta. Minst 10 journalister och försvarare av pressfriheten riskerar nu att dömas till livstidsdomar. Den påtvingade nedläggningen av Apple Daily, på grundval av anklagelser om att tidningens verksamhet utgör ett hot mot den nationella säkerheten, utgör ett definitivt slut på mediefriheten och yttrandefriheten i Hongkong.

| J. | Den 27 juni 2021 meddelade ett annat oberoende medieföretag, Stand News, att alla debattartiklar skulle tas bort från dess webbplats, och sex direktörer avgick. Hongkongs journalistförbund har varnat för ytterligare gripanden av journalister och rapporterat att myndigheterna har upprättat en förteckning över personer som ska gripas i kraft av den nationella säkerhetslagen. |
| --- | --- |

J.

Den 27 juni 2021 meddelade ett annat oberoende medieföretag, Stand News, att alla debattartiklar skulle tas bort från dess webbplats, och sex direktörer avgick. Hongkongs journalistförbund har varnat för ytterligare gripanden av journalister och rapporterat att myndigheterna har upprättat en förteckning över personer som ska gripas i kraft av den nationella säkerhetslagen.

| K. | Minst två utländska domare har avgått från sina poster med angivande av den nationella säkerhetslagen som huvudskäl. I juni i år ingrep Pekingvänliga lagstiftare för första gången i utnämningen av en högre domare till Hongkongs högsta appellationsdomstol, i vad som förefaller vara ett första konkret steg i att försöka undergräva rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

K.

Minst två utländska domare har avgått från sina poster med angivande av den nationella säkerhetslagen som huvudskäl. I juni i år ingrep Pekingvänliga lagstiftare för första gången i utnämningen av en högre domare till Hongkongs högsta appellationsdomstol, i vad som förefaller vara ett första konkret steg i att försöka undergräva rättsväsendets oberoende.

| L. | Hongkongs myndigheter har infört en jourtelefon för visselblåsare inom ramen för den nationella säkerhetslagen. Utbildningsmaterial och läroplaner i grundskolor och gymnasieskolor, inklusive internationella skolor med utlandsstationerades barn, granskas nu på grundval av principerna i den nationella säkerhetslagen. |
| --- | --- |

L.

Hongkongs myndigheter har infört en jourtelefon för visselblåsare inom ramen för den nationella säkerhetslagen. Utbildningsmaterial och läroplaner i grundskolor och gymnasieskolor, inklusive internationella skolor med utlandsstationerades barn, granskas nu på grundval av principerna i den nationella säkerhetslagen.

| M. | Tio framstående prodemokratiska personer, Martin Lee, Albert Ho, Jimmy Lai, Margaret Ng, Cyd Ho, Lee Cheuk-yan, Leung Kwok-hung, Au Nok-hin, Leung Yiu-chung och Yeung Sum, dömdes den 16 april 2021 i Hongkong, i två separata mål, för sitt fredliga deltagande i protester. Domarna varierar från fängelsestraff på mellan 8 och 18 månader och villkorliga fängelsestraff på mellan 8 och 12 månader i fem av fallen. Dessa senaste beslut följer på domen mot Joshua Wong och Sze-yiu Koo den 13 april 2021. De långa fängelsestraffen som en del har dömts till för icke-våldshandlingar i samband med att de har utövat skyddade medborgerliga rättigheter är ytterligare ett tecken på att det demokratiska utrymmet fortsätter att krympa och de grundläggande friheterna urholkas i Hongkong. |
| --- | --- |

M.

Tio framstående prodemokratiska personer, Martin Lee, Albert Ho, Jimmy Lai, Margaret Ng, Cyd Ho, Lee Cheuk-yan, Leung Kwok-hung, Au Nok-hin, Leung Yiu-chung och Yeung Sum, dömdes den 16 april 2021 i Hongkong, i två separata mål, för sitt fredliga deltagande i protester. Domarna varierar från fängelsestraff på mellan 8 och 18 månader och villkorliga fängelsestraff på mellan 8 och 12 månader i fem av fallen. Dessa senaste beslut följer på domen mot Joshua Wong och Sze-yiu Koo den 13 april 2021. De långa fängelsestraffen som en del har dömts till för icke-våldshandlingar i samband med att de har utövat skyddade medborgerliga rättigheter är ytterligare ett tecken på att det demokratiska utrymmet fortsätter att krympa och de grundläggande friheterna urholkas i Hongkong.

| N. | Den nationella säkerhetslagen strider rättsligt och faktiskt mot den gemensamma kinesisk-brittiska förklaringen från 1984 och den särskilda administrativa regionen Hongkongs grundlag från 1990, som säkerställer oberoende för den verkställande, lagstiftande och dömande makten samt grundläggande rättigheter och friheter såsom yttrandefrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet och pressfrihet i 50 år efter överlämnandet av överhögheten. Den nationella säkerhetslagen hindrar också Hongkong från att uppfylla sina internationella skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter, inklusive ICCPR. Både den gemensamma förklaringen och grundlagen slår fast den princip om ”ett land, två system” som Kina och Förenade kungariket enades om. |
| --- | --- |

N.

Den nationella säkerhetslagen strider rättsligt och faktiskt mot den gemensamma kinesisk-brittiska förklaringen från 1984 och den särskilda administrativa regionen Hongkongs grundlag från 1990, som säkerställer oberoende för den verkställande, lagstiftande och dömande makten samt grundläggande rättigheter och friheter såsom yttrandefrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet och pressfrihet i 50 år efter överlämnandet av överhögheten. Den nationella säkerhetslagen hindrar också Hongkong från att uppfylla sina internationella skyldigheter i fråga om mänskliga rättigheter, inklusive ICCPR. Både den gemensamma förklaringen och grundlagen slår fast den princip om ”ett land, två system” som Kina och Förenade kungariket enades om.

| O. | EU och Europaparlamentet har alltid gett sitt starka stöd till principen ”ett land, två system” och bevarandet av Hongkongs höga grad av autonomi i enlighet med grundlagen och internationella åtaganden, och EU har ett starkt intresse av Hongkongs fortsatta stabilitet och välstånd enligt denna princip. Under rådande omständigheter är dessa principer på väg att bli oåterkalleligt urholkade och kullkastade. |
| --- | --- |

O.

EU och Europaparlamentet har alltid gett sitt starka stöd till principen ”ett land, två system” och bevarandet av Hongkongs höga grad av autonomi i enlighet med grundlagen och internationella åtaganden, och EU har ett starkt intresse av Hongkongs fortsatta stabilitet och välstånd enligt denna princip. Under rådande omständigheter är dessa principer på väg att bli oåterkalleligt urholkade och kullkastade.

| P. | EU känner fortfarande djup oro över Folkrepubliken Kinas nationella säkerhetslag för Hongkong. Detta är en känslig fråga som får långtgående konsekvenser för Hongkong och dess befolkning, för EU och utländska medborgare, för EU och internationella civilsamhällesorganisationer, samt för företagsförtroendet i Hongkong. Ikraftträdandet av den nationella säkerhetslagen skulle öka riskerna för EU-medborgare. |
| --- | --- |

P.

EU känner fortfarande djup oro över Folkrepubliken Kinas nationella säkerhetslag för Hongkong. Detta är en känslig fråga som får långtgående konsekvenser för Hongkong och dess befolkning, för EU och utländska medborgare, för EU och internationella civilsamhällesorganisationer, samt för företagsförtroendet i Hongkong. Ikraftträdandet av den nationella säkerhetslagen skulle öka riskerna för EU-medborgare.

| Q. | Enligt den årliga rapporten från Human Rights Watch har det inte sett så mörkt ut för de mänskliga rättigheterna i Kina sedan massakern på Himmelska fridens torg. |
| --- | --- |

Q.

Enligt den årliga rapporten från Human Rights Watch har det inte sett så mörkt ut för de mänskliga rättigheterna i Kina sedan massakern på Himmelska fridens torg.

| R. | Journalisterna vid Macaos public service-företag har beordrats att främja ”patriotism, respekt och kärlek” för Kina, och minst sex journalister har avgått efter införandet av nya redaktionella regler, vilket visar att oro över den nationella säkerhetslagen även påverkar andra regioner. Macaos grundlag skyddar också pressfriheten och gäller fram till 2049. |
| --- | --- |

R.

Journalisterna vid Macaos public service-företag har beordrats att främja ”patriotism, respekt och kärlek” för Kina, och minst sex journalister har avgått efter införandet av nya redaktionella regler, vilket visar att oro över den nationella säkerhetslagen även påverkar andra regioner. Macaos grundlag skyddar också pressfriheten och gäller fram till 2049.

| S. | Vid den pågående sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter antogs ett gemensamt uttalande från Kanada på 44 staters vägnar – det högsta antalet underskrifter hittills – och inbegripet 23 EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

S.

Vid den pågående sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter antogs ett gemensamt uttalande från Kanada på 44 staters vägnar – det högsta antalet underskrifter hittills – och inbegripet 23 EU-medlemsstater.

| 1. | Europaparlamentet fördömer i skarpast möjliga ordalag den påtvingade nedläggningen av tidningen Apple Daily, den fortsatta frysningen av dess tillgångar och gripandena av dess journalister, vilket är ytterligare steg från Folkrepubliken Kinas sida för att nermontera det fria samhället i Hongkong och sätta slutgiltigt stopp för mediefriheten och yttrandefriheten där. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet ser med mycket stor oro på den snabba försämringen av människorättssituationen i Hongkong och mer specifikt de öppna angreppen mot yttrandefriheten och pressfriheten, då Kina fortsätter att ingripa på ett aldrig tidigare skådat sätt mot de grundläggande friheterna, något som har utvecklats till ett nödläge för de mänskliga rättigheterna, och betonar att EU måste vidta brådskande och beslutsamma åtgärder. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin djupaste solidaritet med alla journalister i Hongkong som trots att den nationella säkerhetslagen trätt i kraft har fortsatt att oförtrutet försvara mediefriheten och den oberoende journalistiken och fortsätter att rapportera om den dramatiska händelseutvecklingen i Hongkong. Parlamentet uppmanar Hongkongs myndigheter att upphöra med alla rättsliga trakasserier och alla hot mot journalister och att sträva efter att ge journalister säkerhet och skydd mot alla former av våld, påtryckningar, diskriminering, orättvisa rättsliga förfaranden och alla försök att hindra dem från att fullgöra sitt uppdrag eller försvaga deras förmåga att göra detta i enlighet med internationella normer, särskilt artiklarna 19 och 21 i ICCPR om rätten till yttrandefrihet och rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Hongkongs myndigheter att omedelbart och villkorslöst frige och dra tillbaka alla anklagelser mot alla journalister, liksom mot alla fredliga demonstranter, aktivister och politiska företrädare, som bara har utövat sin rätt till yttrandefrihet och andra mänskliga rättigheter och som har gripits i enlighet med den nationella säkerhetslagen. Parlamentet kräver ett slut på politiskt motiverade åtal och andra rättsliga förfaranden mot fredliga demonstranter som syftar till att tysta kritiska röster och avskräcka människor från att delta i det offentliga livet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över att den nationella säkerhetslagen trädde i kraft den 30 juni 2020, vilket strider mot Folkrepubliken Kinas åtaganden och skyldigheter enligt internationell rätt, nämligen den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen, och utgör ett omfattande angrepp på stadens höga grad av autonomi, rättsstatsprincipen och de grundläggande friheterna. Parlamentet konstaterar att lagen har använts åtskilliga gånger såsom grund för att diskvalificera och fängsla politiker och kandidater till val, gripa studenter för inlägg i sociala medier och förbjuda gemensamma protestsloganer. Parlamentet betonar att den nationella säkerhetslagen förhindrar ett tillitsfullt förhållande mellan Kina och EU, undergräver det framtida samarbetet och leder till en ytterligare urholkning av Pekings trovärdighet på den internationella arenan. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer alla försök att sätta munkavle på demokratiaktivister, inbegripet blockering av prodemokratiska webbplatser, med hänvisning till den nationella säkerhetslagen. Parlamentet upprepar att yttrande- och informationsfriheten är en grundläggande rättighet som fastställs i Hongkongs inhemska rätt och i internationell rätt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över de rapporterade fallen av hemlig internering, tortyr och misshandel, påtvingade erkännanden som genomdrivs av Hongkongpolisen och i fängelser i Hongkong, och även oro över enskilda personer som för närvarande väntar på rättegång och som hålls i isoleringscell under lång tid. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer de begynnande begränsningarna av rättsväsendets oberoende och den ökande politiseringen av domstolarna. Parlamentet betonar det akuta behovet av att som nästa steg förhindra avvecklingen av Hongkongs oberoende rättsväsende och uppmanar utrikestjänsten att utöver årsrapporten om Hongkong utarbeta en detaljerad offentlig rapport om rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker oro över de nyligen antagna ändringarna av Hongkongs vallag, som inför en princip om ”endast patrioter” och inrättar en granskningskommitté som ska granska alla kandidater i valet, vilket kommer att rensa bort alla återstående avvikande röster och som helt och hållet strider mot de åtaganden om ökad demokratisk representation som fastställs i Hongkongs grundlag. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att upphäva den nationella säkerhetslagen, som skadar Hongkongs internationella status, och uppmanar med kraft Hongkongs myndigheter att till fullo återupprätta respekten för rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter, demokratiska principer och den höga graden av autonomi enligt principen ”ett land, två system”, såsom den fastställts i Hongkongs grundlag och bör respekteras enligt dess inhemska och internationella förpliktelser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta upp den nationella säkerhetslagen som en topprioriterad punkt på dagordningen för alla möten mellan EU och Kina, inbegripet diplomatiska samråd inför dessa möten. Parlamentet erinrar om vikten av att EU fortsätter att ta upp frågan om kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kina, i synnerhet i fråga om minoriteter i Xinjiang och Tibet, vid varje politisk dialog och människorättsdialog med de kinesiska myndigheterna, och i linje med EU:s åtagande om att agera på ett starkt, klart och enigt sätt gentemot Kina. Parlamentet påminner om att Kina har undertecknat ett stort antal internationella fördrag och konventioner om mänskliga rättigheter och betonar därför vikten av att fortsätta dialogen med Kina för att se till att Kina lever upp till sitt åtagande att följa den internationella människorättsramen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet beklagar djupt att rådets slutsatser om Hongkong inte antogs vid rådets möte (utrikes frågor) i april. Parlamentet stöder helhjärtat vice ordförandens/den höga representantens beslut att så snart som möjligt lägga fram förslag till slutsatser, uppmanar med kraft medlemsstaterna att ta itu med dödläget och anta nya åtgärder, inbegripet riktade sanktioner inom ramen för EU:s globala sanktionssystem för mänskliga rättigheter, inbegripet genomförandet av reseförbud och frysning av tillgångar, mot personer och enheter i Hongkong och Kina, för de allvarliga kränkningarna av mänskliga rättigheter och internationell rätt i Hongkong, bland annat Carrie Lam, Teresa Yeuk-wah Cheng, Xia Baolong, Zhang Xiaoming, Luo Huining, Zheng Yanxiong, Chris Tang Ping-keung, Stephen Lo Wai-chung, och John Lee Ka-chiu, liksom kinesiska institutioner, som spelar en avgörande roll för att anta åtgärder och vara delaktiga i handlingar som underminerar Hongkongs höga grad av autonomi och friheter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt om det övergripande investeringsavtalet mellan EU och Kina, som uttrycktes i parlamentets resolution av den 21 maj 2021, inbegripet det akuta behovet att anta ytterligare riktade åtgärder inom ramen för det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter, om det skulle krävas, i syfte att fortsätta att ta itu med förtrycket i Xinjiang och Hongkong och få Kina att upphöra med alla kränkningar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och rådet att fortsätta att utvärdera och göra framsteg med det åtgärdspaket som antogs i juli 2020 och att fastställa en tydlig tidsplan för genomförandet av åtgärderna. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att fortsätta sin bedömning av, och att utarbeta konkreta svar på, de eventuella extraterritoriella effekterna av den nationella säkerhetslagen, särskilt artikel 38, där det föreskrivs att lagen ska tillämpas även på dem som inte är permanent bosatta i Hongkong. Parlamentet välkomnar beslutet från EU:s medlemsstater och andra internationella partner om att upphäva utlämningsavtal med Hongkong. Parlamentet upprepar sitt begäran om att de tio återstående medlemsstaternas utlämningsavtal med Kina upphävs. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om och upprepar sitt fördömande av EU-baserade bankers delaktighet i frysningen av tillgångar och bankkonton som tillhör före detta prodemokratiska lagstiftare. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att utvärdera EU-baserade företags efterlevnad, deltagande och samarbete med Hongkongs myndigheter när det gäller att tillämpa den nationella säkerhetslagen, och uppmanar medlemsstaterna att vända sig till EU-baserade banker för att de ska släppa tillgångar som tillhör Hongkongs prodemokratiska aktivister. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma de långsiktiga handelseffekterna för EU-företag som är verksamma i Hongkong mot bakgrund av genomförandet av Hongkongs nationella säkerhetslag, med hänsyn till den föränderliga situationen för rättsstatsprincipen och de fria informations- och kapitalflödena i staden. Parlamentet uppmanar kommissionen och utrikestjänsten att fortsätta att tillämpa och arbeta på lämpliga exportkontrollmekanismer för att hindra Kina och Hongkong från att få tillgång till teknik som används för att kränka de mänskliga rättigheterna, och att överväga regler för att förhindra europeiska investeringar i företag som är delaktiga i grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kina och Hongkong, inbegripet möjligheten att upprätta en förteckning över sådana enheter. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar varmt de åtgärder som vidtagits av Förenade kungariket, Australien och Kanada för att inrätta system som ger Hongkongmedborgare möjlighet att bo och arbeta i deras respektive länder. Parlamentet upprepar sin brådskande uppmaning till medlemsstaterna att samordna genomförandet av ett ”livbåtssystem” för prodemokratiska aktivister och politiska ledare i Hongkong efter den allt allvarligare försämringen av läget för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och att utfärda provisoriska resehandlingar för journalister i Hongkong som riskerar att gripas enligt den nationella säkerhetslagen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar med kraft all diplomatisk personal från EU och övriga Europa att göra allt som står i deras makt för att skydda och stödja de fredliga aktivisterna och politiska ledarna i Hongkong, bland annat genom att närvara vid rättegångar, ansöka om fängelsebesök och konsekvent och resolut vända sig till de lokala myndigheterna, med full tillämpning av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare och annan relevant EU-politik, bland annat EU:s nya handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet förväntar sig att utrikestjänsten och rådet tar fram konkreta åtgärder för att öka stödet till Hongkongs civila samhälle och medier, såsom att utvidga tillämpningsområdet för det europeiska initiativet för demokrati till projekt i Sydostasien och inbegripa ett aktivt engagemang med Hongkongs diaspora. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att se till att det tystade folket i Hongkong får tillbaka sin röst genom att hjälpa till med arkivering, offentliggörande och dokumentering av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, och att motverka Folkrepubliken Kina genom att göra böcker som är förbjudna i Hongkong allmänt tillgängliga online. Parlamentet uttrycker sitt stöd för de insatser som görs av internationella tv-kanaler, såsom Deutsche Welle och France 24, för att regelbundet rapportera om utvecklingen i Hongkong. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att avböja inbjudningar till regeringsföreträdare och diplomater att delta i vinterspelen i Peking 2022 om inte den kinesiska regeringen uppvisar en påvisbar förbättring av människorättssituationen i Hongkong, Uiguriska regionen Xinjiang, Tibet, Inre Mongoliet och andra delar av Kina. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka antalet akademiska möjligheter och andra utbildningsmöjligheter inom Erasmusprogrammet för studenter och unga utexaminerade från Hongkong. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att utveckla och samordna åtgärder för att skydda den akademiska friheten för Hongkongs studenter och forskare vid europeiska universitet från påtryckningar från de kinesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till EU och alla dess medlemsstater att arbeta på ett enat och beslutsamt sätt för att hålla en särskild session eller brådskande debatt om Kina i FN:s råd för mänskliga rättigheter och inleda en oberoende FN-utredning om Kina. Parlamentet framhåller det växande internationella stödet för att inleda en oberoende utredning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att uppmuntra FN:s generalsekreterare att överväga alla mekanismer som står till hans förfogande för att säkerställa oberoende övervakning och rapportering om situationen i Kina, inbegripet utnämning av ett FN:s särskilda sändebud. Parlamentet uppmanar rådet och vice ordföranden/den höga representanten att samarbeta med det internationella samfundet för att inrätta en internationell kontaktgrupp för Hongkong och att regelbundet föra upp Hongkong på dagordningen för andra internationella organisationer. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmuntrar FN:s medlemmar att anordna regelbundna offentliga evenemang för att öka medvetenheten om den kinesiska regeringens allvarliga människorättskränkningar, inbegripet brott mot mänskligheten, och andra brott mot folkrätten, inbegripet åtminstone ett möte i FN:s säkerhetsråd enligt Arria-formeln. Parlamentet skulle välkomna om EU-institutionerna och medlemsstaterna varje år skulle överväga att högtidlighålla den 1 juli som ”Stand with Hong Kong Day” för att varje år öka den europeiska allmänhetens medvetenhet om situationen i Hongkong. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU och medlemsstaterna att överväga att väcka talan vid Internationella domstolen och anföra att Kinas beslut att införa den nationella säkerhetslagen i Hongkong och tillämpningen av den strider mot den gemensamma kinesisk-brittiska förklaringen och ICCPR. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet beklagar Hongkongpolisens beslut att förbjuda den årliga minnesstunden ”Tiananmen Square vigil” den 4 juni och den årliga marschen den 1 juli, samtidigt som den beviljar särskilt tillstånd för undantag från covid-19-restriktionerna för att låta Hongkongtjänstemän fira det kinesiska kommunistpartiets hundraårsdag. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att samarbeta nära med likasinnade länder och partner för att hejda urholkningen av Hongkongs friheter. Parlamentet välkomnar den nyligen inledda bilaterala dialogen mellan EU och Förenta staterna om Kina och insisterar på att en starkare samordning av mänskliga rättigheter, bland annat med fokus på situationen i Hongkong, bör vara ett centralt mål. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att Folkrepubliken Kinas politik att överge principen om ”ett land, två system” i hög grad har lett till ett avståndstagande från folket i Taiwan, och betonar sin vilja att samarbeta med internationella partner för att hjälpa till att säkra demokratin i Taiwan. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Folkrepubliken Kinas regering och parlament samt den särskilda administrativa regionen Hongkongs chefsminister och lagstiftande församling. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2021)0027.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0174.

(3)  EUT C 165, 4.5.2021, s. 2.

(4)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 78.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2021)0255.

(6)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 103.

(7)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 92.

(8)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 156.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/185 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/185

---

P9_TA(2021)0357

Dödsstraffet i Saudiarabien, särskilt fallen Mustafa Hashem al-Darwish och Abdullah al-Howaiti

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om dödsstraffet i Saudiarabien, särskilt fallen Mustafa Hashem al-Darwish och Abdullah al-Howaiti (2021/2787(RSP))

(2022/C 99/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Saudiarabien, särskilt resolutionerna av den 25 oktober 2018 om dödandet av journalisten Jamal Khashoggi på Saudiarabiens konsulat i Istanbul (1), av den 14. februari 2019 om kvinnorättsförsvarare i Saudiarabien (2), av den 8 oktober 2020 om situationen för etiopiska migranter i interneringscenter i Saudiarabien (3) och av den 11 februari 2021 om det humanitära och politiska läget i Jemen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Saudiarabien, särskilt resolutionerna av den 25 oktober 2018 om dödandet av journalisten Jamal Khashoggi på Saudiarabiens konsulat i Istanbul (1), av den 14. februari 2019 om kvinnorättsförsvarare i Saudiarabien (2), av den 8 oktober 2020 om situationen för etiopiska migranter i interneringscenter i Saudiarabien (3) och av den 11 februari 2021 om det humanitära och politiska läget i Jemen (4),

| — | med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten), Josep Borrell, den 10 december 2020 vid utrikesrådets möte om att ”mänskliga rättigheter ligger i Europeiska unionens dna”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten), Josep Borrell, den 10 december 2020 vid utrikesrådets möte om att ”mänskliga rättigheter ligger i Europeiska unionens dna”,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av den allmänna återkommande utvärderingen av Saudiarabien från november 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna återkommande utvärderingen av Saudiarabien från november 2018,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar (”Nelson Mandela-reglerna”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar (”Nelson Mandela-reglerna”),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraffet,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av Arabiska stadgan om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Arabiska stadgan om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av uttalandet av den 3 mars 2021 från FN:s särskilda rapportörer om omvandling av dödsdomar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 3 mars 2021 från FN:s särskilda rapportörer om omvandling av dödsdomar,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, Agnes Callamard, från juni 2021, där det anges att Saudiarabien är ansvarigt för den ”överlagda avrättningen” av den saudiske journalisten Jamal Khashoggi (Callamardrapporten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, Agnes Callamard, från juni 2021, där det anges att Saudiarabien är ansvarigt för den ”överlagda avrättningen” av den saudiske journalisten Jamal Khashoggi (Callamardrapporten),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare, Mary Lawlor, med en analys av dödandet av människorättsförsvarare i Saudiarabien, som lades fram vid det 46:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter i mars 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare, Mary Lawlor, med en analys av dödandet av människorättsförsvarare i Saudiarabien, som lades fram vid det 46:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter i mars 2021,

| — | med beaktande av rapporten från kontoret för direktören för den nationella underrättelsetjänsten med en bedömning av den saudiska regeringens roll i mordet på Jamal Khashoggi, som offentliggjordes i februari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kontoret för direktören för den nationella underrättelsetjänsten med en bedömning av den saudiska regeringens roll i mordet på Jamal Khashoggi, som offentliggjordes i februari 2021,

| — | med beaktande av att Loujain al-Hathloul tilldelades priset Vaclav Havel Human Rights Award 2020 av Europarådets parlamentariska församling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Loujain al-Hathloul tilldelades priset Vaclav Havel Human Rights Award 2020 av Europarådets parlamentariska församling,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Konungariket Saudiarabien åtog sig att avskaffa dödsstraffet för alla ungdomsbrottslingar utan undantag senast 2016 genom ny lagstiftning, och har bekräftat detta åtagande i diplomatiska uttalanden. Dessa uttalanden gjordes av Saudiarabiens utrikesministerium i september 2016 i FN:s kommitté för barnets rättigheter, liksom i augusti 2018, då det förklarade att ”om det brott som begåtts av den minderårige är belagt med dödsstraff ska straffet minskas till högst tio års fängelse”. |
| --- | --- |

A.

Konungariket Saudiarabien åtog sig att avskaffa dödsstraffet för alla ungdomsbrottslingar utan undantag senast 2016 genom ny lagstiftning, och har bekräftat detta åtagande i diplomatiska uttalanden. Dessa uttalanden gjordes av Saudiarabiens utrikesministerium i september 2016 i FN:s kommitté för barnets rättigheter, liksom i augusti 2018, då det förklarade att ”om det brott som begåtts av den minderårige är belagt med dödsstraff ska straffet minskas till högst tio års fängelse”.

| B. | I artikel 15 i Saudiarabiens ungdomslag från 2018, som utfärdades genom kungligt dekret den 31 juli 2018, anges följande i artikel 15: ”Om det brott som begåtts av den minderårige är belagt med dödsstraff ska straffet minskas till högst tio års fängelse”. I den allmänna återkommande utvärderingen av Saudiarabien 2018 vid FN:s råd för mänskliga rättigheter konstaterades därefter att landet hade gjort ”anmärkningsvärda framsteg i främjandet av respekten för, skyddet av och troheten mot barnets rättigheter”. |
| --- | --- |

B.

I artikel 15 i Saudiarabiens ungdomslag från 2018, som utfärdades genom kungligt dekret den 31 juli 2018, anges följande i artikel 15: ”Om det brott som begåtts av den minderårige är belagt med dödsstraff ska straffet minskas till högst tio års fängelse”. I den allmänna återkommande utvärderingen av Saudiarabien 2018 vid FN:s råd för mänskliga rättigheter konstaterades därefter att landet hade gjort ”anmärkningsvärda framsteg i främjandet av respekten för, skyddet av och troheten mot barnets rättigheter”.

| C. | Den 15 juni 2021 avrättades Mustafa Hashem al-Darwish, en ung saudisk man från den shiamuslimska minoriteten, för brott som rättighetsgrupper menar att han kan ha begått som minderårig, trots att landet nyligen meddelat att man avskaffat dödsstraffet för minderåriga. Han satt häktad en längre period, utsattes för tortyr och fick en gravt orättvis rättegång. I åtalspunkterna mot al-Darwish uppgavs inte det exakta datumet för när de påstådda brotten skulle ha begåtts, vilket innebär att det är sannolikt att han var minderårig vid tidpunkten för de påstådda brotten, och att straffet sålunda borde ha ändrats enligt nya nationella lagar om tillämpningen av dödsstraffet på personer under 18 år. |
| --- | --- |

C.

Den 15 juni 2021 avrättades Mustafa Hashem al-Darwish, en ung saudisk man från den shiamuslimska minoriteten, för brott som rättighetsgrupper menar att han kan ha begått som minderårig, trots att landet nyligen meddelat att man avskaffat dödsstraffet för minderåriga. Han satt häktad en längre period, utsattes för tortyr och fick en gravt orättvis rättegång. I åtalspunkterna mot al-Darwish uppgavs inte det exakta datumet för när de påstådda brotten skulle ha begåtts, vilket innebär att det är sannolikt att han var minderårig vid tidpunkten för de påstådda brotten, och att straffet sålunda borde ha ändrats enligt nya nationella lagar om tillämpningen av dödsstraffet på personer under 18 år.

| D. | Abdullah al-Howaiti ställdes inför rätta i en massrättegång med sex personer i ett mål som gällde väpnat rån. Brottmålsdomstolen i Tabuk (norra Saudiarabien) dömde Abdullah al-Howaiti till döden den 27 oktober 2019, trots att dna-provet på honom togs efter gripandet, vilket gör identifieringen av honom som möjlig misstänkt ogiltig. Al-Howaiti greps i maj 2017 när han var 14 år gammal. Enligt domstolshandlingar hölls han i isoleringscell i fyra månader och utsattes för tortyr under förhören, utan närvaro av sina föräldrar eller advokat. Han hölls under denna tid fången på brottsutredningsenheten i Tabuk i stället för på en ungdomsanstalt. Abdullah al-Howaiti, som vid tidpunkten för sina påstådda brott var 14 år, är fortfarande frihetsberövad och dömd till döden. Högsta domstolen har granskat hans fall sedan juni 2021. |
| --- | --- |

D.

Abdullah al-Howaiti ställdes inför rätta i en massrättegång med sex personer i ett mål som gällde väpnat rån. Brottmålsdomstolen i Tabuk (norra Saudiarabien) dömde Abdullah al-Howaiti till döden den 27 oktober 2019, trots att dna-provet på honom togs efter gripandet, vilket gör identifieringen av honom som möjlig misstänkt ogiltig. Al-Howaiti greps i maj 2017 när han var 14 år gammal. Enligt domstolshandlingar hölls han i isoleringscell i fyra månader och utsattes för tortyr under förhören, utan närvaro av sina föräldrar eller advokat. Han hölls under denna tid fången på brottsutredningsenheten i Tabuk i stället för på en ungdomsanstalt. Abdullah al-Howaiti, som vid tidpunkten för sina påstådda brott var 14 år, är fortfarande frihetsberövad och dömd till döden. Högsta domstolen har granskat hans fall sedan juni 2021.

| E. | Den 23 april 2019 avrättade de saudiska myndigheterna sex ungdomsbrottslingar, däribland Said al-Scafi, Salman al-Quraish, Abdul Aziz al-Sahawi, Abdul Karim al-Hawaj, Abdullah al-Asrih och Mujtaba al-Sweikat. Minst nio andra ungdomsbrottslingar riskerar för närvarande att avrättas. |
| --- | --- |

E.

Den 23 april 2019 avrättade de saudiska myndigheterna sex ungdomsbrottslingar, däribland Said al-Scafi, Salman al-Quraish, Abdul Aziz al-Sahawi, Abdul Karim al-Hawaj, Abdullah al-Asrih och Mujtaba al-Sweikat. Minst nio andra ungdomsbrottslingar riskerar för närvarande att avrättas.

| F. | För närvarande finns det fortfarande minst 40 fångar i Saudiarabien som riskerar att avrättas. Detta antal omfattar flera fall av påstådda brott som begåtts av minderåriga och fredliga kritiker, såsom de islamiska skriftlärda Salman al-Odah och Hassan al-Maliki, mot vilka den allmänna åklagaren fortsätter att kräva dödsstraff. |
| --- | --- |

F.

För närvarande finns det fortfarande minst 40 fångar i Saudiarabien som riskerar att avrättas. Detta antal omfattar flera fall av påstådda brott som begåtts av minderåriga och fredliga kritiker, såsom de islamiska skriftlärda Salman al-Odah och Hassan al-Maliki, mot vilka den allmänna åklagaren fortsätter att kräva dödsstraff.

| G. | Saudiarabien har under många år varit ett av de länder som verkställt flest avrättningar i världen. Sedan januari 2015 har mer än 800 avrättningar genomförts, varav ett stort antal för icke-våldsamma narkotikabrott, medan andra avsåg brott som av myndigheterna beskrevs som terrorismrelaterade men som var fredliga. |
| --- | --- |

G.

Saudiarabien har under många år varit ett av de länder som verkställt flest avrättningar i världen. Sedan januari 2015 har mer än 800 avrättningar genomförts, varav ett stort antal för icke-våldsamma narkotikabrott, medan andra avsåg brott som av myndigheterna beskrevs som terrorismrelaterade men som var fredliga.

| H. | Saudiarabien verkställde totalt 32 avrättningar under första halvåret 2021, fler än under hela 2020, och har avrättat minst åtta ungdomsbrottslingar sedan sitt första åtagande att avskaffa dödsstraffet för ungdomsbrottslingar. |
| --- | --- |

H.

Saudiarabien verkställde totalt 32 avrättningar under första halvåret 2021, fler än under hela 2020, och har avrättat minst åtta ungdomsbrottslingar sedan sitt första åtagande att avskaffa dödsstraffet för ungdomsbrottslingar.

| I. | Enligt en saudisk kunglig förordning från 2020 bör dödsdomar omvandlas för personer som har begått brott när de var minderåriga. Dekretet innehåller olika kryphål som på flera sätt fortfarande gör det möjligt att avrätta minderåriga, till exempel genom att det utesluter dödsdomar som avkunnats för hudud (brott med förutbestämda straff) eller qisas (brott med vedergällningsbaserade straff) och mål som väckts enligt lagen om terrorismbekämpning. |
| --- | --- |

I.

Enligt en saudisk kunglig förordning från 2020 bör dödsdomar omvandlas för personer som har begått brott när de var minderåriga. Dekretet innehåller olika kryphål som på flera sätt fortfarande gör det möjligt att avrätta minderåriga, till exempel genom att det utesluter dödsdomar som avkunnats för hudud (brott med förutbestämda straff) eller qisas (brott med vedergällningsbaserade straff) och mål som väckts enligt lagen om terrorismbekämpning.

| J. | Saudiarabien har omvandlat dödsdomarna mot Ali al-Nimr, Dawood al-Marhoon och Abdullah al-Zaher för brott som experter tidigare betraktade som kriminalisering av utövandet av grundläggande rättigheter, däribland mötes- och yttrandefriheten, och som de påstås ha begått som minderåriga. De har dömts på nytt till tio års fängelse, inklusive avtjänad tid. FN-experter har begärt att de ska friges. |
| --- | --- |

J.

Saudiarabien har omvandlat dödsdomarna mot Ali al-Nimr, Dawood al-Marhoon och Abdullah al-Zaher för brott som experter tidigare betraktade som kriminalisering av utövandet av grundläggande rättigheter, däribland mötes- och yttrandefriheten, och som de påstås ha begått som minderåriga. De har dömts på nytt till tio års fängelse, inklusive avtjänad tid. FN-experter har begärt att de ska friges.

| K. | Trots tillkännagivandet från Saudiarabiens kommission för mänskliga rättigheter om moratoriet för dödsstraff för narkotikarelaterade brott i januari 2021 har ingen ändring av lagen ännu offentliggjorts, och domare och myndigheter är fortfarande fria att besluta om dödsstraff. |
| --- | --- |

K.

Trots tillkännagivandet från Saudiarabiens kommission för mänskliga rättigheter om moratoriet för dödsstraff för narkotikarelaterade brott i januari 2021 har ingen ändring av lagen ännu offentliggjorts, och domare och myndigheter är fortfarande fria att besluta om dödsstraff.

| L. | Avskaffande av dödsstraffet i hela världen är ett av huvudmålen för EU:s människorättspolitik. |
| --- | --- |

L.

Avskaffande av dödsstraffet i hela världen är ett av huvudmålen för EU:s människorättspolitik.

| M. | Under de senaste månaderna har flera människorättsaktivister dömts till hårda fängelsestraff i rättegångar som präglats av bristande rättssäkerhet och av trovärdiga anklagelser om tortyr. Abdurahman al-Sadhan har dömts till 20 års fängelse och ett 20-årigt reseförbud för verksamhet med anknytning till regeringskritiska twittermeddelanden. Rättegången mot honom kränkte allvarligt internationella garantier för en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

M.

Under de senaste månaderna har flera människorättsaktivister dömts till hårda fängelsestraff i rättegångar som präglats av bristande rättssäkerhet och av trovärdiga anklagelser om tortyr. Abdurahman al-Sadhan har dömts till 20 års fängelse och ett 20-årigt reseförbud för verksamhet med anknytning till regeringskritiska twittermeddelanden. Rättegången mot honom kränkte allvarligt internationella garantier för en rättvis rättegång.

| N. | Mohammed al-Otaibi, grundare av unionen för mänskliga rättigheter, som förespråkade ett avskaffande av dödsstraffet och en förstärkning av kvinnornas roll i samhället, fick i mars 2021 sitt fängelsestraff förlängt från 14 till 17 år för sin fredliga människorättsaktivism. |
| --- | --- |

N.

Mohammed al-Otaibi, grundare av unionen för mänskliga rättigheter, som förespråkade ett avskaffande av dödsstraffet och en förstärkning av kvinnornas roll i samhället, fick i mars 2021 sitt fängelsestraff förlängt från 14 till 17 år för sin fredliga människorättsaktivism.

| O. | Många kvinnor som greps under tillslagen mot kvinnorättsförsvarare 2018 dömdes till långa fängelsestraff enbart för sin människorättsaktivism. De saudiska myndigheterna har nyligen släppt kvinnorättsförsvarare från fängelset, bland annat Loujain al-Hathloul, Nouf Abdulaziz, Samar Badawi och Nassima al-Sada. Deras straff har dock bara skjutits upp, och de saudiska myndigheterna har utfärdat reseförbud för de frisläppta människorättsförsvararna. |
| --- | --- |

O.

Många kvinnor som greps under tillslagen mot kvinnorättsförsvarare 2018 dömdes till långa fängelsestraff enbart för sin människorättsaktivism. De saudiska myndigheterna har nyligen släppt kvinnorättsförsvarare från fängelset, bland annat Loujain al-Hathloul, Nouf Abdulaziz, Samar Badawi och Nassima al-Sada. Deras straff har dock bara skjutits upp, och de saudiska myndigheterna har utfärdat reseförbud för de frisläppta människorättsförsvararna.

| P. | I 2017 års lag om bekämpande av terroristbrott och terrorismfinansiering definieras terrorism i vaga ordalag, och det krävs inte att våld används för att en handling ska kunna kategoriseras som en terroristhandling. |
| --- | --- |

P.

I 2017 års lag om bekämpande av terroristbrott och terrorismfinansiering definieras terrorism i vaga ordalag, och det krävs inte att våld används för att en handling ska kunna kategoriseras som en terroristhandling.

| Q. | De saudiska myndigheterna begår övergrepp med hjälp av elektronisk övervakningsteknik, enligt FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar. Nya kontroller för it-övervakningsteknik har införts i EU:s uppdaterade förordning om kontroll av export av produkter med dubbla användningsområden från 2021 (5). |
| --- | --- |

Q.

De saudiska myndigheterna begår övergrepp med hjälp av elektronisk övervakningsteknik, enligt FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar. Nya kontroller för it-övervakningsteknik har införts i EU:s uppdaterade förordning om kontroll av export av produkter med dubbla användningsområden från 2021 (5).

| R. | Saudiarabien har en av de lägsta ratificeringsnivåerna när det gäller viktiga internationella människorättsfördrag och har inte anslutit sig till centrala människorättsfördrag som utgör den normativa kärnan för rätten till liv, såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

R.

Saudiarabien har en av de lägsta ratificeringsnivåerna när det gäller viktiga internationella människorättsfördrag och har inte anslutit sig till centrala människorättsfördrag som utgör den normativa kärnan för rätten till liv, såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter.

| S. | Tortyr och förnedrande behandling i fängelser är utbredd praxis i Saudiarabien och används både under förhör för att tvinga fram erkännanden och som en form av bestraffning under frihetsberövandet. Anklagelser om tortyr utreds sällan. |
| --- | --- |

S.

Tortyr och förnedrande behandling i fängelser är utbredd praxis i Saudiarabien och används både under förhör för att tvinga fram erkännanden och som en form av bestraffning under frihetsberövandet. Anklagelser om tortyr utreds sällan.

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt att Konungariket Saudiarabien, trots att landet hävdar att det avskaffat avrättningar av ungdomsbrottslingar, fortsätter att genomföra denna typ av avrättningar, däribland avrättningen under senare tid av Mustafa Hashem al-Darwish för brott som kan ha begåtts medan han var minderårig, till följd av domen i en orättvis rättegång med ett erkännande från hans sida som framtvingats under tortyr, samt det faktum att minst 40 frihetsberövade i Saudiarabien i nuläget riskerar att avrättas, varav minst nio för påstådda brott som begåtts när personerna i fråga var minderåriga, och fredliga regeringskritiker. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Saudiarabien att bekräfta att Abdullah al-Howaiti, Mohammed Al-Faraj och alla andra dödsdömda ungdomsbrottslingar kommer att undgå avrättning, att ”erkännanden” som framtvingats under tortyr inte kommer att beaktas i målen och att alla ungdomsbrottslingar kommer att få en rättvis rättegång utan att riskera dödsstraff. Parlamentet begär att Abdullah al-Howaitis anklagelser om att ha utsatts för tortyr ska utredas och att samtliga förövare ska ställas till svars. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Saudiarabien att verkligen avskaffa dödsstraffet för ungdomsbrottslingar, i enlighet med sina skyldigheter enligt konventionen om barnets rättigheter, oavsett typen av brott, inbegripet ta’zir (brott med diskretionära domar), hudud och qisas, på grund av vilka minst fyra minderåriga står åtalade och riskerar dödsstraff. Parlamentet uppmanar Saudiarabien att offentliggöra sitt kungliga dekret från 2020 för att ge fullständigt och retroaktivt skydd för ungdomsbrottslingar, i enlighet med de saudiska myndigheternas uttalanden, och att anpassa sin ungdomslag till internationell standard. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer på nytt tillämpningen av dödsstraff i alla tänkbara fall och under alla omständigheter. Parlamentet uppmanar Saudiarabien att införa ett moratorium för avrättningar i väntan på att de ska avskaffas, och att inleda en oberoende översyn av alla ärenden i landets straffrättsliga system som inbegriper dödsstraff för ungdomsbrott, eller som bygger på erkännanden som framtvingats under tortyr, eller där det inte hållits någon rättvis rättegång, och att offentliggöra resultaten av översynen. Parlamentet efterlyser en internationell och nationell dialog om de återstående hindren för att avskaffa dödsstraffet för alla ungdomsbrottslingar, så att man banar väg för ett fullständigt avskaffande av dödsstraffet i Saudiarabien. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar myndigheternas beslut nyligen att omvandla dödsdomarna mot Ali al-Nimr, Dawood al-Marhoon och Abdullah al-Zaher för brott som påstås ha begåtts när de var minderåriga, som ett nödvändigt steg mot att Saudiarabien ska fullgöra sina nationella och internationella skyldigheter på människorättsområdet, i synnerhet enligt konventionen om barnets rättigheter. Parlamentet vill att de friges i enlighet med kraven från FN:s människorättsexperter, med tanke på att dessa experter tidigare kategoriserat brotten i fråga som kriminalisering av utövandet av grundläggande rättigheter, inbegripet mötes- och yttrandefriheten. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar de saudiska myndigheterna att se över samtliga pågående fall med dödsdömda fångar, i syfte att omvandla deras domar eller erbjuda en ny och rättvis rättegång där inget dödsstraff kommer att utdömas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU:s delegation och EU-medlemsstaternas diplomatiska beskickningar i Saudiarabien att snarast begära tillstånd att besöka dödsdömda ungdomsbrottslingar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet att tills vidare stoppa all EU-export till Saudiarabien av massövervakningsteknik och andra produkter med dubbla användningsområden som kan användas för att underlätta internt förtryck och tysta det civila samhället. Parlamentet betonar it-säkerhetsföretagens och de nationella underrättelsetjänsternas särskilda ansvar i EU och deras moraliska och rättsliga skyldighet att förhindra en situation där deras nuvarande eller tidigare personal hjälper Saudiarabien att förtrycka sin egen befolkning genom att indirekt eller direkt arbeta för saudiska myndigheter i syfte att kuva inhemska dissidenter och begränsa yttrandefriheten. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen Saudiarabiens regering att fullgöra sina åtaganden enligt tortyrkonventionen, som landet har ratificerat, och uppmuntrar kraftfullt Saudiarabien att ratificera det fakultativa protokollet till tortyrkonventionen och det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som syftar till att avskaffa dödsstraffet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet fördömer skarpt mönstret med hårda fängelsedomar mot människorättsförsvarare, fredliga kritiker och aktivister, och ger på nytt uttryck för sin solidaritet med människorättsförsvararna i deras viktiga arbete och framhåller behovet att värna om yttrandefriheten. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart och villkorslöst frigivande av alla människorättsförsvarare, kvinnorättsförsvarare, fredliga kritiker och aktivister, däribland Abdurahman al-Sadhan, Mohammed al-Otaibi, Khaled Al-Omair, Mohammed al-Rabiah, Israa al-Ghomgham, Mousa al-Hashim, Ahmed al-Matrood, Khaled al-Ghanim, Ali al-Ouwaisher, Mujtaba al-Muzain, Walid Abu al-Khair, Abdulaziz al-Shubaili, Issa al-Nukhaifi och Nathir al-Majed. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser fullständig frihet för människorättsförsvarare som tillfälligt frigetts men fortfarande omfattas av restriktioner, däribland Loujain al-Hathloul, till exempel genom att häva reseförbud för dem och deras familjer, få stopp på arbetsförbud, begränsa övervakning på internet och återupprätta deras fulla medborgerliga rättigheter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att Sacharovpristagaren Raif Badawi nu har hållits fängslad i nio år. Parlamentet uppmanar EU, medlemsstaterna och det internationella samfundet att öka trycket på Saudiarabiens regering och verka för att han omedelbart friges. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att utövandet av rätten till yttrandefrihet och rätten till frihet att delta i fredliga sammankomster samt till föreningsfrihet är skyddat enligt internationell människorättslagstiftning. De saudiska myndigheterna uppmanas kraftfullt att upphäva de restriktioner som införts mot människorättsförsvarare och som förbjuder dem att uttala sig i såväl sociala medier som internationella medier. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet är oroat över användningen av hemliga förhör. För att säkerställa att korrekta och rättvisa rättegångsförfaranden tillämpas insisterar parlamentet på att diplomatiska beskickningar, inklusive observatörer från EU:s delegation i Saudiarabien eller EU-institutionerna, och internationella icke-statliga organisationer bör få närvara vid förhör och besöka saudiska fängelser. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Saudiarabiens regering att samarbeta fullt ut med FN-organ och rikta en stående inbjudan till företrädare för alla särskilda förfaranden inom ramen för FN:s råd för mänskliga rättigheter samt att samarbeta proaktivt, i synnerhet med FN:s särskilda rapportör om tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är djupt oroat över den vaga definitionen av terrorism i landets lag om terrorismbekämpning. Parlamentet fördömer användningen av den särskilda brottmålsdomstolen – en domstol utformad för att hantera terrorismfrågor – som ett verktyg för att straffa människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen den saudiska regeringen att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet framhåller på nytt vikten av verktyg såsom människorättsdialogen mellan EU och Saudiarabien för att driva på ytterligare diskussioner, och kräver att den aktiveras snarast. Europeiska utrikestjänsten och alla EU-delegationer som deltar i dialogen uppmanas kraftfullt att samarbeta med det civila samhället inför dialogen för att se till att de har aktuell information och kunskap om specifika fall som ska tas upp. Parlamentet uppmuntrar till användning av riktmärken för att mäta framsteg i diskussionerna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet fördömer det faktum att det saudiska politiska systemet fortfarande är djupt odemokratiskt och fortsätter att kraftigt motarbeta de flesta avvikande åsikter trots tillkännagivandet av ambitiösa människorättsrelaterade reformer. Parlamentet framhåller att mordet på journalisten Jamal Khashoggi i det saudiska konsulatets lokaler i Istanbul den 2 oktober 2018 fortfarande utgör ett avskräckande budskap för alla kritiska röster i Saudiarabien, däribland många som för närvarande hålls frihetsberövade för sin fredliga aktivism. Parlamentet stöder helhjärtat tillämpningen av det globala systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter på dem som bär ansvaret för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Saudiarabien, inbegripet mordet på journalisten Jamal Khashoggi. Parlamentet uppmanar det internationella samfundet att noggrant följa upp Callamardrapporten, där man gjorde gällande att den saudiske kronprinsen Mohammad bin Salman var inblandad. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och rådets ordförande samt vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att ta upp människorättsfrågor, särskilt dödsstraffet, under alla formella och informella möten med sina saudiska motparter. Parlamentet beklagar EU:s försiktiga strategi inom offentlig diplomati gentemot Saudiarabien i fråga om mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar därför de europeiska diplomattjänsterna i Riyadh och på andra ställen i Saudiarabien att systematiskt tillämpa de mekanismer som ingår i EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, inbegripet offentliga uttalanden, diplomatiska démarcher, övervakning av rättegångar och fängelsebesök. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja alla åtgärder som vidtas av FN:s råd för mänskliga rättigheter för att ställa myndigheterna i Saudiarabien till svars för kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar EU att för FN:s råd för mänskliga rättigheter föreslå att det utses en särskild rapportör för mänskliga rättigheter i Saudiarabien. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation och medlemsstaternas representationer i landet att stärka sitt stöd till det civila samhället i sina kontakter med saudiska myndigheter och att använda alla tillgängliga instrument för att öka sitt stöd till arbete som utförs av människorättsförsvarare för att, när så är lämpligt, underlätta utfärdandet av nödvisum och tillhandahålla tillfälligt skydd i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s kvinnokommission, FN:s råd för mänskliga rättigheter, H.M. Konung Salman bin Abdulaziz al-Saud och kronprins Mohammad bin Salman al-Saud, Konungariket Saudiarabiens regering och generalsekreteraren vid Konungariket Saudiarabiens centrum för nationell dialog. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUT C 345, 16.10.2020, s. 67.

(2)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 133.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0260.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2021)0053.

(5)  EUT L 206, 11.6.2021, s. 1.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/191 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/191

---

P9_TA(2021)0358

Översyn av den makroekonomiska lagstiftningsramen

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om översynen av den makroekonomiska lagstiftningsramen för en bättre inverkan på Europas realekonomi samt större transparens när det gäller beslutsfattandet och ökat demokratiskt ansvarstagande (2020/2075(INI))

(2022/C 99/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, som undertecknades i Rom 1957, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen, som undertecknades i Rom 1957,

| — | med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 121, 122, 126 och 136 och protokoll nr 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 121, 122, 126 och 136 och protokoll nr 12,

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (delbetänkande) (1) och av sin resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2010 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (delbetänkande) (1) och av sin resolution av den 6 juli 2011 om den finansiella, ekonomiska och sociala krisen: rekommendationer om åtgärder och initiativ (2),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2011/85/EU av den 8 november 2011 om krav på medlemsstaternas budgetramverk (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1173/2011 av den 16 november 2011 om effektiv övervakning av de offentliga finanserna i euroområdet (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 av den 16 november 2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1174/2011 av den 16 november 2011 om verkställighetsåtgärder för att korrigera alltför stora makroekonomiska obalanser i euroområdet (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1175/2011 av den 16 november 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 1466/97 om förstärkning av övervakningen av de offentliga finanserna samt övervakningen och samordningen av den ekonomiska politiken (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1176/2011 av den 16 november 2011 om förebyggande och korrigering av makroekonomiska obalanser (7),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1177/2011 av den 8 november 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) nr 1177/2011 av den 8 november 2011 om ändring av förordning (EG) nr 1467/97 om påskyndande och förtydligande av tillämpningen av förfarandet vid alltför stora underskott (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 472/2013 av den 21 maj 2013 om förstärkning av den ekonomiska övervakningen och övervakningen av de offentliga finanserna i medlemsstater i euroområdet som har, eller hotas av, allvarliga problem i fråga om sin finansiella stabilitet (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 473/2013 av den 21 maj 2013 om gemensamma bestämmelser för övervakning och bedömning av utkast till budgetplaner och säkerställande av korrigering av alltför stora underskott i medlemsstater i euroområdet (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2015 om översynen av ramen för ekonomisk styrning: lägesbeskrivning och utmaningar (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2015 om översynen av ramen för ekonomisk styrning: lägesbeskrivning och utmaningar (11),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 februari 2015Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler (COM(2015)0012/2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 februari 2015Att på bästa sätt utnyttja flexibiliteten inom stabilitets- och tillväxtpaktens befintliga regler (COM(2015)0012/2),

| — | med beaktande av de fyra ordförandenas rapport av den 5 december 2012Mot en verklig ekonomisk och monetär union, de fem ordförandenas rapport av den 22 juni 2015Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union, kommissionens vitbok av den 1 mars 2017 om Europas framtid och kommissionens diskussionsunderlag av den 31 maj 2017 om en fördjupad ekonomisk och monetär union, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fyra ordförandenas rapport av den 5 december 2012Mot en verklig ekonomisk och monetär union, de fem ordförandenas rapport av den 22 juni 2015Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union, kommissionens vitbok av den 1 mars 2017 om Europas framtid och kommissionens diskussionsunderlag av den 31 maj 2017 om en fördjupad ekonomisk och monetär union,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2018 Revision av förfarandet vid makroekonomiska obalanser (MIP), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 3/2018 Revision av förfarandet vid makroekonomiska obalanser (MIP),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (12),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Översyn av den ekonomiska styrningen (COM(2020)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Översyn av den ekonomiska styrningen (COM(2020)0055),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 mars 2020Samordnad ekonomisk reaktion på Covid-19-utbrottet (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 mars 2020Samordnad ekonomisk reaktion på Covid-19-utbrottet (COM(2020)0112),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2020 om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten (COM(2020)0123), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 mars 2020 om aktivering av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten (COM(2020)0123),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl – bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020 om EU-budgeten som motor i den europeiska återhämtningsplanen (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020 om EU-budgeten som motor i den europeiska återhämtningsplanen (COM(2020)0442),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 28 maj 2020 till rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin (COM(2020)0441), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 28 maj 2020 till rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin (COM(2020)0441),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (13),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2020 Den europeiska planeringsterminen – De landsspecifika rekommendationerna tar upp viktiga frågor men behöver genomföras bättre, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 16/2020 Den europeiska planeringsterminen – De landsspecifika rekommendationerna tar upp viktiga frågor men behöver genomföras bättre,

| — | med beaktande av den europeiska finanspolitiska nämndens bedömning av EU:s finanspolitiska regler med fokus på sex- och tvåpacken av den 11 september 2019, den europeiska finanspolitiska nämndens årsrapport av den 29 oktober 2019, den europeiska finanspolitiska nämndens uttalande av den 24 mars 2020 om covid-19, den europeiska finanspolitiska nämndens bedömning av den 1 juli 2020 av den finanspolitiska inriktningen för euroområdet 2021 och den europeiska finanspolitiska nämndens årsrapport för 2020 av den 20 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska finanspolitiska nämndens bedömning av EU:s finanspolitiska regler med fokus på sex- och tvåpacken av den 11 september 2019, den europeiska finanspolitiska nämndens årsrapport av den 29 oktober 2019, den europeiska finanspolitiska nämndens uttalande av den 24 mars 2020 om covid-19, den europeiska finanspolitiska nämndens bedömning av den 1 juli 2020 av den finanspolitiska inriktningen för euroområdet 2021 och den europeiska finanspolitiska nämndens årsrapport för 2020 av den 20 oktober 2020,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 11 december 2020 om den fleråriga budgetramen och Next Generation EU, covid-19, klimatförändringar, säkerhet och yttre förbindelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 11 december 2020 om den fleråriga budgetramen och Next Generation EU, covid-19, klimatförändringar, säkerhet och yttre förbindelser,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2020 om den nya fleråriga budgetramen, egna medel och återhämtningsplanen (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 maj 2020 om den nya fleråriga budgetramen, egna medel och återhämtningsplanen (16),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/672 av den 19 maj 2020 om inrättande av ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av covid-19-utbrottet (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/672 av den 19 maj 2020 om inrättande av ett europeiskt instrument för tillfälligt stöd för att minska risken för arbetslöshet i en krissituation (SURE) till följd av covid-19-utbrottet (17),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 21 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 21 juli 2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juli 2020 om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juli 2020 om slutsatserna från Europeiska rådets extra möte den 17–21 juli 2020 (18),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 september 2020 om den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 september 2020 om den årliga strategin för hållbar tillväxt 2021 (COM(2020)0575),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 16 september 2020 om utkastet till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 16 september 2020 om utkastet till rådets beslut om systemet för Europeiska unionens egna medel (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 november 2020 om investeringsplanen för ett hållbart Europa – finansieringen av den gröna given (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 november 2020 om investeringsplanen för ett hållbart Europa – finansieringen av den gröna given (20),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (21),

| — | med beaktande av kommissionens European Economic Forecast: Winter 2021 (Institutional Paper 144) från februari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens European Economic Forecast: Winter 2021 (Institutional Paper 144) från februari 2021,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser (COM(2021)0105), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 mars 2021Ett år efter utbrottet av covid-19: finanspolitiska insatser (COM(2021)0105),

| — | med beaktande kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Översyn av den ekonomiska styrningen – Rapport om tillämpningen av förordningarna (EU) nr 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 och 473/2013 och om ändamålsenligheten hos rådets direktiv 2011/85/EU (COM(2020)0055), |
| --- | --- |

—

med beaktande kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Översyn av den ekonomiska styrningen – Rapport om tillämpningen av förordningarna (EU) nr 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 och 473/2013 och om ändamålsenligheten hos rådets direktiv 2011/85/EU (COM(2020)0055),

| — | med beaktande av kommissionens European Economic Forecast: Spring 2021 (Institutional Paper 149) från 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens European Economic Forecast: Spring 2021 (Institutional Paper 149) från 2021,

| — | med beaktade av kommissionens meddelande av den 2 juni 2021Samordning av den ekonomiska politiken 2021: få bukt med covid-19, stödja återhämtningen och modernisera ekonomin (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

med beaktade av kommissionens meddelande av den 2 juni 2021Samordning av den ekonomiska politiken 2021: få bukt med covid-19, stödja återhämtningen och modernisera ekonomin (COM(2021)0500),

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0212/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0212/2021).

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De 30 senaste åren har ramen för ekonomisk styrning genomgått ett antal förändringar för att åtgärda dess brister avseende utformning och genomförande och för att anpassa den till nya ekonomiska utmaningar. |
| --- | --- |

A.

De 30 senaste åren har ramen för ekonomisk styrning genomgått ett antal förändringar för att åtgärda dess brister avseende utformning och genomförande och för att anpassa den till nya ekonomiska utmaningar.

| B. | Den nuvarande ramen för styrning innehåller konceptuella och praktiska svagheter, som leder till alltför komplicerade regler, svag verkställighet samt brist på egenansvar och på incitament för att bedriva en symmetrisk och kontracyklisk politik. Den nuvarande ramen lyckades varken minska skillnaderna i EU eller skydda eller stimulera tillväxtfrämjande offentliga investeringar. |
| --- | --- |

B.

Den nuvarande ramen för styrning innehåller konceptuella och praktiska svagheter, som leder till alltför komplicerade regler, svag verkställighet samt brist på egenansvar och på incitament för att bedriva en symmetrisk och kontracyklisk politik. Den nuvarande ramen lyckades varken minska skillnaderna i EU eller skydda eller stimulera tillväxtfrämjande offentliga investeringar.

| C. | I efterdyningarna av den globala finanskrisen fokuserade de successiva reformerna av EMU på riskreducering men man införde inte riskdelningselement. |
| --- | --- |

C.

I efterdyningarna av den globala finanskrisen fokuserade de successiva reformerna av EMU på riskreducering men man införde inte riskdelningselement.

| D. | De makroekonomiska anpassningsprogrammen uppvisade en brist på nationellt egenansvar och skadade den sociala strukturen i de länder som genomförde dem. |
| --- | --- |

D.

De makroekonomiska anpassningsprogrammen uppvisade en brist på nationellt egenansvar och skadade den sociala strukturen i de länder som genomförde dem.

| E. | 2015 antog kommissionen riktlinjer om den bästa användningen av flexibiliteten i stabilitets- och tillväxtpaktens regler för att stärka kopplingen mellan strukturreformer, investeringar och finanspolitiskt ansvar. |
| --- | --- |

E.

2015 antog kommissionen riktlinjer om den bästa användningen av flexibiliteten i stabilitets- och tillväxtpaktens regler för att stärka kopplingen mellan strukturreformer, investeringar och finanspolitiskt ansvar.

| F. | Europeiska unionen står inför flera långsiktiga utmaningar: en folkhälsokris, en klimatkris och en brist på investeringar i offentlig infrastruktur, vilket förvärrar de socioekonomiska skillnaderna. |
| --- | --- |

F.

Europeiska unionen står inför flera långsiktiga utmaningar: en folkhälsokris, en klimatkris och en brist på investeringar i offentlig infrastruktur, vilket förvärrar de socioekonomiska skillnaderna.

| G. | Utmaningen med den dubbla omställningen kräver ytterligare offentliga investeringar, vilket förhindras inom den gällande finanspolitiken. Investeringarna inom både den offentliga och privata sektorn var otillräckliga redan före krisen, trots historiskt låga räntor. |
| --- | --- |

G.

Utmaningen med den dubbla omställningen kräver ytterligare offentliga investeringar, vilket förhindras inom den gällande finanspolitiken. Investeringarna inom både den offentliga och privata sektorn var otillräckliga redan före krisen, trots historiskt låga räntor.

| H. | De offentliga bruttoinvesteringarna minskade till följd av finanskrisen och statsskuldskrisen, och i många medlemsstater är de offentliga nettoinvesteringarna rentav negativa, vilket tyder på att den nuvarande finanspolitiska ramen leder till alltför recessiva konsolideringsåtgärder och till minskade offentliga investeringar under perioder med budgetkonsolidering. |
| --- | --- |

H.

De offentliga bruttoinvesteringarna minskade till följd av finanskrisen och statsskuldskrisen, och i många medlemsstater är de offentliga nettoinvesteringarna rentav negativa, vilket tyder på att den nuvarande finanspolitiska ramen leder till alltför recessiva konsolideringsåtgärder och till minskade offentliga investeringar under perioder med budgetkonsolidering.

| I. | Det finns ett betydande underskott i finansieringen av investeringar, vilket bör åtgärdas: 470 miljarder EUR per år fram till 2030 för att uppnå EU:s miljömål (22), 142 miljarder EUR per år för social infrastruktur, t.ex. sjukhus eller skolor (23), och 190 miljarder EUR per år för att stabilisera det offentliga kapitalet (24). |
| --- | --- |

I.

Det finns ett betydande underskott i finansieringen av investeringar, vilket bör åtgärdas: 470 miljarder EUR per år fram till 2030 för att uppnå EU:s miljömål (22), 142 miljarder EUR per år för social infrastruktur, t.ex. sjukhus eller skolor (23), och 190 miljarder EUR per år för att stabilisera det offentliga kapitalet (24).

| J. | Den offentliga skuldsättningen var hög i början av pandemin, och den aldrig tidigare skådade recessionen, de aldrig tidigare skådade nationella finanspolitiska åtgärder som vidtagits till följd av pandemin och behovet av att stödja en hållbar och inkluderande återhämtning kommer att påverka de offentliga finanserna och EU:s skuldkvot kommer att nå en ny topp på över 100 % av BNP. |
| --- | --- |

J.

Den offentliga skuldsättningen var hög i början av pandemin, och den aldrig tidigare skådade recessionen, de aldrig tidigare skådade nationella finanspolitiska åtgärder som vidtagits till följd av pandemin och behovet av att stödja en hållbar och inkluderande återhämtning kommer att påverka de offentliga finanserna och EU:s skuldkvot kommer att nå en ny topp på över 100 % av BNP.

| K. | Den miljömässiga (25) och sociala hållbarheten är sammanlänkad med risker avseende den långsiktiga finanspolitiska hållbarheten. |
| --- | --- |

K.

Den miljömässiga (25) och sociala hållbarheten är sammanlänkad med risker avseende den långsiktiga finanspolitiska hållbarheten.

| L. | Pandemin orsakar en exogen chock utan motstycke med omfattande asymmetriska följder, som har en negativ inverkan på utsikterna för EU:s ekonomi och ökar skillnaderna mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

L.

Pandemin orsakar en exogen chock utan motstycke med omfattande asymmetriska följder, som har en negativ inverkan på utsikterna för EU:s ekonomi och ökar skillnaderna mellan medlemsstaterna.

| M. | Pandemin har förstärkt redan befintliga ojämlikheter och fattigdom och har visat vikten av den europeiska sociala modellen och dess sociala säkerhetsnät. |
| --- | --- |

M.

Pandemin har förstärkt redan befintliga ojämlikheter och fattigdom och har visat vikten av den europeiska sociala modellen och dess sociala säkerhetsnät.

| N. | I Europa visar de ekonomiska prognoserna (26) (27) en ofullständig och ojämn återhämtning i flera hastigheter. Distributionen av vaccinerna går allt snabbare och det finns stora risker för skillnader och ökade ojämlikheter mellan länder, sektorer och samhällssegment, särskilt bland unga arbetstagare, kvinnor och lågutbildade arbetstagare. |
| --- | --- |

N.

I Europa visar de ekonomiska prognoserna (26) (27) en ofullständig och ojämn återhämtning i flera hastigheter. Distributionen av vaccinerna går allt snabbare och det finns stora risker för skillnader och ökade ojämlikheter mellan länder, sektorer och samhällssegment, särskilt bland unga arbetstagare, kvinnor och lågutbildade arbetstagare.

| O. | Det finns fortfarande långsiktiga risker för att vissa medlemsstaters ekonomier påverkas negativt och därför bör tillbakadragandet av stödet kompletteras med åtgärder för att underlätta skapandet och omfördelningen av arbetstillfällen, särskilt genom program för omskolning och kompetenshöjning, vid behov tillsammans med inkomststöd. |
| --- | --- |

O.

Det finns fortfarande långsiktiga risker för att vissa medlemsstaters ekonomier påverkas negativt och därför bör tillbakadragandet av stödet kompletteras med åtgärder för att underlätta skapandet och omfördelningen av arbetstillfällen, särskilt genom program för omskolning och kompetenshöjning, vid behov tillsammans med inkomststöd.

| P. | Geopolitiska risker kan påverka statsskuldernas hållbarhet. |
| --- | --- |

P.

Geopolitiska risker kan påverka statsskuldernas hållbarhet.

| Q. | Det diskretionära finanspolitiska stödet skiljde sig åt bland medlemsstaterna när det gäller storlek och sammansättning, och det fanns ett tydligt positivt samband mellan finanspolitiskt utrymme och den politiska insatsens storlek, vilket ledde till en assymetri som också kan utgöra en risk för ojämlika villkor på den inre marknaden och öka skillnaderna i återhämtningstakten. |
| --- | --- |

Q.

Det diskretionära finanspolitiska stödet skiljde sig åt bland medlemsstaterna när det gäller storlek och sammansättning, och det fanns ett tydligt positivt samband mellan finanspolitiskt utrymme och den politiska insatsens storlek, vilket ledde till en assymetri som också kan utgöra en risk för ojämlika villkor på den inre marknaden och öka skillnaderna i återhämtningstakten.

| R. | EU:s krishantering (28) har stärkt EMU och har hittills lyckats att skapa tillit och förtroende och därmed fått bukt med finansmarknadernas volatilitet; Parlamentet understryker i detta syfte vikten av utfärdandet av EU-obligationer. |
| --- | --- |

R.

EU:s krishantering (28) har stärkt EMU och har hittills lyckats att skapa tillit och förtroende och därmed fått bukt med finansmarknadernas volatilitet; Parlamentet understryker i detta syfte vikten av utfärdandet av EU-obligationer.

| S. | 2020 inledde kommissionen ett offentligt samråd för att se över effektiviteten hos ramen för ekonomisk styrning, vilket avbröts av covid-19-pandemins utbrott. |
| --- | --- |

S.

2020 inledde kommissionen ett offentligt samråd för att se över effektiviteten hos ramen för ekonomisk styrning, vilket avbröts av covid-19-pandemins utbrott.

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt inleda den offentliga debatten om översynen av EU:s ram för ekonomisk styrning och att som ett resultat av översynen lägga fram övergripande och framåtblickande lagstiftningsförslag. Parlamentet noterar att översynen av ramen för den ekonomiska styrningen hade lagts på is på grund av pandemin.

Finanspolitik för att nå en hållbar och inkluderande återhämtning

Finanspolitik för att nå en hållbar och inkluderande återhämtning

| 2. | Europaparlamentet välkomnar aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, vilket till fullo är motiverat med tanke på pandemins ekonomiska och sociala konsekvenser. Parlamentet konstaterar att den allmänna undantagsklausulen inte innebär att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts och konstaterar att den kommer att göra det möjligt för kommissionen och rådet att vidta de politiska samordningsåtgärder som behövs inom ramen för pakten samtidigt som de avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla. Parlamentet betonar att den allmänna undantagsklausulen har gjort det möjligt för medlemsstaterna att anta mycket omfattande utgifts- och inkomståtgärder för att minimera pandemins ekonomiska och sociala effekter och att det finanspolitiska stödet gradvis bör fasas ut för att stödja medlemsstaternas insatser med att stödja återhämtningen och stärka den ekonomiska och sociala motståndskraften. Parlamentet noterar graden av flexibilitet hos den nuvarande ramen för ekonomisk styrning inom ramen för de samordnade politiska insatserna mot covid-19-krisen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar aktiveringen av den allmänna undantagsklausulen i stabilitets- och tillväxtpakten, vilket till fullo är motiverat med tanke på pandemins ekonomiska och sociala konsekvenser. Parlamentet konstaterar att den allmänna undantagsklausulen inte innebär att stabilitets- och tillväxtpaktens förfaranden avbryts och konstaterar att den kommer att göra det möjligt för kommissionen och rådet att vidta de politiska samordningsåtgärder som behövs inom ramen för pakten samtidigt som de avviker från de budgetkrav som normalt skulle gälla. Parlamentet betonar att den allmänna undantagsklausulen har gjort det möjligt för medlemsstaterna att anta mycket omfattande utgifts- och inkomståtgärder för att minimera pandemins ekonomiska och sociala effekter och att det finanspolitiska stödet gradvis bör fasas ut för att stödja medlemsstaternas insatser med att stödja återhämtningen och stärka den ekonomiska och sociala motståndskraften. Parlamentet noterar graden av flexibilitet hos den nuvarande ramen för ekonomisk styrning inom ramen för de samordnade politiska insatserna mot covid-19-krisen.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 3 mars 2021 med de föreslagna villkoren för avaktivering eller fortsatt aktivering av den allmänna undantagsklausulen. Parlamentet noterar att en övergripande bedömning av läget i ekonomin som i första hand baseras på kvantitativa kriterier bör beaktas. Parlamentet instämmer i att nivån på den ekonomiska verksamheten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna bör vara det viktigaste kriteriet. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av utvecklingen av den hälsomässiga, sociala och ekonomiska situationen i hela EU och euroområdets ekonomi. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande om samordning av den ekonomiska politiken, där det anges att stabilitets- och tillväxtpaktens allmänna undantagsklausul kommer att fortsätta att tillämpas under 2022 och förväntas avaktiveras från och med 2023. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande av den 3 mars 2021 med de föreslagna villkoren för avaktivering eller fortsatt aktivering av den allmänna undantagsklausulen. Parlamentet noterar att en övergripande bedömning av läget i ekonomin som i första hand baseras på kvantitativa kriterier bör beaktas. Parlamentet instämmer i att nivån på den ekonomiska verksamheten i EU eller euroområdet jämfört med förkrisnivåerna bör vara det viktigaste kriteriet. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av utvecklingen av den hälsomässiga, sociala och ekonomiska situationen i hela EU och euroområdets ekonomi. Parlamentet välkomnar kommissionens meddelande om samordning av den ekonomiska politiken, där det anges att stabilitets- och tillväxtpaktens allmänna undantagsklausul kommer att fortsätta att tillämpas under 2022 och förväntas avaktiveras från och med 2023.

| 4. | Europaparlamentet anser att översynen av ramen för ekonomisk styrning kommer att ske under svåra omständigheter, nämligen de låga räntorna, den aldrig tidigare skådade skuldsättningen och inom ramen för ett stort finanspolitiskt återhämtningspaket som består av bidrag och lån som finansieras med EU-skulder. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att översynen av ramen för ekonomisk styrning kommer att ske under svåra omständigheter, nämligen de låga räntorna, den aldrig tidigare skådade skuldsättningen och inom ramen för ett stort finanspolitiskt återhämtningspaket som består av bidrag och lån som finansieras med EU-skulder.

| 5. | Europaparlamentet anser att översynen av EU:s ram för ekonomisk styrning är nödvändig. Parlamentet håller med den europeiska finanspolitiska nämnden om vikten av att ha en tydlig väg mot en reviderad finanspolitisk ram, helst innan den allmänna undantagsklausulen avaktiveras. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att översynen av EU:s ram för ekonomisk styrning är nödvändig. Parlamentet håller med den europeiska finanspolitiska nämnden om vikten av att ha en tydlig väg mot en reviderad finanspolitisk ram, helst innan den allmänna undantagsklausulen avaktiveras.

| 6. | Europaparlamentet är medvetet om att översynen kommer att bli svårare, mer kontroversiell och mer splittrande om den inleds efter att den allmänna undantagsklausulen har avaktiverats. Parlamentet anser därför att översynen av ramen för ekonomisk styrning bör diskuteras innan ett eventuellt återinförande av de finanspolitiska reglerna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är medvetet om att översynen kommer att bli svårare, mer kontroversiell och mer splittrande om den inleds efter att den allmänna undantagsklausulen har avaktiverats. Parlamentet anser därför att översynen av ramen för ekonomisk styrning bör diskuteras innan ett eventuellt återinförande av de finanspolitiska reglerna.

| 7. | Europaparlamentet noterar att i den befintliga situationen skulle tillämpningen av den nuvarande finanspolitiska ramen, i synnerhet anpassningsbanorna, leda till en snabb skuldminskning som skulle kunna undergräva ekonomiernas återhämtning och potentiellt försvaga medlemsstaternas åtagande att respektera reglerna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att i den befintliga situationen skulle tillämpningen av den nuvarande finanspolitiska ramen, i synnerhet anpassningsbanorna, leda till en snabb skuldminskning som skulle kunna undergräva ekonomiernas återhämtning och potentiellt försvaga medlemsstaternas åtagande att respektera reglerna.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla tydliga finanspolitiska riktlinjer för medlemsstaterna under den allmänna undantagsklausulens aktiveringsperiod i syfte att på medellång sikt uppnå försiktiga offentliga finanser och finanspolitisk hållbarhet. Parlamentet begär att man, när den allmänna undantagsklausulen har avaktiverats och en reviderad ram ännu inte har införts, utnyttjar alla de befintliga flexibilitetsmöjligheter som föreskrivs i den nuvarande ramen för ekonomisk styrning, såsom klausulen om ovanliga händelser på landsspecifik basis för att förhindra en alltför tidig finanspolitisk konsolidering och begränsa riskerna för långsiktiga negativa effekter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla tydliga finanspolitiska riktlinjer för medlemsstaterna under den allmänna undantagsklausulens aktiveringsperiod i syfte att på medellång sikt uppnå försiktiga offentliga finanser och finanspolitisk hållbarhet. Parlamentet begär att man, när den allmänna undantagsklausulen har avaktiverats och en reviderad ram ännu inte har införts, utnyttjar alla de befintliga flexibilitetsmöjligheter som föreskrivs i den nuvarande ramen för ekonomisk styrning, såsom klausulen om ovanliga händelser på landsspecifik basis för att förhindra en alltför tidig finanspolitisk konsolidering och begränsa riskerna för långsiktiga negativa effekter.

| 9. | Europaparlamentet anser att de ekonomiska indikatorerna och anpassningsbanorna måste genomföras försiktigt, och efterlyser därför en översyn av stabilitets- och tillväxtpaktens Vademecum (handbok) och uppförandekod. Parlamentet betonar att den finanspolitiska vägledningen bör undvika procykliska snedvridningar, främja uppåtgående konvergens, stärka en hållbar, inkluderande, grön och digital återhämtning genom att bidra till den europeiska gröna given och till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, ta hänsyn till skillnaderna när det gäller situationen i de olika medlemsstaterna och motverka makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att de ekonomiska indikatorerna och anpassningsbanorna måste genomföras försiktigt, och efterlyser därför en översyn av stabilitets- och tillväxtpaktens Vademecum (handbok) och uppförandekod. Parlamentet betonar att den finanspolitiska vägledningen bör undvika procykliska snedvridningar, främja uppåtgående konvergens, stärka en hållbar, inkluderande, grön och digital återhämtning genom att bidra till den europeiska gröna given och till genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, ta hänsyn till skillnaderna när det gäller situationen i de olika medlemsstaterna och motverka makroekonomiska obalanser.

| 10. | Europaparlamentet anser att lån från NextGenerationEU bör bokföras som nationella skulder. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med uppdateringen av riktlinjerna för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten behandla utgifter som finansieras av lån från NextGenerationEU på samma sätt som utgifter som finansieras via Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) inom ramen för kommissionens meddelande om flexibilitet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att lån från NextGenerationEU bör bokföras som nationella skulder. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samband med uppdateringen av riktlinjerna för genomförandet av stabilitets- och tillväxtpakten behandla utgifter som finansieras av lån från NextGenerationEU på samma sätt som utgifter som finansieras via Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) inom ramen för kommissionens meddelande om flexibilitet.

| 11. | Europaparlamentet efterlyser en fortsatt expansiv finanspolitik så länge som det behövs för att stödja återhämtningen från covid-19-pandemin och driva på de omvandlande förändringar som gör ekonomierna grönare, mer digitala och inkluderande, samtidigt som finanspolitisk hållbarhet säkerställs på medellång sikt. Parlamentet varnar för ett alltför tidigt tillbakadragande av stödet och instämmer i kommissionens rekommendation att finanspolitiken bör fortsätta att vara flexibel och vid behov snabbt kunna anpassas till lägesutvecklingen. Parlamentet anser att de finanspolitiska stödåtgärderna bör bli mer riktade i takt med att återhämtningen går framåt. Parlamentet stöder politik som är anpassad till det aktuella skedet i pandemin, till vägen till ekonomisk återhämtning och till ländernas individuella omständigheter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet efterlyser en fortsatt expansiv finanspolitik så länge som det behövs för att stödja återhämtningen från covid-19-pandemin och driva på de omvandlande förändringar som gör ekonomierna grönare, mer digitala och inkluderande, samtidigt som finanspolitisk hållbarhet säkerställs på medellång sikt. Parlamentet varnar för ett alltför tidigt tillbakadragande av stödet och instämmer i kommissionens rekommendation att finanspolitiken bör fortsätta att vara flexibel och vid behov snabbt kunna anpassas till lägesutvecklingen. Parlamentet anser att de finanspolitiska stödåtgärderna bör bli mer riktade i takt med att återhämtningen går framåt. Parlamentet stöder politik som är anpassad till det aktuella skedet i pandemin, till vägen till ekonomisk återhämtning och till ländernas individuella omständigheter.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna utarbetar trovärdiga exitstrategier från de krisrelaterade åtgärderna, utan att föregripa den framtida finanspolitikens utveckling. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna utarbetar trovärdiga exitstrategier från de krisrelaterade åtgärderna, utan att föregripa den framtida finanspolitikens utveckling.

| 13. | Europaparlamentet noterar riskerna för långsiktiga negativa effekter för kapitalackumuleringen och arbetsmarknaden på grund av pandemin, vilket skulle kunna hämma ekonomin. Parlamentet påpekar att den ojämlika återhämtningen sannolikt kommer att fortsätta och att finanspolitiken bör begränsa de negativa effekterna och minska ojämlikheterna genom att stödja de delar av ekonomin och samhället som löper större risk för ökade skillnader. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar riskerna för långsiktiga negativa effekter för kapitalackumuleringen och arbetsmarknaden på grund av pandemin, vilket skulle kunna hämma ekonomin. Parlamentet påpekar att den ojämlika återhämtningen sannolikt kommer att fortsätta och att finanspolitiken bör begränsa de negativa effekterna och minska ojämlikheterna genom att stödja de delar av ekonomin och samhället som löper större risk för ökade skillnader.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera det högkvalitativa finanspolitiska stödet i trovärdiga medelfristiga ramar och utarbeta robusta planer för finanspolitiken på medellång sikt för att säkerställa att där det behövs en expansiv finanspolitik ska denna stödjas av tillväxt och inkluderande åtgärder, samt att säkerställa finanspolitikens kontracykliska roll samtidigt som man beaktar att finanspolitiska nödåtgärder är tillfälliga, begränsade och riktade i syfte att garantera finanspolitisk hållbarhet på medellång sikt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid behov övervaka de finanspolitiska riskerna, särskilt ansvarsförbindelser, när så är lämpligt. Parlamentet erinrar om den ökade betydelsen av att övervaka hållbarhetsrelaterade finanspolitiska risker. Parlamentet noterar att sådan god praxis för förvaltningen av de offentliga finanserna skulle öka transparensen och ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att integrera det högkvalitativa finanspolitiska stödet i trovärdiga medelfristiga ramar och utarbeta robusta planer för finanspolitiken på medellång sikt för att säkerställa att där det behövs en expansiv finanspolitik ska denna stödjas av tillväxt och inkluderande åtgärder, samt att säkerställa finanspolitikens kontracykliska roll samtidigt som man beaktar att finanspolitiska nödåtgärder är tillfälliga, begränsade och riktade i syfte att garantera finanspolitisk hållbarhet på medellång sikt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vid behov övervaka de finanspolitiska riskerna, särskilt ansvarsförbindelser, när så är lämpligt. Parlamentet erinrar om den ökade betydelsen av att övervaka hållbarhetsrelaterade finanspolitiska risker. Parlamentet noterar att sådan god praxis för förvaltningen av de offentliga finanserna skulle öka transparensen och ansvarsskyldigheten.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar EU-institutionernas och medlemsstaternas omedelbara och samordnade ekonomiskpolitiska svar i syfte att undvika en kraftig ökning av företagsinsolvens och arbetslöshet. Parlamentet rekommenderar att det mer allmänna stödet gradvis ersätts med mer riktade system för att begränsa riskerna för att företagen hamnar i nödlägen och drabbas av negativa effekter. Parlamentet rekommenderar att det offentliga stödet endast inriktas på företag som är bärkraftiga på lång sikt, mot bakgrund av EU:s gröna och digitala agenda. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar EU-institutionernas och medlemsstaternas omedelbara och samordnade ekonomiskpolitiska svar i syfte att undvika en kraftig ökning av företagsinsolvens och arbetslöshet. Parlamentet rekommenderar att det mer allmänna stödet gradvis ersätts med mer riktade system för att begränsa riskerna för att företagen hamnar i nödlägen och drabbas av negativa effekter. Parlamentet rekommenderar att det offentliga stödet endast inriktas på företag som är bärkraftiga på lång sikt, mot bakgrund av EU:s gröna och digitala agenda.

| 16. | Europaparlamentet noterar att finanspolitikens inriktning på medlemsstatsnivå, liksom den makroekonomiska ramen, ofta har främjat en procyklisk finanspolitik i både goda och dåliga tider, på så sätt att man under vissa perioder inte har byggt upp tillräckliga buffertar och under andra perioder inte i tillräckligt hög grad har utnyttjat det finanspolitiska utrymmet. Parlamentet noterar vidare att det fanns ett positivt samband mellan medlemsstater med finanspolitiskt utrymme och deras förmåga att snabbt mobilisera finanspolitiska stimulanspaket i mycket snabbare takt och utan tillhörande lånekostnader, vilket har bidragit till att mildra pandemins negativa socioekonomiska effekter. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet noterar att finanspolitikens inriktning på medlemsstatsnivå, liksom den makroekonomiska ramen, ofta har främjat en procyklisk finanspolitik i både goda och dåliga tider, på så sätt att man under vissa perioder inte har byggt upp tillräckliga buffertar och under andra perioder inte i tillräckligt hög grad har utnyttjat det finanspolitiska utrymmet. Parlamentet noterar vidare att det fanns ett positivt samband mellan medlemsstater med finanspolitiskt utrymme och deras förmåga att snabbt mobilisera finanspolitiska stimulanspaket i mycket snabbare takt och utan tillhörande lånekostnader, vilket har bidragit till att mildra pandemins negativa socioekonomiska effekter.

| 17. | Europaparlamentet understryker vikten av finanspolitikens roll, så att medlemsstaterna i lika hög grad kan säkerställa en hållbar, grön, digital och inkluderande återhämtning, å ena sidan, och en hållbar finanspolitik och hållbara statsskulder på lång sikt, å andra sidan. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet understryker vikten av finanspolitikens roll, så att medlemsstaterna i lika hög grad kan säkerställa en hållbar, grön, digital och inkluderande återhämtning, å ena sidan, och en hållbar finanspolitik och hållbara statsskulder på lång sikt, å andra sidan.

| 18. | Europaparlamentet anser att den gemensamma europeiska finanspolitiska insatsen (NextGenerationEU) är avgörande för återhämtningen. Parlamentet efterlyser ett snabbt och effektivt utnyttjande av resurserna från NextGenerationEU, samtidigt som man till fullo respekterar de överenskomna kriterierna, vilket kommer att spela en viktig roll när det gäller att stödja en hållbar och inkluderande ekonomisk återhämtning och främja produktiviteten och investeringarna i EU. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att den gemensamma europeiska finanspolitiska insatsen (NextGenerationEU) är avgörande för återhämtningen. Parlamentet efterlyser ett snabbt och effektivt utnyttjande av resurserna från NextGenerationEU, samtidigt som man till fullo respekterar de överenskomna kriterierna, vilket kommer att spela en viktig roll när det gäller att stödja en hållbar och inkluderande ekonomisk återhämtning och främja produktiviteten och investeringarna i EU.

En översyn av den makroekonomiska lagstiftningsramen

En översyn av den makroekonomiska lagstiftningsramen

| 19. | Europaparlamentet betonar den inneboende kopplingen mellan penning- och finanspolitiken, samtidigt som ECB:s mandat och oberoende måste respekteras fullt ut och dess demokratiska legitimitet skyddas. Parlamentet noterar att man genom ett korrekt och ansvarsfullt inrättande av båda politikområdena har lyckats bidra till att tillhandahålla det stöd som krävs till ekonomierna efter covid-19, för det förstnämnda genom att bevara gynnsamma finansieringsvillkor och för det sistnämnda genom att stödja företag, arbetstagare och människor, för att visa att dessa politikområden är redo att reagera på denna kris. Parlamentet anser att ett alltför tidigt tillbakadragande av finanspolitiken också bör undvikas för att inte motverka återhämtningsprogrammets stimulanseffekter. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar den inneboende kopplingen mellan penning- och finanspolitiken, samtidigt som ECB:s mandat och oberoende måste respekteras fullt ut och dess demokratiska legitimitet skyddas. Parlamentet noterar att man genom ett korrekt och ansvarsfullt inrättande av båda politikområdena har lyckats bidra till att tillhandahålla det stöd som krävs till ekonomierna efter covid-19, för det förstnämnda genom att bevara gynnsamma finansieringsvillkor och för det sistnämnda genom att stödja företag, arbetstagare och människor, för att visa att dessa politikområden är redo att reagera på denna kris. Parlamentet anser att ett alltför tidigt tillbakadragande av finanspolitiken också bör undvikas för att inte motverka återhämtningsprogrammets stimulanseffekter.

| 20. | Europaparlamentet betonar att penningpolitiken har burit den största bördan när det gäller stabilisering under de senaste åren och de senaste kriserna. Parlamentet noterar att den kris som har orsakats av pandemin har visat att penningpolitiken inte på egen hand kan ansvara för stabiliteten och att finanspolitiken bör spela en starkare roll. Parlamentet anser att den nuvarande penningpolitiken är ackommoderande och stöder den ekonomiska återhämtningen under krisen, men varnar för att i alltför hög grad förlita sig på en ackommoderande penningpolitik och extremt låga kostnader för statsskulderna. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet betonar att penningpolitiken har burit den största bördan när det gäller stabilisering under de senaste åren och de senaste kriserna. Parlamentet noterar att den kris som har orsakats av pandemin har visat att penningpolitiken inte på egen hand kan ansvara för stabiliteten och att finanspolitiken bör spela en starkare roll. Parlamentet anser att den nuvarande penningpolitiken är ackommoderande och stöder den ekonomiska återhämtningen under krisen, men varnar för att i alltför hög grad förlita sig på en ackommoderande penningpolitik och extremt låga kostnader för statsskulderna.

| 21. | Europaparlamentet betonar att den nationella finanspolitiken, tillsammans med unionens politik, kommer att spela en viktig roll för att fullgöra Europeiska unionens åtaganden och ansvar i den globala kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att den nationella finanspolitiken, tillsammans med unionens politik, kommer att spela en viktig roll för att fullgöra Europeiska unionens åtaganden och ansvar i den globala kampen mot klimatförändringarna.

| 22. | Europaparlamentet understryker att det finns strukturella faktorer såsom åldrande, ökat sparande, låg inflation, investeringsbenägenhet och en produktivitetsnedgång som skulle kunna hålla de reala räntorna låga på medellång till lång sikt. Parlamentet anser att den makroekonomiska politiken bör ta itu med de faktorer som ligger till grund för risken för sekulär stagnation genom reformer som främjar tillväxt och produktivitet samt som är balanserade och socialt rättvisa. Parlamentet påminner om att sekulär stagnation i allmänhet kännetecknas av bland annat en krympande arbetskraft, låg efterfrågan, ett alltför högt sparande och låga investeringar. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att det finns strukturella faktorer såsom åldrande, ökat sparande, låg inflation, investeringsbenägenhet och en produktivitetsnedgång som skulle kunna hålla de reala räntorna låga på medellång till lång sikt. Parlamentet anser att den makroekonomiska politiken bör ta itu med de faktorer som ligger till grund för risken för sekulär stagnation genom reformer som främjar tillväxt och produktivitet samt som är balanserade och socialt rättvisa. Parlamentet påminner om att sekulär stagnation i allmänhet kännetecknas av bland annat en krympande arbetskraft, låg efterfrågan, ett alltför högt sparande och låga investeringar.

| 23. | Europaparlamentet betonar behovet att vara beredd på mindre positiva scenarier. Parlamentet noterar att effekterna av covid-19-chocken har ökat sparandet och att vissa investeringsval har försenats. Parlamentet påpekar att när restriktionerna har lättats och ekonomin har återhämtat sig kan räntorna komma att stiga till följd av högre inflationsförväntningar. Parlamentet betonar vikten av att främja offentliga och privata investeringar för att frigöra ytterligare kapital, i synnerhet inom ramen för EU:s återhämtning. Parlamentet understryker att det inte enbart är investeringsnivån som inverkar på tillväxten utan även inrättandet av investeringsprogram samt investeringsprogrammens kvalitet och genomförande. Parlamentet konstaterar att investeringarna minskade avsevärt under den senaste krisen och betonar vikten av den ekonomiska återhämtningen för att öka investeringarnas lönsamhet. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar behovet att vara beredd på mindre positiva scenarier. Parlamentet noterar att effekterna av covid-19-chocken har ökat sparandet och att vissa investeringsval har försenats. Parlamentet påpekar att när restriktionerna har lättats och ekonomin har återhämtat sig kan räntorna komma att stiga till följd av högre inflationsförväntningar. Parlamentet betonar vikten av att främja offentliga och privata investeringar för att frigöra ytterligare kapital, i synnerhet inom ramen för EU:s återhämtning. Parlamentet understryker att det inte enbart är investeringsnivån som inverkar på tillväxten utan även inrättandet av investeringsprogram samt investeringsprogrammens kvalitet och genomförande. Parlamentet konstaterar att investeringarna minskade avsevärt under den senaste krisen och betonar vikten av den ekonomiska återhämtningen för att öka investeringarnas lönsamhet.

| 24. | Europaparlamentet anser att en lämplig och trovärdig ram för ekonomisk styrning är ett nödvändigt krav för en hållbar finanspolitik och en skuld- och underskottsutveckling som säkerställer trovärdiga vägar för skuldminskning, genom att främja en långsiktig hållbar och inkluderande tillväxt och samtidigt säkerställa gynnsamma finansieringsvillkor, särskilt på lång sikt. Parlamentet anser vidare att ramen bör inkludera aspekter för att undvika en procyklisk politik och bygga upp tillräckliga buffertar i goda tider för att vid behov kunna ha en kortsiktig makrostabiliseringsfunktion och säkerställa en förbättrad och transparent styrning, vilket i sin tur leder till en ekonomi som fungerar för människor. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att en lämplig och trovärdig ram för ekonomisk styrning är ett nödvändigt krav för en hållbar finanspolitik och en skuld- och underskottsutveckling som säkerställer trovärdiga vägar för skuldminskning, genom att främja en långsiktig hållbar och inkluderande tillväxt och samtidigt säkerställa gynnsamma finansieringsvillkor, särskilt på lång sikt. Parlamentet anser vidare att ramen bör inkludera aspekter för att undvika en procyklisk politik och bygga upp tillräckliga buffertar i goda tider för att vid behov kunna ha en kortsiktig makrostabiliseringsfunktion och säkerställa en förbättrad och transparent styrning, vilket i sin tur leder till en ekonomi som fungerar för människor.

En omfattande hållbarhetsanalys av statsskulderna

En omfattande hållbarhetsanalys av statsskulderna

| 25. | Europaparlamentet betonar att statsskulderna har ökat avsevärt och uppgår till nästan 102 % av euroområdets sammanlagda skuldkvot i förhållande till BNP, med en ytterligare förväntad ökning under 2021 och 2022, och att vissa medlemsstater redan har betydande skulder. Parlamentet noterar att omständigheterna har förändrats sedan Maastrichtkriterierna fastställdes. Parlamentet betonar därför att ramen för ekonomisk styrning bör ses över mot bakgrund av det rådande ekonomiska klimatet och att den, samtidigt som den bygger på erfarenheterna från den befintliga ramen och fullt ut respekterar fördragen, bör vara faktabaserad och framtidsinriktad. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet betonar att statsskulderna har ökat avsevärt och uppgår till nästan 102 % av euroområdets sammanlagda skuldkvot i förhållande till BNP, med en ytterligare förväntad ökning under 2021 och 2022, och att vissa medlemsstater redan har betydande skulder. Parlamentet noterar att omständigheterna har förändrats sedan Maastrichtkriterierna fastställdes. Parlamentet betonar därför att ramen för ekonomisk styrning bör ses över mot bakgrund av det rådande ekonomiska klimatet och att den, samtidigt som den bygger på erfarenheterna från den befintliga ramen och fullt ut respekterar fördragen, bör vara faktabaserad och framtidsinriktad.

| 26. | Europaparlamentet anser att unionens ram för ekonomisk styrning måste ses över för att göra skuldreglerna enklare och verkställigheten bättre och utformad för att stödja långsiktig ekonomisk tillväxt, med lämpliga offentliga och privata investeringar. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att unionens ram för ekonomisk styrning måste ses över för att göra skuldreglerna enklare och verkställigheten bättre och utformad för att stödja långsiktig ekonomisk tillväxt, med lämpliga offentliga och privata investeringar.

| 27. | Europaparlamentet anser att man inom ramen för en reviderad ram för ekonomisk styrning bör överväga hur man kan säkerställa en sådan landsspecifik takt för minskning av statsskulderna som garanterar långsiktig finanspolitisk hållbarhet och hållbar och inkluderande tillväxt. Parlamentet kräver att skuldmålen på ett korrekt sätt ska återspegla både den nya ekonomiska verkligheten och de landsspecifika utmaningarna. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att man inom ramen för en reviderad ram för ekonomisk styrning bör överväga hur man kan säkerställa en sådan landsspecifik takt för minskning av statsskulderna som garanterar långsiktig finanspolitisk hållbarhet och hållbar och inkluderande tillväxt. Parlamentet kräver att skuldmålen på ett korrekt sätt ska återspegla både den nya ekonomiska verkligheten och de landsspecifika utmaningarna.

| 28. | Europaparlamentet anser att europeiska säkra tillgångar skulle stärka den finansiella stabiliteten, förbättra den penningpolitiska transmissionen och bidra till att stärka eurons internationella roll. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att europeiska säkra tillgångar skulle stärka den finansiella stabiliteten, förbättra den penningpolitiska transmissionen och bidra till att stärka eurons internationella roll.

| 29. | Europaparlamentet är medvetet om att mycket stora budgetunderskott under 2020 och 2021 och den nominella BNP-förlusten kommer att återspeglas i skuldkvoten i förhållande till BNP. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är medvetet om att mycket stora budgetunderskott under 2020 och 2021 och den nominella BNP-förlusten kommer att återspeglas i skuldkvoten i förhållande till BNP.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att de låga räntorna minskar trycket på finanspolitiken genom att minska räntekostnaderna för statsskulderna. Parlamentet kräver att konsekvenserna av de låga räntorna och en eventuell ändring av dessa samt eventuella framtida penningpolitiska åtgärder på ett lämpligt sätt måste beaktas i analysen av statsskuldernas hållbarhet på medellång sikt. Parlamentet konstaterar att medlemsstaternas riskpremier kan öka, särskilt för länder med hög eller växande skuldsättning, och att detta skulle kunna sätta ytterligare press på finanspolitiken och ekonomin. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet konstaterar att de låga räntorna minskar trycket på finanspolitiken genom att minska räntekostnaderna för statsskulderna. Parlamentet kräver att konsekvenserna av de låga räntorna och en eventuell ändring av dessa samt eventuella framtida penningpolitiska åtgärder på ett lämpligt sätt måste beaktas i analysen av statsskuldernas hållbarhet på medellång sikt. Parlamentet konstaterar att medlemsstaternas riskpremier kan öka, särskilt för länder med hög eller växande skuldsättning, och att detta skulle kunna sätta ytterligare press på finanspolitiken och ekonomin.

| 31. | Europaparlamentet betonar att räntekostnaderna för lån sannolikt kommer att förbli låga under en överskådlig framtid på grund av att en stor andel av skuldbördan omfattas av långa löptider och i vissa fall består av obligationer med negativ avkastning, och primära underskott kan uppvägas av gynnsamma ränte- och tillväxtskillnader. Parlamentet betonar att det rådande positiva läget avseende räntekostnaderna för lån kan ändras relativt snabbt, medan en hållbar minskning av statsskulderna tar betydligt längre tid. Parlamentet anser att fördelarna med låga räntekostnader för lån är att det innebär en möjlighet att upprätthålla och gradvis minska de höga skuldnivåerna i riktning mot en hållbar nivå, främja potentiell tillväxt och öka ekonomins motståndskraft. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att räntekostnaderna för lån sannolikt kommer att förbli låga under en överskådlig framtid på grund av att en stor andel av skuldbördan omfattas av långa löptider och i vissa fall består av obligationer med negativ avkastning, och primära underskott kan uppvägas av gynnsamma ränte- och tillväxtskillnader. Parlamentet betonar att det rådande positiva läget avseende räntekostnaderna för lån kan ändras relativt snabbt, medan en hållbar minskning av statsskulderna tar betydligt längre tid. Parlamentet anser att fördelarna med låga räntekostnader för lån är att det innebär en möjlighet att upprätthålla och gradvis minska de höga skuldnivåerna i riktning mot en hållbar nivå, främja potentiell tillväxt och öka ekonomins motståndskraft.

| 32. | Europaparlamentet påpekar att det finns strukturella problem som ligger bakom den asymmetriska tillväxttakten i medlemsstaterna. Parlamentet anser att tillväxt inte är det enda målet, eftersom uppnåendet av en ekonomi som fungerar för människor och målen i den gröna given och Parisavtalet kräver riktat politiskt stöd, inbegripet finanspolitiska insatser. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet påpekar att det finns strukturella problem som ligger bakom den asymmetriska tillväxttakten i medlemsstaterna. Parlamentet anser att tillväxt inte är det enda målet, eftersom uppnåendet av en ekonomi som fungerar för människor och målen i den gröna given och Parisavtalet kräver riktat politiskt stöd, inbegripet finanspolitiska insatser.

| 33. | Europaparlamentet påminner, utöver reformer, om vikten av tillväxtfrämjande politik och hållbara privata och offentliga investeringar som syftar till att öka tillväxtpotentialen och till att uppnå EU:s mål, med fokus på de gröna och digitala omställningarna, på att öka tillväxtpotentialen, konkurrensen och produktiviteten samt på att främja den inre marknaden. Parlamentet upprepar att framtidsinriktade investeringar och utgifter har positiva spridningseffekter på skuldernas hållbarhet på medellång till lång sikt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra en hållbar finanspolitik och samtidigt bevara nationellt finansierade och tillväxtfrämjande offentliga investeringar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påminner, utöver reformer, om vikten av tillväxtfrämjande politik och hållbara privata och offentliga investeringar som syftar till att öka tillväxtpotentialen och till att uppnå EU:s mål, med fokus på de gröna och digitala omställningarna, på att öka tillväxtpotentialen, konkurrensen och produktiviteten samt på att främja den inre marknaden. Parlamentet upprepar att framtidsinriktade investeringar och utgifter har positiva spridningseffekter på skuldernas hållbarhet på medellång till lång sikt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att föra en hållbar finanspolitik och samtidigt bevara nationellt finansierade och tillväxtfrämjande offentliga investeringar.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att eftersträva en omfattande och transparent hållbarhetsanalys av statsskulderna för att stödja beslutsfattarnas beslut att fastställa en lämplig landsspecifik, tydlig och transparent anpassningsbana. Parlamentet betonar användningen av innovativa verktyg och tekniker, såsom stresstester och stokastiska analyser, för att bättre återspegla riskerna för den offentliga skuldutvecklingen (såsom ränte- och tillväxtskillnader, skuldsammansättning, demografi och hållbarhet) och de offentliga utgifternas kvalitet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att eftersträva en omfattande och transparent hållbarhetsanalys av statsskulderna för att stödja beslutsfattarnas beslut att fastställa en lämplig landsspecifik, tydlig och transparent anpassningsbana. Parlamentet betonar användningen av innovativa verktyg och tekniker, såsom stresstester och stokastiska analyser, för att bättre återspegla riskerna för den offentliga skuldutvecklingen (såsom ränte- och tillväxtskillnader, skuldsammansättning, demografi och hållbarhet) och de offentliga utgifternas kvalitet.

EU:s Ram för samordning av finanspolitiken

EU:s Ram för samordning av finanspolitiken

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under översynsprocessen reflektera över finanspolitikens roll i den europeiska ekonomin för att ta itu med de brister som redan identifierats i EU:s finanspolitiska ram före utbrottet (29), och även med tanke på pandemins följder. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att under översynsprocessen reflektera över finanspolitikens roll i den europeiska ekonomin för att ta itu med de brister som redan identifierats i EU:s finanspolitiska ram före utbrottet (29

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur man kan främja finanspolitisk hållbarhet och kontracykliska regler, och överväga att förenkla ramen och förbättra kommissionens oberoende när det gäller tillämpningen av reglerna inom en mer ansvarsfull ram med större egenansvar. Parlamentet efterlyser dessutom väldefinierade flexibilitetsmekanismer som utlöses på ett transparent sätt när denna flexibilitet är väl motiverad och säkerställer större effektivitet och trovärdighet. Parlamentet betonar vikten av en ram som säkerställer samordning av finanspolitiken, beaktar förändringar i ekonomier och finansieringsvillkor och tar hänsyn till medlemsstaternas särdrag och politiska mål. Parlamentet anser dessutom att EU:s ram för samordning av finanspolitiken bör göra det möjligt att främja EU:s långsiktiga hållbara och inkluderande tillväxt, samtidigt som man bibehåller skyddsåtgärder när det gäller risker för skuldhållbarheten. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur man kan främja finanspolitisk hållbarhet och kontracykliska regler, och överväga att förenkla ramen och förbättra kommissionens oberoende när det gäller tillämpningen av reglerna inom en mer ansvarsfull ram med större egenansvar. Parlamentet efterlyser dessutom väldefinierade flexibilitetsmekanismer som utlöses på ett transparent sätt när denna flexibilitet är väl motiverad och säkerställer större effektivitet och trovärdighet. Parlamentet betonar vikten av en ram som säkerställer samordning av finanspolitiken, beaktar förändringar i ekonomier och finansieringsvillkor och tar hänsyn till medlemsstaternas särdrag och politiska mål. Parlamentet anser dessutom att EU:s ram för samordning av finanspolitiken bör göra det möjligt att främja EU:s långsiktiga hållbara och inkluderande tillväxt, samtidigt som man bibehåller skyddsåtgärder när det gäller risker för skuldhållbarheten.

| 37. | Europaparlamentet noterar den europeiska finanspolitiska nämndens förslag om att EU:s finanspolitiska ram bör byggas utifrån tre principer: i) ett skuldankare – dvs. ett skuldkvotsmål och en landspecifik anpassningsbana för att minska skuldkvoten mot detta mål, ii) en enda indikator för finanspolitiska resultat – dvs. en utgiftsregel för länder med skulder som överstiger skuldkvotsmålet, och iii) en allmän undantagsklausul som stöds av ett yttrande på grundval av oberoende analyser och rådgivning. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet noterar den europeiska finanspolitiska nämndens förslag om att EU:s finanspolitiska ram bör byggas utifrån tre principer: i) ett skuldankare – dvs. ett skuldkvotsmål och en landspecifik anpassningsbana för att minska skuldkvoten mot detta mål, ii) en enda indikator för finanspolitiska resultat – dvs. en utgiftsregel för länder med skulder som överstiger skuldkvotsmålet, och iii) en allmän undantagsklausul som stöds av ett yttrande på grundval av oberoende analyser och rådgivning.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att det behövs en realistisk och transparent fastställd landspecifik skuldanpassningsbana för att bättre anpassa den till ländernas verklighet och återspegla graden av hållbar skuldsättning i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet påpekar att det behövs en realistisk och transparent fastställd landspecifik skuldanpassningsbana för att bättre anpassa den till ländernas verklighet och återspegla graden av hållbar skuldsättning i medlemsstaterna.

| 39. | Europaparlamentet anser, i linje med den europeiska finanspolitiska nämndens förslag, att en utgiftsregel med ett tak (30) för nominella offentliga utgifter när ett lands statsskuld överstiger ett visst tröskelvärde kan tillhandahålla mer transparenta finanspolitiska regler inom EU. Parlamentet anser att utgiftstakets tillväxttakt skulle avgöras av den förväntade potentiella produktionstillväxten, den förväntade inflationen och avståndet till skuldankaret. Parlamentet noterar att räntekostnader för lån och utbetalningar av arbetslöshetsersättning (på oförändrade nivåer) är undantagna, och utgiftsökningarna justeras med hänsyn till effekterna av godtyckliga ändringar i de offentliga inkomsterna (dvs. direkta och indirekta skattesatser). |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser, i linje med den europeiska finanspolitiska nämndens förslag, att en utgiftsregel med ett tak (30

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att den landsspecifika vägen med medlemsstaternas egenansvar kommer att stärka trovärdigheten och förbättra medlemsstaternas efterlevnad av reglerna. Parlamentet noterar vidare att den landsspecifika vägen bör vara resultatet av en transparent och heltäckande ekonomisk analys och en diskussion mellan medlemsstaterna och kommissionen, inom ramen för den europeiska planeringsterminen, där ett samråd med den europeiska finanspolitiska nämnden och nationella oberoende finanspolitiska institutioner kan övervägas när så är lämpligt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att den landsspecifika vägen med medlemsstaternas egenansvar kommer att stärka trovärdigheten och förbättra medlemsstaternas efterlevnad av reglerna. Parlamentet noterar vidare att den landsspecifika vägen bör vara resultatet av en transparent och heltäckande ekonomisk analys och en diskussion mellan medlemsstaterna och kommissionen, inom ramen för den europeiska planeringsterminen, där ett samråd med den europeiska finanspolitiska nämnden och nationella oberoende finanspolitiska institutioner kan övervägas när så är lämpligt.

| 41. | Europaparlamentet understryker att utgiftsreglerna har inbyggda automatiska stabiliseringsegenskaper (31). Parlamentet noterar att utgiftsreglerna har visat sig vara mer effektiva när det gäller att minska finanspolitikens procykliska snedvridningar (32). Parlamentet betonar vikten av automatiska stabilisatorer inom ramen för en växande osäkerhet. Parlamentet noterar vidare rekommendationen från den europeiska finanspolitiska nämnden att upprätta ett kompensationskonto där avvikelser från den planerade ökningen av primära nettoutgifter ackumuleras. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att utgiftsreglerna har inbyggda automatiska stabiliseringsegenskaper (31

32

| 42. | Europaparlamentet påpekar att de parametrar som utgör kärnan i ramen för ekonomisk styrning enkelt måste kunna observeras och kontrolleras av de politiska beslutsfattarna för att öka transparensen och begripligheten både för beslutsfattarna och allmänheten. Parlamentet noterar att koncept såsom en produktionsgapsanalys inte uppfyller dessa kriterier. Parlamentet betonar att osäkerheten kring produktionsgapet kommer att vara ännu högre under perioden efter krisen än tidigare. Parlamentet hävdar att även om den potentiella produktionstillväxten inte kan observeras och måste uppskattas, är det mindre sannolikt att den blir föremål för revideringar än att produktionsgapet blir det. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påpekar att de parametrar som utgör kärnan i ramen för ekonomisk styrning enkelt måste kunna observeras och kontrolleras av de politiska beslutsfattarna för att öka transparensen och begripligheten både för beslutsfattarna och allmänheten. Parlamentet noterar att koncept såsom en produktionsgapsanalys inte uppfyller dessa kriterier. Parlamentet betonar att osäkerheten kring produktionsgapet kommer att vara ännu högre under perioden efter krisen än tidigare. Parlamentet hävdar att även om den potentiella produktionstillväxten inte kan observeras och måste uppskattas, är det mindre sannolikt att den blir föremål för revideringar än att produktionsgapet blir det.

| 43. | Europaparlamentet föreslår, i linje med den europeiska finanspolitiska nämnden, att kommissionen rekommenderar en allmän undantagsklausul i händelse av oförutsebara ekonomiska händelser och att rådet fattar beslut om detta, samt att det kan stödjas av ett yttrande på grundval av en oberoende och väldefinierad ekonomisk analys i syfte att minska komplexiteten och bevara förmågan att agera i händelse av oförutsebara omständigheter. Om ett oberoende organ är involverat betonar parlamentet dock behovet av ett ytterligare klargörande av det oberoende organets sammansättning för att säkerställa objektivitet i bedömningen av regler, vilket skulle säkerställa dess oberoende och garantera att processen inte försenas. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet föreslår, i linje med den europeiska finanspolitiska nämnden, att kommissionen rekommenderar en allmän undantagsklausul i händelse av oförutsebara ekonomiska händelser och att rådet fattar beslut om detta, samt att det kan stödjas av ett yttrande på grundval av en oberoende och väldefinierad ekonomisk analys i syfte att minska komplexiteten och bevara förmågan att agera i händelse av oförutsebara omständigheter. Om ett oberoende organ är involverat betonar parlamentet dock behovet av ett ytterligare klargörande av det oberoende organets sammansättning för att säkerställa objektivitet i bedömningen av regler, vilket skulle säkerställa dess oberoende och garantera att processen inte försenas.

| 44. | Europaparlamentet understryker att när de offentliga finanserna utsätts för press finns det en tendens att minska de offentliga investeringarna. Parlamentet konstaterar att de nuvarande ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningarna i EU kräver riktade insatser avseende bland annat social motståndskraft, klimatförändringar och digitalisering. Parlamentet betonar vikten av EU:s ram för ekonomisk styrning för att göra det möjligt för regeringar att skydda offentliga investeringar utan att äventyra skuldhållbarheten. Parlamentet understryker att ytterligare ansträngningar måste göras för att förbättra de offentliga finansernas kvalitet. Parlamentet begär att den reviderade ramen ska lägga större vikt vid de offentliga skuldernas kvalitet. Parlamentet betonar att de offentliga finansernas kvalitet förbättrar landets långsiktiga skuldhållbarhet och ökar den långsiktiga tillväxtpotentialen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker att när de offentliga finanserna utsätts för press finns det en tendens att minska de offentliga investeringarna. Parlamentet konstaterar att de nuvarande ekonomiska, sociala och miljömässiga utmaningarna i EU kräver riktade insatser avseende bland annat social motståndskraft, klimatförändringar och digitalisering. Parlamentet betonar vikten av EU:s ram för ekonomisk styrning för att göra det möjligt för regeringar att skydda offentliga investeringar utan att äventyra skuldhållbarheten. Parlamentet understryker att ytterligare ansträngningar måste göras för att förbättra de offentliga finansernas kvalitet. Parlamentet begär att den reviderade ramen ska lägga större vikt vid de offentliga skuldernas kvalitet. Parlamentet betonar att de offentliga finansernas kvalitet förbättrar landets långsiktiga skuldhållbarhet och ökar den långsiktiga tillväxtpotentialen.

| 45. | Europaparlamentet betonar den europeiska finanspolitiska nämndens åsikt att vissa tydligt avgränsade utgifter för att främja hållbar tillväxt skulle uteslutas från tillväxttaket för de primära nettoutgifterna. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar den europeiska finanspolitiska nämndens åsikt att vissa tydligt avgränsade utgifter för att främja hållbar tillväxt skulle uteslutas från tillväxttaket för de primära nettoutgifterna.

| 46. | Europaparlamentet betonar att regeringarnas inkomster är en viktig del av de offentliga finansernas hållbarhet, och deras stabilitet kan bidra till en trovärdig strategi för minskning av statsskulderna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att ytterligare bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande, skatteflykt och penningtvätt. Parlamentet upprepar att effektiva åtgärder på detta område från medlemsstaternas sida skapar förtroende för styrningen av de offentliga finanserna. Parlamentet noterar behovet av att säkerställa en ansvarsfull utgiftspolitik för att undvika påtryckningar för att höja skatterna. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att regeringarnas inkomster är en viktig del av de offentliga finansernas hållbarhet, och deras stabilitet kan bidra till en trovärdig strategi för minskning av statsskulderna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att ytterligare bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande, skatteflykt och penningtvätt. Parlamentet upprepar att effektiva åtgärder på detta område från medlemsstaternas sida skapar förtroende för styrningen av de offentliga finanserna. Parlamentet noterar behovet av att säkerställa en ansvarsfull utgiftspolitik för att undvika påtryckningar för att höja skatterna.

| 47. | Europaparlamentet noterar att den europeiska finanspolitiska nämnden har varit en stark förespråkare för att införa en gemensam finanspolitisk kapacitet på europeisk nivå, vilket skulle skapa incitament för bättre efterlevnad av EU:s finanspolitiska regler. Parlamentet noterar även att denna åsikt har delats av andra institutioner, såsom IMF och ECB. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet noterar att den europeiska finanspolitiska nämnden har varit en stark förespråkare för att införa en gemensam finanspolitisk kapacitet på europeisk nivå, vilket skulle skapa incitament för bättre efterlevnad av EU:s finanspolitiska regler. Parlamentet noterar även att denna åsikt har delats av andra institutioner, såsom IMF och ECB.

| 48. | Europaparlamentet välkomnar initiativen NextGenerationEU och SURE. Europaparlamentet betonar att NextGenerationEU finansieras genom skuldemissioner som garanteras av EU-budgeten. Parlamentet understryker att EU-skuldemissioner (33) kommer att ge ett nytt utbud av europeiska tillgångar av hög kvalitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att till fullo utnyttja återhämtningspaketets och SURE-instrumentets potential för att förbättra konvergensen mellan medlemsstaterna, främja EU:s politik och minska EU:s sårbarhet för ekonomiska chocker. Parlamentet noterar att de nuvarande NextGenerationEU- och SURE-instrumenten har utformats för att vara tillfälliga och betonar vikten av en transparent återbetalningsplan för den skuld som härrör från NextGenerationEU- och SURE-obligationer. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet välkomnar initiativen NextGenerationEU och SURE. Europaparlamentet betonar att NextGenerationEU finansieras genom skuldemissioner som garanteras av EU-budgeten. Parlamentet understryker att EU-skuldemissioner (33

Övervakning av makroekonomiska obalanser

Övervakning av makroekonomiska obalanser

| 49. | Europaparlamentet betonar vikten av förfarandet vid makroekonomiska obalanser när det gäller att upptäcka, förebygga och åtgärda makroekonomiska obalanser i EU. Parlamentet noterar revisionsrättens slutsatser (34) att förfarandet vid makroekonomiska obalanser generellt sett är väl utformat, men att dess potential inte fullt ut har utnyttjats på ett sätt som säkerställer att obalanserna genomförs och korrigeras på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet noterar vidare att klassificeringen av medlemsstater med obalanser inte är transparent, att allmänheten inte är medveten om förfarandet och dess konsekvenser och att rekommendationerna inte i tillräcklig utsträckning främjar politiska åtgärder för att komma till rätta med dessa obalanser, särskilt i euroområdet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet betonar vikten av förfarandet vid makroekonomiska obalanser när det gäller att upptäcka, förebygga och åtgärda makroekonomiska obalanser i EU. Parlamentet noterar revisionsrättens slutsatser (34

| 50. | Europaparlamentet efterlyser en mer effektiv användning av rapporten om förvarningsmekanismen, och noterar samtidigt kommissionens senaste tekniska översyn av resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, och välkomnar den utförliga och omfattande analys som ligger till grund för rapporten. Parlamentet insisterar på att resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser måste fokuseras på och anpassas till meningsfulla indikatorer och tröskelvärden som tydligare definierar obalanser i euroområdet samt är databaserade och transparenta. Parlamentet påminner om att de landspecifika rekommendationerna är en framåtblickande vägledning för medlemsstaterna. Parlamentet anser att en bättre efterlevnad av återhållsamma rekommendationer måste uppnås och att landsspecifika rekommendationer som är relevanta för förfarandet vid makroekonomiska obalanser bör inriktas på politiska åtgärder som direkt kan påverka obalanserna och vara förenliga med rekommendationerna för euroområdet, om så är lämpligt. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet efterlyser en mer effektiv användning av rapporten om förvarningsmekanismen, och noterar samtidigt kommissionens senaste tekniska översyn av resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser, och välkomnar den utförliga och omfattande analys som ligger till grund för rapporten. Parlamentet insisterar på att resultattavlan för förfarandet vid makroekonomiska obalanser måste fokuseras på och anpassas till meningsfulla indikatorer och tröskelvärden som tydligare definierar obalanser i euroområdet samt är databaserade och transparenta. Parlamentet påminner om att de landspecifika rekommendationerna är en framåtblickande vägledning för medlemsstaterna. Parlamentet anser att en bättre efterlevnad av återhållsamma rekommendationer måste uppnås och att landsspecifika rekommendationer som är relevanta för förfarandet vid makroekonomiska obalanser bör inriktas på politiska åtgärder som direkt kan påverka obalanserna och vara förenliga med rekommendationerna för euroområdet, om så är lämpligt.

| 51. | Europaparlamentet anser att tydlighet och konsekvens när det gäller samspelet mellan förfarandet vid makroekonomiska obalanser och stabilitets- och tillväxtpakten är avgörande för att säkerställa att deras mål uppnås. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet anser att tydlighet och konsekvens när det gäller samspelet mellan förfarandet vid makroekonomiska obalanser och stabilitets- och tillväxtpakten är avgörande för att säkerställa att deras mål uppnås.

| 52. | Europaparlamentet stöder i detta avseende förslagen från den europeiska finanspolitiska nämnden om att man ska införliva överväganden från förfarandet vid makroekonomiska obalanser vid fastställandet av ovannämnda utgiftsregel, varmed, baserat på en ömsesidig överenskommelse, länder med stora underskott i bytesbalansen skulle ha ett lägre tak för sina utgiftsmål, medan länder med ett alltför stort överskott skulle ha ett högre tröskelvärde för utgiftsökningstakten. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet stöder i detta avseende förslagen från den europeiska finanspolitiska nämnden om att man ska införliva överväganden från förfarandet vid makroekonomiska obalanser vid fastställandet av ovannämnda utgiftsregel, varmed, baserat på en ömsesidig överenskommelse, länder med stora underskott i bytesbalansen skulle ha ett lägre tak för sina utgiftsmål, medan länder med ett alltför stort överskott skulle ha ett högre tröskelvärde för utgiftsökningstakten.

| 53. | Europaparlamentet efterlyser större deltagande av makrotillsynsmyndigheter för att bättre identifiera makroekonomiska obalanser ur makrotillsynssynpunkt, och av nationella produktivitetsråd för att öka den gemensamma förståelsen av den makroekonomiska utvecklingen i förfarandet vid makroekonomiska obalanser. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet efterlyser större deltagande av makrotillsynsmyndigheter för att bättre identifiera makroekonomiska obalanser ur makrotillsynssynpunkt, och av nationella produktivitetsråd för att öka den gemensamma förståelsen av den makroekonomiska utvecklingen i förfarandet vid makroekonomiska obalanser.

Styrning

Styrning

| 54. | Europaparlamentet understryker vikten av EU:s institutionella ram och gemenskapsmetoden för att fastställa och effektivt verkställa reglerna och för att värna om och främja ett starkt politiskt egenansvar och en stark politisk ansvarsskyldighet samt betonar att ett svagt politiskt egenansvar eller politisk ansvarsskyldighet på nationell nivå förvärrar den bristande efterlevnaden. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet understryker vikten av EU:s institutionella ram och gemenskapsmetoden för att fastställa och effektivt verkställa reglerna och för att värna om och främja ett starkt politiskt egenansvar och en stark politisk ansvarsskyldighet samt betonar att ett svagt politiskt egenansvar eller politisk ansvarsskyldighet på nationell nivå förvärrar den bristande efterlevnaden.

| 55. | Europaparlamentet betonar att ramen för ekonomisk styrning behöver stärkas vad gäller demokratisk legitimitet, ansvarsskyldighet och granskning. För att förbättra egenansvaret anser parlamentet att ansvaret måste ligga på den nivå där beslut fattas eller genomförs, med nationella parlament som granskar nationella regeringar och med Europaparlamentet som granskar EU:s verkställande organ. Parlamentet understryker därför institutionernas roll och betonar vikten av att säkerställa rätt ansvarsförhållande mellan de olika institutionerna vid genomförandet av EU:s ram för ekonomisk styrning. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet betonar att ramen för ekonomisk styrning behöver stärkas vad gäller demokratisk legitimitet, ansvarsskyldighet och granskning. För att förbättra egenansvaret anser parlamentet att ansvaret måste ligga på den nivå där beslut fattas eller genomförs, med nationella parlament som granskar nationella regeringar och med Europaparlamentet som granskar EU:s verkställande organ. Parlamentet understryker därför institutionernas roll och betonar vikten av att säkerställa rätt ansvarsförhållande mellan de olika institutionerna vid genomförandet av EU:s ram för ekonomisk styrning.

| 56. | Europaparlamentet påminner om att den europeiska planeringsterminen är en väletablerad ram för att samordna budget-, ekonomi-, social- och sysselsättningspolitiken i hela Europeiska unionen och för att stödja EU:s långvariga mål för hållbar tillväxt, hållbara offentliga finanser och uppåtgående konvergens. Parlamentet konstaterar att planeringsterminen sedan den inrättades har utvidgats till att bland annat omfatta frågor som rör finanssektorn och beskattning samt målen för FN:s mål för hållbar utveckling. Parlamentet konstaterar att EU måste uppfylla principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter för att ytterligare stärka den ekonomiska och sociala motståndskraften. Parlamentet påminner om att främjandet av hållbar tillväxt innebär att man främjar en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå försiktiga offentliga finanser och finanspolitisk hållbarhet, främja socialt rättvisa strukturreformer, öka investeringarna för att öka tillväxtpotentialen och stödja en inkluderande övergång till en hållbar och digital ekonomi. Parlamentet betonar vikten av ett större samarbete i den politiska samordningen mellan ministrarna för sysselsättning och socialpolitik och finansministrarna, särskilt i euroområdet. Parlamentet noterar att konceptet med den europeiska planeringsterminen infördes genom förordning (EU) nr 1175/2011, som är en del av översynen av EU:s ekonomiska styrning, och att kommissionens förslag om hur planeringsterminen kan förbättras välkomnas. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet påminner om att den europeiska planeringsterminen är en väletablerad ram för att samordna budget-, ekonomi-, social- och sysselsättningspolitiken i hela Europeiska unionen och för att stödja EU:s långvariga mål för hållbar tillväxt, hållbara offentliga finanser och uppåtgående konvergens. Parlamentet konstaterar att planeringsterminen sedan den inrättades har utvidgats till att bland annat omfatta frågor som rör finanssektorn och beskattning samt målen för FN:s mål för hållbar utveckling. Parlamentet konstaterar att EU måste uppfylla principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter för att ytterligare stärka den ekonomiska och sociala motståndskraften. Parlamentet påminner om att främjandet av hållbar tillväxt innebär att man främjar en finanspolitik som syftar till att på medellång sikt uppnå försiktiga offentliga finanser och finanspolitisk hållbarhet, främja socialt rättvisa strukturreformer, öka investeringarna för att öka tillväxtpotentialen och stödja en inkluderande övergång till en hållbar och digital ekonomi. Parlamentet betonar vikten av ett större samarbete i den politiska samordningen mellan ministrarna för sysselsättning och socialpolitik och finansministrarna, särskilt i euroområdet. Parlamentet noterar att konceptet med den europeiska planeringsterminen infördes genom förordning (EU) nr 1175/2011, som är en del av översynen av EU:s ekonomiska styrning, och att kommissionens förslag om hur planeringsterminen kan förbättras välkomnas.

| 57. | Europaparlamentet framhäver bristen på egenansvar som en av den europeiska planeringsterminens främsta svagheter. Parlamentet noterar att denna ram måste innehålla en uppsättning långsiktiga mål och riktlinjer på EU-nivå, som samordnar de politiska val som på ett korrekt sätt återspeglar nationella behov och prioriteringar och underbyggs av en öppen och inkluderande politisk dialog mellan EU och nationella institutioner och intressenter. Parlamentet anser att erfarenheterna från styrningsstrukturen för faciliteten för återhämtning och resiliens utgör en utmärkt möjlighet i och med att de kan användas på området nationellt egenansvar, främjande av EU:s strategiska mål, hållbar tillväxt och landsspecifika rekommendationer. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet framhäver bristen på egenansvar som en av den europeiska planeringsterminens främsta svagheter. Parlamentet noterar att denna ram måste innehålla en uppsättning långsiktiga mål och riktlinjer på EU-nivå, som samordnar de politiska val som på ett korrekt sätt återspeglar nationella behov och prioriteringar och underbyggs av en öppen och inkluderande politisk dialog mellan EU och nationella institutioner och intressenter. Parlamentet anser att erfarenheterna från styrningsstrukturen för faciliteten för återhämtning och resiliens utgör en utmärkt möjlighet i och med att de kan användas på området nationellt egenansvar, främjande av EU:s strategiska mål, hållbar tillväxt och landsspecifika rekommendationer.

| 58. | Europaparlamentet begär att på lämpligt sätt få delta i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet betonar vikten av den fullständiga debatten för att fastställa de övergripande målen och riktlinjerna. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet begär att på lämpligt sätt få delta i den europeiska planeringsterminen. Parlamentet betonar vikten av den fullständiga debatten för att fastställa de övergripande målen och riktlinjerna.

| 59. | Europaparlamentet påminner om att det även i avtalet om bättre lagstiftning anges att Europaparlamentet och rådet som medlagstiftare ska utöva sina befogenheter på lika villkor och att kommissionen därför måste behandla dem lika, och betonar de nationella parlamentens roll och ansvar. Parlamentet påpekar att artiklarna 121 och 126 i EUF-fördraget inte ger parlamentet rätt att vare sig granska eller ändra rådets rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet påminner om att det även i avtalet om bättre lagstiftning anges att Europaparlamentet och rådet som medlagstiftare ska utöva sina befogenheter på lika villkor och att kommissionen därför måste behandla dem lika, och betonar de nationella parlamentens roll och ansvar. Parlamentet påpekar att artiklarna 121 och 126 i EUF-fördraget inte ger parlamentet rätt att vare sig granska eller ändra rådets rekommendationer inom ramen för den europeiska planeringsterminen.

| 60. | Europaparlamentet efterlyser en striktare demokratisk granskning på EU-nivå och på nationell nivå för att hålla de nationella regeringarna ansvariga. Parlamentet betonar att starkare nationellt politiskt egenansvar eller ansvarsskyldighet leder till bättre efterlevnad. Parlamentet efterlyser en vidareutveckling av det interparlamentariska samarbetet, inbegripet den konferens som föreskrivs i artikel 13 i finanspakten för att vid behov möjliggöra omfattande diskussioner i rätt tid. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet efterlyser en striktare demokratisk granskning på EU-nivå och på nationell nivå för att hålla de nationella regeringarna ansvariga. Parlamentet betonar att starkare nationellt politiskt egenansvar eller ansvarsskyldighet leder till bättre efterlevnad. Parlamentet efterlyser en vidareutveckling av det interparlamentariska samarbetet, inbegripet den konferens som föreskrivs i artikel 13 i finanspakten för att vid behov möjliggöra omfattande diskussioner i rätt tid.

| 61. | Europaparlamentet noterar vikten av EU:s makroekonomiska dialog för att stärka egenansvaret och förbättra den politiska samordningen, och begär därför att de stärks genom en dialog på euroområdesnivå och nationell nivå med företrädare för regeringar, arbetsgivarorganisationer och fackföreningar, och att man på båda nivåerna överväger utbyten med centralbankerna. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet noterar vikten av EU:s makroekonomiska dialog för att stärka egenansvaret och förbättra den politiska samordningen, och begär därför att de stärks genom en dialog på euroområdesnivå och nationell nivå med företrädare för regeringar, arbetsgivarorganisationer och fackföreningar, och att man på båda nivåerna överväger utbyten med centralbankerna.

| 62. | Europaparlamentet erinrar om att parlamentets behöriga utskott, i linje med lagstiftningen, får bjuda in rådets ordförande, kommissionen och, i förekommande fall, Europeiska rådets ordförande eller Eurogruppens ordförande till det berörda utskottet, liksom de medlemsstater som är föremål för ett särskilt förfarande för ekonomisk styrning. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet erinrar om att parlamentets behöriga utskott, i linje med lagstiftningen, får bjuda in rådets ordförande, kommissionen och, i förekommande fall, Europeiska rådets ordförande eller Eurogruppens ordförande till det berörda utskottet, liksom de medlemsstater som är föremål för ett särskilt förfarande för ekonomisk styrning.

| 63. | Europaparlamentet betonar vikten av att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter och miljömålen i enlighet med EU:s åtaganden vad gäller klimat, miljö och hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och Europeiska rådet att ta hänsyn till dessa åtaganden i den ekonomiska styrningen av unionen. Parlamentet anser att den sociala resultattavlan i den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör beaktas fullt ut vid övervakningen av medlemsstaternas resultat i förhållande till principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Parlamentet noterar kommissionens initiativ att bekräfta att den reviderade sociala resultattavlan kommer att ingå i ramen för den politiska samordningen inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet noterar att EU:s ledare välkomnade de europeiska arbetsmarknadsparternas gemensamma förslag om en alternativ uppsättning indikatorer för att mäta ekonomiska, sociala och miljömässiga framsteg, som komplement till BNP, som ett välfärdsmått för inkluderande och hållbar tillväxt. Parlamentet begär att resultattavlorna bättre ska återspeglas i de politiska rekommendationerna. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar vikten av att genomföra den europeiska pelaren för sociala rättigheter och miljömålen i enlighet med EU:s åtaganden vad gäller klimat, miljö och hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen och Europeiska rådet att ta hänsyn till dessa åtaganden i den ekonomiska styrningen av unionen. Parlamentet anser att den sociala resultattavlan i den europeiska pelaren för sociala rättigheter bör beaktas fullt ut vid övervakningen av medlemsstaternas resultat i förhållande till principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Parlamentet noterar kommissionens initiativ att bekräfta att den reviderade sociala resultattavlan kommer att ingå i ramen för den politiska samordningen inom ramen för den europeiska planeringsterminen. Parlamentet noterar att EU:s ledare välkomnade de europeiska arbetsmarknadsparternas gemensamma förslag om en alternativ uppsättning indikatorer för att mäta ekonomiska, sociala och miljömässiga framsteg, som komplement till BNP, som ett välfärdsmått för inkluderande och hållbar tillväxt. Parlamentet begär att resultattavlorna bättre ska återspeglas i de politiska rekommendationerna.

| 64. | Europaparlamentet anser att anpassningen av den nationella finanspolitiken till EU:s åtaganden enligt Parisavtalet bör vara en prioritering och att konceptet med konkurrenskraftig hållbarhet och dess fyra områden, som identifierades i den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020, bör fortsätta att vara de övergripande prioriteringarna i EU:s långsiktiga tillväxtstrategi i linje med den europeiska gröna given. Parlamentet noterar att klimatet utgör en verklig och allvarlig risk för hållbarheten hos medlemsstaternas finanspolitik. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet anser att anpassningen av den nationella finanspolitiken till EU:s åtaganden enligt Parisavtalet bör vara en prioritering och att konceptet med konkurrenskraftig hållbarhet och dess fyra områden, som identifierades i den årliga strategin för hållbar tillväxt 2020, bör fortsätta att vara de övergripande prioriteringarna i EU:s långsiktiga tillväxtstrategi i linje med den europeiska gröna given. Parlamentet noterar att klimatet utgör en verklig och allvarlig risk för hållbarheten hos medlemsstaternas finanspolitik.

| 65. | Europaparlamentet instämmer med revisionsrätten att de landsspecifika rekommendationerna i den europeiska planeringsterminen måste utformas och genomföras bättre (35). Parlamentet föreslår att de politiska rekommendationerna bättre inriktas på landsspecifika politiska mål på kort och lång sikt. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet instämmer med revisionsrätten att de landsspecifika rekommendationerna i den europeiska planeringsterminen måste utformas och genomföras bättre (35

| 66. | Europaparlamentet välkomnar de betydande förbättringarna av de oberoende finanspolitiska institutionernas roll i den nationella budgetprocessen, genom att stärka transparensen och ansvarsskyldigheten för finanspolitiken med hjälp av såväl övervakning som oberoende analyser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att oberoende finanspolitiska institutioner uppfyller villkoren för att fullgöra sina mandat och uppgifter, och understryker vikten av att säkerställa dessa institutioners ansvarsskyldighet gentemot Europaparlamentet och de nationella parlamenten, beroende på vad som är lämpligt. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet välkomnar de betydande förbättringarna av de oberoende finanspolitiska institutionernas roll i den nationella budgetprocessen, genom att stärka transparensen och ansvarsskyldigheten för finanspolitiken med hjälp av såväl övervakning som oberoende analyser. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att oberoende finanspolitiska institutioner uppfyller villkoren för att fullgöra sina mandat och uppgifter, och understryker vikten av att säkerställa dessa institutioners ansvarsskyldighet gentemot Europaparlamentet och de nationella parlamenten, beroende på vad som är lämpligt.

| 67. | Europaparlamentet understryker att för att förbättra genomförandet bör varje medlemsstat sträva efter ett starkt egenansvar när det gäller rekommendationerna för den ekonomiska politiken och att rätt balans bör eftersträvas, i detta sammanhang, mellan ömsesidigt stöd, grupptryck, incitament och avskräckande åtgärder. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet understryker att för att förbättra genomförandet bör varje medlemsstat sträva efter ett starkt egenansvar när det gäller rekommendationerna för den ekonomiska politiken och att rätt balans bör eftersträvas, i detta sammanhang, mellan ömsesidigt stöd, grupptryck, incitament och avskräckande åtgärder.

| 68. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av det interinstitutionella avtalet mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare reflektera över utformningen och genomförandet av makroekonomiska anpassningsprogram, särskilt behovet av att ytterligare öka transparensen, egenansvaret och den demokratiska ansvarsskyldigheten i beslutsprocessen, med ett lämpligt deltagande av berörda parter och Europaparlamentet. Parlamentet påminner kommissionen och rådet om den ståndpunkt om förordning (EU) nr 472/2013 som parlamentet antog i plenum. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare reflektera över utformningen och genomförandet av makroekonomiska anpassningsprogram, särskilt behovet av att ytterligare öka transparensen, egenansvaret och den demokratiska ansvarsskyldigheten i beslutsprocessen, med ett lämpligt deltagande av berörda parter och Europaparlamentet. Parlamentet påminner kommissionen och rådet om den ståndpunkt om förordning (EU) nr 472/2013 som parlamentet antog i plenum.

| 70. | Europaparlamentet noterar att medlemsstater som lämnar ett makroekonomiskt anpassningsprogram också är föremål för förstärkt övervakning inom ramen för den europeiska planeringsterminen och i förekommande fall kan fördjupade granskningar genomföras. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet noterar att medlemsstater som lämnar ett makroekonomiskt anpassningsprogram också är föremål för förstärkt övervakning inom ramen för den europeiska planeringsterminen och i förekommande fall kan fördjupade granskningar genomföras.

| 71. | Europaparlamentet noterar att Eurogruppen och eurotoppmötet är informella diskussionsforum inom Ekofinrådet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att agera inom gemenskapsramen för att garantera Europaparlamentets roll som medlagstiftare och dess rätt till demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet noterar att Eurogruppen och eurotoppmötet är informella diskussionsforum inom Ekofinrådet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att agera inom gemenskapsramen för att garantera Europaparlamentets roll som medlagstiftare och dess rätt till demokratisk kontroll.

| 72. | Europaparlamentet begär att Eurogruppen ska omfattas av en arbetsordning som ökar transparensen i beslutsfattandet och ansvarsskyldigheten. Parlamentet efterlyser en ömsesidig förståelse mellan Eurogruppen och Europaparlamentet om hur dessa mål bäst kan uppnås. Parlamentet understryker vikten av mekanismer som gör det möjligt för medlemsstater utanför euroområdet att delta i diskussionen, när så är lämpligt. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet begär att Eurogruppen ska omfattas av en arbetsordning som ökar transparensen i beslutsfattandet och ansvarsskyldigheten. Parlamentet efterlyser en ömsesidig förståelse mellan Eurogruppen och Europaparlamentet om hur dessa mål bäst kan uppnås. Parlamentet understryker vikten av mekanismer som gör det möjligt för medlemsstater utanför euroområdet att delta i diskussionen, när så är lämpligt.

| 73. | Europaparlamentet betonar att beslutsramen för EU:s ekonomiska styrning måste följa gemenskapsmetoden. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet betonar att beslutsramen för EU:s ekonomiska styrning måste följa gemenskapsmetoden.

| 74. | Europaparlamentet betonar vikten av en debatt om ekonomisk styrning med medborgarna, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter samt en rad berörda parter på europeisk, nationell, regional och lokal nivå inom ramen för konferensen om Europas framtid. Parlamentet anser i detta sammanhang att konferensen om Europas framtid är ett tänkbart forum för att diskutera en ökad demokratisk legitimitet genom ett utökat deltagande från parlamentets sida i tillhandahållandet av ett offentligt och demokratiskt forum för att fastställa och verkställa gemensamma EU-regler för samordning av den ekonomiska politiken. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet betonar vikten av en debatt om ekonomisk styrning med medborgarna, det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter samt en rad berörda parter på europeisk, nationell, regional och lokal nivå inom ramen för konferensen om Europas framtid. Parlamentet anser i detta sammanhang att konferensen om Europas framtid är ett tänkbart forum för att diskutera en ökad demokratisk legitimitet genom ett utökat deltagande från parlamentets sida i tillhandahållandet av ett offentligt och demokratiskt forum för att fastställa och verkställa gemensamma EU-regler för samordning av den ekonomiska politiken.

o

o o

| 75. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Eurogruppen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Eurogruppen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT C 70 E, 8.3.2012, s. 19.

1

(2)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 140.

2

(3)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 41.

3

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 1.

4

(5)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 8.

5

(6)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 12.

6

(7)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

7

(8)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 33.

8

(9)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 1.

9

(10)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 11.

10

(11)  EUT C 407, 4.11.2016, s. 86.

11

(12)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

12

(13)  EUT L 198, 22.6.2020, s. 13.

13

(14)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

14

(15)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

15

(16)  Antagna texter, P9_TA(2020)0124.

16

(17)  EUT L 159, 20.5.2020, s. 1.

17

(18)  Antagna texter, P9_TA(2020)0206.

18

(19)  Antagna texter, P9_TA(2020)0220.

19

(20)  Antagna texter, P9_TA(2020)0305.

20

(21)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

21

(22)  Kommissionen, SWD(2020)0098 – Identifying Europe’s recovery needs, 27.5.2020, s. 14–16.

22

(23)  Denna uppskattning täcker enbart hälso- och sjukvård och långtidsvård (70 miljarder EUR), utbildning och livslångt lärande (15 miljarder EUR) och bostäder till överkomliga priser (57 miljarder EUR). Källa: Fransen, L., Bufalo, G., Reviglio, E., Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe – Report of the High-Level Task Force on Financing Social Infrastructure in Europe, 2018, s. 116.

23

(24)  Kommissionen, SWD(2020)0098 – Identifying Europe’s recovery needs, 27.5.2020, s. 18–20.

24

(25)  Extrema katastrofer har en tendens att minska den ekonomiska produktionen (Botzen, Deschenes and Sanders, 2019). Enligt IMF:s prognoser skulle stora väderrelaterade katastrofer kunna ha en negativ inverkan på BNP i fasta priser per capita, och länder som är bättre rustade att hantera stora naturkatastrofer skulle enklare kunna dämpa effekterna.

25

(26)  Europeiska kommissionens ekonomiska prognoser för våren 2021 visar en nedgång under 2020 på 6,1 % av BNP i EU och på 6,6 % av BNP i euroområdet. BNP-tillväxten förväntas återhämta sig långsamt på kort sikt med 4,2 % under 2021 och 4,4 % under 2022 i EU, och 4,3 % under 2021 och under 2022 4,4 % i euroområdet.

26

(27)  World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries, IMF (april 2021).

27

(28)  Genom i synnerhet återhämtningspaketet och Sure-instrumentet.

28

(29)  Den europeiska finanspolitiska nämnden (2018), årsrapport 2018, september, och den europeiska finanspolitiska nämnden (2020), årsrapport 2020, september.

29

(30)  Ett tak som fastställs för 3–5 år utifrån den förväntade potentiella produktionstillväxten, den förväntade inflationen och avståndet från skuldankaret.

30

(31)  I den europeiska finanspolitiska nämndens bedömning av EU:s finanspolitiska regler med fokus på sex- och tvåpacken (Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six- and two-pack legislation) anges följande: Taket för de primära nettoutgifterna har en inbyggd automatisk stabiliseringsegenskaper: när den faktiska produktionen ökar långsammare än den trendmässiga takten för potentiell produktion kommer ökningen av de primära nettoutgifterna att överstiga den senare, samtidigt som en ökning av utgifternas andel av BNP kommer att bidra till att stabilisera ekonomin. Vice versa gäller att när den faktiska BNP:n växer snabbare än den trendmässiga takten kommer nettoutgifterna att minska i förhållande till BNP.

31

Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six- and two-pack legislation)

(32)  Manescu, C., Bova, E. (2021), Effectiveness of national expenditure rules: Evidence from EU member states.

32

Effectiveness of national expenditure rules: Evidence from EU member states

(33)  NextGenerationEU- och SURE-obligationer.

33

(34)  Särskild rapport nr 03/2018: Revision av förfarandet vid makroekonomiska obalanser (MIP), Europeiska revisionsrätten.

34

(35)  Europeiska revisionsrätten.

35

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/204 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/204

---

P9_TA(2021)0359

Situationen i Nicaragua

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om situationen i Nicaragua (2021/2777(RSP))

(2022/C 99/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nicaragua, särskilt resolutionerna av den 19 december 2019 om situationen för de mänskliga rättigheterna och demokratin i Nicaragua (1), och av den 8 oktober 2020 om lagen om ”utländska agenter” i Nicaragua (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Nicaragua, särskilt resolutionerna av den 19 december 2019 om situationen för de mänskliga rättigheterna och demokratin i Nicaragua (1), och av den 8 oktober 2020 om lagen om ”utländska agenter” i Nicaragua (2),

| — | med beaktande av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Centralamerika, å andra sidan (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/1998 (4) och rådets beslut (Gusp) 2020/1999 av den 7 december 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna (5), rådets beslut (Gusp) 2020/607 av den 4 maj 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2019/1720 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Nicaragua (6) och rådets genomförandeförordning (EU) 2020/606 av den 4 maj 2020 om genomförande av förordning (EU) 2019/1716 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Nicaragua (7) samt beslutet att förlänga dessa sanktioner till och med den 15 oktober 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/1998 (4) och rådets beslut (Gusp) 2020/1999 av den 7 december 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna (5), rådets beslut (Gusp) 2020/607 av den 4 maj 2020 om ändring av beslut (Gusp) 2019/1720 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Nicaragua (6) och rådets genomförandeförordning (EU) 2020/606 av den 4 maj 2020 om genomförande av förordning (EU) 2019/1716 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Nicaragua (7) samt beslutet att förlänga dessa sanktioner till och med den 15 oktober 2021,

| — | med beaktande av uttalandet av den 10 juni 2021 från den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om den försämrade politiska situationen i Nicaragua, uttalandet av den 6 maj 2021 från hans talesperson om den nya vallagen och de gemensamma uttalandena av den 22 juni 2021 från 59 länder om Nicaragua under den 47:e sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 10 juni 2021 från den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om den försämrade politiska situationen i Nicaragua, uttalandet av den 6 maj 2021 från hans talesperson om den nya vallagen och de gemensamma uttalandena av den 22 juni 2021 från 59 länder om Nicaragua under den 47:e sessionen i FN:s råd för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av uttalandet av den 15 juni 2021 om det pågående frihetsberövandet av oppositionsledare i Nicaragua från ordföranden för utskottet för utrikesfrågor och ordföranden för delegationen för förbindelserna med länderna i Centralamerika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 15 juni 2021 om det pågående frihetsberövandet av oppositionsledare i Nicaragua från ordföranden för utskottet för utrikesfrågor och ordföranden för delegationen för förbindelserna med länderna i Centralamerika,

| — | med beaktande av uttalandet av den 28 maj 2021 från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om Nicaragua och den muntliga uppdateringen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter vid det 47:e sammanträdet i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 22 juni 2021 om människorättssituationen i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 28 maj 2021 från talespersonen för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter om Nicaragua och den muntliga uppdateringen från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter vid det 47:e sammanträdet i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 22 juni 2021 om människorättssituationen i Nicaragua,

| — | med beaktande av uttalandet av den 6 maj 2021 från Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS) generalsekretariat om valet av domare i det högsta valrådet och valreformer i Nicaragua samt OAS resolution av den 15 juni 2021 om situationen i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 6 maj 2021 från Amerikanska samarbetsorganisationens (OAS) generalsekretariat om valet av domare i det högsta valrådet och valreformer i Nicaragua samt OAS resolution av den 15 juni 2021 om situationen i Nicaragua,

| — | med beaktande av uttalandena från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, nyhetsbreven från den särskilda övervakningsmekanismen för Nicaragua (MESENI) och kommentarerna från kommissionsledamot Antonia Urrejola, ordförande för den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, vid det särskilda sammanträdet i OAS ständiga råd den 23 juni 2021, om situationen i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, nyhetsbreven från den särskilda övervakningsmekanismen för Nicaragua (MESENI) och kommentarerna från kommissionsledamot Antonia Urrejola, ordförande för den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna, vid det särskilda sammanträdet i OAS ständiga råd den 23 juni 2021, om situationen i Nicaragua,

| — | med beaktande av kapitlet om Nicaragua i EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2020, som antogs av rådet den 21 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kapitlet om Nicaragua i EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2020, som antogs av rådet den 21 juni 2021,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av Nicaraguas författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nicaraguas författning,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Situationen för mänskliga rättigheter och demokrati i Nicaragua har blivit ännu mycket sämre sedan den brutala kväsningen av folkliga protester i april 2018. Åtminstone 130 personer har frihetsberövats av politiska skäl sedan dess, och regeringens motståndare och deras familjer lever under ett ständigt hot om trakasserier, såväl fysiskt som på internet, från polisen och regeringsanhängare. Godtyckligt frihetsberövande har i allt större utsträckning använts som ett verktyg för att bestraffa aktivister och dissidenter sedan protesterna 2018. Aktivister löper särskild risk att utsättas för våld, däribland sexuellt och könsrelaterat våld. Frihetsberövade personer misshandlas i fängelser, nekas medicinsk vård och tillgång till sina advokater, samt attackeras och utsätts för sexuella övergrepp, samtidigt som personer som protesterar mot regeringen placeras i celler med maximal säkerhet där de utsätts för ökad övervakning, visitationer och isolering. Det är särskilt oroande att kvinnor och äldre vuxna frihetsberövas. |
| --- | --- |

A.

Situationen för mänskliga rättigheter och demokrati i Nicaragua har blivit ännu mycket sämre sedan den brutala kväsningen av folkliga protester i april 2018. Åtminstone 130 personer har frihetsberövats av politiska skäl sedan dess, och regeringens motståndare och deras familjer lever under ett ständigt hot om trakasserier, såväl fysiskt som på internet, från polisen och regeringsanhängare. Godtyckligt frihetsberövande har i allt större utsträckning använts som ett verktyg för att bestraffa aktivister och dissidenter sedan protesterna 2018. Aktivister löper särskild risk att utsättas för våld, däribland sexuellt och könsrelaterat våld. Frihetsberövade personer misshandlas i fängelser, nekas medicinsk vård och tillgång till sina advokater, samt attackeras och utsätts för sexuella övergrepp, samtidigt som personer som protesterar mot regeringen placeras i celler med maximal säkerhet där de utsätts för ökad övervakning, visitationer och isolering. Det är särskilt oroande att kvinnor och äldre vuxna frihetsberövas.

| B. | På grund av den rådande situationen har mer än 108 000 nicaraguaner tvingats fly och söka asyl i grannländer sedan 2018, och tre fjärdedelar av dem har sökt skydd i Costa Rica. |
| --- | --- |

B.

På grund av den rådande situationen har mer än 108 000 nicaraguaner tvingats fly och söka asyl i grannländer sedan 2018, och tre fjärdedelar av dem har sökt skydd i Costa Rica.

| C. | Den 4 maj 2021 godkände den nicaraguanska nationalförsamlingen en reform av vallag nr 331 som införlivar nyligen antagna repressiva lagar. Denna reform omfattar också regler som begränsar valkonkurrensen och utövandet av politiska rättigheter och som ytterligare begränsar deltagandet av den demokratiska politiska oppositionen och utövandet av medborgerliga friheter, vilket strider mot internationella standarder, framför allt rätten att delta i skötseln av allmänna angelägenheter, föreningsfriheten, yttrandefriheten, rätten till sociala protester och rätten att försvara rättigheter, bland andra. Dessa reformer tar inte hänsyn till oppositionens, civilsamhällets och det internationella samfundets krav. |
| --- | --- |

C.

Den 4 maj 2021 godkände den nicaraguanska nationalförsamlingen en reform av vallag nr 331 som införlivar nyligen antagna repressiva lagar. Denna reform omfattar också regler som begränsar valkonkurrensen och utövandet av politiska rättigheter och som ytterligare begränsar deltagandet av den demokratiska politiska oppositionen och utövandet av medborgerliga friheter, vilket strider mot internationella standarder, framför allt rätten att delta i skötseln av allmänna angelägenheter, föreningsfriheten, yttrandefriheten, rätten till sociala protester och rätten att försvara rättigheter, bland andra. Dessa reformer tar inte hänsyn till oppositionens, civilsamhällets och det internationella samfundets krav.

| D. | Det nya högsta valrådet är ett organ som övervakar och administrerar valprocessen i Nicaragua. Detta är en process som bör skötas av ett opartiskt, oberoende och transparent organ som upprätthåller demokratiska principer och befolkningens effektiva och pluralistiska utövande av civila och politiska rättigheter. Ledamöterna i den högsta valmyndigheten utsågs av den nicaraguanska nationalförsamlingen, som strikt kontrolleras av Ortega. Detta gör rådet till ett partiskt och icke-transparent organ som ytterligare urholkar den politiska processen. Dessa utnämningar, såväl som den nyligen genomförda valreformen, är inte resultatet av en dialog mellan regeringen och oppositionsgrupperna, som EU och det internationella samfundet upprepade gånger har efterlyst, utan påtvingades av den styrande majoriteten. |
| --- | --- |

D.

Det nya högsta valrådet är ett organ som övervakar och administrerar valprocessen i Nicaragua. Detta är en process som bör skötas av ett opartiskt, oberoende och transparent organ som upprätthåller demokratiska principer och befolkningens effektiva och pluralistiska utövande av civila och politiska rättigheter. Ledamöterna i den högsta valmyndigheten utsågs av den nicaraguanska nationalförsamlingen, som strikt kontrolleras av Ortega. Detta gör rådet till ett partiskt och icke-transparent organ som ytterligare urholkar den politiska processen. Dessa utnämningar, såväl som den nyligen genomförda valreformen, är inte resultatet av en dialog mellan regeringen och oppositionsgrupperna, som EU och det internationella samfundet upprepade gånger har efterlyst, utan påtvingades av den styrande majoriteten.

| E. | De nicaraguanska myndigheterna har under de senaste veckorna upplöst två politiska partier utan ett korrekt rättsförfarande, med metoder som strider mot internationella normer. Upplösandet av politiska partier – Partido de Restauración Democrática och Partido Conservador – och inledandet av brottsutredningar som kan leda till att demokratiska oppositionskandidater diskvalificeras utan korrekt rättsförfarande, undergräver inte bara blivande kandidaters rätt att ställa upp i val, utan också väljarnas rätt att välja de kandidater som de vill rösta på. Dessa åtgärder, i kombination med det politiska utnyttjandet av rättsväsendet, strider mot grundläggande demokratiska principer och utgör en allvarlig kränkning av det nicaraguanska folkets rättigheter enligt Nicaraguas författning och internationell rätt. |
| --- | --- |

E.

De nicaraguanska myndigheterna har under de senaste veckorna upplöst två politiska partier utan ett korrekt rättsförfarande, med metoder som strider mot internationella normer. Upplösandet av politiska partier – Partido de Restauración Democrática och Partido Conservador – och inledandet av brottsutredningar som kan leda till att demokratiska oppositionskandidater diskvalificeras utan korrekt rättsförfarande, undergräver inte bara blivande kandidaters rätt att ställa upp i val, utan också väljarnas rätt att välja de kandidater som de vill rösta på. Dessa åtgärder, i kombination med det politiska utnyttjandet av rättsväsendet, strider mot grundläggande demokratiska principer och utgör en allvarlig kränkning av det nicaraguanska folkets rättigheter enligt Nicaraguas författning och internationell rätt.

| F. | Sedan början av juni 2021 har åtminstone 21 medlemmar av den demokratiska oppositionen, inklusive sex primärvalskandidater i presidentvalet, fackliga ledare och politiska ledare, godtyckligt gripits, anklagade för politiskt fabricerade och oklara brottsliga handlingar, utan några bevis och med tecken på allvarliga överträdelser av processrättsliga skyddsregler, vilket visar på bristen på oberoende i rättsväsendet. Många framträdande opponenter rapporterar om att de utsätts för systematiska trakasserier och lever under ständigt hot, och att polis nästan ständigt finns på plats utanför deras hus eller följer efter dem på gatan, och således hindrar dem från att röra sig fritt. |
| --- | --- |

F.

Sedan början av juni 2021 har åtminstone 21 medlemmar av den demokratiska oppositionen, inklusive sex primärvalskandidater i presidentvalet, fackliga ledare och politiska ledare, godtyckligt gripits, anklagade för politiskt fabricerade och oklara brottsliga handlingar, utan några bevis och med tecken på allvarliga överträdelser av processrättsliga skyddsregler, vilket visar på bristen på oberoende i rättsväsendet. Många framträdande opponenter rapporterar om att de utsätts för systematiska trakasserier och lever under ständigt hot, och att polis nästan ständigt finns på plats utanför deras hus eller följer efter dem på gatan, och således hindrar dem från att röra sig fritt.

| G. | Nicaraguas regering har under de senaste åren antagit alltmer restriktiva lagar, såsom lagen om reglering av utländska agenter, den särskilda lagen mot it-brottslighet, lagen mot hatbrott, lagen om människors rätt till oberoende, suveränitet och självbestämmande för fred samt lagen om ändring av straffprocessordningen, som förlängde undersökningsperioden till 90 dagar i stället för den konstitutionella tidsfristen på 48 timmar. Dessa lagar institutionaliserar förtryck och legaliserar de handlingar som har begåtts i landet sedan de antogs. |
| --- | --- |

G.

Nicaraguas regering har under de senaste åren antagit alltmer restriktiva lagar, såsom lagen om reglering av utländska agenter, den särskilda lagen mot it-brottslighet, lagen mot hatbrott, lagen om människors rätt till oberoende, suveränitet och självbestämmande för fred samt lagen om ändring av straffprocessordningen, som förlängde undersökningsperioden till 90 dagar i stället för den konstitutionella tidsfristen på 48 timmar. Dessa lagar institutionaliserar förtryck och legaliserar de handlingar som har begåtts i landet sedan de antogs.

| H. | Oberoende medier fortsätter att trakasseras och kriminaliseras, vilket inskränker rätten till yttrandefrihet och undergräver allmänhetens rätt att verkligen bli informerad. Yttrandefriheten, såväl på som utanför internet, är alltid mycket viktig för alla demokratier, men den är avgörande under en valperiod. Offentliga uttalanden från myndigheterna och regeringsvänliga medier har syftat till att stigmatisera personer som betraktas som dissidenter. |
| --- | --- |

H.

Oberoende medier fortsätter att trakasseras och kriminaliseras, vilket inskränker rätten till yttrandefrihet och undergräver allmänhetens rätt att verkligen bli informerad. Yttrandefriheten, såväl på som utanför internet, är alltid mycket viktig för alla demokratier, men den är avgörande under en valperiod. Offentliga uttalanden från myndigheterna och regeringsvänliga medier har syftat till att stigmatisera personer som betraktas som dissidenter.

| I. | Denna oroande utveckling under den nicaraguanska regeringens överinseende visar att regimen går i en alltmer auktoritär riktning genom att inskränka det demokratiska utrymmet, nationell förståelse och internationell medling för en fredlig lösning på konflikten, och genom att tydligt förhindra att fria och rättvisa val hålls den 7 november 2021. EU, andra internationella aktörer och människorättsorganisationer har varnat för att det fanns välgrundad rädsla för att dessa lagar skulle användas specifikt mot personer som höjer sin röst mot repressiva åtgärder. |
| --- | --- |

I.

Denna oroande utveckling under den nicaraguanska regeringens överinseende visar att regimen går i en alltmer auktoritär riktning genom att inskränka det demokratiska utrymmet, nationell förståelse och internationell medling för en fredlig lösning på konflikten, och genom att tydligt förhindra att fria och rättvisa val hålls den 7 november 2021. EU, andra internationella aktörer och människorättsorganisationer har varnat för att det fanns välgrundad rädsla för att dessa lagar skulle användas specifikt mot personer som höjer sin röst mot repressiva åtgärder.

| J. | Den tvärvetenskapliga gruppen av oberoende experter från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna har redan angett att de metoder som används för att kväsa gatuprotester kan betraktas som brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

J.

Den tvärvetenskapliga gruppen av oberoende experter från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna har redan angett att de metoder som används för att kväsa gatuprotester kan betraktas som brott mot mänskligheten.

| K. | Nästan inga av de rekommendationer som FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har utfärdat för Nicaragua har följts, vilket har lett till fortsatt straffrihet och nya kränkningar. |
| --- | --- |

K.

Nästan inga av de rekommendationer som FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har utfärdat för Nicaragua har följts, vilket har lett till fortsatt straffrihet och nya kränkningar.

| L. | Den nicaraguanska nationalförsamlingens reformer av konsumentlagen (lag 842) ålägger banker att öppna konton för släktingar till personer som har blivit föremål för sanktioner från regeringen i USA och andra länder, och som är anklagade för korruption, penningtvätt och brott mot de mänskliga rättigheterna. Familjen Ortega-Murillo anklagas för att ha byggt upp ett affärsimperium inom telekommunikation, energi och andra sektorer. |
| --- | --- |

L.

Den nicaraguanska nationalförsamlingens reformer av konsumentlagen (lag 842) ålägger banker att öppna konton för släktingar till personer som har blivit föremål för sanktioner från regeringen i USA och andra länder, och som är anklagade för korruption, penningtvätt och brott mot de mänskliga rättigheterna. Familjen Ortega-Murillo anklagas för att ha byggt upp ett affärsimperium inom telekommunikation, energi och andra sektorer.

| M. | Utvecklingen och konsolideringen av demokratin och rättsstaten samt respekten för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna utgör en integrerad del av EU:s externa politik, däribland associeringsavtalet mellan EU och länderna i Centralamerika från 2012. |
| --- | --- |

M.

Utvecklingen och konsolideringen av demokratin och rättsstaten samt respekten för de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna utgör en integrerad del av EU:s externa politik, däribland associeringsavtalet mellan EU och länderna i Centralamerika från 2012.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin solidaritet med den nicaraguanska befolkningen och fördömer skarpt alla repressiva handlingar mot demokratiska oppositionspartier och deras medlemmar, journalister och andra personer som jobbar inom medier, studenter, ursprungsfolk, människorättsförsvarare och civilsamhället samt anhöriga till berörda personer, och i synnerhet dödsfallen till följd av detta. Parlamentet efterlyser ett omedelbart stopp för tillgripandet av restriktiva åtgärder, förtrycket och människorättskränkningarna, och begär att den nicaraguanska regeringen ska hållas ansvarig för de allvarliga kränkningar som den har gjort sig skyldig till sedan 2018. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet kräver ett omedelbart och ovillkorligt frigivande av alla godtyckligt frihetsberövade politiska fångar, bland annat de prelimära presidentkandidaterna Cristiana Chamorro, Arturo Cruz, Félix Maradiaga, Juan Sebastián Chamorro, Miguel Mora och Medardo Mairena, de politiska ledarna José Pallais, José Adán Aguerri, Dora María Téllez, Hugo Torres, Víctor Hugo Tinoco, Violeta Granera, Ana Margarita Vijil, Suyén Barahona och Pedro Joaquín Chamorro och andra oppositionsaktivister, människorättsförsvarare och journalister. Parlamentet kräver dessutom att respekten för deras grundläggande rättssäkerhet, mänskliga rättigheter och medborgerliga och politiska rättigheter ska säkerställas. Parlamentet begär att regeringen omedelbart lägger fram bevis för att de fängslade fortfarande lever och bevis på var de befinner sig. Parlamentet påminner om att personer som befinner sig i exil måste ges fullständiga garantier så att de kan återvända till sitt land. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet begär att Nicaraguas regering ska upphäva det belägringstillstånd som faktiskt råder, respektera den nationella polisens roll som en icke-politisk och opartisk styrka utan egna särintressen, avväpna paramilitära styrkor, följa de avtal som har ingåtts med Medborgaralliansen och återupprätta medborgerliga rättigheter. Parlamentet upprepar sin uppmaning till regeringen att låta organisationer i det civila samhället bedriva sin verksamhet i en säker och gynnsam miljö, utan rädsla för repressalier. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till ett återupprättande av den inkluderande dialogen och demokratin som den enda fredliga vägen ut ur den politiska, ekonomiska och sociala krisen i Nicaragua. Parlamentet understryker behovet av att anta reformer på ett inkluderande och transparent sätt. Parlamentet uppmanar EU:s delegation i Nicaragua att fortsätta och intensifiera sitt diplomatiska engagemang för valprocessen och att upprätthålla kontakten med myndigheterna, i syfte att söka en politisk lösning på krisen i Nicaragua. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen de nicaraguanska myndigheterna att omgående ändra vallagen i linje med de internationella parametrar som Amerikanska samarbetsorganisationen (OAS) kräver i sin resolution av den 21 oktober 2020, att utse opartiska personer till de olika valstrukturerna, att återinföra den rättsliga statusen för de politiska partier som fråntagits den, att respektera nicaraguanernas rätt att välja och bli valda samt att garantera en obegränsad närvaro av nationella och internationella valövervakningsorgan, samtidigt som de förbinder sig till politisk samexistens efter valet. Parlamentet betonar att de ändringar som OAS och internationella organisationer har begärt måste genomföras för att valen och den regering som följer ska erkännas av Europaparlamentet, särskilt återupprättandet av de rättigheter och friheter som möjliggör en fri, trovärdig och rättvis valprocess. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer antagandet och genomförandet av de restriktiva och repressiva lagarna och kräver att de omedelbart upphävs. Parlamentet betonar att dessa lagar strider mot nicaraguanernas rättigheter och friheter enligt Nicaraguas författning, den interamerikanska demokratistadgan och andra internationella fördrag som Nicaragua har undertecknat. Parlamentet motsätter sig att Nicaraguas auktoritära regering missbrukar institutioner och lagar i syfte att kriminalisera organisationer i det civila samhället och politiska motståndare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till Nicaraguas myndigheter om att tillåta obehindrat tillträde för kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR), den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (IACHR) och dess tvärvetenskapliga grupp av oberoende experter (GIEI), den särskilda övervakningsmekanismen för Nicaragua (MESENI), internationella organisationer i det civila samhället och EU:s institutioner, för att säkerställa respekten för de mänskliga rättigheterna i Nicaragua. Parlamentet upprepar sin uppmaning om att statusen som juridisk person omedelbart bör återupprättas för de organisationer som försvarar de människliga rättigheterna, såsom Centro Nicaragüense de Derechos Humanos (Cenidh). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Nicaraguas regering att inrätta en oberoende utredningsenhet med deltagande av internationella experter för att övervaka trovärdiga, opartiska och uttömmande utredningar från åklagarmyndighetens sida av påståendena om att högt uppsatta polistjänstemän gjort sig skyldiga till allvarliga människorättskränkningar i samband med ingripandena 2018 och därefter. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Centralamerikanska integrationssystemet (Sica) och dess medlemsstater att spela en aktiv roll för att försvara, skydda och främja demokratin och försvara de mänskliga rättigheterna i Nicaragua, i enlighet med Tegucigalpa-protokollet från 1991 och 1995 års fördrag om demokratisk säkerhet i Centralamerika, där det i artikel 1 anges att demokrati bygger på befintliga regeringar som väljs genom allmänna, fria och hemliga val, och på ovillkorlig respekt för alla mänskliga rättigheter i staterna i den centralamerikanska regionen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF) att ha den samordning med USA:s kontor för kontroll av utländska tillgångar (US Office of Foreign Assets Control) som krävs för att säkerställa den internationella finansiella säkerheten, i ljuset av den olagliga verksamhet som bedrivs av Ortega-Murillo-regimen och dess samarbetspartner samt deras kommersiella förbindelser och tillgångar i europeiska länder. Parlamentet understryker att Nicaragua har varit svartlistat av FATF sedan oktober 2020. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och medlemsstaterna att snabbt utvidga förteckningen över personer och enheter som är föremål för sanktioner samt att inkludera Nicaraguas president och vice-president och deras inre krets, samtidigt som man är noga med att inte göra något som skadar det nicaraguanska folket. Parlamentet betonar behovet av att upprätthålla och säkerställa att EU:s stöd till organisationer i det civila samhället, människorättsförsvarare och Nicaraguas befolkning, genom bland annat EU:s utvecklingsprogram och humanitära program, når de verkliga mottagarna, och inte regeringen och myndigheterna, för att mildra effekterna av covid-19-pandemin och det pågående regeringsförtrycket och förhindra att denna kris förvandlas till en humanitär kris. Parlamentet påminner om att Nicaragua, mot bakgrund av associeringsavtalet mellan EU och Centralamerika, måste respektera och befästa rättsstatens principer, demokratin och de mänskliga rättigheterna, och upprepar sin begäran om aktivering av associeringsavtalets demokratiklausul, med tanke på de rådande omständigheterna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet lovordar och stöder de ansträngningar och det positiva arbete som EU:s delegation i Nicaragua gjort i en mycket komplicerad miljö. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att noga övervaka situationen på plats genom sina företrädare och ambassader i Nicaragua, bland annat genom övervakning av rättegångar och genom att besöka kritiker och oppositionsledare som sitter i fängelse eller husarrest. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation i Nicaragua och medlemsstaterna att, när så är lämpligt, underlätta utfärdandet av nödvisum och tillhandahålla tillfälligt skydd av politiska skäl i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet begär att talmanskonferensen ska sända ut ett undersökningsuppdrag till Nicaragua med deltagande av delegationen för förbindelserna med länderna i Centralamerika för att bedöma människorättssituationen och den politiska situationen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet upprepar sitt krav från sin resolution av den 14 mars 2019 om att Alessio Casimirri, som alltjämt bor i Managua under den nicaraguanska regeringens beskydd, omedelbart ska utlämnas till Italien, där han ska avtjäna sex slutligt fastställda livstidsstraff för bevisad inblandning i kidnappningen och mordet på den tidigare premiärministern och ledaren för kristdemokraterna Aldo Moro, och för mordet på dennes livvakter den 16 mars 1978 i Rom. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, generalsekreteraren för Amerikanska samarbetsorganisationen, parlamentariska församlingen EU–Latinamerika, det centralamerikanska parlamentet, Limagruppen samt Republiken Nicaraguas regering och parlament. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 255, 29.6.2021, s. 65.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0259.

(3)  EUT L 346, 15.12.2012, s. 3.

(4)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(5)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

(6)  EUT L 139 I, 4.5.2020, s. 4.

(7)  EUT L 139 I, 4.5.2020, s. 1.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/209 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/209

---

P9_TA(2021)0360

Förtrycket av oppositionen i Turkiet, särskilt HDP

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om förtrycket av oppositionen i Turkiet, särskilt Folkets demokratiska parti (HDP) (2021/2788(RSP))

(2022/C 99/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Turkiet, särskilt resolutionerna av den 19 maj 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Turkiet (1), av den 20 januari 2021 om människorättssituationen i Turkiet, särskilt fallet med Selahattin Demirtaş och andra samvetsfångar (2), och av den 19 september 2019 om situationen i Turkiet, särskilt avsättandet av valda borgmästare (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Turkiet, särskilt resolutionerna av den 19 maj 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Turkiet (1), av den 20 januari 2021 om människorättssituationen i Turkiet, särskilt fallet med Selahattin Demirtaş och andra samvetsfångar (2), och av den 19 september 2019 om situationen i Turkiet, särskilt avsättandet av valda borgmästare (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020 om EU:s utvidgningspolitik (COM(2020)0660) och den åtföljande rapporten för 2020 om Turkiet (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020 om EU:s utvidgningspolitik (COM(2020)0660) och den åtföljande rapporten för 2020 om Turkiet (SWD(2020)0355),

| — | med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet från den 3 oktober 2005 och av att Turkiet, precis som alla kandidatländer, helt och hållet måste uppfylla Köpenhamnskriterierna för att få ansluta sig till EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingsramen för Turkiet från den 3 oktober 2005 och av att Turkiet, precis som alla kandidatländer, helt och hållet måste uppfylla Köpenhamnskriterierna för att få ansluta sig till EU,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2021 om yttre förbindelser samt av andra relevanta slutsatser avseende Turkiet från rådet och Europeiska rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 24 juni 2021 om yttre förbindelser samt av andra relevanta slutsatser avseende Turkiet från rådet och Europeiska rådet,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 22 mars 2021 om läget i de politiska och ekonomiska förbindelserna och handelsförbindelserna mellan EU och Turkiet (JOIN(2021)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 22 mars 2021 om läget i de politiska och ekonomiska förbindelserna och handelsförbindelserna mellan EU och Turkiet (JOIN(2021)0008),

| — | med beaktande av uttalandet av den 19 augusti 2019 från Europeiska utrikestjänstens talesperson för utrikes frågor och säkerhetspolitik om att valda borgmästare stängts av från sina tjänster och hundratals personer frihetsberövats i sydöstra Turkiet, och av uttalandena av den 21 och 25 december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 19 augusti 2019 från Europeiska utrikestjänstens talesperson för utrikes frågor och säkerhetspolitik om att valda borgmästare stängts av från sina tjänster och hundratals personer frihetsberövats i sydöstra Turkiet, och av uttalandena av den 21 och 25 december 2020,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 18 mars 2021 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Josep Borrell och kommissionsledamoten med ansvar för grannskapspolitik och utvidgning, Olivér Várhelyi, om de senaste åtgärderna avseende Folkets demokratiska parti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 18 mars 2021 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Josep Borrell och kommissionsledamoten med ansvar för grannskapspolitik och utvidgning, Olivér Várhelyi, om de senaste åtgärderna avseende Folkets demokratiska parti,

| — | med beaktande av artikel 46 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, enligt vilken de höga fördragsslutande parterna förbinder sig att rätta sig efter slutgiltiga domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) i alla mål där de är parter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 46 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, enligt vilken de höga fördragsslutande parterna förbinder sig att rätta sig efter slutgiltiga domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) i alla mål där de är parter,

| — | med beaktande av domen från Europadomstolen (stora avdelningen) av den 22 december 2020 i målet Demirtaş mot Turkiet (14305/17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domen från Europadomstolen (stora avdelningen) av den 22 december 2020 i målet Demirtaş mot Turkiet (14305/17),

| — | med beaktande av resolution 2347 av den 23 oktober 2020 från Europarådets parlamentariska församling New crackdown on political opposition and civil dissent in Turkey: urgent need to safeguard Council of Europe standards, och resolution 2260 av den 24 januari 2019 från Europarådets parlamentariska församling The worsening situation of opposition politicians in Turkey: what can be done to protect their fundamental rights in a Council of Europe member State?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 2347 av den 23 oktober 2020 från Europarådets parlamentariska församling New crackdown on political opposition and civil dissent in Turkey: urgent need to safeguard Council of Europe standards, och resolution 2260 av den 24 januari 2019 från Europarådets parlamentariska församling The worsening situation of opposition politicians in Turkey: what can be done to protect their fundamental rights in a Council of Europe member State?,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Det har skett en allmän tillbakagång när det gäller de grundläggande friheterna och rättsstatsprincipen, och oppositionspartierna i Turkiet – särskilt Folkets demokratiska parti (HDP) – har kontinuerligt och i allt högre grad blivit en måltavla för de turkiska myndigheterna. |
| --- | --- |

A.

Det har skett en allmän tillbakagång när det gäller de grundläggande friheterna och rättsstatsprincipen, och oppositionspartierna i Turkiet – särskilt Folkets demokratiska parti (HDP) – har kontinuerligt och i allt högre grad blivit en måltavla för de turkiska myndigheterna.

| B. | Chefsåklagaren vid högsta domstolen vände sig för första gången den 17 mars 2021 till författningsdomstolen och begärde att HDP, som är det tredje största partiet i det turkiska parlamentet, skulle stängas ned. Den 31 mars 2021 fann författningsdomstolens generalförsamling förfarandemässiga brister i detta åtal och beslutade att återlämna det till chefsåklagaren. Ett reviderat åtal lämnades in den 7 juni 2021 där man, utöver nedstängningen av partiet, krävde att omkring 500 HDP-politiker skulle förbjudas att bedriva politisk verksamhet och att partiets bankkonton skulle frysas. Den 21 juni 2021 godkände författningsdomstolens generalförsamling enhälligt det ändrade åtalet. |
| --- | --- |

B.

Chefsåklagaren vid högsta domstolen vände sig för första gången den 17 mars 2021 till författningsdomstolen och begärde att HDP, som är det tredje största partiet i det turkiska parlamentet, skulle stängas ned. Den 31 mars 2021 fann författningsdomstolens generalförsamling förfarandemässiga brister i detta åtal och beslutade att återlämna det till chefsåklagaren. Ett reviderat åtal lämnades in den 7 juni 2021 där man, utöver nedstängningen av partiet, krävde att omkring 500 HDP-politiker skulle förbjudas att bedriva politisk verksamhet och att partiets bankkonton skulle frysas. Den 21 juni 2021 godkände författningsdomstolens generalförsamling enhälligt det ändrade åtalet.

| C. | De flesta anklagelser som chefsåklagaren riktar mot HDP handlar om Kobane-protesterna, och ett rättsligt förfarande angående dessa protester pågår just nu mot HDP-politiker, däribland de fängslade tidigare medordförandena Selahattin Demirtaş och Figen Yüksekdağ. Dessa anklagelser baserade sig huvudsakligen på ett twitterinlägg från HDP:s centrala styrelse (daterat den 6 oktober 2014), där man uppmanade människor att protestera i solidaritet med Kobanes befolkning mot IS och mot Turkiets embargo mot Kobane. Över femtio människor dödades under protesterna – de allra flesta var HDP-medlemmar eller personer som sympatiserade med partiet som dödades i sammandrabbningarna med den turkiska polisen. |
| --- | --- |

C.

De flesta anklagelser som chefsåklagaren riktar mot HDP handlar om Kobane-protesterna, och ett rättsligt förfarande angående dessa protester pågår just nu mot HDP-politiker, däribland de fängslade tidigare medordförandena Selahattin Demirtaş och Figen Yüksekdağ. Dessa anklagelser baserade sig huvudsakligen på ett twitterinlägg från HDP:s centrala styrelse (daterat den 6 oktober 2014), där man uppmanade människor att protestera i solidaritet med Kobanes befolkning mot IS och mot Turkiets embargo mot Kobane. Över femtio människor dödades under protesterna – de allra flesta var HDP-medlemmar eller personer som sympatiserade med partiet som dödades i sammandrabbningarna med den turkiska polisen.

| D. | 108 svarande från HDP förekommer i ”Kobane-rättegången”. 28 av dem har gripits i väntan på rättegång. Det finns rättsliga restriktioner mot sex personer, och arresteringsorder mot 75 personer. Parlamentet kommer att fortsätta att noga följa Kobane-rättegången och andra relevanta fall. |
| --- | --- |

D.

108 svarande från HDP förekommer i ”Kobane-rättegången”. 28 av dem har gripits i väntan på rättegång. Det finns rättsliga restriktioner mot sex personer, och arresteringsorder mot 75 personer. Parlamentet kommer att fortsätta att noga följa Kobane-rättegången och andra relevanta fall.

| E. | Författningsdomstolen har tidigare förbjudit sex prokurdiska politiska partier. |
| --- | --- |

E.

Författningsdomstolen har tidigare förbjudit sex prokurdiska politiska partier.

| F. | Europadomstolen har upprepade gånger konstaterat att en nedstängning av politiska partier kränker föreningsfriheten enligt artikel 11 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I sina slutsatser av den 24 juni 2021 anger Europeiska rådet att åtgärder som riktar sig mot politiska partier innebär ett stort bakslag för de mänskliga rättigheterna och strider mot Turkiets skyldigheter att respektera demokrati och rättsstatsprincipen, samt att dialogen om sådana frågor förblir en integrerad del av förbindelserna mellan EU och Turkiet. |
| --- | --- |

F.

Europadomstolen har upprepade gånger konstaterat att en nedstängning av politiska partier kränker föreningsfriheten enligt artikel 11 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. I sina slutsatser av den 24 juni 2021 anger Europeiska rådet att åtgärder som riktar sig mot politiska partier innebär ett stort bakslag för de mänskliga rättigheterna och strider mot Turkiets skyldigheter att respektera demokrati och rättsstatsprincipen, samt att dialogen om sådana frågor förblir en integrerad del av förbindelserna mellan EU och Turkiet.

| G. | Deniz Poyraz, anställd vid och medlem av HDP, mördades den 17 juni 2021 brutalt på HDP:s partikontor i İzmir, och hon påstås ha blivit stympad efter sin död. 2015 och 2016 attackerades hundratals av HDP:s partikontor, bland annat huvudkontoret i Ankara, och flera brändes ner. |
| --- | --- |

G.

Deniz Poyraz, anställd vid och medlem av HDP, mördades den 17 juni 2021 brutalt på HDP:s partikontor i İzmir, och hon påstås ha blivit stympad efter sin död. 2015 och 2016 attackerades hundratals av HDP:s partikontor, bland annat huvudkontoret i Ankara, och flera brändes ner.

| H. | Omkring 4 000 av HDP:s medlemmar och funktionärer sitter fortfarande i fängelse, däribland ett antal parlamentsledamöter. |
| --- | --- |

H.

Omkring 4 000 av HDP:s medlemmar och funktionärer sitter fortfarande i fängelse, däribland ett antal parlamentsledamöter.

| I. | Tre parlamentsledamöter från HDP har fråntagits sina platser i parlamentet och sin parlamentariska immunitet och har därefter gripits. |
| --- | --- |

I.

Tre parlamentsledamöter från HDP har fråntagits sina platser i parlamentet och sin parlamentariska immunitet och har därefter gripits.

| J. | Den 30 juni 2021 överlämnade justitieministeriets åklagare till den turkiska nationalförsamlingens gemensamma parlamentariska konstitutions- och justitieutskott sammanfattningarna av de förfaranden som syftar till att häva den rättsliga immuniteten för 20 oppositionslagstiftare från sex olika oppositionspartier. Dessa förfaranden är inriktade på 15 parlamentsledamöter från HDP, det republikanska folkpartiets (CHP) ledare Kemal Kılıçdaroğlu och en lagstiftare från vart och ett av de andra oppositionspartierna, dvs. Demokratiska regionpartiet (DBP), İYİ-partiet (Det goda partiet, İP), Turkiets arbetarparti (TİP) och Demokratiska partiet (DP). |
| --- | --- |

J.

Den 30 juni 2021 överlämnade justitieministeriets åklagare till den turkiska nationalförsamlingens gemensamma parlamentariska konstitutions- och justitieutskott sammanfattningarna av de förfaranden som syftar till att häva den rättsliga immuniteten för 20 oppositionslagstiftare från sex olika oppositionspartier. Dessa förfaranden är inriktade på 15 parlamentsledamöter från HDP, det republikanska folkpartiets (CHP) ledare Kemal Kılıçdaroğlu och en lagstiftare från vart och ett av de andra oppositionspartierna, dvs. Demokratiska regionpartiet (DBP), İYİ-partiet (Det goda partiet, İP), Turkiets arbetarparti (TİP) och Demokratiska partiet (DP).

| K. | Åtal har nu väckts mot Kılıçdaroğlu, ledare för det största oppositionspartiet, som anklagas för att ha förolämpat Turkiets president och som riskerar att dömas till upp till fyra års fängelse. President Recep Tayyip Erdoğan har också, den 11 januari 2021, lämnat in en stämningsansökan mot Kılıçdaroğlu med krav på 1 miljon TRY i skadestånd. |
| --- | --- |

K.

Åtal har nu väckts mot Kılıçdaroğlu, ledare för det största oppositionspartiet, som anklagas för att ha förolämpat Turkiets president och som riskerar att dömas till upp till fyra års fängelse. President Recep Tayyip Erdoğan har också, den 11 januari 2021, lämnat in en stämningsansökan mot Kılıçdaroğlu med krav på 1 miljon TRY i skadestånd.

| L. | Selahattin Demirtaş, som tidigare var medordförande för HDP och presidentkandidat under valen 2014 och 2018, har varit frihetsberövad i mer än fyra år trots grundlösa anklagelser och trots att Europadomstolen två gånger har slagit fast att han ska friges. |
| --- | --- |

L.

Selahattin Demirtaş, som tidigare var medordförande för HDP och presidentkandidat under valen 2014 och 2018, har varit frihetsberövad i mer än fyra år trots grundlösa anklagelser och trots att Europadomstolen två gånger har slagit fast att han ska friges.

| M. | I samma dom angav Europadomstolen att HDP-högkvarterets uppmaning till solidaritet med befolkningen i Kobane hade hållit sig inom gränserna för politiskt tal, eftersom det inte kunde tolkas som uppmaning till våld. Domstolen konstaterade att de våldshandlingar som ägde rum mellan den 6 och 8 oktober 2014, och som är att beklaga, inte kan ses som en direkt följd av twitterinläggen från HDP:s högkvarter. |
| --- | --- |

M.

I samma dom angav Europadomstolen att HDP-högkvarterets uppmaning till solidaritet med befolkningen i Kobane hade hållit sig inom gränserna för politiskt tal, eftersom det inte kunde tolkas som uppmaning till våld. Domstolen konstaterade att de våldshandlingar som ägde rum mellan den 6 och 8 oktober 2014, och som är att beklaga, inte kan ses som en direkt följd av twitterinläggen från HDP:s högkvarter.

| N. | Sedan lokalvalen den 31 mars 2019, har 59 av de 65 demokratiskt valda HDP-borgmästarna i sydöstra Turkiet ersatts av regeringstrogna provinsguvernörer eller förvaltare, med hänvisning till att borgmästarna är under brottsutredning på grund av påstådda kopplingar till terrorism. Av de 36 som greps släpptes 32 under rättsprocessen, men sex valda medborgmästare sitter fortfarande fängslade. |
| --- | --- |

N.

Sedan lokalvalen den 31 mars 2019, har 59 av de 65 demokratiskt valda HDP-borgmästarna i sydöstra Turkiet ersatts av regeringstrogna provinsguvernörer eller förvaltare, med hänvisning till att borgmästarna är under brottsutredning på grund av påstådda kopplingar till terrorism. Av de 36 som greps släpptes 32 under rättsprocessen, men sex valda medborgmästare sitter fortfarande fängslade.

| O. | De allt större strukturella problemen, som leder till bristande institutionellt oberoende inom rättsväsendet, fortsätter att påverka oppositionspartiernas rättigheter. |
| --- | --- |

O.

De allt större strukturella problemen, som leder till bristande institutionellt oberoende inom rättsväsendet, fortsätter att påverka oppositionspartiernas rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet är fortfarande djupt oroat över de ständiga attackerna och påtryckningarna mot oppositionspartierna i Turkiet, och särskilt över det sätt på vilket HDP, inklusive dess ungdomsförbund, specifikt och i allt högre grad har blivit en måltavla för de turkiska myndigheterna. Parlamentet fördömer detta förtryck av HDP och andra turkiska oppositionspartier, vilket undergräver möjligheten för det demokratiska systemet att fungera på ett riktigt sätt. Parlamentet uppmanar med kraft den turkiska regeringen att sätta stopp för denna situation och se till att alla politiska partier i landet fritt och fullständigt kan utöva sin legitima verksamhet i enlighet med de grundläggande principerna om ett pluralistiskt och demokratiskt system. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer skarpt det åtal som Turkiets chefsåklagare på nytt väckt vid författningsdomstolen för att försöka upplösa HDP och införa ett politiskt förbud mot nästan 500 medlemmar i HDP, inklusive merparten av den nuvarande partiledningen, vilket skulle hindra dem från att bedriva någon form av politisk verksamhet under de kommande fem åren. Parlamentet är djupt oroat över författningsdomstolens beslut att ta upp detta mål, ett beslut som fattades enhälligt. Parlamentet noterar med stor oro att ärendet om HDP:s upplösning är kulmen på ett angrepp mot partiet som har pågått i flera år och som har inneburit att tusentals partimedlemmar, ledare, parlamentsledamöter, kommunfullmäktigeledamöter och medborgmästare har ställts inför rätta, främst på grund av terrorismrelaterade anklagelser. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är fast övertygat om att HDP inte bör hindras från att delta i Turkiets demokratiska institutioner. Genom att låta partiet delta kan man nämligen på ett enkelt sätt göra det turkiska samhället mer inkluderande och skapa positiva utsikter som leder till en fredlig lösning på den kurdiska frågan. Med tanke på att HDP-partiet är fast beslutet att arbeta genom demokratiska institutioner vidhåller parlamentet att ett förbud mot partiet skulle vara ett allvarligt politiskt misstag på medellång sikt och ett oåterkalleligt dråpslag mot pluralismen och de demokratiska principerna. Om partiet förbjuds skulle dessutom miljontals väljare i Turkiet stå utan företrädare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt det fruktansvärda mordet på HDP-partiets medlem och medarbetare Deniz Poyraz och attacken mot partiets kontor i İzmir. Parlamentet uttrycker sitt djupa deltagande med hennes släktingar och vänner. Parlamentet uppmanar eftertryckligen myndigheterna att göra en grundlig utredning av detta och att ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de turkiska myndigheterna att avstå från att underblåsa uppvigling mot HDP och att vidta nödvändiga åtgärder för att skydda partiets kontor och tjänstemän, inbegripet dess parlamentsledamöter och valda lokala fullmäktigeledamöter och medborgmästare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer den godtyckliga tillämpningen av rättsstatsprincipen under den pågående Kobane-rättegången, som ledde till att målet återupptogs, och under domstolsförhandlingarna, särskilt rättsväsendets bristfälliga oberoende och opartiskhet samt bristen på fullständig rättvisa och på rättssäkerhetsgarantier. Parlamentet är djupt oroat över missbruket av den breda lagstiftningen mot terrorism. Parlamentet upprepar därför sin uppmaning till de turkiska myndigheterna att anpassa sin lagstiftning mot terrorism till internationella normer för att säkerställa ett effektivt skydd av grundläggande rättigheter och friheter samt proportionalitet och likhet inför lagen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer beslutet att frånta HDP-ledamöterna Leyla Güven, Ömer Faruk Gergerlioğlu och Musa Farisoğulları deras platser i parlamentet och deras parlamentariska immunitet, och att de frihetsberövats. Parlamentet välkomnar författningsdomstolens dom av den 1 juli 2021, där det enhälligt slogs fast att parlamentsledamot Gergerlioğlus rätt att bli vald och bedriva politisk verksamhet samt hans rätt till personlig frihet och säkerhet hade kränkts. Parlamentet välkomnar hans frisläppande och uppmanar med kraft de turkiska myndigheterna och de lägre domstolsinstanserna att genomföra författningsdomstolens beslut och skyndsamt återupprätta hans parlamentariska status. Parlamentet kräver ett omedelbart frisläppande av de två andra parlamentsledamöterna från HDP och att alla anklagelser mot dem läggs ned. Parlamentet fördömer att den parlamentariska statusen för parlamentsledamöter från oppositionen har återkallats vid upprepade tillfällen. Detta skadar nämligen allvarligt det turkiska parlamentets anseende som demokratisk institution. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet fördömer skarpt att de tidigare medordförandena för HDP, Figen Yüksekdağ och Selahattin Demirtaş, oppositionsledare och tidigare presidentkandidat, sitter frihetsberövade sedan november 2016. Parlamentet påminner om Europadomstolens dom av den 20 november 2018 i målet Demirtaş mot Turkiet, som bekräftades av Europadomstolens (stora avdelningen) dom av den 22 december 2020, där de turkiska myndigheterna uppmanas att omedelbart frige Demirtaş. Parlamentet är bestört över de turkiska myndigheternas fortsatta bristande respekt för och underlåtenhet att tillämpa Europadomstolens domar, även när det gäller andra fall såsom Osman Kavala, för vilka Europarådets ministerkommitté skulle kunna utlösa överträdelseförfaranden mot Turkiet. Parlamentet uppmanar med kraft Turkiet att fullt ut samarbeta med Europarådet för att stärka rättsstatsprincipen, minoriteters rättigheter, demokratin och de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet är djupt oroat över det gradvis ökande trycket på det främsta oppositionspartiet (CHP) och dess ledare, Kemal Kılıçdaroğlu, inklusive konfiskeringen av partibroschyrer i enlighet med ett rättsligt avgörande samt de offentliga hoten och fysiska angreppen mot honom. Parlamentet fördömer begäran om att upphäva Kılıçdaroğlus immunitet på grund av hans politiska uttalanden, inklusive åtalet för påstådd förolämpning av Turkiets president, för vilket han riskerar upp till fyra års fängelse. Parlamentet upprepar sin djupa oro över de fortsatta politiska och rättsliga trakasserierna mot Canan Kaftancıoğlu, ordförande för CHP i Istanbulprovinsen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet är djupt oroat över det ökande trycket på alla oppositionspartier, och det senaste beslutet från justitieministeriets åklagare att överlämna till den turkiska nationalförsamlingens gemensamma parlamentariska konstitutions- och justitieutskott sammanfattningarna av de förfaranden som syftar till att häva den rättsliga immuniteten för 20 oppositionslagstiftare från sex olika oppositionspartier. Parlamentet betonar att den allmänt fientliga miljön påverkar andra oppositionsledare, såsom ordföranden för İYİ-partiet, Meral Akşener, som nyligen vid ett besök i Rize utsattes för ett verbalt angrepp av anhängare till det styrande partiet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet fördömer de turkiska myndigheternas beslut att avsätta demokratiskt valda borgmästare på grundval av tvivelaktiga bevis och att ersätta dem med icke-valda förvaltare, vilket undergräver den lokala demokratin. Parlamentet noterar de politiska, lagstiftande och administrativa åtgärder som vidtagits av den turkiska regeringen för att lamslå de kommuner som styrs av borgmästare från oppositionspartier i Istanbul, Ankara och Izmir. Parlamentet beklagar att den sittande regeringen utnyttjar statens ekonomiska resurser och administrativa befogenheter för att försvaga eller tysta oppositionen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att dessa åtgärder fortsätter att undergräva den politiska oppositionens möjligheter att utöva sina rättigheter och uppfylla sina demokratiska funktioner. Parlamentet är djupt oroat över denna allvarliga tillbakagång när det gäller oppositionspartiernas frihet att bedriva verksamhet, vilket blottlägger den svåra människorättssituationen i Turkiet och den fortsatta urholkningen av demokratin och rättsstatsprincipen, i strid med Köpenhamnskriterierna. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att urholkningen av rättsstatsprincipen och den systematiska bristen på oberoende inom rättsväsendet alltjämt hänger samman med domstolsbeslut som rör oppositionspartiernas frihet att bedriva verksamhet. Parlamentet uppmanar Turkiet att säkerställa mångfald och respektera förenings- och yttrandefriheten i linje med det skydd som fastställs i den turkiska konstitutionen och med Turkiets internationella skyldigheter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation i Turkiet att fortsätta bevaka situationen för den politiska oppositionen, bland annat genom att övervaka rättegångar, däribland den s.k. Kobane-rättegången, göra offentliga uttalanden och begära tillstånd för fängelsebesök. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att framsteg mot en positiv agenda som skulle kunna erbjudas Turkiet bör vara beroende av inte bara förbättringar i utrikespolitiska frågor utan också förbättringar av situationen för medborgerliga och mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen i landet, inbegripet kvinnors rättigheter, såsom de som garanteras av Istanbulkonventionen, religionsfrihet och etniska minoriteters och hbti-personers rättigheter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt Republiken Turkiets regering och parlament. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2021)0234.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2021)0028.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2019)0017.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/214 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/214

---

P9_TA(2021)0361

Inrättandet av skyddade havsområden i Antarktis och bevarandet av mångfalden i Antarktiska oceanen

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om inrättande av skyddade havsområden i Antarktis och bevarande av den biologiska mångfalden i Antarktiska oceanen (2021/2757(RSP))

(2022/C 99/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, särskilt mål 13 och mål 14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, särskilt mål 13 och mål 14,

| — | med beaktande av FN:s konvention om biologisk mångfald (CBD), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om biologisk mångfald (CBD),

| — | med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention (Unclos), särskilt del XII, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention (Unclos), särskilt del XII,

| — | med beaktande av konvention om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CAMLR-konventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konvention om bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CAMLR-konventionen),

| — | med beaktande av den globala bedömningsrapporten av den 31 maj 2019 från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) om biologisk mångfald och ekosystemtjänster, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala bedömningsrapporten av den 31 maj 2019 från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES) om biologisk mångfald och ekosystemtjänster,

| — | med beaktande av den särskilda rapporten av den 24 september 2019 från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om havet och kryosfären i ett föränderligt klimat och IPCC:s särskilda rapport av den 8 oktober 2018 om global uppvärmning på 1,5 oC, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten av den 24 september 2019 från Mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) om havet och kryosfären i ett föränderligt klimat och IPCC:s särskilda rapport av den 8 oktober 2018 om global uppvärmning på 1,5 oC,

| — | med beaktande av rapporten Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters, som offentliggjordes den 22 september 2020 av kommissionens uppdragsstyrelse för friska oceaner, hav samt kust- och inlandsvatten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters, som offentliggjordes den 22 september 2020 av kommissionens uppdragsstyrelse för friska oceaner, hav samt kust- och inlandsvatten,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av det tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Ursula von der Leyen höll vid Europarlamentets plenarsammanträde den 16 september 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal om tillståndet i unionen som kommissionens ordförande Ursula von der Leyen höll vid Europarlamentets plenarsammanträde den 16 september 2020,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från det 21:a toppmötet mellan EU och Kina den 9 april 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från det 21:a toppmötet mellan EU och Kina den 9 april 2019,

| — | med beaktande av G7-ledarnas kommuniké Our Shared Agenda for Global Action to Build Back Better av den 13 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G7-ledarnas kommuniké Our Shared Agenda for Global Action to Build Back Better av den 13 juni 2021,

| — | med beaktande av uttalandet av den 15 juni 2021 från toppmötet mellan EU och USA Mot ett förnyat transatlantiskt partnerskap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 15 juni 2021 från toppmötet mellan EU och USA Mot ett förnyat transatlantiskt partnerskap,

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (3) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2021EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030: Ge naturen större plats i våra liv (3)

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om det marina skräpets påverkan på fisket (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om det marina skräpets påverkan på fisket (5),

| — | med beaktande av Antarktisfördraget, som undertecknades den 1 december 1959, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Antarktisfördraget, som undertecknades den 1 december 1959,

| — | med beaktande av Madridprotokollet om miljöskydd till Antarktisfördraget, undertecknat den 4 oktober 1991 (Madridprotokollet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Madridprotokollet om miljöskydd till Antarktisfördraget, undertecknat den 4 oktober 1991 (Madridprotokollet),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | En sund ekologisk status för havet är avgörande för att skydda den biologiska mångfalden och säkerställa kontinuiteten i dess ekosystemfunktioner, såsom absorption av koldioxid och produktion av syre. |
| --- | --- |

A.

En sund ekologisk status för havet är avgörande för att skydda den biologiska mångfalden och säkerställa kontinuiteten i dess ekosystemfunktioner, såsom absorption av koldioxid och produktion av syre.

| B. | Antarktis och Antarktiska oceanen hyser ett extremt rikt ekosystem av vild flora och fauna, och vissa arter finns med på Internationella naturvårdsunionens rödlista över utrotningshotade arter med en status som hotad eller sårbar. |
| --- | --- |

B.

Antarktis och Antarktiska oceanen hyser ett extremt rikt ekosystem av vild flora och fauna, och vissa arter finns med på Internationella naturvårdsunionens rödlista över utrotningshotade arter med en status som hotad eller sårbar.

| C. | Havet är avgörande för att begränsa klimatförändringarna och har absorberat över 90 % av den värme som stängts in till följd av våra koldioxidutsläpp. Havet är världens största aktiva kolsänka, som har bundit mer än 30 % av det kol som härrör från dessa utsläpp (6). |
| --- | --- |

C.

Havet är avgörande för att begränsa klimatförändringarna och har absorberat över 90 % av den värme som stängts in till följd av våra koldioxidutsläpp. Havet är världens största aktiva kolsänka, som har bundit mer än 30 % av det kol som härrör från dessa utsläpp (6).

| D. | Mellan 1989 och 2018 värmdes Antarktis upp med 1,8 oC, vilket är tre gånger mer än det globala genomsnittet (7). De grönländska och antarktiska istäckena beräknas förlora sin massa i ökande takt under hela det här århundradet och därefter. |
| --- | --- |

D.

Mellan 1989 och 2018 värmdes Antarktis upp med 1,8 oC, vilket är tre gånger mer än det globala genomsnittet (7). De grönländska och antarktiska istäckena beräknas förlora sin massa i ökande takt under hela det här århundradet och därefter.

| E. | Antarktisk krill är en viktig del av näringskedjan för många marina rovdjur (pingviner, valar, sälar och olika fiskar) i Antarktiska oceanen. |
| --- | --- |

E.

Antarktisk krill är en viktig del av näringskedjan för många marina rovdjur (pingviner, valar, sälar och olika fiskar) i Antarktiska oceanen.

| F. | I IPCC:s särskilda rapport om havet och kryosfären i ett föränderligt klimat (8) redovisas hur klimatmekanismerna är beroende av hälsotillståndet för de ekosystem i haven som nu påverkas av global uppvärmning, föroreningar, överexploatering av havens biologiska mångfald, försurning, syreminskning och erosion utmed kusterna. |
| --- | --- |

F.

I IPCC:s särskilda rapport om havet och kryosfären i ett föränderligt klimat (8) redovisas hur klimatmekanismerna är beroende av hälsotillståndet för de ekosystem i haven som nu påverkas av global uppvärmning, föroreningar, överexploatering av havens biologiska mångfald, försurning, syreminskning och erosion utmed kusterna.

| G. | FN har utropat årtiondet för havsforskning till stöd för hållbar utveckling (2021–2030) för att stärka havsvetenskapen och bygga upp kollektiv kunskap. |
| --- | --- |

G.

FN har utropat årtiondet för havsforskning till stöd för hållbar utveckling (2021–2030) för att stärka havsvetenskapen och bygga upp kollektiv kunskap.

| H. | Antarktisfördraget, som trädde i kraft för 60 år sedan den 23 juni 1961, kräver i artikel IX att levande tillgångar i Antarktis ska skyddas och bevaras. Dessa insatser fastställs i Madridprotokollet. I detta protokoll betecknas Antarktis som ett ”naturreservat ägnat fred och vetenskap” och där fastställs grundläggande principer för verksamhet i Antarktis. |
| --- | --- |

H.

Antarktisfördraget, som trädde i kraft för 60 år sedan den 23 juni 1961, kräver i artikel IX att levande tillgångar i Antarktis ska skyddas och bevaras. Dessa insatser fastställs i Madridprotokollet. I detta protokoll betecknas Antarktis som ett ”naturreservat ägnat fred och vetenskap” och där fastställs grundläggande principer för verksamhet i Antarktis.

| I. | Den 28 april 2021 anslöt sig Förenta staterna och Nya Zeeland till Europeiska unionen och dess medlemsstater, Australien, Norge, Förenade kungariket och Uruguay som uppbackare för förslaget om att inrätta två skyddade havsområden i Antarktiska oceanen (Södra oceanen), i östra Antarktis och Weddellhavet. |
| --- | --- |

I.

Den 28 april 2021 anslöt sig Förenta staterna och Nya Zeeland till Europeiska unionen och dess medlemsstater, Australien, Norge, Förenade kungariket och Uruguay som uppbackare för förslaget om att inrätta två skyddade havsområden i Antarktiska oceanen (Södra oceanen), i östra Antarktis och Weddellhavet.

| J. | Förhandlingar pågår i kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR) för att inrätta dessa två nya skyddade havsområden, som skulle ha en sammanlagd storlek på cirka 3 miljoner km2. Om dessa skyddade havsområden godkänns skulle detta bidra till att uppfylla EU:s och globala åtaganden om att skydda den marina biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

J.

Förhandlingar pågår i kommissionen för bevarande av marina levande tillgångar i Antarktis (CCAMLR) för att inrätta dessa två nya skyddade havsområden, som skulle ha en sammanlagd storlek på cirka 3 miljoner km2. Om dessa skyddade havsområden godkänns skulle detta bidra till att uppfylla EU:s och globala åtaganden om att skydda den marina biologiska mångfalden.

| K. | Skyddade havsområden är ett viktigt verktyg för att skydda havens ekosystem eftersom de kan öka arternas mångfald och rikedom och samtidigt öka havets motståndskraft mot miljöpåverkan, inbegripet klimatförändringar. |
| --- | --- |

K.

Skyddade havsområden är ett viktigt verktyg för att skydda havens ekosystem eftersom de kan öka arternas mångfald och rikedom och samtidigt öka havets motståndskraft mot miljöpåverkan, inbegripet klimatförändringar.

| L. | G7-ledarna har förklarat att de fullt ut stöder CCAMLR:s åtagande att utveckla ett representativt system av skyddade havsområden i CAMLR-konventionsområdet i Antarktiska oceanen på grundval av bästa tillgängliga vetenskap. |
| --- | --- |

L.

G7-ledarna har förklarat att de fullt ut stöder CCAMLR:s åtagande att utveckla ett representativt system av skyddade havsområden i CAMLR-konventionsområdet i Antarktiska oceanen på grundval av bästa tillgängliga vetenskap.

| M. | EU och Förenta staterna har uttryckt sitt fulla engagemang för att främja en framgångsrik och ambitiös global ram för biologisk mångfald för perioden efter 2020 inom ramen för konventionen om biologisk mångfald och sitt fulla stöd för att utse nya skyddade havsområden i Antarktiska oceanen, och att fortsätta att samarbeta för att främja en hållbar blå ekonomi, hållbart fiske och förebyggande av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU). |
| --- | --- |

M.

EU och Förenta staterna har uttryckt sitt fulla engagemang för att främja en framgångsrik och ambitiös global ram för biologisk mångfald för perioden efter 2020 inom ramen för konventionen om biologisk mångfald och sitt fulla stöd för att utse nya skyddade havsområden i Antarktiska oceanen, och att fortsätta att samarbeta för att främja en hållbar blå ekonomi, hållbart fiske och förebyggande av olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU).

| N. | Parlamentet har uttryckt sitt starka stöd för ambitiösa åtgärder för att skydda och återställa den marina biologiska mångfalden, särskilt i sin resolution om EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030: Ge naturen större plats i våra liv och sin resolution om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald, |
| --- | --- |

N.

Parlamentet har uttryckt sitt starka stöd för ambitiösa åtgärder för att skydda och återställa den marina biologiska mångfalden, särskilt i sin resolution om EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030: Ge naturen större plats i våra liv och sin resolution om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald,

| O. | Parlamentet har uppmanat kommissionen att förespråka en ambitiös internationell förvaltningsmodell för marin biologisk mångfald utanför nationella jurisdiktioner och att erkänna alla hav som en global kollektiv nyttighet. Parlamentet har dessutom uppmanat EU att verka för antagandet av ett ambitiöst globalt havsfördrag för att skydda marin biologisk mångfald i områden bortom nationell jurisdiktion världen över vid nästa regeringskonferens om biologisk mångfald bortom nationell jurisdiktion. |
| --- | --- |

O.

Parlamentet har uppmanat kommissionen att förespråka en ambitiös internationell förvaltningsmodell för marin biologisk mångfald utanför nationella jurisdiktioner och att erkänna alla hav som en global kollektiv nyttighet. Parlamentet har dessutom uppmanat EU att verka för antagandet av ett ambitiöst globalt havsfördrag för att skydda marin biologisk mångfald i områden bortom nationell jurisdiktion världen över vid nästa regeringskonferens om biologisk mångfald bortom nationell jurisdiktion.

| P. | Förhandlingar pågår i Förenta nationerna om ett genomförandeavtal för att skydda den marina biologiska mångfalden i områden utanför nationell jurisdiktion enligt Unclos, i vilket det föreskrivs att skyddade havsområden ska inrättas på det fria havet. |
| --- | --- |

P.

Förhandlingar pågår i Förenta nationerna om ett genomförandeavtal för att skydda den marina biologiska mångfalden i områden utanför nationell jurisdiktion enligt Unclos, i vilket det föreskrivs att skyddade havsområden ska inrättas på det fria havet.

| 1. | Europaparlamentet betonar att Antarktis och Antarktiska oceanen innehåller ekosystem och biologisk mångfald av exceptionellt värde och vetenskaplig betydelse, och att Weddellhavet är avgörande för de globala havsströmmarna och världens klimat. Parlamentet understryker vikten av att säkerställa ett snabbt och effektivt skydd av dem. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sitt fulla stöd för de ansträngningar som gjorts av Europeiska unionen och dess medlemsstater, Australien, Norge, Förenade kungariket, Uruguay, Förenta staterna och Nya Zeeland för att inrätta två nya skyddade havsområden i östra Antarktis och Weddellhavet i Antarktiska oceanen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att som förberedelse inför CCAMLR:s årliga möte 2021 intensifiera sina bilaterala och multilaterala ansträngningar för att säkra stödet för inrättandet av dessa skyddade havsområden under de kommande månaderna, och att särskilt fokusera på CCAMLR-medlemmar som har uttryckt sitt motstånd mot förslagen om skyddade havsområden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att EU enligt strategin för biologisk mångfald för 2030 bör utnyttja allt sitt diplomatiska inflytande och sin utåtriktade verksamhet för att hjälpa till att nå en överenskommelse om att utse stora skyddade havsområden i Antarktiska oceanen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om unionens åtagande om havsskydd för att rättsligt skydda minst 30 % av EU:s havsområden, inklusive strikt skydd av 10 % av dess hav. Parlamentet påminner om att EU bör se till att den globala ramen för tiden efter 2020 innehåller ambitiösa globala mål för 2030 i linje med EU:s åtaganden. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att EU bör agera som en global ledare och kräva en hög ambitionsnivå, som matchar eller överskrider EU:s egen ambitionsnivå, under förhandlingarna, som inbegriper rättsligt bindande globala återställande- och skyddsmål på minst 30 % senast 2030. Parlamentet understryker att skyddade områden verkligen behöver skyddas effektivt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om CCAMLR-åtagandet att senast 2012 inrätta ett representativt system av skyddade havsområden i CAMLR-konventionsområdet som skyddar representativa exempel på marina ekosystem, biologisk mångfald och livsmiljöer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att Madridprotokollet förbjuder verksamhet som rör mineraltillgångar i Antarktis, med undantag för vetenskapliga forskningsändamål. Parlamentet begär att denna avgörande bestämmelse bibehålls i framtida avtal. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att den geografiska isoleringen av Antarktiska oceanen gör övervakningsverksamheten i CAMLR-konventionsområdet komplex och svår. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att över 80 % av havsbottnen fortfarande är outforskad (9) och att ytterligare oceanografisk forskning är nödvändig, särskilt när det gäller föroreningarnas och klimatförändringarnas inverkan på ekosystemen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillsammans med globala partner stärka nätverket av skyddade havsområden globalt genom förbättrad förvaltning, bättre fysisk planering, utvärderingar och verkställande i syfte att öka de skyddade havsområdenas ekologiska sammanhållning och förbindelsemöjligheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker att IUU-fiske utgör ett betydande hot mot hållbart fiske och de marina ekosystemens motståndskraft. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att turismen i Antarktis måste bedrivas på ett hållbart sätt. Parlamentet uppmanar därför CCAMLR att se till att turismen bedrivs i enlighet med detta och att den inte inverkar negativt på ekosystemet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att inrättandet av dessa två nya skyddade havsområden skulle vara ett viktigt bidrag till den globala dimensionen av EU:s strategi för biologisk mångfald. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda inrättandet av dessa skyddade havsområden som en grund i de globala förhandlingarna inom ramen för konventionen om biologisk mångfald vid FN:s 15:e partskonferens (COP15) om biologisk mångfald i Kunming i Kina. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att inrättandet av skyddade havsområden som omfattar mer än 3 miljoner km2 i östra Antarktis och Weddellhavet skulle skapa ett av de största skyddade havsområdena i historien. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt medlemsstaterna i CCAMLR. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 28.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2021)0277.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0015.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2021)0096.

(6)  Bindoff, N. et al., ”Observations: Oceanic Climate Change and Sea Leve”, Climate Change 2007: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 2007. https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/ar4-wg1-chapter5-1.pdf; Rhein, M. et al., ”Observations: Ocean”, Climate Change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 2013. https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/WG1AR5_Chapter03_FINAL.pdf; Cheng L, et al., 2019, ”Record-Setting Ocean Warmth Continued in 2019”, Advances in Atmospheric Sciences, Vol. 37, February 2020. https://link.springer.com/article/10.1007/s00376-020-9283-7

(7)  Kyle R. Clem, Ryan L. Fogt, John Turner, Benjamin R. Lintner, Gareth J. Marshall, James R. Miller, James A. Renwick, ”Record warming at the South Pole during the past three decades”, Nature Climate Change, 2020; DOI:

(8)  IPCC Special Report on the Ocean and Cryosphere in a Changing Climate. Summary for Policymakers, 2019. https://www.ipcc.ch/srocc/chapter/summary-for-policymakers/

(9)  National Ocean Service, 2021: https://oceanservice.noaa.gov/facts/exploration.html.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/218 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/218

---

P9_TA(2021)0362

Överträdelser av unionsrätten och hbtqi-personers rättigheter i Ungern till följd av de lagändringar som antagits av det ungerska parlamentet

Europaparlamentets resolution av den 8 juli 2021 om överträdelser av unionsrätten och hbtqi-personers rättigheter i Ungern till följd av de lagändringar som antagits av det ungerska parlamentet (2021/2780(RSP))

(2022/C 99/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) och Europadomstolens rättspraxis i relation till denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna (Europakonventionen) och Europadomstolens rättspraxis i relation till denna,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av rättspraxis vid Europeiska unionens domstol (domstolen) och vid Europadomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxis vid Europeiska unionens domstol (domstolen) och vid Europadomstolen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021EU:s strategi för barnets rättigheter (COM(2021)0142),

| — | med beaktande av resultaten från EU:s hbt-undersökning som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) lanserade 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från EU:s hbt-undersökning som Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) lanserade 2019,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (1) (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (1) (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om ett förslag med en begäran till rådet att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om ett förslag med en begäran till rådet att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (4),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols utslag av den 3 juni 2021 (C-650/18) om att ogilla Ungerns talan mot parlamentets resolution av den 12 september 2018 om inledande av ett förfarande för att slå fast att det finns en klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter unionens värden (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols utslag av den 3 juni 2021 (C-650/18) om att ogilla Ungerns talan mot parlamentets resolution av den 12 september 2018 om inledande av ett förfarande för att slå fast att det finns en klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter unionens värden (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer (7),

| — | med beaktande av resolution av den 24 juni 2021 om situationen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU inom ramen för kvinnors hälsa (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution av den 24 juni 2021 om situationen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU inom ramen för kvinnors hälsa (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om 2020 års rapport om rättsstatsprincipen – rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020 om 2020 års rapport om rättsstatsprincipen – rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om kommissionens rapport för 2020 om rättsstatsprincipen (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om kommissionens rapport för 2020 om rättsstatsprincipen (9),

| — | med beaktande av den ungerska rättsakten LXXIX från 2021 om kraftfullare åtgärder mot pedofila förbrytare och ändring av vissa rättsakter om barnskydd (lagförslaget, och, efter att den utfärdats, lagen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ungerska rättsakten LXXIX från 2021 om kraftfullare åtgärder mot pedofila förbrytare och ändring av vissa rättsakter om barnskydd (lagförslaget, och, efter att den utfärdats, lagen),

| — | med beaktande av den undersökning av den ungerska lagens förenlighet med unionslagstiftningen, som kommissionsledamoten med ansvar för jämlikhet inledde den 16 juni 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den undersökning av den ungerska lagens förenlighet med unionslagstiftningen, som kommissionsledamoten med ansvar för jämlikhet inledde den 16 juni 2021,

| — | med beaktande av den skrivelse som kommissionsledamöterna med ansvar för rättsliga frågor respektive för den inre marknaden riktade till Ungerns justitieminister (Ares S(2021) 4587976) om att lagförslaget stred mot ett flertal av unionens lagbestämmelser, bland annat artikel 2 i EU-fördraget om respekt för mänskliga rättigheter, frihet och icke-diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den skrivelse som kommissionsledamöterna med ansvar för rättsliga frågor respektive för den inre marknaden riktade till Ungerns justitieminister (Ares S(2021) 4587976) om att lagförslaget stred mot ett flertal av unionens lagbestämmelser, bland annat artikel 2 i EU-fördraget om respekt för mänskliga rättigheter, frihet och icke-diskriminering,

| — | med beaktande av den skrivelse som undertecknats av 17 stats- eller regeringschefer vid Europeiska rådets möte i juni 2021 och innehöll en utfästelse om fortsatt kamp mot diskrimineringen av hbti-personer (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den skrivelse som undertecknats av 17 stats- eller regeringschefer vid Europeiska rådets möte i juni 2021 och innehöll en utfästelse om fortsatt kamp mot diskrimineringen av hbti-personer (10),

| — | med beaktande av uttalandet vid rådets (allmänna frågor) möte den 22 juni 2021, undertecknad gemensamt av 18 medlemsstater, om antagandet av det ungerska lagförslaget (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet vid rådets (allmänna frågor) möte den 22 juni 2021, undertecknad gemensamt av 18 medlemsstater, om antagandet av det ungerska lagförslaget (11),

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2010)5 till medlemsstaterna om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet, och av de normer som antagits av Europarådets parlamentariska församling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2010)5 till medlemsstaterna om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet, och av de normer som antagits av Europarådets parlamentariska församling,

| — | med beaktande av uttalandet från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om lagförslaget (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter om lagförslaget (12),

| — | med beaktande av Europadomstolens dom av den 20 juni 2017 i målet Bajev m. fl. mot Ryssland (klagomål nr 67667/09 och 2 andra) (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europadomstolens dom av den 20 juni 2017 i målet Bajev m. fl. mot Ryssland (klagomål nr 67667/09 och 2 andra) (13),

| — | med beaktande av den muntliga frågan till kommissionen av den 22 juni 2021 om överträdelser av unionsrätten och hbtqi-personers rättigheter i Ungern till följd av de lagändringar som antagits av det ungerska parlamentet (O-000050/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga frågan till kommissionen av den 22 juni 2021 om överträdelser av unionsrätten och hbtqi-personers rättigheter i Ungern till följd av de lagändringar som antagits av det ungerska parlamentet (O-000050/2021),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 15 juni 2021 antog Ungerns nationalförsamling ett lagförslag som ursprungligen var avsett att skydda barn mot pedofila förbrytare. Detta är en målsättning som alla unionens institutioner och medlemsstater instämmer med och eftersträvar. Den 23 juni 2021 blev förslaget en gällande lag och kommer att träda i kraft den 8 juli 2021 (14). Lagen kommer att avgjort och avsiktligen kringskära hbtqi-personers fri- och rättigheter, liksom också barns rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Den 15 juni 2021 antog Ungerns nationalförsamling ett lagförslag som ursprungligen var avsett att skydda barn mot pedofila förbrytare. Detta är en målsättning som alla unionens institutioner och medlemsstater instämmer med och eftersträvar. Den 23 juni 2021 blev förslaget en gällande lag och kommer att träda i kraft den 8 juli 2021 (14). Lagen kommer att avgjort och avsiktligen kringskära hbtqi-personers fri- och rättigheter, liksom också barns rättigheter.

| B. | Ungern har på senaste tiden gjort en rad uttalanden i rådet och tolkat begreppet ”genus” (alltså ”socialt kön”) såsom ”fysiskt kön” och således förklarat att genusbegreppet inte finns till, framför allt i samband med krishanteringskonceptet för ett eventuellt icke-verkställande militärt GSFP-uppdrag för EU i Moçambique, förordningen om Fonden för en rättvis omställning, förordningen om gemensamma bestämmelser, liksom också vid andra tillfällen. |
| --- | --- |

B.

Ungern har på senaste tiden gjort en rad uttalanden i rådet och tolkat begreppet ”genus” (alltså ”socialt kön”) såsom ”fysiskt kön” och således förklarat att genusbegreppet inte finns till, framför allt i samband med krishanteringskonceptet för ett eventuellt icke-verkställande militärt GSFP-uppdrag för EU i Moçambique, förordningen om Fonden för en rättvis omställning, förordningen om gemensamma bestämmelser, liksom också vid andra tillfällen.

| C. | I den lag som antagits används avsiktligen vaga begreppsdefinitioner i uppskrämmande syfte. Lagen förbjuder ”avbildande och främjande av annan könsidentitet än den som tilldelats vid födseln samt könsbyte och homosexualitet” i skolor, tv-program och offentligt tillgänglig reklam på alla plattformar som är åtkomliga för personer under 18 år, även om så sker i undervisningssyfte. Enligt lagen får sådant innehåll inte anses som samhällsinformation och inte heller som reklam för socialt ansvarskännande, ens om den är avsedd för vuxna. I och med lagen ändras barnskyddslagen, lagen om skydd för familjen, lagen om kommersiell reklam, medielagen och lagen om offentlig undervisning. |
| --- | --- |

C.

I den lag som antagits används avsiktligen vaga begreppsdefinitioner i uppskrämmande syfte. Lagen förbjuder ”avbildande och främjande av annan könsidentitet än den som tilldelats vid födseln samt könsbyte och homosexualitet” i skolor, tv-program och offentligt tillgänglig reklam på alla plattformar som är åtkomliga för personer under 18 år, även om så sker i undervisningssyfte. Enligt lagen får sådant innehåll inte anses som samhällsinformation och inte heller som reklam för socialt ansvarskännande, ens om den är avsedd för vuxna. I och med lagen ändras barnskyddslagen, lagen om skydd för familjen, lagen om kommersiell reklam, medielagen och lagen om offentlig undervisning.

| D. | Europaparlamentet har tidigare fördömt missbruket av lagar om vad slags information som får ges åt underåriga, framför allt inom områdena utbildning och medier, vilka använts för censur av innehåll och material om hbtqi-personer. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har tidigare fördömt missbruket av lagar om vad slags information som får ges åt underåriga, framför allt inom områdena utbildning och medier, vilka använts för censur av innehåll och material om hbtqi-personer.

| E. | Polens president Andrzej Duda förklarade 2018 att han skulle överväga att utfärda en lag mot så kallad homosexuell propaganda av det slag som antagits i Ryssland, med förbud mot hbtqi-medier, hbtqi-litteratur och sammankomster såsom Pride-paraderna. I juni 2021 tillkännagav Polens biträdande justitieminister Michal Wos att Polen för närvarande arbetar med ett lagförslag avsett att förbjuda ”hbtqi-propaganda”. |
| --- | --- |

E.

Polens president Andrzej Duda förklarade 2018 att han skulle överväga att utfärda en lag mot så kallad homosexuell propaganda av det slag som antagits i Ryssland, med förbud mot hbtqi-medier, hbtqi-litteratur och sammankomster såsom Pride-paraderna. I juni 2021 tillkännagav Polens biträdande justitieminister Michal Wos att Polen för närvarande arbetar med ett lagförslag avsett att förbjuda ”hbtqi-propaganda”.

| F. | I juni 2021 gjorde Tjeckiens president Milos Zeman nedsättande kommentarer om transpersoner i en intervju i medierna om den nya lagen mot hbtqi-personer i Ungern. |
| --- | --- |

F.

I juni 2021 gjorde Tjeckiens president Milos Zeman nedsättande kommentarer om transpersoner i en intervju i medierna om den nya lagen mot hbtqi-personer i Ungern.

| G. | En oroväckande utveckling av liknande slag har bevittnats i Kroatien, framför allt när det konservativa partiet Most tillkännagav att ett förslag om att ”förbud mot barns utsättande för hbt-propaganda” ska tas med i de lagar som behandlas i Kroatiens parlament och det förekommit angrepp på hbti-personer den 3 juli 2021, alltså dagen för Zagrebs Pride-parad. Den 4 juli 2021 tillkännagav Mosts partiordförande och vice partiordförande att man stämt inför rätta hbti-organisationer som anklagat partiet Most för att sprida intolerans och homofobi och uppvigla till splittring och hat. |
| --- | --- |

G.

En oroväckande utveckling av liknande slag har bevittnats i Kroatien, framför allt när det konservativa partiet Most tillkännagav att ett förslag om att ”förbud mot barns utsättande för hbt-propaganda” ska tas med i de lagar som behandlas i Kroatiens parlament och det förekommit angrepp på hbti-personer den 3 juli 2021, alltså dagen för Zagrebs Pride-parad. Den 4 juli 2021 tillkännagav Mosts partiordförande och vice partiordförande att man stämt inför rätta hbti-organisationer som anklagat partiet Most för att sprida intolerans och homofobi och uppvigla till splittring och hat.

| H. | Ryssland införde 2013 en federal lag ”för skydd av barn mot information som förespråkar förnekande av traditionella familjevärden”. Syftet med lagen var att förbjuda normaliseringen av homosexualitet i medierna. Talrika människorättsorganisationer över hela världen har betecknat lagen som en fara för unga hbtqi-personer. |
| --- | --- |

H.

Ryssland införde 2013 en federal lag ”för skydd av barn mot information som förespråkar förnekande av traditionella familjevärden”. Syftet med lagen var att förbjuda normaliseringen av homosexualitet i medierna. Talrika människorättsorganisationer över hela världen har betecknat lagen som en fara för unga hbtqi-personer.

| I. | I artikel 2 i EU-fördraget föreskrivs att unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

I.

I artikel 2 i EU-fördraget föreskrivs att unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter.

| J. | I kommissionens strategi för jämlikhet för hbtqi-personer fastställs den gemensamma riktningen för unionens skydd av hbtqi-personers rättigheter i alla medlemsstater och där upprepas att jämlikhet och icke-diskriminering är grundläggande värden och rättigheter i EU, med förankring i fördragen och i stadgan om grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

J.

I kommissionens strategi för jämlikhet för hbtqi-personer fastställs den gemensamma riktningen för unionens skydd av hbtqi-personers rättigheter i alla medlemsstater och där upprepas att jämlikhet och icke-diskriminering är grundläggande värden och rättigheter i EU, med förankring i fördragen och i stadgan om grundläggande rättigheter.

| K. | Kommissionens ordförande Ursula von der Leyen betecknade lagförslaget som ”skamligt” och uppdrog åt kommissionens ansvariga ledamöter att hänvända sig till Ungerns regering (15). Kommissionsledamöterna med ansvar för rättsliga frågor respektive för den inre marknaden tillställde Ungerns justitieminister en skrivelse där de framhöll att följande rättigheter kränktes: rätten till privatliv och familjeliv (artiklarna 7 och 9 i stadgan), rätten till yttrandefrihet och informationsfrihet (artikel 11 i stadgan), näringsfriheten (artikel 16 i stadgan), och rätten till icke-diskriminering (artikel 21 i stadgan). Direktivet om audiovisuella tjänster (16), direktivet om e-handel (17) och artikel 56 i EUF-fördraget är tillämpliga på åtminstone en del av de frågor som regleras i lagen, Likaså kan det tänkas att artiklarna 34 och 36 är tillämpliga och att de kontroversiella bestämmelserna i lagen innebär en överträdelse av dem. Svar på skrivelsen inbegärdes före den 30 juni 2021 (18). Ungerns justitieminister svarade den 1 juli 2021. |
| --- | --- |

K.

Kommissionens ordförande Ursula von der Leyen betecknade lagförslaget som ”skamligt” och uppdrog åt kommissionens ansvariga ledamöter att hänvända sig till Ungerns regering (15). Kommissionsledamöterna med ansvar för rättsliga frågor respektive för den inre marknaden tillställde Ungerns justitieminister en skrivelse där de framhöll att följande rättigheter kränktes: rätten till privatliv och familjeliv (artiklarna 7 och 9 i stadgan), rätten till yttrandefrihet och informationsfrihet (artikel 11 i stadgan), näringsfriheten (artikel 16 i stadgan), och rätten till icke-diskriminering (artikel 21 i stadgan). Direktivet om audiovisuella tjänster (16), direktivet om e-handel (17) och artikel 56 i EUF-fördraget är tillämpliga på åtminstone en del av de frågor som regleras i lagen, Likaså kan det tänkas att artiklarna 34 och 36 är tillämpliga och att de kontroversiella bestämmelserna i lagen innebär en överträdelse av dem. Svar på skrivelsen inbegärdes före den 30 juni 2021 (18). Ungerns justitieminister svarade den 1 juli 2021.

| L. | 18 medlemsstater (19) undertecknade gemensamt ett uttalande där kommissionen uppmanades använda alla redskap den hade till sitt förfogande för att säkerställa fullständig respekt för unionslagstiftningen, också genom anhängiggöranden vid domstolen. |
| --- | --- |

L.

18 medlemsstater (19) undertecknade gemensamt ett uttalande där kommissionen uppmanades använda alla redskap den hade till sitt förfogande för att säkerställa fullständig respekt för unionslagstiftningen, också genom anhängiggöranden vid domstolen.

| M. | Den 24 juni 2021 antog 17 stats- eller regeringschefer ett gemensamt uttalande med en förklaring om att de kommer att fortsätta bekämpa diskrimineringen av hbtqi-personer, och en ny bekräftelse av att de ställer upp till försvar för dessa personers grundläggande rättigheter (20). |
| --- | --- |

M.

Den 24 juni 2021 antog 17 stats- eller regeringschefer ett gemensamt uttalande med en förklaring om att de kommer att fortsätta bekämpa diskrimineringen av hbtqi-personer, och en ny bekräftelse av att de ställer upp till försvar för dessa personers grundläggande rättigheter (20).

| N. | Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter uppmanade med kraft ledamöterna av Ungerns parlament att förkasta lagförslaget, som hon betecknade som en skymf mot hbtqi-personers rättigheter och identiteter, men också som en inskränkning av alla ungrares yttrandefrihet och rätt till utbildning (21). |
| --- | --- |

N.

Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter uppmanade med kraft ledamöterna av Ungerns parlament att förkasta lagförslaget, som hon betecknade som en skymf mot hbtqi-personers rättigheter och identiteter, men också som en inskränkning av alla ungrares yttrandefrihet och rätt till utbildning (21).

| O. | Enligt Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2010)5 till medlemsstaterna om åtgärder mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet är ledarna för Europarådets medlemsstater skyldiga att ge utbildning, att bekämpa fördomar och diskriminering och att arbeta för att hbtqi-personer ska bli accepterade. |
| --- | --- |

O.

Enligt Europarådets ministerkommittés rekommendation CM/Rec(2010)5 till medlemsstaterna om åtgärder mot diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet är ledarna för Europarådets medlemsstater skyldiga att ge utbildning, att bekämpa fördomar och diskriminering och att arbeta för att hbtqi-personer ska bli accepterade.

| P. | Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna förklarade i sin dom i målet Bajev m. fl. mot Ryssland att lagstiftning som förbjuder främjande av homosexualitet (också kallad ”lagen mot homosexuell propaganda”) strider mot artikel 10 (yttrandefrihet) och artikel 14 (förbud mot diskriminering) i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och således innebär diskriminering, och att den förstärker fördomarna mot hbtqi-personer, vilket är oförenligt med demokratiska samhällsvärden. |
| --- | --- |

P.

Europadomstolen för de mänskliga rättigheterna förklarade i sin dom i målet Bajev m. fl. mot Ryssland att lagstiftning som förbjuder främjande av homosexualitet (också kallad ”lagen mot homosexuell propaganda”) strider mot artikel 10 (yttrandefrihet) och artikel 14 (förbud mot diskriminering) i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och således innebär diskriminering, och att den förstärker fördomarna mot hbtqi-personer, vilket är oförenligt med demokratiska samhällsvärden.

| Q. | Parlamentet har vid flerfaldiga tillfällen uppmanat medlemsstaterna att garantera rätten till en allsidig utbildning om sexualitet, könsfrågor och relationer, som är vetenskapligt exakt, evidensbaserad, åldersriktig och inte fördömande. Internationella människorättsorgan (22) såsom Europarådet har fastställt att barn och ungdomar har rätt att få allsidig sexualupplysning. |
| --- | --- |

Q.

Parlamentet har vid flerfaldiga tillfällen uppmanat medlemsstaterna att garantera rätten till en allsidig utbildning om sexualitet, könsfrågor och relationer, som är vetenskapligt exakt, evidensbaserad, åldersriktig och inte fördömande. Internationella människorättsorgan (22) såsom Europarådet har fastställt att barn och ungdomar har rätt att få allsidig sexualupplysning.

| R. | Av FRA:s undersökning om hbti-personer framgick det att över hälften av de svarande alltid eller ofta fick höra eller se nedsättande kommentarer eller kränkande beteende under sin skoltid till följd av att en skolkamrat eller jämnårig uppfattats som en hbti-person. Denna siffra stiger till 70 % bland svarande i åldersgruppen mellan 15 och 17 år, och av detta framgår att det behövs acceptans och tolerans i utbildningssammanhang. |
| --- | --- |

R.

Av FRA:s undersökning om hbti-personer framgick det att över hälften av de svarande alltid eller ofta fick höra eller se nedsättande kommentarer eller kränkande beteende under sin skoltid till följd av att en skolkamrat eller jämnårig uppfattats som en hbti-person. Denna siffra stiger till 70 % bland svarande i åldersgruppen mellan 15 och 17 år, och av detta framgår att det behövs acceptans och tolerans i utbildningssammanhang.

Lagen, dess stadganden och kränkningen av unionslagstiftningen

| 1. | Europaparlamentet fördömer på det skarpaste den lag som antagits av Ungerns parlament och uppenbart bryter mot EU:s värden, principer och lagstiftning. Parlamentet erinrar att lagen kommer att leda till att det i olika ungerska rättsakter tas med bestämmelser som bryter mot de grundläggande rättigheterna enligt stadgan och enligt fördragen och unionslagstiftningen om den inre marknaden (direktivet om audiovisuella tjänster och direktivet om e-handel). Parlamentet anser att lagen strider mot EU:s vedertagna regelverk. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar det uttalande som undertecknats av 18 EU-medlemsstater och innehåller en uppmaning till kommissionen att vidta rättsliga åtgärder och till kommissionens ordförande och enskilda kommissionsledamöter att fördöma lagen. Parlamentet noterar den skrivelse som tillställdes Ungerns justitieminister med en begäran om klarläggning och belysning senast den 30 juni 2021 av de frågor som förts på tal. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentliggöra svaret på skrivelsen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar kommissionens upprop om en konstruktiv och lojal diskussion med Ungern. Parlamentet beklagar att lagen dock utfärdats den 23 juni 2021 trots de skarpa protesterna från internationella organisationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart vidta rättsliga åtgärder genom att i enlighet med artikel 258 i EUF-fördraget inleda ett påskyndat överträdelseförfarande mot Ungern med anledning av lagen. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid behov anlita alla rättsliga medel inför domstolen, också begäranden om ett påskyndat förfarande och interimistiska åtgärder, bland annat i form av böter för att landet inte rättat sig efter domstolen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att varje medlemsstat som anser att en annan medlemsstat inte fullgjort en skyldighet enligt fördragen har rätt att i enlighet med artikel 259 i EUF-fördraget anhängiggöra ärendet vid Europeiska unionens domstol. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra bruk av denna artikel med anledning av den lag som antagits, om inte kommissionen gör något. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ingå med ett mellanstatligt klagomål till Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna med anledning av de frågor som inte omfattas av unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

4.

Pågående förfaranden i enlighet med artikel 7.1

| 5. | Europaparlamentet betonar att den ovannämnda lagen inte är ett enstaka fall, utan snarare ännu ett genomtänkt och förhandsplanerat exempel på successiv nedskrotning av de grundläggande rättigheterna i Ungern. Parlamentet betonar att organiserad statsstödd panisk skräck för hbtqi-personer med härtill hörande desinformationskampanjer har blivit den ungerska regeringens redskap för politisk censur, och anser att detta strider mot artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet påminner om att Europeiska unionen har förklarats för en frihetszon för hbtqi-personer (23). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att kränkningar av hbtqi-personers mänskliga rättigheter är en del av ett större politiskt sammanhang som leder fram mot en nedskrotning av demokrati och rättsstat, bland annat mediernas frihet, och bör anses som systemsatta kränkningar av artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet påminner om att det i sin resolution av den 12 september 2018 (24) redan yppat farhågor om rätten till likabehandling och om yttrandefriheten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uttrycker stark oro över att alltsedan parlamentet aktualiserade artikel 7.1 har det börjat gå allt sämre för rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Ungern. Parlamentet betonar rådets åtgärds- och ansvarsbrist härvidlag under årens gång. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar att det portugisiska ordförandeskapet hållit den första artikel 7.1-baserade utfrågningen om rättsstatsprincipen i Ungern sedan 2019 och likaså välkomnar parlamentet uttalandena från 18 medlemsstater där lagen fördöms. Parlamentet betonar dock att dialogen måste ge påtagliga resultat i form av åtgärder för att aktivt ta itu med exemplen på försämrad situation för grundläggande rättigheter i Ungern. Parlamentet uppmanar än en gång rådet att framföra konkreta rekommendationer till Ungern, såsom det föreskrivs i artikel 7.1 i EU-fördraget, bland annat en rekommendation om att lagen ska avskaffas, och att ge tidsfrister för när dessa rekommendationer ska ha genomförts. Parlamentet uppmanar det slovenska ordförandeskapet att hålla en utfrågning om Ungern i september 2021 och att planera in en omröstning om rekommendationerna så fort som möjligt. Parlamentet konstaterar att hbtqi-personers mänskliga rättigheter successivt nedskrotats under de senaste åren. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att Ungerns medieråd den 2 mars 2021 tillkännagett rättsliga förfaranden mot den ungerska mediegruppen RTL, efter utsändningen av kampanjen ”Familj är familj”. Parlamentet anser att detta är censur av innehållet i medierna och i reklamen och således bryter mot direktivet om audiovisuella medietjänster. Parlamentet betonar att ett antal programföretag över hela Europa och dessutom civilsamhällesorganisationer uppmanat kommissionen att inleda överträdelseförfaranden (25). Parlamentet uppmanar kommissionen att använda alla juridiska verktyg för att åtgärda censuren av sådant material som är förenligt med direktivet om audiovisuella medietjänster, tillsammans med åtgärder enligt stadgan. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet oroar sig djupt över att inskränkningarna av mediefriheten leder till att minoriteter, bland dem också hbtqi-personer, alltmer utpekas som syndabockar och görs till måltavlor. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att Ungerns grundlag (statsförfattning) ändrades i december 2020 så att det klart skulle framgå av den att modern är av kvinnligt kön och fadern av manligt kön och att Ungern skyddar barnens rätt till att fastställa sin identitet utgående från vilket kön de fötts till, samt deras rätt att få utbildning i enlighet med landets konstitutionella identitet och dess värdegrund av kristen kultur. Parlamentet konstaterar att familjerätten visserligen är en nationell behörighet, men att sådana ändringar av statsförfattningen, i förening med den lagstiftning som de följts upp med, bland annat den ovan omtalade lagen, direkt inskränker skyddet av de värden som stadgas i artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet konstaterar att Venedigkommissionen antagit ett yttrande över de ändringar av statsförfattningen som Ungerns parlament antagit i december 2020 (26). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att Venedigkommissionen den 18 juni 2013 antog yttrandet CDL-AD (2013)022-e över frågan om förbud mot det som kallades ”homosexuell propaganda”, mot bakgrund av lagstiftning som antagits av vissa av Europarådets medlemsstater. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att Ungerns parlament antagit lagstiftning enligt vilken endast gifta par får adoptera barn, vilket i själva verket innebär ett adoptionsförbud för personer som lever i samkönade partnerskap, liksom också för ensamstående och ogifta, om inte ministern för familjepolitik beviljar särskilt tillstånd. Parlamentet betonar att kravet på sådant tillstånd innebär att en medlem av regeringen helt på egen hand kan fatta beslut inom detta område. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att antagandet av artikel 33 i samlingslagen från 2020 i själva verket innebär att transpersoner och intersexpersoner i Ungern inte kan få sitt kön juridiskt erkänt, vilket kränker deras rätt till personlig integritet och utsätter dem för diskriminering som kan få svåra psykiska konsekvenser och inskränka deras rätt till aktivt deltagande i civilsamhället. Parlamentet konstaterar att den nationella myndigheten för dataskydd och informationsfrihet utfärdat ett yttrande över artikel 33 och hävdat att den kränker artikel 5.1 d i den allmänna dataskyddsförordningen (27). Parlamentet påminner om att kommissionen hittills inte gjort någonting åt detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka saken och, vid behov, vidta rättsliga åtgärder. Parlamentet konstaterar att Ungerns författningsdomstol (28) kommit fram till att vissa delar av lagen strider mot statsförfattningen, men att de offentliga myndigheterna trots detta inte genomfört domstolens beslut och fortsätter att avslå ansökningar, även fast de ingetts innan lagen trätt i kraft. Parlamentet konstaterar att detta strider mot rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet fördömer det beslut som fattats av en konsumentskyddsmyndighet i Budapest (29), nämligen att förläggare av en barnbok där det förekommer regnbågsfamiljer måste förse den med klausuler om avståndstagande, i och med att boken innehåller ”beteende som är oförenligt med traditionella könsroller”. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker sin starka oro över att icke-statliga organisationer i Ungern, också sådana som arbetar för hbtqi-personer, får sitt verksamhetsutrymme alltmer kringskuret. Parlamentet välkomnar domstolens dom i mål C-78/18 (30), där det förklarades att lag nr LXXVI från 2017 om insyn i organisationer som får utländskt stöd ledde till diskriminerande och obefogade begränsningar för utländska donationer till civilsamhällesorganisationer, vilket strider mot landets skyldigheter i fråga om fri rörlighet för kapital, respekt för privatlivet, skydd av personuppgifter och dessutom mot föreningsfriheten. Parlamentet noterar att lagen upphävts, men oroar sig för de nya begränsningarna för finansiering av civilsamhället i Ungern, såsom selektiva granskningar genom försorg av landets riksrevisionsverk och skyldighet att ange alla donatorer i offentliga stödrapporter som är tillgängliga för allmänheten. Parlamentet anser sådana begränsningar som varken nödvändiga eller rimliga och därtill att de strider både mot domstolens rättspraxis och mot slutsatserna i den rapport om finansiering av föreningar, vilken antagits av Venedigkommissionen vid dess 118:e plenarsammanträde den 15 och 16 mars 2019. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uttalar sin orubbliga föresats att försvara barns rättigheter i och utanför EU. Parlamentet anser att ledstjärnan bör bestå i att främja tolerans, acceptans och mångfald i stället för panisk skräck för hbtqi-personer och hat mot dem, för att respekt för barnets bästa ska tillförsäkras. Parlamentet anser här att jämställandet av sexuell läggning och könsidentitet med pedofili eller angrepp på barns rättigheter är ett tydligt försök att tillskansa sig det språk som används inom området mänskliga rättigheter och göra det till ett redskap för att införa diskriminerande åtgärder, vilket parlamentet ser som oförenligt med internationella principer och normer på de mänskliga rättigheternas område. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet oroar sig över att den ungerska lagstiftningen påminner om den så kallade ”lagen mot hbt-propaganda” som allvarligt skadat hbtqi-personerna i Ryssland. Parlamentet uppmanar kommissionen att ytterligare undersöka finansieringen av hbtqi-fientliga kampanjer i EU, vilka uppenbart hotar demokrati och nationell säkerhet i Europa. |
| --- | --- |

18.

Vad kommissionen måste göra

| 19. | Europaparlamentet uppmanar än en gång kommissionen och rådet att äntligen erkänna det akuta behovet av åtgärder till försvar för de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och att medge att en medlemsstat inte får ändra sin lagstiftning, inklusive statsförfattningen, på ett sätt som minskar skyddet av dessa värden (31). Parlamentet påpekar att sådant är förbjudet i fördragen, enligt den tolkning de nyligen fått av domstolen i mål C-896/19 (32). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att den lag som antagits direkt strider mot kommissionens jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025, och uppmanar med kraft kommissionen att se till att denna strategi genomförs likvärdigt i varje EU-medlemsstat. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att skyndsamt bryta dödläget för det övergripande jämlikhetsdirektivet i rådet, där det varit blockerat i över tio år (33). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet erinrar sig att det ännu inte kommit något ordentligt svar på parlamentets initiativ om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstat och grundläggande rättigheter, avsedd att styras av ett interinstitutionellt avtal mellan parlamentet, kommissionen och rådet. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att omedelbart inleda förhandlingar med parlamentet om ett interinstitutionellt avtal i enlighet med artikel 295 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt om förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen, vilken trädde i kraft den 1 januari 2021 och är direkt tillämplig i sin helhet inom Europeiska unionen och alla dess medlemsstater på alla anslag ur EU:s budget, bland annat resurser som sedan dess beviljats via EU:s återhämtningsinstrument. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen ger en klar definition av begreppet rättsstat och att detta begrepp måste förstås i relation till unionens övriga värden, såsom grundläggande rättigheter och icke-diskriminering. Parlamentet anser att statligt understödd diskriminering av minoriteter har en direkt inverkan på de projekt för vilka medlemsstaterna beslutar att använda eller inte använda EU-medel, och påverkar därmed direkt skyddet av unionens ekonomiska intressen. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart sätta i gång förfarandet i enlighet med artikel 6.1 i ifrågavarande förordning. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att det allvarligt kan betvivlas om Ungerns myndigheter kan förvalta EU-medel på ett icke-diskriminerande sätt som är förenligt med stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma antagandet av lagen mot bakgrund av de övergripande nödvändiga villkoren som ska säkerställa efterlevnad av stadgan och ingår i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (34) (förordningen om gemensamma bestämmelser). Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta de åtgärder som föreskrivs i förordningen om gemensamma bestämmelser med avseende på utgifter från de berörda fonderna och att säkerställa att varken partnerskapsavtalet med Ungern för perioden 2021-2027 eller programmen för Ungern godkänns förrän det säkerställts att det övergripande nödvändiga villkoret om respekt för stadgan fullständigt uppfylls, såsom det föreskrivs i artiklarna i förordningen om gemensamma bestämmelser. Parlamentet påminner om att allt vad kommissionen gör som inte följer unionslagstiftningen kan tas upp med domstolen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betvivlar allvarligt att Ungerns utkast till plan för återhämtning och resiliens är förenligt med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (35) och med stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att noggrant undersöka varje åtgärd i Ungerns utkast till plan för återhämtning och resiliens och att godkänna planen endast om det fastställs att den inte skulle bidra till genomförandet av Ungerns ovannämnda lag och sedermera leda till att EU:s budget aktivt bidrar till brotten mot grundläggande rättigheter i Ungern. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att hbtqi-personers rättigheter är mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar än en gång medlemsstaterna, framför allt Ungern, att se till att gällande lagstiftning om undervisning av och upplysning till underåriga fullständigt följer de grundläggande rättigheterna enligt unionslagstiftningen och internationell rätt, och tillförsäkrar rätten till allsidig sexualupplysning och relationsfostran som är vetenskapligt exakt, evidensbaserad, åldersriktig och inte fördömande. Parlamentet påminner om att det bör framgå av den information som offentliggörs att det finns många olika sexuella läggningar, könsidentiteter, könsuttryck och könskaraktäristika, för att vilseledande information som bygger på stereotyper och fördomar ska kunna motarbetas. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra allt för att säkerställa efterlevnaden av grundläggande rättigheter i Ungern, och uppmanar EU-institutionerna och medlemsstaterna att säga ifrån när det förekommer hatpropaganda mot hbtqi-personer, framför allt från regeringars och politikers sida. |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till medlemsstaternas regeringar och parlament, rådet, kommissionen och Regionkommittén. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(2)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 66.

(3)  EUT C 255, 29.6.2021, s. 7.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0014.

(5)  Dom av den 3 juni 2021, Ungern/parlamentet, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2020)0251.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2021)0089.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2021)0314.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2021)0313.

(10)  https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457/photo/1

(11)  https://wilmes.belgium.be/en/thirteen-countries-unite-belgiums-initiative-defend-lgbtiq-rights-europe

(12)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(13)  http://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-174422

(14)  Lag offentliggjord i Officiella tidningen: https://njt.hu/jogszabaly/2021-79-00-00; https://magyarkozlony.hu/dokumentumok/ba643dee7b59c2a1901132e6e3320483d2245b56/megtekintes

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/statement_21_3164

(16)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 69.

(17)  EUT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(18)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/api/files/attachment/869254/Letter% 20by%20Commissioners%20Reynders%20and%20Breton.pdf

(19)  Belgien, Danmark, Estland Finland, Frankrike, Tyskland, Irland, Litauen, Luxemburg, Nederländerna, Spanien, Sverige, Lettland, Italien, Grekland, Österrike, Cypern och Portugal.

(20)  https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457?s=20

(21)  https://www.coe.int/be/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(22)  Konventionen om barnets rättigheter, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, FN:s särskilde sändebuds rapport om rätten till utbildning.

(23)  Europaparlamentets resolution av den 11 mars 2021 om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer.

(24)  Antagna texter, P8_TA(2018)0340.

(25)  ACT, Hungary: Broadcasting associations across Europe express dismay at anti-LGBTIQ bill & urge European Commission to open infringement proceedings, Bryssel den 29 juni 2021.

(26)  Hungary – Opinion on the constitutional amendments adopted by the Hungarian parliament in December 2020, adopted by the Venice Commission at its 127th Plenary Session, Venice and online, 2-3 July 2021 (CDL-AD(2021)029-e).

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(28)  http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/CB4CA4E8F72D33DFC125863A0060 4976?OpenDocument. Engelsk sammanfattning tillgänglig på http://public.mkab.hu /dev/dontesek.nsf/0/CB4CA4E8F72D33DFC125863A00604976?OpenDocument&english&english

(29)  https://www.kormanyhivatal.hu/hu/budapest/hirek/tisztessegtelen-kereskedelmi-gya korlatot-folytat-a-labrisz-egyesulet-a-meseorszag-mindenkie-cimu-konyv-ertekesitesekor.

(30)  Domstolens dom av den 18 juni 2020 i mål C-78/18, Europeiska kommissionen mot Ungern, ECLI:EU:C:2020:476.

(31)  Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2021 om rättsstatssituationen i EU och tillämpning av förordningen om villkorlighet (förordning (EU, Euratom) 2020/2092).

(32)  Domstolens dom av den 20 april 2021, Repubblika mot Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

(33)  Förslag av den 2 juli 2008 till rådets direktiv om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (COM(2008)0426).

(34)  EUT L 231, 30.6.2021, s. 159.

(35)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen, 7 juli 2021

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/226 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/226

---

P9_TA(2021)0330

Ändringar av arbetsordningen

Europaparlamentets beslut av den 7 juli 2021 om ändringar av arbetsordningen avseende artiklarna 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230 och 235 samt bilaga V och tillägg av en ny artikel 106a (2021/2048(REG))

(2022/C 99/26)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av artiklarna 236 och 237 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 236 och 237 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0214/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0214/2021).

1.

Europaparlamentet beslutar att införa nedanstående ändringar i arbetsordningen.

2.

| a) | ändringen av artikel 213.1, om en jämn könsfördelning, som ska träda i kraft vid öppnandet av den första sammanträdesperioden efter nästa val till Europaparlamentet, som ska hållas 2024, |
| --- | --- |

a)

ändringen av artikel 213.1, om en jämn könsfördelning, som ska träda i kraft vid öppnandet av den första sammanträdesperioden efter nästa val till Europaparlamentet, som ska hållas 2024,

| b) | ändringen av artikel 223, om mandatperioden för medlemmarna av delegationernas presidier, som ska träda i kraft vid öppnandet av den första sammanträdesperioden efter nästa val till Europaparlamentet, som ska hållas 2024. |
| --- | --- |

b)

ändringen av artikel 223, om mandatperioden för medlemmarna av delegationernas presidier, som ska träda i kraft vid öppnandet av den första sammanträdesperioden efter nästa val till Europaparlamentet, som ska hållas 2024.

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att för kännedom översända detta beslut till rådet och kommissionen.

Ändring 1

Ändring 1

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 99

Artikel 99

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Bestämmelserna angående förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten, i enlighet med de finansiella bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom)
  nr 966/2012

   (1) (budgetförordningen), ska fogas som bilaga till arbetsordningen. | Bestämmelserna angående förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten, i enlighet med de finansiella bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom)
  2018/1046

   (1) (budgetförordningen), ska fogas som bilaga till arbetsordningen. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

Bestämmelserna angående förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten, i enlighet med de finansiella bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom)
  nr 966/2012

   (1) (budgetförordningen), ska fogas som bilaga till arbetsordningen.

nr 966/2012

1

Bestämmelserna angående förfarandet för beviljande av ansvarsfrihet för kommissionen beträffande genomförandet av budgeten, i enlighet med de finansiella bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom)
  2018/1046

   (1) (budgetförordningen), ska fogas som bilaga till arbetsordningen.

2018/1046

1

Ändring 2

Ändring 2

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 106a (ny)

Artikel 106a (ny)

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 106a |
| | Parlamentets ståndpunkt om inrättande eller förlängning av unionsförvaltningsfonder för externa åtgärder |
| | 1.
     
  När kommissionen samråder med parlamentet om sin avsikt att inrätta eller förlänga en förvaltningsfond för katastrofinsatser eller insatser efter katastrofsituationer i enlighet med artikel 234.1 tredje stycket eller artikel 234.5 första stycket i budgetförordningen, ska det ansvariga utskottet utarbeta förslag till rekommendationer. |
| | Dessa förslag till rekommendationer får innehålla specifika rekommendationer till kommissionen med närmare uppgifter om förvaltningsfonden, såsom de mål som den bör eftersträva eller hur den bör fungera. |
| | Artikel 118.2–118.6 ska gälla i tillämpliga delar. |
| | 2.
     
  När kommissionen uppmanar parlamentet att godkänna ett utkast till beslut om inrättande eller förlängning av en förvaltningsfond i fråga om tematiska insatser i enlighet med artikel 234.1 fjärde stycket eller artikel 234.5 första stycket i budgetförordningen, ska det ansvariga utskottet utarbeta en rekommendation om att godkänna eller förkasta utkastet till beslut. |
| | Artikel 105.1–105.4 i arbetsordningen ska gälla i tillämpliga delar. |
| | 3.
     
  Ledamöter eller en eller flera politiska grupper som uppnår minst det medelhöga tröskelvärdet, eller det ansvariga utskottet, får förelägga parlamentet ett resolutionsförslag i vilket kommissionen anmodas att avbryta anslagen till en unionsförvaltningsfond eller att revidera inrättandeavtalet i syfte att avveckla unionsförvaltningsfonden, i enlighet med artikel 234.5 andra stycket i budgetförordningen. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

Artikel 106a

Artikel 106a

Parlamentets ståndpunkt om inrättande eller förlängning av unionsförvaltningsfonder för externa åtgärder

Parlamentets ståndpunkt om inrättande eller förlängning av unionsförvaltningsfonder för externa åtgärder

1.
     
  När kommissionen samråder med parlamentet om sin avsikt att inrätta eller förlänga en förvaltningsfond för katastrofinsatser eller insatser efter katastrofsituationer i enlighet med artikel 234.1 tredje stycket eller artikel 234.5 första stycket i budgetförordningen, ska det ansvariga utskottet utarbeta förslag till rekommendationer.

Dessa förslag till rekommendationer får innehålla specifika rekommendationer till kommissionen med närmare uppgifter om förvaltningsfonden, såsom de mål som den bör eftersträva eller hur den bör fungera.

Dessa förslag till rekommendationer får innehålla specifika rekommendationer till kommissionen med närmare uppgifter om förvaltningsfonden, såsom de mål som den bör eftersträva eller hur den bör fungera.

Artikel 118.2–118.6 ska gälla i tillämpliga delar.

Artikel 118.2–118.6 ska gälla i tillämpliga delar.

2.
     
  När kommissionen uppmanar parlamentet att godkänna ett utkast till beslut om inrättande eller förlängning av en förvaltningsfond i fråga om tematiska insatser i enlighet med artikel 234.1 fjärde stycket eller artikel 234.5 första stycket i budgetförordningen, ska det ansvariga utskottet utarbeta en rekommendation om att godkänna eller förkasta utkastet till beslut.

Artikel 105.1–105.4 i arbetsordningen ska gälla i tillämpliga delar.

Artikel 105.1–105.4 i arbetsordningen ska gälla i tillämpliga delar.

3.
     
  Ledamöter eller en eller flera politiska grupper som uppnår minst det medelhöga tröskelvärdet, eller det ansvariga utskottet, får förelägga parlamentet ett resolutionsförslag i vilket kommissionen anmodas att avbryta anslagen till en unionsförvaltningsfond eller att revidera inrättandeavtalet i syfte att avveckla unionsförvaltningsfonden, i enlighet med artikel 234.5 andra stycket i budgetförordningen.

Ändring 3

Ändring 3

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 197

Artikel 197

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Artikel 197 | utgår |
| Förslag om att förklara ett ärende otillåtligt | |
| 1.
     
  När en debatt om en bestämd punkt på föredragningslistan inleds får en politisk grupp eller ledamöter som uppnår minst det låga tröskelvärdet lägga fram ett förslag om att denna punkt ska förklaras som otillåtlig. Ett sådant förslag ska omedelbart gå till omröstning. | |
| Avsikten att lägga fram ett förslag om att förklara ett ärende otillåtligt ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg, och talmannen ska omgående informera parlamentet. | |
| 2.
     
  Godkänns förslaget ska kammaren genast fortsätta till nästa punkt på föredragningslistan. | |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

Artikel 197

Artikel 197

utgår

utgår

Förslag om att förklara ett ärende otillåtligt

Förslag om att förklara ett ärende otillåtligt

1.
     
  När en debatt om en bestämd punkt på föredragningslistan inleds får en politisk grupp eller ledamöter som uppnår minst det låga tröskelvärdet lägga fram ett förslag om att denna punkt ska förklaras som otillåtlig. Ett sådant förslag ska omedelbart gå till omröstning.

Avsikten att lägga fram ett förslag om att förklara ett ärende otillåtligt ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg, och talmannen ska omgående informera parlamentet.

Avsikten att lägga fram ett förslag om att förklara ett ärende otillåtligt ska anmälas till talmannen minst 24 timmar i förväg, och talmannen ska omgående informera parlamentet.

2.
     
  Godkänns förslaget ska kammaren genast fortsätta till nästa punkt på föredragningslistan.

Ändring 4

Ändring 4

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 213 – punkt 1

Artikel 213 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Vid det första utskottssammanträdet efter det att utnämningen av utskottsledamöter har ägt rum enligt artikel 209, och på nytt två och ett halvt år därefter, ska utskottet i separata omröstningar välja ett presidium bestående av en ordförande och flera vice ordförande från utskottets ordinarie ledamöter. Det antal vice ordförande som ska väljas ska fastställas av parlamentet på förslag från talmanskonferensen. Mångfalden i parlamentet ska återspeglas i varje utskotts presidiesammansättning
  ; presidier som består endast av män eller endast av kvinnor ska inte vara tillåtna, och
  det ska inte
  heller
  vara tillåtet att alla
  vice ordförande
  kommer från en och samma medlemsstat. | 1.   Vid det första utskottssammanträdet efter det att utnämningen av utskottsledamöter har ägt rum enligt artikel 209, och på nytt två och ett halvt år därefter, ska utskottet i separata omröstningar välja ett presidium bestående av en ordförande och flera vice ordförande från utskottets ordinarie ledamöter. Det antal vice ordförande som ska väljas ska fastställas av parlamentet på förslag från talmanskonferensen. Mångfalden i parlamentet ska återspeglas i varje utskotts presidiesammansättning
  . Ett utskotts ordförande och första vice ordförande får inte vara av samma kön. Kravet på könsbalans ska gälla även för presidiets övriga medlemmar.
  Det ska inte vara tillåtet att
  presidiets
  alla
  medlemmar
  kommer från en och samma medlemsstat. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

1.   Vid det första utskottssammanträdet efter det att utnämningen av utskottsledamöter har ägt rum enligt artikel 209, och på nytt två och ett halvt år därefter, ska utskottet i separata omröstningar välja ett presidium bestående av en ordförande och flera vice ordförande från utskottets ordinarie ledamöter. Det antal vice ordförande som ska väljas ska fastställas av parlamentet på förslag från talmanskonferensen. Mångfalden i parlamentet ska återspeglas i varje utskotts presidiesammansättning
  ; presidier som består endast av män eller endast av kvinnor ska inte vara tillåtna, och
  det ska inte
  heller
  vara tillåtet att alla
  vice ordförande
  kommer från en och samma medlemsstat.

1.   Vid det första utskottssammanträdet efter det att utnämningen av utskottsledamöter har ägt rum enligt artikel 209, och på nytt två och ett halvt år därefter, ska utskottet i separata omröstningar välja ett presidium bestående av en ordförande och flera vice ordförande från utskottets ordinarie ledamöter. Det antal vice ordförande som ska väljas ska fastställas av parlamentet på förslag från talmanskonferensen. Mångfalden i parlamentet ska återspeglas i varje utskotts presidiesammansättning
  . Ett utskotts ordförande och första vice ordförande får inte vara av samma kön. Kravet på könsbalans ska gälla även för presidiets övriga medlemmar.
  Det ska inte vara tillåtet att
  presidiets
  alla
  medlemmar
  kommer från en och samma medlemsstat.

Ändring 6

Ändring 6

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 214 – punkt 2 – stycke 4

Artikel 214 – punkt 2 – stycke 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Ordföranden ska i utskottet tillkännage samordnarnas samtliga beslut och rekommendationer, som ska anses antagna om inga invändningar görs.
  De
  ska vederbörligen nämnas i protokollet från utskottssammanträdet. | Ordföranden ska i utskottet tillkännage samordnarnas samtliga beslut och rekommendationer, som ska anses antagna om inga invändningar görs.
  Om invändningar görs ska utskottet hålla en omröstning med enkel majoritet. Besluten och rekommendationerna i fråga
  ska vederbörligen nämnas i protokollet från utskottssammanträdet. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

Ordföranden ska i utskottet tillkännage samordnarnas samtliga beslut och rekommendationer, som ska anses antagna om inga invändningar görs.
  De
  ska vederbörligen nämnas i protokollet från utskottssammanträdet.

De

Ordföranden ska i utskottet tillkännage samordnarnas samtliga beslut och rekommendationer, som ska anses antagna om inga invändningar görs.
  Om invändningar görs ska utskottet hålla en omröstning med enkel majoritet. Besluten och rekommendationerna i fråga
  ska vederbörligen nämnas i protokollet från utskottssammanträdet.

Om invändningar görs ska utskottet hålla en omröstning med enkel majoritet. Besluten och rekommendationerna i fråga

Ändring 7

Ändring 7

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 222 – punkt 1 – inledningen

Artikel 222 – punkt 1 – inledningen

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När kommissionen i det för detta ändamål avsedda registret har offentliggjort ett medborgarinitiativ i enlighet med artikel
  10.1 a
  i Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
  nr 211/2011

   (1) ska talmannen på förslag från utskottsordförandekonferensens ordförande | 1.   När kommissionen i det för detta ändamål avsedda registret har offentliggjort
  meddelandet om
  ett medborgarinitiativ i enlighet med artikel
  14.1
  i Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
  2019/788

   (1) ska talmannen på förslag från utskottsordförandekonferensens ordförande |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

1.   När kommissionen i det för detta ändamål avsedda registret har offentliggjort ett medborgarinitiativ i enlighet med artikel
  10.1 a
  i Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
  nr 211/2011

   (1) ska talmannen på förslag från utskottsordförandekonferensens ordförande

1.   När kommissionen i det för detta ändamål avsedda registret har offentliggjort
  meddelandet om
  ett medborgarinitiativ i enlighet med artikel
  14.1
  i Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
  2019/788

   (1) ska talmannen på förslag från utskottsordförandekonferensens ordförande

Ändring 8

Ändring 8

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 222 – punkt 1 – led a

Artikel 222 – punkt 1 – led a

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | uppdra åt det utskott som är ansvarigt för ämnet enligt bilaga VI att anordna den offentliga utfrågning som föreskrivs i artikel
  11
  i förordning (EU)
  nr 211/2011
  ; utskottet med ansvar för framställningar ska automatiskt associeras enligt artikel 57 i arbetsordningen, |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(a)

uppdra åt det utskott som är ansvarigt för ämnet enligt bilaga VI att anordna den offentliga utfrågning som föreskrivs i artikel
  11
  i förordning (EU)
  nr 211/2011
  ; utskottet med ansvar för framställningar ska automatiskt associeras enligt artikel 57 i arbetsordningen,

11

nr 211/2011

| (a) | uppdra åt det utskott som är ansvarigt för ämnet enligt bilaga VI att anordna den offentliga utfrågning som föreskrivs i artikel
  14.2
  i förordning (EU)
  2019/788
  ; utskottet med ansvar för framställningar ska automatiskt associeras enligt artikel 57 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

(a)

uppdra åt det utskott som är ansvarigt för ämnet enligt bilaga VI att anordna den offentliga utfrågning som föreskrivs i artikel
  14.2
  i förordning (EU)
  2019/788
  ; utskottet med ansvar för framställningar ska automatiskt associeras enligt artikel 57 i arbetsordningen,

14.2

2019/788

Ändring 9

Ändring 9

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 222 – punkt 1 – led b

Artikel 222 – punkt 1 – led b

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | kunna besluta, efter att ha samrått med initiativens organisatörer, när två eller flera europeiska medborgarinitiativ
  som
  offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret enligt artikel
  10.1 a
  i förordning (EU)
  nr 211/2011
  gäller liknande ämnen, att en gemensam offentlig utfrågning ska anordnas där samtliga berörda medborgarinitiativ ska behandlas utifrån likvärdiga förutsättningar. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(b)

kunna besluta, efter att ha samrått med initiativens organisatörer, när två eller flera europeiska medborgarinitiativ
  som
  offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret enligt artikel
  10.1 a
  i förordning (EU)
  nr 211/2011
  gäller liknande ämnen, att en gemensam offentlig utfrågning ska anordnas där samtliga berörda medborgarinitiativ ska behandlas utifrån likvärdiga förutsättningar.

som

10.1 a

nr 211/2011

| (b) | kunna besluta, efter att ha samrått med initiativens organisatörer, när två eller flera europeiska medborgarinitiativ
  om vilka meddelanden har
  offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret enligt artikel
  14.1
  i förordning (EU)
  2019/788
  gäller liknande ämnen, att en gemensam offentlig utfrågning ska anordnas där samtliga berörda medborgarinitiativ ska behandlas utifrån likvärdiga förutsättningar. |
| --- | --- |

(b)

kunna besluta, efter att ha samrått med initiativens organisatörer, när två eller flera europeiska medborgarinitiativ
  om vilka meddelanden har
  offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret enligt artikel
  14.1
  i förordning (EU)
  2019/788
  gäller liknande ämnen, att en gemensam offentlig utfrågning ska anordnas där samtliga berörda medborgarinitiativ ska behandlas utifrån likvärdiga förutsättningar.

om vilka meddelanden har

14.1

2019/788

Ändring 10

Ändring 10

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 222 – punkt 2 – led a

Artikel 222 – punkt 2 – led a

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | undersöka om
  organisatörerna
  har tagits emot av kommissionen på lämplig nivå i enlighet med artikel
  10.1 b
  i förordning (EU)
  nr 211/2011
  , |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(a)

undersöka om
  organisatörerna
  har tagits emot av kommissionen på lämplig nivå i enlighet med artikel
  10.1 b
  i förordning (EU)
  nr 211/2011
  ,

organisatörerna

10.1 b

nr 211/2011

| (a) | undersöka om
  gruppen av organisatörer
  har tagits emot av kommissionen på lämplig nivå i enlighet med artikel
  15.1
  i förordning (EU)
  2019/788
  , |
| --- | --- |

(a)

undersöka om
  gruppen av organisatörer
  har tagits emot av kommissionen på lämplig nivå i enlighet med artikel
  15.1
  i förordning (EU)
  2019/788
  ,

gruppen av organisatörer

15.1

2019/788

Ändring 11

Ändring 11

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 222 – punkt 3

Artikel 222 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Ordföranden för det utskott som är ansvarigt för ämnet ska kalla till den offentliga utfrågningen vid ett lämpligt datum inom tre månader efter det att medborgarinitiativet
  ingetts
  till kommissionen, enligt artikel
  9
  i förordning (EU)
  nr 211/2011
  . | 3.   Ordföranden för det utskott som är ansvarigt för ämnet ska kalla till den offentliga utfrågningen vid ett lämpligt datum inom tre månader efter det att medborgarinitiativet
  lämnats in
  till kommissionen, enligt artikel
  13
  i förordning (EU)
  2019/788
  . |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

3.   Ordföranden för det utskott som är ansvarigt för ämnet ska kalla till den offentliga utfrågningen vid ett lämpligt datum inom tre månader efter det att medborgarinitiativet
  ingetts
  till kommissionen, enligt artikel
  9
  i förordning (EU)
  nr 211/2011
  .

3.   Ordföranden för det utskott som är ansvarigt för ämnet ska kalla till den offentliga utfrågningen vid ett lämpligt datum inom tre månader efter det att medborgarinitiativet
  lämnats in
  till kommissionen, enligt artikel
  13
  i förordning (EU)
  2019/788
  .

Ändring 12

Ändring 12

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 222 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 222 – punkt 4 – stycke 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| Det utskott som är ansvarigt för ämnet ska bjuda in en representativ grupp av organisatörer, i vilken minst en av de kontaktpersoner som avses i artikel
  3.2 andra
  stycket i förordning (EU)
  nr 211/2011
  ska ingå, för att presentera initiativet vid utfrågningen. | Det utskott som är ansvarigt för ämnet ska bjuda in en representativ grupp av organisatörer, i vilken minst en av de kontaktpersoner som avses i artikel
  5.3 första
  stycket i förordning (EU)
  2019/788
  ska ingå, för att presentera initiativet vid utfrågningen. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

Det utskott som är ansvarigt för ämnet ska bjuda in en representativ grupp av organisatörer, i vilken minst en av de kontaktpersoner som avses i artikel
  3.2 andra
  stycket i förordning (EU)
  nr 211/2011
  ska ingå, för att presentera initiativet vid utfrågningen.

3.2 andra

nr 211/2011

Det utskott som är ansvarigt för ämnet ska bjuda in en representativ grupp av organisatörer, i vilken minst en av de kontaktpersoner som avses i artikel
  5.3 första
  stycket i förordning (EU)
  2019/788
  ska ingå, för att presentera initiativet vid utfrågningen.

5.3 första

2019/788

Ändring 13

Ändring 13

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 222 – punkt 8

Artikel 222 – punkt 8

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Parlamentet ska under en sammanträdesperiod efter den offentliga utfrågningen hålla en debatt om medborgarinitiativ
  som
  offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret enligt artikel
  10.1 a
  i förordning (EU)
  nr 211/2011
  , och ska när det för upp debatten på sin föredragningslista besluta huruvida debatten ska avslutas med att en resolution antas. Om inte talmannen på grund av särskilda omständigheter beslutar annorlunda, ska debatten inte avslutas med att en resolution antas när ett betänkande om samma eller ett liknande ämne ska tas upp under samma eller nästkommande sammanträdesperiod. Om kammaren beslutar att en debatt ska avslutas med antagandet av en resolution får det utskott som är ansvarigt för ärendet, en politisk grupp eller ledamöter som uppnår minst det låga tröskelvärdet lägga fram ett resolutionsförslag. Artikel 132.3–132.8 om framläggande av och omröstning om resolutionsförslag ska tillämpas i tillämpliga delar. | 8.   Parlamentet ska under en sammanträdesperiod efter den offentliga utfrågningen hålla en debatt om medborgarinitiativ
  om vilka meddelanden har
  offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret enligt artikel
  14.1
  i förordning (EU)
  2019/788
  , och ska när det för upp debatten på sin föredragningslista besluta huruvida debatten ska avslutas med att en resolution antas. Om inte talmannen på grund av särskilda omständigheter beslutar annorlunda, ska debatten inte avslutas med att en resolution antas när ett betänkande om samma eller ett liknande ämne ska tas upp under samma eller nästkommande sammanträdesperiod. Om kammaren beslutar att en debatt ska avslutas med antagandet av en resolution får det utskott som är ansvarigt för ärendet, en politisk grupp eller ledamöter som uppnår minst det låga tröskelvärdet lägga fram ett resolutionsförslag. Artikel 132.3–132.8 om framläggande av och omröstning om resolutionsförslag ska tillämpas i tillämpliga delar. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

8.   Parlamentet ska under en sammanträdesperiod efter den offentliga utfrågningen hålla en debatt om medborgarinitiativ
  som
  offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret enligt artikel
  10.1 a
  i förordning (EU)
  nr 211/2011
  , och ska när det för upp debatten på sin föredragningslista besluta huruvida debatten ska avslutas med att en resolution antas. Om inte talmannen på grund av särskilda omständigheter beslutar annorlunda, ska debatten inte avslutas med att en resolution antas när ett betänkande om samma eller ett liknande ämne ska tas upp under samma eller nästkommande sammanträdesperiod. Om kammaren beslutar att en debatt ska avslutas med antagandet av en resolution får det utskott som är ansvarigt för ärendet, en politisk grupp eller ledamöter som uppnår minst det låga tröskelvärdet lägga fram ett resolutionsförslag. Artikel 132.3–132.8 om framläggande av och omröstning om resolutionsförslag ska tillämpas i tillämpliga delar.

8.   Parlamentet ska under en sammanträdesperiod efter den offentliga utfrågningen hålla en debatt om medborgarinitiativ
  om vilka meddelanden har
  offentliggjorts i det för detta ändamål avsedda registret enligt artikel
  14.1
  i förordning (EU)
  2019/788
  , och ska när det för upp debatten på sin föredragningslista besluta huruvida debatten ska avslutas med att en resolution antas. Om inte talmannen på grund av särskilda omständigheter beslutar annorlunda, ska debatten inte avslutas med att en resolution antas när ett betänkande om samma eller ett liknande ämne ska tas upp under samma eller nästkommande sammanträdesperiod. Om kammaren beslutar att en debatt ska avslutas med antagandet av en resolution får det utskott som är ansvarigt för ärendet, en politisk grupp eller ledamöter som uppnår minst det låga tröskelvärdet lägga fram ett resolutionsförslag. Artikel 132.3–132.8 om framläggande av och omröstning om resolutionsförslag ska tillämpas i tillämpliga delar.

Ändring 14

Ändring 14

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 223 – punkt 3

Artikel 223 – punkt 3

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Sammansättningen av delegationernas presidier ska fastställas i enlighet med det förfarande som gäller för
  de ständiga utskotten
  enligt artikel 213. | 3.   Sammansättningen av delegationernas presidier ska fastställas i enlighet med det förfarande som gäller för
  utskottspresidier
  enligt artikel 213.
  Medlemmarna av delegationernas presidier ska dock väljas för hela valperioden. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

3.   Sammansättningen av delegationernas presidier ska fastställas i enlighet med det förfarande som gäller för
  de ständiga utskotten
  enligt artikel 213.

3.   Sammansättningen av delegationernas presidier ska fastställas i enlighet med det förfarande som gäller för
  utskottspresidier
  enligt artikel 213.
  Medlemmarna av delegationernas presidier ska dock väljas för hela valperioden.

Ändring 15

Ändring 15

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 230 – punkt 1

Artikel 230 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   När parlamentet underrättas om att kommissionen uppmanats att lägga fram ett förslag till en rättsakt enligt artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen och i enlighet med förordning (EU)
  nr 211/2011
  ska utskottet med ansvar för framställningar kontrollera om detta förslag kan påverka utskottets arbete och vid behov underrätta de framställare som har ingett framställningar i relaterade frågor. | 1.   När parlamentet underrättas om att kommissionen uppmanats att lägga fram ett förslag till en rättsakt enligt artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen och i enlighet med förordning (EU)
  2019/788
  ska utskottet med ansvar för framställningar kontrollera om detta förslag kan påverka utskottets arbete och vid behov underrätta de framställare som har ingett framställningar i relaterade frågor. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

1.   När parlamentet underrättas om att kommissionen uppmanats att lägga fram ett förslag till en rättsakt enligt artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen och i enlighet med förordning (EU)
  nr 211/2011
  ska utskottet med ansvar för framställningar kontrollera om detta förslag kan påverka utskottets arbete och vid behov underrätta de framställare som har ingett framställningar i relaterade frågor.

1.   När parlamentet underrättas om att kommissionen uppmanats att lägga fram ett förslag till en rättsakt enligt artikel 11.4 i fördraget om Europeiska unionen och i enlighet med förordning (EU)
  2019/788
  ska utskottet med ansvar för framställningar kontrollera om detta förslag kan påverka utskottets arbete och vid behov underrätta de framställare som har ingett framställningar i relaterade frågor.

Ändring 16

Ändring 16

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 230 – punkt 2

Artikel 230 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Förslag till medborgarinitiativ som har registrerats i enlighet med artikel
  4
  i förordning (EU)
  nr 211/2011
  men som inte får
  inges
  till kommissionen i enlighet med artikel
  9
  i förordningen eftersom alla föreskrivna relevanta förfaranden och villkor inte har följts och uppfyllts, får behandlas av utskottet med ansvar för framställningar om detta utskott anser att en uppföljning är lämplig. Artiklarna 226, 227, 228 och 229 ska tillämpas i tillämpliga delar. | 2.   Förslag till medborgarinitiativ som har registrerats i enlighet med artikel
  6
  i förordning (EU)
  2019/788
  men som inte får
  lämnas in
  till kommissionen i enlighet med artikel
  13
  i förordningen eftersom alla föreskrivna relevanta förfaranden och villkor inte har följts och uppfyllts, får behandlas av utskottet med ansvar för framställningar om detta utskott anser att en uppföljning är lämplig. Artiklarna 226, 227, 228 och 229 ska tillämpas i tillämpliga delar. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

2.   Förslag till medborgarinitiativ som har registrerats i enlighet med artikel
  4
  i förordning (EU)
  nr 211/2011
  men som inte får
  inges
  till kommissionen i enlighet med artikel
  9
  i förordningen eftersom alla föreskrivna relevanta förfaranden och villkor inte har följts och uppfyllts, får behandlas av utskottet med ansvar för framställningar om detta utskott anser att en uppföljning är lämplig. Artiklarna 226, 227, 228 och 229 ska tillämpas i tillämpliga delar.

2.   Förslag till medborgarinitiativ som har registrerats i enlighet med artikel
  6
  i förordning (EU)
  2019/788
  men som inte får
  lämnas in
  till kommissionen i enlighet med artikel
  13
  i förordningen eftersom alla föreskrivna relevanta förfaranden och villkor inte har följts och uppfyllts, får behandlas av utskottet med ansvar för framställningar om detta utskott anser att en uppföljning är lämplig. Artiklarna 226, 227, 228 och 229 ska tillämpas i tillämpliga delar.

Ändring 17

Ändring 17

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Artikel 235 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 235 – punkt 1 – stycke 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   I fall där parlamentet, i enlighet med artikel 
  65.1
  i budgetförordningen, beslutar att förbehålla sig rätten att godkänna utgifter, ska det agera genom sitt presidium. | 1.   I fall där parlamentet, i enlighet med artikel 
  73.1
  i budgetförordningen, beslutar att förbehålla sig rätten att godkänna utgifter, ska det agera genom sitt presidium. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

1.   I fall där parlamentet, i enlighet med artikel 
  65.1
  i budgetförordningen, beslutar att förbehålla sig rätten att godkänna utgifter, ska det agera genom sitt presidium.

1.   I fall där parlamentet, i enlighet med artikel 
  73.1
  i budgetförordningen, beslutar att förbehålla sig rätten att godkänna utgifter, ska det agera genom sitt presidium.

Ändring 18

Ändring 18

Europaparlamentets arbetsordning

Europaparlamentets arbetsordning

Bilaga V – artikel 2 – punkt 1

Bilaga V – artikel 2 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Parlamentet ska i enlighet med budgetförordningen senast den
  30 april
  året efter det att revisionsrättens årsrapport har antagits behandla ett betänkande från det ansvariga utskottet om ansvarsfrihet. | 1.   Parlamentet ska i enlighet med budgetförordningen senast den
  15 maj
  året efter det att revisionsrättens årsrapport har antagits behandla ett betänkande från det ansvariga utskottet om ansvarsfrihet. |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

1.   Parlamentet ska i enlighet med budgetförordningen senast den
  30 april
  året efter det att revisionsrättens årsrapport har antagits behandla ett betänkande från det ansvariga utskottet om ansvarsfrihet.

1.   Parlamentet ska i enlighet med budgetförordningen senast den
  15 maj
  året efter det att revisionsrättens årsrapport har antagits behandla ett betänkande från det ansvariga utskottet om ansvarsfrihet.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom)
  nr 966/2012
  av den
  25 oktober 2012
  om finansiella regler för unionens allmänna budget
  och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1)
  .

1

nr 966/2012

25 oktober 2012

och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1)

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom)
  2018/1046
  av den
  18 juli 2018
  om finansiella regler för unionens allmänna budget
  , om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1)
  .

1

2018/1046

18 juli 2018

, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1)

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
  nr 211/2011
  av den
  16 februari 2011
  om medborgarinitiativet (EUT L
  65
  ,
  11.3.2011
  , s.
  1

  ).

1

nr 211/2011

16 februari 2011

65

11.3.2011

1

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU)
  2019/788
  av den
  17 april 2019
  om
  det europeiska
  medborgarinitiativet (EUT L
  130
  ,
  17.5.2019
  , s.
  55

  ).

1

2019/788

17 april 2019

det europeiska

130

17.5.2019

55

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 6 juli 2021

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/234 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/234

---

P9_TA(2021)0318

Rationaliseringsåtgärder för förverkligandet av TEN-T ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om rationaliseringsåtgärder för att påskynda förverkligandet av det transeuropeiska transportnätet (TEN-T) (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 99/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10537/1/2020 – C9-0215/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10537/1/2020 – C9-0215/2021),

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den tjeckiska senaten, den tyska förbundsdagen, det irländska parlamentet och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den tjeckiska senaten, den tyska förbundsdagen, det irländska parlamentet och Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 februari 2019 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 7 februari 2019 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0277), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0277),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A9-0223/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för transport och turism (A9-0223/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 269.

(2)  EUT C 168, 16.5.2019, s. 91.

(3)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 576.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/235 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/235

---

P9_TA(2021)0319

Användning av teknik för behandling av data i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet (tillfälligt undantag från direktiv 2002/58/EG) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ett tillfälligt undantag från vissa bestämmelser i Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG vad gäller användning av teknik hos leverantörer av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster för behandling av personuppgifter och andra uppgifter i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 99/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0568), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0568),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 16.2 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0288/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 16.2 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0288/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 29 oktober 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 29 oktober 2020 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 maj 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 maj 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0258/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0258/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 63.

---

P9_TC1-COD(2020)0259

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 juli 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ett tillfälligt undantag från vissa bestämmelser i direktiv 2002/58/EG vad gäller användning av teknik hos tillhandahållare av nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster för behandling av personuppgifter och andra uppgifter i syfte att bekämpa sexuella övergrepp mot barn på nätet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/1232.)

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/236 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/236

---

P9_TA(2021)0320

Erkännande av bevis från tredjeland i inlandssjöfarten ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) 2017/2397 vad gäller övergångsbestämmelser för erkännande av bevis från tredjeland (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 99/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0071), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0071),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0026/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0026/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 mars 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 mars 2021 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 juni 2021 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 juni 2021 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för transport och turism (A9-0210/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för transport och turism (A9-0210/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 220, 9.6.2021, s. 87.

---

P9_TC1-COD(2021)0039

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 6 juli 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/... om ändring av direktiv (EU) 2017/2397 vad gäller övergångsbestämmelser för erkännande av bevis från tredjeland

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2021/1233.)

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/237 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/237

---

P9_TA(2021)0321

Förslag till ändringsbudget nr 3/2021: överskott från budgetåret 2020

Europaparlamentets resolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 3/2021 för budgetåret 2021 – införande av överskottet från budgetåret 2020 (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD))

(2022/C 99/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1), särskilt artikel 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2021, slutgiltigt antagen den 18 december 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2021, slutgiltigt antagen den 18 december 2020 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (4),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel (5),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 3/2021 som kommissionen antog den 15 april 2021 (COM(2021)0270), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 3/2021 som kommissionen antog den 15 april 2021 (COM(2021)0270),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2021 som rådet antog den 21 juni 2021 och översände till Europaparlamentet samma dag (09904/2021 – C9-0232/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2021 som rådet antog den 21 juni 2021 och översände till Europaparlamentet samma dag (09904/2021 – C9-0232/2021),

| — | med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0218/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0218/2021), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 3/2021 syftar till att i budgeten för 2021 införa överskottet från budgetåret 2020, vilket uppgår till 1 768 617 610 EUR. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 3/2021 syftar till att i budgeten för 2021 införa överskottet från budgetåret 2020, vilket uppgår till 1 768 617 610 EUR.

| B. | De två huvuddelarna i detta överskott utgörs av ett överskott på 1 647,3 miljoner EUR på inkomstsidan och ett underutnyttjande av utgifterna med 121,3 miljoner EUR. |
| --- | --- |

B.

De två huvuddelarna i detta överskott utgörs av ett överskott på 1 647,3 miljoner EUR på inkomstsidan och ett underutnyttjande av utgifterna med 121,3 miljoner EUR.

| C. | På inkomstsidan beror överskottet i första hand på en högre indrivning av tullar än väntat. |
| --- | --- |

C.

På inkomstsidan beror överskottet i första hand på en högre indrivning av tullar än väntat.

| D. | På utgiftssidan uppgår underutnyttjandet av kommissionens betalningar till 100,98 miljoner EUR för 2020 (varav 61,7 miljoner EUR under rubrik 5 – Administration, till följd av covid-19-pandemins inverkan på tjänsteresor, sammanträden, praktikplatser och rekryteringar), och 120,38 miljoner EUR avser övriga institutioners underutnyttjande. |
| --- | --- |

D.

På utgiftssidan uppgår underutnyttjandet av kommissionens betalningar till 100,98 miljoner EUR för 2020 (varav 61,7 miljoner EUR under rubrik 5 – Administration, till följd av covid-19-pandemins inverkan på tjänsteresor, sammanträden, praktikplatser och rekryteringar), och 120,38 miljoner EUR avser övriga institutioners underutnyttjande.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 3/2021, som lagts fram av kommissionen och som uteslutande handlar om införandet i budgeten av överskottet för 2020, dvs. ett belopp på 1 768 617 610 EUR, i enlighet med artikel 18.3 i budgetförordningen och rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt att alla tillgängliga medel och oanvända belopp i unionens budget, inklusive överskottet, ska användas för att snabbt sätta in finansiellt stöd till de som drabbas hårdast av covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att helt och hållet använda de förväntade minskningarna av sina BNI-baserade bidrag från överskottet för 2020 till budgeteringen av åtgärder för att hantera effekterna av covid-19-pandemin och unionens återhämtning och resiliens, för att säkerställa en optimal fördelning av medlen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 3/2021. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 2/2021 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, övriga institutioner och berörda organ samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 23.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/239 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/239

---

P9_TA(2021)0322

Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om utkastet till rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 168/2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2022/C 99/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets förordning (09827/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets förordning (09827/2021),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0243/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 352 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0243/2021),

| — | med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2021 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 168/2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets resolution av den 20 maj 2021 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 168/2007 om inrättande av Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (1),

| — | med beaktande av artikel 105.1, artikel 105.4 och artikel 52.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1, artikel 105.4 och artikel 52.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0227/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0227/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets förordning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2021)0258.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/240 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/240

---

P9_TA(2021)0323

Interbus-överenskommelsen: Protokollet om internationell linjetrafik och särskild linjetrafik för persontransport med buss ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om utkastet till rådets beslut om undertecknande på Europeiska unionens vägnar av ett protokoll till överenskommelsen om tillfällig internationell persontransport med buss (Interbus-överenskommelsen) avseende internationell linjetrafik och särskild linjetrafik för persontransport med buss (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE))

(Godkännande)

(2022/C 99/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (11441/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (11441/2020),

| — | med beaktande av utkastet till ett protokoll till överenskommelsen om tillfällig internationell persontransport med buss (Interbus-överenskommelsen) avseende internationell linjetrafik och särskild linjetrafik för persontransport med buss (11442/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till ett protokoll till överenskommelsen om tillfällig internationell persontransport med buss (Interbus-överenskommelsen) avseende internationell linjetrafik och särskild linjetrafik för persontransport med buss (11442/2020),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 91 och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0027/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 91 och artikel 218.6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0027/2021),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A9-0176/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A9-0176/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet undertecknas. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/241 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/241

---

P9_TA(2021)0324

Fonden för inre säkerhet ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för inre säkerhet (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 99/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06488/1/2021 – C9-0227/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06488/1/2021 – C9-0227/2021),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0472), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0472),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0221/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0221/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 189.

(2)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 451.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/242 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/242

---

P9_TA(2021)0325

Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättandet av Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004 (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 99/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06975/3/2021 – C9-0224/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06975/3/2021 – C9-0224/2021),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 december 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 december 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 16 maj 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 16 maj 2018 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0390),

| — | med beaktande av artikel 294.7 och artiklarna 42, 43.2, 91.1, 100.2, 173.3, 175, 188, 192.1, 194.2, 195.2 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 och artiklarna 42, 43.2, 91.1, 100.2, 173.3, 175, 188, 192.1, 194.2, 195.2 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från fiskeriutskottet (A9-0222/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från fiskeriutskottet (A9-0222/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tar del av rådets och kommissionens gemensamma uttalande samt kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT C 110, 22.3.2019, s. 104.

(2)  EUT C 361, 5.10.2018, s. 9.

(3)  EUT C 116, 31.3.2021, s. 81.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet, rådet och kommissionen

Europaparlamentet, rådet och kommissionen inser behovet av att snarast vidta åtgärder för att skydda och bevara marin biologisk mångfald och marina ekosystem i havet och i kustnära områden. De tre institutionerna är eniga om att det kommer att krävas betydande offentliga och privata investeringar på nationell och europeisk nivå för att hantera förlusten av biologisk mångfald, skydda och återställa ekosystem och/eller bevara dem i gott skick, och att en betydande andel av EHFVF:s utgifter bör investeras i biologisk mångfald. De tre institutionerna är eniga om att kommissionen kommer att samarbeta med medlemsstaterna inom ramen för programplaneringen för EHFVF 2021–2027 för att förverkliga den övergripande ambition för utgifterna för biologisk mångfald som anges i skäl 15.

Gemensamt uttalande från rådet och kommissionen

Rådet och kommissionen står fast vid sitt åtagande att försöka undvika avbrott i fiskeverksamheten inom ramen för partnerskapsavtal om hållbart fiske genom att sträva efter att i tid förnya partnerskapsavtal om hållbart fiske och deras genomförandeprotokoll.

Uttalande från kommissionen

Kommissionen har godtagit att investeringar ombord som avser kontroll och tillsyn av fisket är stödberättigande för alla unionens fiskefartyg, oavsett om de är obligatoriska eller inte. Kommissionen anser att dessa investeringar kommer att göra det möjligt för medlemsstaterna att fullt ut utnyttja de finansiella resurser som finns tillgängliga i EHFVF för kontroll och tillsyn, fullgöra sina skyldigheter enligt kontrollförordningen och andra bestämmelser i den gemensamma fiskeripolitiken och avsevärt förbättra efterlevnadskulturen inom fiskerisektorn. Dessutom förväntar sig kommissionen – i samband med den pågående översynen av kontrollförordningen – att Europaparlamentet och rådet kommer att stödja moderniseringen av de befintliga kontrollverktygen och användningen av ny teknik enligt kommissionens förslag. Det handlar till exempel om att införa smarta lösningar för spårning och fångstrapportering för fartyg för småskaligt fiske, installera system för kontinuerlig övervakning av maskinstyrkan, övergå till helt digitaliserade spårbarhetssystem som omfattar alla fiskeriprodukter (färska, frysta och bearbetade) och införa obligatoriska elektroniska fjärrövervakningssystem ombord på fiskefartyg som bygger på riskbedömningar, vilket är det enda effektiva sättet att kontrollera hur landningsskyldigheten samt bifångst och utkast av känsliga arter tillämpas.

Uttalande från kommissionen

Kommissionen noterar de svårigheter som hittills har förekommit när det gäller att bevilja statligt stöd för förnyelse av flottorna i de yttersta randområdena. För att dessa regioner ska kunna utvecklas på ett hållbart sätt kommer kommissionen att försöka hjälpa medlemsstaterna att förbättra insamlingen av de vetenskapliga uppgifter som krävs för att uppfylla villkoren för stödberättigande i riktlinjerna för statligt stöd. Tanken är att göra det lättare att tillämpa riktlinjerna vid granskning av statligt stöd till fiskeri- och vattenbrukssektorn i de yttersta randområdena.

Uttalande från kommissionen

Kommissionen kommer inom ramen för programplaneringen för EHFVF 2021–2027 att aktivt uppmuntra medlemsstaterna att i största möjliga utsträckning använda åtgärder som ingår i deras program, särskilt enligt artikel 25 (skydd av biologisk mångfald och ekosystem), för att förverkliga den övergripande ambitionen att tillhandahålla årliga utgifter inom ramen för den fleråriga budgetramen för att hantera förlusten av biologisk mångfald, skydda och återställa ekosystem och bevara ekosystem i gott skick enligt följande: 2024 anslås 7,5 % av de årliga utgifterna inom den fleråriga budgetramen till målen för biologisk mångfald och 2026 och 2027 anslås 10 % av de årliga utgifterna inom den fleråriga budgetramen till målen för biologisk mångfald. Kommissionen kommer regelbundet att övervaka nivån på dessa utgifter baserat på de totala stödberättigande utgifter som stödmottagarna deklarerat till förvaltningsmyndigheten och på de uppgifter som medlemsstat lämnat. Om det vid övervakningen framgår att det gjorts otillräckliga framsteg när det gäller att förverkliga den övergripande ambitionen kommer kommissionen att aktivt arbeta med medlemsstaterna vid det årliga översynsmötet för att anta korrigerande åtgärder, inbegripet en programändring.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/244 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/244

---

P9_TA(2021)0326

Asyl-, migrations- och integrationsfonden 2021-2027 ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 6 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Asyl-, migrations- och integrationsfonden (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 99/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06486/2/2021 – C9-0225/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06486/2/2021 – C9-0225/2021),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0471), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0471),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0224/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0224/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 184.

(2)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 356.

---

Onsdagen, 7 juli 2021

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/245 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/245

---

P9_TA(2021)0329

Gemensamt system för mervärdesskatt: tilldela kommissionen genomförandebefogenheter för att fastställa innebörden av termer som används i vissa bestämmelser *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG vad gäller att tilldela kommissionen genomförandebefogenheter för att fastställa innebörden av termer som används i vissa bestämmelser i det direktivet (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2022/C 99/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0749), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0749),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0002/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0002/2021),

| — | med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det motiverade yttrande från Sveriges riksdag som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilket utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0201/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0201/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/246 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/246

---

P9_TA(2021)0339

Fonden för ett sammanlänkat Europa ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och om upphävande av förordningarna (EU) nr 1316/2013 och (EU) nr 283/2014 (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 99/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06115/2/2021 – C9-0214/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06115/2/2021 – C9-0214/2021),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 10 oktober 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 10 oktober 2018 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0438), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0438),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism (A9-0219/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för transport och turism (A9-0219/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 191.

(2)  EUT C 461, 21.12.2018, s. 173.

(3)  EUT C 158, 30.4.2021, s. 884.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/247 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/247

---

P9_TA(2021)0340

Nödvändiga bestämmelser för genomförandet av protokollet om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om utkastet till rådets beslut om ändring av beslut 2003/76/EG om fastställande av nödvändiga bestämmelser för genomförandet av protokollet som fogats till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – godkännande)

(2022/C 99/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (09399/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (09399/2021),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 2 första stycket i protokoll nr 37 om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om kol- och stålforskningsfonden, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0242/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 2 första stycket i protokoll nr 37 om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om kol- och stålforskningsfonden, fogat till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0242/2021),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från budgetutskottet (A9-0229/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från budgetutskottet (A9-0229/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner utkastet till rådets beslut. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

2.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/248 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/248

---

P9_TA(2021)0341

Förvaltningen av tillgångarna i EKSG under avveckling och i Kol- och stålforskningsfonden *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om förslaget till rådets beslut om ändring av beslut 2003/77/EG om fleråriga ekonomiska riktlinjer för förvaltningen av tillgångarna i EKSG under avveckling och, efter slutförd avveckling, tillgångarna i Kol- och stålforskningsfonden (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE))

(Samråd)

(2022/C 99/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0321), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0321),

| — | med beaktande av protokoll nr 37 om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden, som fogas till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i synnerhet artikel 2.2, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0216/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 37 om de ekonomiska följderna av att EKSG-fördraget upphör att gälla och om Kol- och stålforskningsfonden, som fogas till fördraget om Europeiska unionen och till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i synnerhet artikel 2.2, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0216/2020),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0228/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0228/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/249 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/249

---

P9_TA(2021)0342

Informationssystemet för viseringar (VIS): handläggning av viseringsansökningar ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 767/2008, (EG) nr 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 och (EU) 2019/1896 och upphävande av rådets beslut 2004/512/EG och 2008/633/RIF i syfte att reformera informationssystemet för viseringar (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 99/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05950/1/2021 – C9-0198/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05950/1/2021 – C9-0198/2021),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0302),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 25 september 2020 om att ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor tillstånd att dela upp lagstiftningsförfarandet och fortsätta arbetet på denna grund, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 25 september 2020 om att ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor tillstånd att dela upp lagstiftningsförfarandet och fortsätta arbetet på denna grund,

| — | med beaktande av artiklarna 67 och 40 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 67 och 40 i arbetsordningen.

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0207/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0207/2021),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 154.

(2)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 286.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/250 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/250

---

P9_TA(2021)0343

Informationssystemet för viseringar (VIS): villkor för åtkomst till andra EU-informationssystem för VIS ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordningarna (EU) nr 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 och (EU) 2019/818 vad gäller fastställandet av villkoren för åtkomst till andra EU-informationssystem för ändamål som gäller Informationssystemet för viseringar (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 99/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05951/1/2021 – C9-0199/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05951/1/2021 – C9-0199/2021),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 september 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 september 2018 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0302),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 25 september 2020 om att ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor tillstånd att dela upp lagstiftningsförfarandet och fortsätta arbetet på denna grund, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens beslut av den 25 september 2020 om att ge utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor tillstånd att dela upp lagstiftningsförfarandet och fortsätta arbetet på denna grund,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0208/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0208/2021),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 154.

(2)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 286.

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/251 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/251

---

P9_TA(2021)0344

Fonden för integrerad gränsförvaltning: instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik 2021-2027 ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 7 juli 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande, som en del av Fonden för integrerad gränsförvaltning, av instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 99/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06487/2/2021 – C9-0226/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06487/2/2021 – C9-0226/2021),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0473), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0473),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0220/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0220/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 184.

(2)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 406.

---

Torsdagen, 8 juli 2021

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/252 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/252

---

P9_TA(2021)0351

Europeiska läkemedelsmyndigheten ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 8 juli 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en förstärkt roll för Europeiska läkemedelsmyndigheten vid krisberedskap och krishantering avseende läkemedel och medicintekniska produkter (COM(2020)0725) – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 99/43)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Covid-19-pandemin har visat vilka risker som överexploatering av vilda djur och växter och andra naturtillgångar och den allt snabbare förlusten av biologisk mångfald medför för människors hälsa. Ungefär 70 % av de nya sjukdomarna och nästan alla kända pandemier (influensa, hiv/aids och covid-19) är zoonoser. Dessa sjukdomar har under de gångna 60 åren ökat över hela världen, och människans verksamhet och ekologiska fotavtryck leder till att vi får allt fler zoonotiska patogener. Ändrad markanvändning, avskogning, urbanisering, ett jordbruk som breder ut sig och intensifieras, olaglig handel med vilda djur och växter samt konsumtionsmönster bidrar dramatiskt till denna ökning. Zoonotiska patogener kan bestå av bakterier, virus eller parasiter eller okonventionella agenser, och kan sprida sig till människor via direkt kontakt eller via livsmedel, vatten och miljön. Vissa sjukdomar, såsom hiv/aids, börjar som zoonoser för att sedan mutera och bli varianter som bara angriper människor. Andra zoonoser kan vålla sjukdomar som bryter ut med jämna mellanrum, såsom virussjukdomen Ebola och salmonella. Dessutom finns det andra, såsom det coronavirus som förorsakar covid-19, som kan ge upphov till globala pandemier. Enligt den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster finns det uppskattningsvis 1,7  miljoner virus som ännu inte upptäckts och som antas ha antingen däggdjur eller fåglar som värdar. Bland dessa virus skulle mellan 631 000 och 827 000 kunna infektera människor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Covid-19-pandemin har visat vilka risker som överexploatering av vilda djur och växter och andra naturtillgångar och den allt snabbare förlusten av biologisk mångfald medför för människors hälsa. Ungefär 70 % av de nya sjukdomarna och nästan alla kända pandemier (influensa, hiv/aids och covid-19) är zoonoser. Dessa sjukdomar har under de gångna 60 åren ökat över hela världen, och människans verksamhet och ekologiska fotavtryck leder till att vi får allt fler zoonotiska patogener. Ändrad markanvändning, avskogning, urbanisering, ett jordbruk som breder ut sig och intensifieras, olaglig handel med vilda djur och växter samt konsumtionsmönster bidrar dramatiskt till denna ökning. Zoonotiska patogener kan bestå av bakterier, virus eller parasiter eller okonventionella agenser, och kan sprida sig till människor via direkt kontakt eller via livsmedel, vatten och miljön. Vissa sjukdomar, såsom hiv/aids, börjar som zoonoser för att sedan mutera och bli varianter som bara angriper människor. Andra zoonoser kan vålla sjukdomar som bryter ut med jämna mellanrum, såsom virussjukdomen Ebola och salmonella. Dessutom finns det andra, såsom det coronavirus som förorsakar covid-19, som kan ge upphov till globala pandemier. Enligt den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster finns det uppskattningsvis 1,7  miljoner virus som ännu inte upptäckts och som antas ha antingen däggdjur eller fåglar som värdar. Bland dessa virus skulle mellan 631 000 och 827 000 kunna infektera människor.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 1b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1b) | Världshälsoorganisationen har konstaterat att samma mikrober ofta infekterar både djur och människor, så insatser i bara en sektor kan varken förebygga eller eliminera problemet. Sjukdomar kan överföras från människor till djur och tvärtom och måste därför åtgärdas hos bäggedera, varvid man drar nytta av eventuella synergier inom forskning och behandling. Covid-19-pandemin är ett tydligt exempel på att One health-modellen måste börja tillämpas med större kraft i unionen för att resultaten ur folkhälsosynvinkel ska bli bättre, för som det konstaterades i programmet EU för hälsa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522

   (1a)

  , hänger människors hälsa samman både med djurs hälsa och med miljön, och åtgärder för att hantera hot mot hälsan måste ta hänsyn till dessa tre dimensioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1b)

Världshälsoorganisationen har konstaterat att samma mikrober ofta infekterar både djur och människor, så insatser i bara en sektor kan varken förebygga eller eliminera problemet. Sjukdomar kan överföras från människor till djur och tvärtom och måste därför åtgärdas hos bäggedera, varvid man drar nytta av eventuella synergier inom forskning och behandling. Covid-19-pandemin är ett tydligt exempel på att One health-modellen måste börja tillämpas med större kraft i unionen för att resultaten ur folkhälsosynvinkel ska bli bättre, för som det konstaterades i programmet EU för hälsa, inrättat genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522

   (1a)

  , hänger människors hälsa samman både med djurs hälsa och med miljön, och åtgärder för att hantera hot mot hälsan måste ta hänsyn till dessa tre dimensioner.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | De mycket speciella erfarenheterna av covid-19-pandemin har visat att unionen på ett mer effektivt sätt
  bör
  hantera tillgången på läkemedel och medicintekniska produkter och utveckla medicinska motåtgärder för att hantera hot mot folkhälsan. Unionens förmåga att göra detta är kraftigt försvagad på grund av att det inte finns något klart definierat regelverk för att hantera insatserna mot pandemin, men också på grund av unionens bristande beredskap för ett hot mot folkhälsan som påverkar de flesta medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

De mycket speciella erfarenheterna av covid-19-pandemin har visat att unionen på ett mer effektivt sätt
  bör
  hantera tillgången på läkemedel och medicintekniska produkter och utveckla medicinska motåtgärder för att hantera hot mot folkhälsan. Unionens förmåga att göra detta är kraftigt försvagad på grund av att det inte finns något klart definierat regelverk för att hantera insatserna mot pandemin, men också på grund av unionens bristande beredskap för ett hot mot folkhälsan som påverkar de flesta medlemsstaterna.

| (2) | De mycket speciella erfarenheterna av covid-19-pandemin har
  också tydliggjort unionens och medlemsstaternas svårigheter att klara av ett sådant hot mot folkhälsan och
  visat att unionen
  måste få en starkare roll för att
  på ett mer effektivt sätt hantera tillgången på läkemedel och medicintekniska produkter och utveckla medicinska motåtgärder för att hantera hot mot folkhälsan
  i ett tidigt skede och på ett harmoniserat sätt genom att säkerställa samarbete och samordning mellan unionen, behöriga nationella och regionala myndigheter, industrin och andra aktörer inom försörjningskedjorna för läkemedel och medicintekniska produkter, däribland hälso- och sjukvårdspersonal
  .
  Unionen måste ge högre prioritet åt hälsa, säkerställa kontinuerligt tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster av hög kvalitet och vara redo att hantera epidemier och andra hälsohot.
  Unionens förmåga att göra detta är kraftigt försvagad på grund av att det inte finns något klart definierat regelverk för att hantera insatserna mot pandemin
  och på grund av att dess hälsomyndigheter har inadekvata mandat och resurser
  , men också på grund av unionens
  och medlemsstaternas
  bristande beredskap för ett hot mot folkhälsan som påverkar de flesta medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(2)

De mycket speciella erfarenheterna av covid-19-pandemin har
  också tydliggjort unionens och medlemsstaternas svårigheter att klara av ett sådant hot mot folkhälsan och
  visat att unionen
  måste få en starkare roll för att
  på ett mer effektivt sätt hantera tillgången på läkemedel och medicintekniska produkter och utveckla medicinska motåtgärder för att hantera hot mot folkhälsan
  i ett tidigt skede och på ett harmoniserat sätt genom att säkerställa samarbete och samordning mellan unionen, behöriga nationella och regionala myndigheter, industrin och andra aktörer inom försörjningskedjorna för läkemedel och medicintekniska produkter, däribland hälso- och sjukvårdspersonal
  .
  Unionen måste ge högre prioritet åt hälsa, säkerställa kontinuerligt tillhandahållande av hälso- och sjukvårdstjänster av hög kvalitet och vara redo att hantera epidemier och andra hälsohot.
  Unionens förmåga att göra detta är kraftigt försvagad på grund av att det inte finns något klart definierat regelverk för att hantera insatserna mot pandemin
  och på grund av att dess hälsomyndigheter har inadekvata mandat och resurser
  , men också på grund av unionens
  och medlemsstaternas
  bristande beredskap för ett hot mot folkhälsan som påverkar de flesta medlemsstaterna.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | Brister har olika och komplexa grundorsaker som bör kartläggas, förstås och analyseras vidare tillsammans med alla de olika berörda parterna för att de ska kunna hanteras på ett heltäckande sätt. En bättre förståelse av bristerna bör inbegripa identifiering av flaskhalsar i försörjningskedjan. I det specifika fallet med covid-19-pandemin hade bristen på adjuvanta behandlingar av sjukdomen en rad olika orsaker, från produktionssvårigheter i tredjeländer till logistiska svårigheter eller produktionssvårigheter i unionen, och bristen på vacciner hade en mer ovanlig orsak, nämligen en oväntat hög och ökande efterfrågan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

Brister har olika och komplexa grundorsaker som bör kartläggas, förstås och analyseras vidare tillsammans med alla de olika berörda parterna för att de ska kunna hanteras på ett heltäckande sätt. En bättre förståelse av bristerna bör inbegripa identifiering av flaskhalsar i försörjningskedjan. I det specifika fallet med covid-19-pandemin hade bristen på adjuvanta behandlingar av sjukdomen en rad olika orsaker, från produktionssvårigheter i tredjeländer till logistiska svårigheter eller produktionssvårigheter i unionen, och bristen på vacciner hade en mer ovanlig orsak, nämligen en oväntat hög och ökande efterfrågan.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | De ofta komplexa försörjningskedjorna för läkemedel och medicintekniska produkter, nationella exportrestriktioner och exportförbud, stängda gränser som hindrar den fria rörligheten för dessa varor och osäkerheten om tillgången och efterfrågan på dem i samband med covid-19-pandemin har lagt påtagliga hinder i vägen för en välfungerande inre marknad och för en effektiv hantering av de allvarliga hoten mot folkhälsan i hela unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

De ofta komplexa försörjningskedjorna för läkemedel och medicintekniska produkter, nationella exportrestriktioner och exportförbud, stängda gränser som hindrar den fria rörligheten för dessa varor och osäkerheten om tillgången och efterfrågan på dem i samband med covid-19-pandemin har lagt påtagliga hinder i vägen för en välfungerande inre marknad och för en effektiv hantering av de allvarliga hoten mot folkhälsan i hela unionen.

| (3) | Störningar i
  de ofta komplexa försörjningskedjorna för läkemedel och medicintekniska produkter, nationella exportrestriktioner och exportförbud, stängda gränser som hindrar den fria rörligheten för dessa varor och osäkerheten om tillgången och efterfrågan på dem i samband med covid-19-pandemin
  samt avsaknaden av produktion i unionen av vissa viktiga läkemedel och aktiva kemiska substanser
  har lagt påtagliga hinder i vägen för en välfungerande inre marknad och för en effektiv hantering av de allvarliga hoten mot folkhälsan i hela unionen
  , med svåra konsekvenser för dess medborgare
  . |
| --- | --- |

(3)

Störningar i
  de ofta komplexa försörjningskedjorna för läkemedel och medicintekniska produkter, nationella exportrestriktioner och exportförbud, stängda gränser som hindrar den fria rörligheten för dessa varor och osäkerheten om tillgången och efterfrågan på dem i samband med covid-19-pandemin
  samt avsaknaden av produktion i unionen av vissa viktiga läkemedel och aktiva kemiska substanser
  har lagt påtagliga hinder i vägen för en välfungerande inre marknad och för en effektiv hantering av de allvarliga hoten mot folkhälsan i hela unionen
  , med svåra konsekvenser för dess medborgare
  .

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Medlemsstaterna och Europaparlamentet
  har under lång tid
  prioriterat frågan om hur man ska hantera problemet med brist på läkemedel
  , vilket framgår av flera rapporter från Europaparlamentet (11) och av de diskussioner som förts under de senaste ordförandeskapen i Europeiska unionens råd. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Medlemsstaterna och Europaparlamentet
  har under lång tid
  prioriterat frågan om hur man ska hantera problemet med brist på läkemedel
  , vilket framgår av flera rapporter från Europaparlamentet (11) och av de diskussioner som förts under de senaste ordförandeskapen i Europeiska unionens råd.

| (4) | Att åtgärda problemet med brist på läkemedel
  har under lång tid
  varit en prioriterad, men obesvarad, fråga för medlemsstaterna och Europaparlamentet
  , vilket framgår av flera rapporter från Europaparlamentet (11) och av de diskussioner som förts under de senaste ordförandeskapen i Europeiska unionens råd. |
| --- | --- |

(4)

Att åtgärda problemet med brist på läkemedel
  har under lång tid
  varit en prioriterad, men obesvarad, fråga för medlemsstaterna och Europaparlamentet
  , vilket framgår av flera rapporter från Europaparlamentet (11) och av de diskussioner som förts under de senaste ordförandeskapen i Europeiska unionens råd.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Läkemedelsbrist hotar folkhälsan alltmer, med svåra konsekvenser för hälso- och sjukvårdssystemen och för patienternas rätt till adekvat medicinsk vård. Ökad global efterfrågan, förvärrad av covid-19-pandemin, har lett till ytterligare läkemedelsbrist, försvagat medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem, skapat avsevärda risker för patienthälsan och patientvården, särskilt i form av sjukdomsprogression och förvärrade symptom, längre förseningar med eller avbrott i vård eller behandling, längre sjukhusinläggningar, ökad risk för förfalskade läkemedel, medicineringsfel, biverkningar när läkemedel som inte finns att tillgå ersätts med alternativa läkemedel, betydande psykiskt obehag för patienterna och ökade kostnader för hälso- och sjukvårdssystemen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Läkemedelsbrist hotar folkhälsan alltmer, med svåra konsekvenser för hälso- och sjukvårdssystemen och för patienternas rätt till adekvat medicinsk vård. Ökad global efterfrågan, förvärrad av covid-19-pandemin, har lett till ytterligare läkemedelsbrist, försvagat medlemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem, skapat avsevärda risker för patienthälsan och patientvården, särskilt i form av sjukdomsprogression och förvärrade symptom, längre förseningar med eller avbrott i vård eller behandling, längre sjukhusinläggningar, ökad risk för förfalskade läkemedel, medicineringsfel, biverkningar när läkemedel som inte finns att tillgå ersätts med alternativa läkemedel, betydande psykiskt obehag för patienterna och ökade kostnader för hälso- och sjukvårdssystemen.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Covid-19-pandemin har förvärrat problemet med brist på vissa läkemedel som betraktas som kritiska för att hantera pandemin, och den har belyst de strukturella begränsningarna i unionens förmåga att snabbt och effektivt reagera på sådana utmaningar vid folkhälsokriser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Covid-19-pandemin har förvärrat problemet med brist på vissa läkemedel som betraktas som kritiska för att hantera pandemin, och den har belyst de strukturella begränsningarna i unionens förmåga att snabbt och effektivt reagera på sådana utmaningar vid folkhälsokriser.

| (5) | Covid-19-pandemin har förvärrat
  det redan befintliga
  problemet med brist på vissa läkemedel som betraktas som kritiska för att hantera pandemin, och den har belyst
  unionens beroende av omvärlden vad gäller inhemsk produktion av läkemedel och medicintekniska produkter, bristen på samordning,
  de strukturella begränsningarna i unionens förmåga att snabbt och effektivt reagera på sådana utmaningar vid folkhälsokriser
  , behovet av att stödja och stärka industristrukturen genom en lämplig politik samt behovet av att unionens institutioner, organ, kontor och byråer i högre grad och mer aktivt blir delaktiga i arbetet med unionsmedborgarnas hälsa
  . |
| --- | --- |

(5)

Covid-19-pandemin har förvärrat
  det redan befintliga
  problemet med brist på vissa läkemedel som betraktas som kritiska för att hantera pandemin, och den har belyst
  unionens beroende av omvärlden vad gäller inhemsk produktion av läkemedel och medicintekniska produkter, bristen på samordning,
  de strukturella begränsningarna i unionens förmåga att snabbt och effektivt reagera på sådana utmaningar vid folkhälsokriser
  , behovet av att stödja och stärka industristrukturen genom en lämplig politik samt behovet av att unionens institutioner, organ, kontor och byråer i högre grad och mer aktivt blir delaktiga i arbetet med unionsmedborgarnas hälsa
  .

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Den snabba utvecklingen av covid-19 och virusets spridning har lett till en starkt ökad efterfrågan på medicintekniska produkter som respiratorer, kirurgiska munskydd och testkit för covid-19, samtidigt som
  tillgången påverkats negativt av
  produktionsstörningar och begränsad kapacitet att snabbt öka produktionen och den komplexa och globala försörjningskedjan för medicintekniska produkter. Det har medfört att nya enheter deltar i produktionen av dessa produkter, vilket lett till flaskhalsar i samband med bedömning av överensstämmelse och till förekomsten av produkter som inte uppfyller kraven, inte är säkra och i vissa fall är förfalskade. Därför bör man upprätta långsiktiga strukturer inom ett lämpligt unionsorgan för att säkerställa övervakning av sådan brist på medicintekniska produkter som
  orsakats av ett
  hot mot folkhälsan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Den snabba utvecklingen av covid-19 och virusets spridning har lett till en starkt ökad efterfrågan på medicintekniska produkter som respiratorer, kirurgiska munskydd och testkit för covid-19, samtidigt som
  tillgången påverkats negativt av
  produktionsstörningar och begränsad kapacitet att snabbt öka produktionen och den komplexa och globala försörjningskedjan för medicintekniska produkter. Det har medfört att nya enheter deltar i produktionen av dessa produkter, vilket lett till flaskhalsar i samband med bedömning av överensstämmelse och till förekomsten av produkter som inte uppfyller kraven, inte är säkra och i vissa fall är förfalskade. Därför bör man upprätta långsiktiga strukturer inom ett lämpligt unionsorgan för att säkerställa övervakning av sådan brist på medicintekniska produkter som
  orsakats av ett
  hot mot folkhälsan.

| (6) | Den snabba utvecklingen av covid-19 och virusets spridning har lett till en starkt ökad efterfrågan på medicintekniska produkter som respiratorer, kirurgiska munskydd och testkit för covid-19, samtidigt som produktionsstörningar och begränsad kapacitet att snabbt öka produktionen och den komplexa och globala försörjningskedjan för medicintekniska produkter
  har lett till stora leveranssvårigheter och ibland allvarlig lagerbrist och gjort att medlemsstaterna hamnat i konkurrens med varandra när de försökt tillgodose medborgares legitima behov, vilket har bidragit till osamordnade åtgärder på nationell nivå, exempelvis nationell hamstring och lagring
  . Det har
  dessutom
  medfört att nya enheter deltar i 
  den påskyndade
  produktionen av dessa produkter, vilket lett till flaskhalsar i samband med bedömning av överensstämmelse och till förekomsten av produkter
  som säljs till överpris och
  som inte uppfyller kraven, inte är säkra och i vissa fall är förfalskade. Därför bör man
  i brådskande ordning
  upprätta långsiktiga strukturer inom ett lämpligt unionsorgan för att säkerställa
  en mer solid och effektiv samordning och
  övervakning av sådan brist på medicintekniska produkter som
  kan inträffa vid
  hot mot folkhälsan
  samt utökad och tidig dialog med industrin för medicintekniska produkter och med hälso- och sjukvårdspersonal för att förhindra och begränsa sådan brist
  . |
| --- | --- |

(6)

Den snabba utvecklingen av covid-19 och virusets spridning har lett till en starkt ökad efterfrågan på medicintekniska produkter som respiratorer, kirurgiska munskydd och testkit för covid-19, samtidigt som produktionsstörningar och begränsad kapacitet att snabbt öka produktionen och den komplexa och globala försörjningskedjan för medicintekniska produkter
  har lett till stora leveranssvårigheter och ibland allvarlig lagerbrist och gjort att medlemsstaterna hamnat i konkurrens med varandra när de försökt tillgodose medborgares legitima behov, vilket har bidragit till osamordnade åtgärder på nationell nivå, exempelvis nationell hamstring och lagring
  . Det har
  dessutom
  medfört att nya enheter deltar i 
  den påskyndade
  produktionen av dessa produkter, vilket lett till flaskhalsar i samband med bedömning av överensstämmelse och till förekomsten av produkter
  som säljs till överpris och
  som inte uppfyller kraven, inte är säkra och i vissa fall är förfalskade. Därför bör man
  i brådskande ordning
  upprätta långsiktiga strukturer inom ett lämpligt unionsorgan för att säkerställa
  en mer solid och effektiv samordning och
  övervakning av sådan brist på medicintekniska produkter som
  kan inträffa vid
  hot mot folkhälsan
  samt utökad och tidig dialog med industrin för medicintekniska produkter och med hälso- och sjukvårdspersonal för att förhindra och begränsa sådan brist
  .

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 6a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (6a) | Covid-19-utbrottet och den efterföljande hälsokrisen blottlade behovet av en mer samordnad unionsstrategi för krishantering. Även om situationens akuta karaktär förklarar avsaknaden av en konsekvensbedömning bör tillräcklig fördelning av personal- och finansieringsresurser säkras, med beaktande av särdragen i de olika medlemsstaternas vårdsektorer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6a)

Covid-19-utbrottet och den efterföljande hälsokrisen blottlade behovet av en mer samordnad unionsstrategi för krishantering. Även om situationens akuta karaktär förklarar avsaknaden av en konsekvensbedömning bör tillräcklig fördelning av personal- och finansieringsresurser säkras, med beaktande av särdragen i de olika medlemsstaternas vårdsektorer.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Osäker tillgång och efterfrågan och risken för brist på viktiga läkemedel och medicintekniska produkter under ett hot mot folkhälsan såsom covid-19-pandemin kan få medlemsstaterna att vidta exportrestriktioner och andra nationella skyddsåtgärder som kan få allvarliga konsekvenser för den inre marknaden. Brist på läkemedel kan dessutom allvarligt äventyra hälsan för patienter i unionen; om läkemedel inte finns tillgängliga kan det leda till medicineringsfel, längre sjukhusvistelser och biverkningar till följd av administrering av olämpliga ersättningsprodukter. När det gäller medicintekniska produkter kan brist leda till att det saknas diagnostiska resurser, med negativa konsekvenser för folkhälsoåtgärder, att det saknas behandlingar eller att sjukdomen förvärras, och kan också medföra att hälso- och sjukvårdspersonal inte kan utföra sitt arbete korrekt. Denna brist kan också ha en betydande inverkan på hur spridningen en viss sjukdom kontrolleras, t.ex. om det inte finns tillräckligt med testkit för covid-19. Därför är det viktigt att ta itu med bristfrågan och att stärka och formalisera övervakningen av kritiska läkemedel och medicintekniska produkter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Osäker tillgång och efterfrågan och risken för brist på viktiga läkemedel och medicintekniska produkter under ett hot mot folkhälsan såsom covid-19-pandemin kan få medlemsstaterna att vidta exportrestriktioner och andra nationella skyddsåtgärder som kan få allvarliga konsekvenser för den inre marknaden. Brist på läkemedel kan dessutom allvarligt äventyra hälsan för patienter i unionen; om läkemedel inte finns tillgängliga kan det leda till medicineringsfel, längre sjukhusvistelser och biverkningar till följd av administrering av olämpliga ersättningsprodukter. När det gäller medicintekniska produkter kan brist leda till att det saknas diagnostiska resurser, med negativa konsekvenser för folkhälsoåtgärder, att det saknas behandlingar eller att sjukdomen förvärras, och kan också medföra att hälso- och sjukvårdspersonal inte kan utföra sitt arbete korrekt. Denna brist kan också ha en betydande inverkan på hur spridningen en viss sjukdom kontrolleras, t.ex. om det inte finns tillräckligt med testkit för covid-19. Därför är det viktigt att ta itu med bristfrågan och att stärka och formalisera övervakningen av kritiska läkemedel och medicintekniska produkter.

| (7) | Osäker tillgång och efterfrågan och risken för brist på viktiga läkemedel och medicintekniska produkter under ett hot mot folkhälsan såsom covid-19-pandemin kan få medlemsstaterna att vidta exportrestriktioner och andra nationella skyddsåtgärder som kan få allvarliga konsekvenser för den inre marknaden
  och förvärra konsekvenserna för folkhälsan samt även leda till ett behov av tillfälliga transparens- och tillståndmekanismer för export
  . Brist på läkemedel kan dessutom allvarligt äventyra hälsan för patienter i unionen; om läkemedel inte finns tillgängliga kan det leda till medicineringsfel, längre sjukhusvistelser och biverkningar
  och dödsfall
  till följd av administrering av olämpliga ersättningsprodukter. När det gäller medicintekniska produkter kan brist leda till att det saknas diagnostiska resurser, med negativa konsekvenser för folkhälsoåtgärder, att det saknas behandlingar eller att sjukdomen förvärras, och kan också medföra att hälso- och sjukvårdspersonal inte kan utföra sitt arbete korrekt
  eller få skydd när de gör det, vilket framgått under covid-19-pandemin, med svåra konsekvenser för hälsan bland hälso- och sjukvårdspersonalen
  . Denna brist kan också ha en betydande inverkan på hur spridningen
  av
  en viss sjukdom kontrolleras, t.ex. om det inte finns tillräckligt med testkit för covid-19. Därför är det viktigt att
  ha en lämplig ram på unionsnivå för att samordna medlemsstaternas svar, att
  ta itu med bristfrågan och att stärka och formalisera övervakningen av kritiska läkemedel och medicintekniska produkter
  så effektivt som möjligt för att undvika att skapa onödiga bördor för berörda parter som kan belasta resurser och orsaka ytterligare dröjsmål
  . |
| --- | --- |

(7)

Osäker tillgång och efterfrågan och risken för brist på viktiga läkemedel och medicintekniska produkter under ett hot mot folkhälsan såsom covid-19-pandemin kan få medlemsstaterna att vidta exportrestriktioner och andra nationella skyddsåtgärder som kan få allvarliga konsekvenser för den inre marknaden
  och förvärra konsekvenserna för folkhälsan samt även leda till ett behov av tillfälliga transparens- och tillståndmekanismer för export
  . Brist på läkemedel kan dessutom allvarligt äventyra hälsan för patienter i unionen; om läkemedel inte finns tillgängliga kan det leda till medicineringsfel, längre sjukhusvistelser och biverkningar
  och dödsfall
  till följd av administrering av olämpliga ersättningsprodukter. När det gäller medicintekniska produkter kan brist leda till att det saknas diagnostiska resurser, med negativa konsekvenser för folkhälsoåtgärder, att det saknas behandlingar eller att sjukdomen förvärras, och kan också medföra att hälso- och sjukvårdspersonal inte kan utföra sitt arbete korrekt
  eller få skydd när de gör det, vilket framgått under covid-19-pandemin, med svåra konsekvenser för hälsan bland hälso- och sjukvårdspersonalen
  . Denna brist kan också ha en betydande inverkan på hur spridningen
  av
  en viss sjukdom kontrolleras, t.ex. om det inte finns tillräckligt med testkit för covid-19. Därför är det viktigt att
  ha en lämplig ram på unionsnivå för att samordna medlemsstaternas svar, att
  ta itu med bristfrågan och att stärka och formalisera övervakningen av kritiska läkemedel och medicintekniska produkter
  så effektivt som möjligt för att undvika att skapa onödiga bördor för berörda parter som kan belasta resurser och orsaka ytterligare dröjsmål
  .

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Säkra och effektiva läkemedel som behandlar, förebygger eller diagnosticerar sjukdomar som utgör ett hot mot folkhälsan bör utvecklas och göras tillgängliga så snart som möjligt vid sådana hot. Covid-19-pandemin har också gjort det tydligt att varken samordningen eller beslutsfattandet fungerar optimalt när det gäller multinationella kliniska prövningar och rådgivning på unionsnivå om användningen av läkemedel i nationella program för användning av humanitära skäl (compassionate use) eller för annan användning än den de har godkänts för inom unionen, vilket har lett till förseningar i antagandet av forskningsresultat och utvecklingen av och tillgången på nya läkemedel eller läkemedel med nya användningsområden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Säkra och effektiva läkemedel som behandlar, förebygger eller diagnosticerar sjukdomar som utgör ett hot mot folkhälsan bör utvecklas och göras tillgängliga så snart som möjligt vid sådana hot. Covid-19-pandemin har också gjort det tydligt att varken samordningen eller beslutsfattandet fungerar optimalt när det gäller multinationella kliniska prövningar och rådgivning på unionsnivå om användningen av läkemedel i nationella program för användning av humanitära skäl (compassionate use) eller för annan användning än den de har godkänts för inom unionen, vilket har lett till förseningar i antagandet av forskningsresultat och utvecklingen av och tillgången på nya läkemedel eller läkemedel med nya användningsområden.

| (8) | Säkra och effektiva läkemedel som behandlar, förebygger eller diagnosticerar sjukdomar som utgör ett hot mot folkhälsan bör
  identifieras,
  utvecklas
  , särskilt genom gemensamma insatser av offentliga myndigheter, den privata sektorn och den akademiska världen,
  och göras tillgängliga
  för unionsmedborgarna
  så snart som möjligt vid sådana hot. Covid-19-pandemin har också gjort det tydligt att varken samordningen eller beslutsfattandet fungerar optimalt när det gäller multinationella kliniska prövningar och rådgivning på unionsnivå om användningen av läkemedel i nationella program för användning av humanitära skäl (compassionate use) eller för annan användning än den de har godkänts för inom unionen, vilket har lett till förseningar i antagandet av forskningsresultat och utvecklingen av och tillgången på nya läkemedel eller läkemedel med nya användningsområden. |
| --- | --- |

(8)

Säkra och effektiva läkemedel som behandlar, förebygger eller diagnosticerar sjukdomar som utgör ett hot mot folkhälsan bör
  identifieras,
  utvecklas
  , särskilt genom gemensamma insatser av offentliga myndigheter, den privata sektorn och den akademiska världen,
  och göras tillgängliga
  för unionsmedborgarna
  så snart som möjligt vid sådana hot. Covid-19-pandemin har också gjort det tydligt att varken samordningen eller beslutsfattandet fungerar optimalt när det gäller multinationella kliniska prövningar och rådgivning på unionsnivå om användningen av läkemedel i nationella program för användning av humanitära skäl (compassionate use) eller för annan användning än den de har godkänts för inom unionen, vilket har lett till förseningar i antagandet av forskningsresultat och utvecklingen av och tillgången på nya läkemedel eller läkemedel med nya användningsområden.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Under covid-19-pandemin har det varit nödvändigt att hitta tillfälliga lösningar, t.ex. villkorade arrangemang mellan kommissionen, Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan kallad läkemedelsmyndigheten), innehavare av godkännanden för försäljning, tillverkare och medlemsstater, för att göra säkra och effektiva läkemedel för att behandla eller hindra spridningen av covid-19 tillgängliga och för att underlätta och påskynda utveckling och godkännande för försäljning av behandlingar och vacciner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Under covid-19-pandemin har det varit nödvändigt att hitta tillfälliga lösningar, t.ex. villkorade arrangemang mellan kommissionen, Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan kallad läkemedelsmyndigheten), innehavare av godkännanden för försäljning, tillverkare och medlemsstater, för att göra säkra och effektiva läkemedel för att behandla eller hindra spridningen av covid-19 tillgängliga och för att underlätta och påskynda utveckling och godkännande för försäljning av behandlingar och vacciner.

| (9) | Under covid-19-pandemin har det varit nödvändigt att hitta tillfälliga lösningar, t.ex. villkorade arrangemang mellan kommissionen, Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan kallad läkemedelsmyndigheten), innehavare av godkännanden för försäljning, tillverkare
  eller andra aktörer i försörjningskedjan
  och medlemsstater, för att göra säkra och effektiva läkemedel för att behandla eller hindra spridningen av covid-19 tillgängliga och för att underlätta och påskynda utveckling och godkännande för försäljning av behandlingar och vacciner. |
| --- | --- |

(9)

Under covid-19-pandemin har det varit nödvändigt att hitta tillfälliga lösningar, t.ex. villkorade arrangemang mellan kommissionen, Europeiska läkemedelsmyndigheten (nedan kallad läkemedelsmyndigheten), innehavare av godkännanden för försäljning, tillverkare
  eller andra aktörer i försörjningskedjan
  och medlemsstater, för att göra säkra och effektiva läkemedel för att behandla eller hindra spridningen av covid-19 tillgängliga och för att underlätta och påskynda utveckling och godkännande för försäljning av behandlingar och vacciner.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | För att den inre marknaden för dessa produkter ska fungera bättre och för att bidra till en hög hälsoskyddsnivå för människor bör man anpassa reglerna om övervakning av brist på läkemedel och brist på medicintekniska produkter till varandra, och underlätta forskning om och utveckling av läkemedel som kan bidra till att behandla, förebygga eller diagnosticera sjukdomar som orsakar folkhälsokriser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

För att den inre marknaden för dessa produkter ska fungera bättre och för att bidra till en hög hälsoskyddsnivå för människor bör man anpassa reglerna om övervakning av brist på läkemedel och brist på medicintekniska produkter till varandra, och underlätta forskning om och utveckling av läkemedel som kan bidra till att behandla, förebygga eller diagnosticera sjukdomar som orsakar folkhälsokriser.

| (10) | För att den inre marknaden för dessa produkter ska fungera bättre och för att bidra till en hög hälsoskyddsnivå för människor bör man anpassa
  och skärpa
  reglerna om övervakning av brist på läkemedel och brist på medicintekniska produkter till varandra, och underlätta forskning om och utveckling av läkemedel som kan bidra till att behandla, förebygga eller diagnosticera sjukdomar som orsakar folkhälsokriser
  , i syfte att strategiskt komplettera insatserna av kommissionen och unionens byråer i detta syfte liksom av framtida viktiga byråer såsom den föreslagna EU-myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera)
  . |
| --- | --- |

(10)

För att den inre marknaden för dessa produkter ska fungera bättre och för att bidra till en hög hälsoskyddsnivå för människor bör man anpassa
  och skärpa
  reglerna om övervakning av brist på läkemedel och brist på medicintekniska produkter till varandra, och underlätta forskning om och utveckling av läkemedel som kan bidra till att behandla, förebygga eller diagnosticera sjukdomar som orsakar folkhälsokriser
  , i syfte att strategiskt komplettera insatserna av kommissionen och unionens byråer i detta syfte liksom av framtida viktiga byråer såsom den föreslagna EU-myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera)
  .

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | I syfte att säkerställa effektiva hälso- och sjukvårdssystem bör det införas stresstester för utvärdering av hälso- och sjukvårdssystemens motståndskraft i krislägen, så att man effektivt kan motverka bristsituationer under pandemier och fastställa de strukturella riskfaktorer som skapar bristen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

I syfte att säkerställa effektiva hälso- och sjukvårdssystem bör det införas stresstester för utvärdering av hälso- och sjukvårdssystemens motståndskraft i krislägen, så att man effektivt kan motverka bristsituationer under pandemier och fastställa de strukturella riskfaktorer som skapar bristen.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 10b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10b) | För att den inre marknaden för läkemedel ska fungera bättre och för att bidra till en hög hälsoskyddsnivå för människor bör man underlätta forskning om och utveckling av läkemedel som kan bidra till att behandla, förebygga eller diagnosticera sjukdomar som orsakar folkhälsokriser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10b)

För att den inre marknaden för läkemedel ska fungera bättre och för att bidra till en hög hälsoskyddsnivå för människor bör man underlätta forskning om och utveckling av läkemedel som kan bidra till att behandla, förebygga eller diagnosticera sjukdomar som orsakar folkhälsokriser.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Målet med denna förordning är att säkerställa att den inre marknaden för läkemedel och medicintekniska produkter fungerar smidigt
  , med en hög hälsoskyddsnivå för människor som grundläggande mål.
  Ett annat mål med denna förordning är att säkerställa säkerhet, kvalitet och effekt för läkemedel som kan bidra till att avhjälpa hot mot folkhälsan. Båda dessa mål eftersträvas samtidigt och är oskiljaktiga och lika viktiga. När det gäller artikel 114 i EUF-fördraget skapar denna förordning en ram för övervakning och rapportering av brist på läkemedel och medicintekniska produkter vid folkhälsokriser. När det gäller artikel 168.4 c i EUF-fördraget utgör denna förordning en stärkt unionsram för att säkerställa läkemedels och medicintekniska produkters kvalitet och säkerhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Målet med denna förordning är att säkerställa att den inre marknaden för läkemedel och medicintekniska produkter fungerar smidigt
  , med en hög hälsoskyddsnivå för människor som grundläggande mål.
  Ett annat mål med denna förordning är att säkerställa säkerhet, kvalitet och effekt för läkemedel som kan bidra till att avhjälpa hot mot folkhälsan. Båda dessa mål eftersträvas samtidigt och är oskiljaktiga och lika viktiga. När det gäller artikel 114 i EUF-fördraget skapar denna förordning en ram för övervakning och rapportering av brist på läkemedel och medicintekniska produkter vid folkhälsokriser. När det gäller artikel 168.4 c i EUF-fördraget utgör denna förordning en stärkt unionsram för att säkerställa läkemedels och medicintekniska produkters kvalitet och säkerhet.

| (11) | Målet med denna förordning är att säkerställa
  en hög hälsoskyddsnivå för människor genom säkerställande av
  att den inre marknaden för läkemedel och medicintekniska produkter fungerar smidigt. Ett annat mål med denna förordning är att säkerställa säkerhet, kvalitet och effekt för läkemedel som kan bidra till att avhjälpa hot mot folkhälsan. Båda dessa mål eftersträvas samtidigt och är oskiljaktiga och lika viktiga. När det gäller artikel 114 i EUF-fördraget skapar denna förordning en ram för övervakning och rapportering av brist på läkemedel och medicintekniska produkter vid folkhälsokriser. När det gäller artikel 168.4 c i EUF-fördraget utgör denna förordning en stärkt unionsram för att säkerställa läkemedels och medicintekniska produkters kvalitet och säkerhet. |
| --- | --- |

(11)

Målet med denna förordning är att säkerställa
  en hög hälsoskyddsnivå för människor genom säkerställande av
  att den inre marknaden för läkemedel och medicintekniska produkter fungerar smidigt. Ett annat mål med denna förordning är att säkerställa säkerhet, kvalitet och effekt för läkemedel som kan bidra till att avhjälpa hot mot folkhälsan. Båda dessa mål eftersträvas samtidigt och är oskiljaktiga och lika viktiga. När det gäller artikel 114 i EUF-fördraget skapar denna förordning en ram för övervakning och rapportering av brist på läkemedel och medicintekniska produkter vid folkhälsokriser. När det gäller artikel 168.4 c i EUF-fördraget utgör denna förordning en stärkt unionsram för att säkerställa läkemedels och medicintekniska produkters kvalitet och säkerhet.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | I denna förordning fastställs en ram för att hantera problemet med bristsituationer vid hot mot folkhälsan och större händelser. Brist på läkemedel och medicintekniska produkter är dock ett ihållande problem som i allt högre grad har påverkat unionsmedborgares hälsa och liv i årtionden. Denna förordning bör därför vara ett första steg mot att förbättra unionens svar på denna långvariga fråga. Kommissionen bör därefter föreslå en utvidgning av denna ram för att säkerställa att frågan om bristsituationer hanteras brett och varaktigt i den kommande översynen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004

   (1a)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG

   (1b)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

I denna förordning fastställs en ram för att hantera problemet med bristsituationer vid hot mot folkhälsan och större händelser. Brist på läkemedel och medicintekniska produkter är dock ett ihållande problem som i allt högre grad har påverkat unionsmedborgares hälsa och liv i årtionden. Denna förordning bör därför vara ett första steg mot att förbättra unionens svar på denna långvariga fråga. Kommissionen bör därefter föreslå en utvidgning av denna ram för att säkerställa att frågan om bristsituationer hanteras brett och varaktigt i den kommande översynen av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004

   (1a)

  och Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG

   (1b)

  .

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | För att krisberedskapen och krishanteringen avseende läkemedel och medicintekniska produkter ska förbättras och resiliensen och solidariteten inom union öka, bör förfarandena och de olika berörda enheternas roll och skyldigheter klargöras. Ramen bör bygga på de tillfälliga lösningar som hittills identifierats som svar på covid-19-pandemin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

För att krisberedskapen och krishanteringen avseende läkemedel och medicintekniska produkter ska förbättras och resiliensen och solidariteten inom union öka, bör förfarandena och de olika berörda enheternas roll och skyldigheter klargöras. Ramen bör bygga på de tillfälliga lösningar som hittills identifierats som svar på covid-19-pandemin.

| (12) | För att krisberedskapen och krishanteringen avseende läkemedel och medicintekniska produkter ska förbättras och resiliensen och solidariteten inom union öka, bör förfarandena och de olika berörda enheternas roll och skyldigheter klargöras. Ramen bör bygga på de tillfälliga lösningar som hittills identifierats som svar på covid-19-pandemin
  och som har visat sig effektiva, och på erfarenheter och exempel från andra länder, samtidigt som den bör vara tillräckligt flexibel för att hantera framtida hälsokriser så effektivt som möjligt till förmån för folkhälsan och patienterna
  . |
| --- | --- |

(12)

För att krisberedskapen och krishanteringen avseende läkemedel och medicintekniska produkter ska förbättras och resiliensen och solidariteten inom union öka, bör förfarandena och de olika berörda enheternas roll och skyldigheter klargöras. Ramen bör bygga på de tillfälliga lösningar som hittills identifierats som svar på covid-19-pandemin
  och som har visat sig effektiva, och på erfarenheter och exempel från andra länder, samtidigt som den bör vara tillräckligt flexibel för att hantera framtida hälsokriser så effektivt som möjligt till förmån för folkhälsan och patienterna
  .

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Det bör upprättas ett harmoniserat system för övervakning av brist på läkemedel och medicintekniska produkter för att underlätta en adekvat tillgång till kritiska läkemedel och medicintekniska produkter i samband med hot mot folkhälsan och större händelser som kan få allvarliga följder för folkhälsan. Detta system bör kompletteras med förbättrade strukturer för att säkerställa adekvat hantering av folkhälsokriser och samordna och tillhandahålla rådgivning om forskning och utveckling avseende läkemedel som kan bidra till att
  avhjälpa
  hot mot folkhälsan. För att övervakning och rapportering av potentiella eller faktiska brister på läkemedel och medicintekniska produkter ska underlättas bör läkemedelsmyndigheten kunna begära och få information och uppgifter från berörda innehavare av godkännande för försäljning, tillverkare och medlemsstater via utsedda kontaktpunkter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Det bör upprättas ett harmoniserat system för övervakning av brist på läkemedel och medicintekniska produkter för att underlätta en adekvat tillgång till kritiska läkemedel och medicintekniska produkter i samband med hot mot folkhälsan och större händelser som kan få allvarliga följder för folkhälsan. Detta system bör kompletteras med förbättrade strukturer för att säkerställa adekvat hantering av folkhälsokriser och samordna och tillhandahålla rådgivning om forskning och utveckling avseende läkemedel som kan bidra till att
  avhjälpa
  hot mot folkhälsan. För att övervakning och rapportering av potentiella eller faktiska brister på läkemedel och medicintekniska produkter ska underlättas bör läkemedelsmyndigheten kunna begära och få information och uppgifter från berörda innehavare av godkännande för försäljning, tillverkare och medlemsstater via utsedda kontaktpunkter.

| (13) | Det bör upprättas ett harmoniserat system för övervakning av brist på läkemedel och medicintekniska produkter för att underlätta en adekvat tillgång till kritiska läkemedel och medicintekniska produkter i samband med hot mot folkhälsan och större händelser som kan få allvarliga följder för folkhälsan. Detta system bör kompletteras med förbättrade strukturer för att säkerställa adekvat hantering av folkhälsokriser och samordna och tillhandahålla rådgivning om forskning och utveckling avseende läkemedel som kan bidra till att
  begränsa
  hot mot folkhälsan. För att övervakning och rapportering av potentiella eller faktiska brister på läkemedel och medicintekniska produkter ska underlättas bör läkemedelsmyndigheten kunna begära och få information och uppgifter från berörda innehavare av godkännande för försäljning, tillverkare och medlemsstater via utsedda kontaktpunkter
  , samtidigt som dubbelarbete bör undvikas i fråga om den information som begärs in och lämnas
  . |
| --- | --- |

(13)

Det bör upprättas ett harmoniserat system för övervakning av brist på läkemedel och medicintekniska produkter för att underlätta en adekvat tillgång till kritiska läkemedel och medicintekniska produkter i samband med hot mot folkhälsan och större händelser som kan få allvarliga följder för folkhälsan. Detta system bör kompletteras med förbättrade strukturer för att säkerställa adekvat hantering av folkhälsokriser och samordna och tillhandahålla rådgivning om forskning och utveckling avseende läkemedel som kan bidra till att
  begränsa
  hot mot folkhälsan. För att övervakning och rapportering av potentiella eller faktiska brister på läkemedel och medicintekniska produkter ska underlättas bör läkemedelsmyndigheten kunna begära och få information och uppgifter från berörda innehavare av godkännande för försäljning, tillverkare och medlemsstater via utsedda kontaktpunkter
  , samtidigt som dubbelarbete bör undvikas i fråga om den information som begärs in och lämnas
  .

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | För att underlätta förebyggande, övervakning och rapportering av läkemedelsbrist vore det nödvändigt för unionen och medlemsstaterna att inrätta en elektronisk plattform som kan fastställa befintliga lagervolymer vid varje tidpunkt och upptäcka, förutse och förebygga läkemedelsbrist. För att underlätta utvecklingen av ett sådant system kan man dra lärdomar av projekt som t.ex. Cismed, som finansieras via Horisont Europa. Plattformen bör ge de behöriga nationella myndigheterna åtkomst i realtid till uppgifter från partihandlare, öppenvårdsapotek och sjukhusapotek om vilka behov som inte tillgodosetts och ge exakta uppgifter för att man ska kunna förstå hur försörjningskedjan fungerar och förutse eventuell läkemedelsbrist. Plattformen bör också fungera som enda portal för innehavare av godkännande för försäljning och partihandlare för att, när den är fullständigt genomförd, tillhandahålla den information som krävs vid större händelser och hot mot folkhälsan i syfte att öka effektiviteten och förutsebarheten under kriser och påskynda beslutsprocessen samtidigt som man undviker dubbelarbete och en omotiverad börda för alla berörda parter. För att underlätta läkemedelsmyndighetens samordnande roll bör medlemsstaternas plattformar för försörjningsövervakning kunna samköras och lämna samma information i en unionsdatabas som förvaltas av läkemedelsmyndigheten. För att systemet snabbare ska kunna genomföras på unionsnivå och nationell nivå bör dess utveckling och genomförande stödjas med unionsmedel, bland annat ur programmet EU för hälsa, eller faciliteten för återhämtning och resiliens, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

För att underlätta förebyggande, övervakning och rapportering av läkemedelsbrist vore det nödvändigt för unionen och medlemsstaterna att inrätta en elektronisk plattform som kan fastställa befintliga lagervolymer vid varje tidpunkt och upptäcka, förutse och förebygga läkemedelsbrist. För att underlätta utvecklingen av ett sådant system kan man dra lärdomar av projekt som t.ex. Cismed, som finansieras via Horisont Europa. Plattformen bör ge de behöriga nationella myndigheterna åtkomst i realtid till uppgifter från partihandlare, öppenvårdsapotek och sjukhusapotek om vilka behov som inte tillgodosetts och ge exakta uppgifter för att man ska kunna förstå hur försörjningskedjan fungerar och förutse eventuell läkemedelsbrist. Plattformen bör också fungera som enda portal för innehavare av godkännande för försäljning och partihandlare för att, när den är fullständigt genomförd, tillhandahålla den information som krävs vid större händelser och hot mot folkhälsan i syfte att öka effektiviteten och förutsebarheten under kriser och påskynda beslutsprocessen samtidigt som man undviker dubbelarbete och en omotiverad börda för alla berörda parter. För att underlätta läkemedelsmyndighetens samordnande roll bör medlemsstaternas plattformar för försörjningsövervakning kunna samköras och lämna samma information i en unionsdatabas som förvaltas av läkemedelsmyndigheten. För att systemet snabbare ska kunna genomföras på unionsnivå och nationell nivå bör dess utveckling och genomförande stödjas med unionsmedel, bland annat ur programmet EU för hälsa, eller faciliteten för återhämtning och resiliens, inrättad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241

   (1a)

  .

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | När det gäller läkemedel bör det inrättas en verkställande styrgrupp inom läkemedelsmyndigheten för att säkerställa en kraftfull reaktion på större händelser och för att samordna snabba åtgärder inom unionen med avseende på hantering av problem som rör tillgången på läkemedel. Styrgruppen bör fastställa förteckningar över kritiska läkemedel så att det säkerställs att produkterna övervakas, och den bör kunna lämna råd om de åtgärder som måste vidtas för att skydda läkemedels kvalitet, säkerhet och effekt och säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

När det gäller läkemedel bör det inrättas en verkställande styrgrupp inom läkemedelsmyndigheten för att säkerställa en kraftfull reaktion på större händelser och för att samordna snabba åtgärder inom unionen med avseende på hantering av problem som rör tillgången på läkemedel. Styrgruppen bör fastställa förteckningar över kritiska läkemedel så att det säkerställs att produkterna övervakas, och den bör kunna lämna råd om de åtgärder som måste vidtas för att skydda läkemedels kvalitet, säkerhet och effekt och säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor.

| (15) | När det gäller läkemedel bör det inrättas en verkställande styrgrupp inom läkemedelsmyndigheten för att säkerställa en kraftfull reaktion på större händelser och för att samordna snabba åtgärder inom unionen med avseende på hantering av problem som rör tillgången på läkemedel. Styrgruppen bör fastställa förteckningar över kritiska läkemedel så att det säkerställs att produkterna övervakas, och den bör kunna lämna råd
  och rekommendationer
  om de åtgärder som måste vidtas för att skydda läkemedels kvalitet, säkerhet och effekt
  samt läkemedelsförsörjningen
  och säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor. |
| --- | --- |

(15)

När det gäller läkemedel bör det inrättas en verkställande styrgrupp inom läkemedelsmyndigheten för att säkerställa en kraftfull reaktion på större händelser och för att samordna snabba åtgärder inom unionen med avseende på hantering av problem som rör tillgången på läkemedel. Styrgruppen bör fastställa förteckningar över kritiska läkemedel så att det säkerställs att produkterna övervakas, och den bör kunna lämna råd
  och rekommendationer
  om de åtgärder som måste vidtas för att skydda läkemedels kvalitet, säkerhet och effekt
  samt läkemedelsförsörjningen
  och säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Krisarbetsgruppens arbete bör hållas åtskilt från arbetet i läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommittéer och bör utföras utan att det påverkar dessa kommittéers vetenskapliga bedömningar. Krisarbetsgruppen bör lämna rekommendationer om användningen av läkemedel för att
  bekämpa den sjukdom som är ansvarig för
  folkhälsokrisen. Kommittén för humanläkemedel bör kunna använda dessa rekommendationer när den utarbetar vetenskapliga yttranden om användning av humanitära skäl eller om annan tidig användning av ett läkemedel innan ett godkännande för försäljning har beviljats. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Krisarbetsgruppens arbete bör hållas åtskilt från arbetet i läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommittéer och bör utföras utan att det påverkar dessa kommittéers vetenskapliga bedömningar. Krisarbetsgruppen bör lämna rekommendationer om användningen av läkemedel för att
  bekämpa den sjukdom som är ansvarig för
  folkhälsokrisen. Kommittén för humanläkemedel bör kunna använda dessa rekommendationer när den utarbetar vetenskapliga yttranden om användning av humanitära skäl eller om annan tidig användning av ett läkemedel innan ett godkännande för försäljning har beviljats.

| (18) | Krisarbetsgruppens arbete bör hållas åtskilt från arbetet i läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommittéer och bör utföras utan att det påverkar dessa kommittéers vetenskapliga bedömningar. Krisarbetsgruppen bör lämna rekommendationer om användningen av läkemedel
  i kampen
  för att
  övervinna
  folkhälsokrisen. Kommittén för humanläkemedel bör kunna använda dessa rekommendationer när den utarbetar vetenskapliga yttranden om användning av humanitära skäl eller om annan tidig användning av ett läkemedel innan ett godkännande för försäljning har beviljats.
  Den verkställande styrgruppen för läkemedelsbrist och läkemedelssäkerhet skulle även kunna dra nytta av krisarbetsgruppens arbete när den utarbetar förteckningarna över kritiska läkemedel. |
| --- | --- |

(18)

Krisarbetsgruppens arbete bör hållas åtskilt från arbetet i läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommittéer och bör utföras utan att det påverkar dessa kommittéers vetenskapliga bedömningar. Krisarbetsgruppen bör lämna rekommendationer om användningen av läkemedel
  i kampen
  för att
  övervinna
  folkhälsokrisen. Kommittén för humanläkemedel bör kunna använda dessa rekommendationer när den utarbetar vetenskapliga yttranden om användning av humanitära skäl eller om annan tidig användning av ett läkemedel innan ett godkännande för försäljning har beviljats.
  Den verkställande styrgruppen för läkemedelsbrist och läkemedelssäkerhet skulle även kunna dra nytta av krisarbetsgruppens arbete när den utarbetar förteckningarna över kritiska läkemedel.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Krisarbetsgruppen bör bygga på det stöd
  om
  läkemedelsmyndigheten tillhandahållit under covid-19-pandemin, särskilt när det gäller vetenskaplig rådgivning om kliniska prövningars utformning och om produktutveckling och löpande utvärdering av nya belägg, så att man får till stånd effektivare bedömningar av läkemedel, inklusive vacciner, vid hot mot folkhälsan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Krisarbetsgruppen bör bygga på det stöd
  om
  läkemedelsmyndigheten tillhandahållit under covid-19-pandemin, särskilt när det gäller vetenskaplig rådgivning om kliniska prövningars utformning och om produktutveckling och löpande utvärdering av nya belägg, så att man får till stånd effektivare bedömningar av läkemedel, inklusive vacciner, vid hot mot folkhälsan.

| (19) | Krisarbetsgruppen bör bygga på det stöd
  som
  läkemedelsmyndigheten tillhandahållit under covid-19-pandemin, särskilt när det gäller vetenskaplig rådgivning om kliniska prövningars utformning och om produktutveckling och löpande utvärdering av nya belägg, så att man får till stånd effektivare bedömningar av läkemedel, inklusive vacciner, vid hot mot folkhälsan
  , samtidigt som en hög skyddsnivå för människors hälsa garanteras
  . |
| --- | --- |

(19)

Krisarbetsgruppen bör bygga på det stöd
  som
  läkemedelsmyndigheten tillhandahållit under covid-19-pandemin, särskilt när det gäller vetenskaplig rådgivning om kliniska prövningars utformning och om produktutveckling och löpande utvärdering av nya belägg, så att man får till stånd effektivare bedömningar av läkemedel, inklusive vacciner, vid hot mot folkhälsan
  , samtidigt som en hög skyddsnivå för människors hälsa garanteras
  .

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | Erfarenheterna av kliniska prövningar under covid-19-pandemin har avslöjat en oerhört stor mängd dubbelarbete vid undersökningar av samma ingrepp, många mindre prövningar, underrepresentation av viktiga befolkningsundergrupper med avseende på kön, ålder, etnicitet eller medicinsk komorbiditet och en brist på samarbete, med risk för att forskning går till spillo. För att förbättra den kliniska forskningsagendan har internationella tillsynsmyndigheter lyft fram behovet av robust evidens i fråga om läkemedels kvalitet, effekt och säkerhet. Det främsta sättet att erhålla tillförlitlig evidens är samordnade, väl utformade, lämpligt underbyggda, stora, randomiserade och kontrollerade prövningar. Resultat och data från kliniska prövningar bör offentliggöras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

Erfarenheterna av kliniska prövningar under covid-19-pandemin har avslöjat en oerhört stor mängd dubbelarbete vid undersökningar av samma ingrepp, många mindre prövningar, underrepresentation av viktiga befolkningsundergrupper med avseende på kön, ålder, etnicitet eller medicinsk komorbiditet och en brist på samarbete, med risk för att forskning går till spillo. För att förbättra den kliniska forskningsagendan har internationella tillsynsmyndigheter lyft fram behovet av robust evidens i fråga om läkemedels kvalitet, effekt och säkerhet. Det främsta sättet att erhålla tillförlitlig evidens är samordnade, väl utformade, lämpligt underbyggda, stora, randomiserade och kontrollerade prövningar. Resultat och data från kliniska prövningar bör offentliggöras.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 19b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19b) | Fasen med kliniska prövningar, där läkemedelskandidaters säkerhet, effekt och kvalitet studeras på människor, är ett viktigt steg i utvecklingen av läkemedel, däribland vacciner. Därför är det viktigt att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014

   (1a)

  tillämpas fullständigt, särskilt i fråga om införandet av ett fungerade informationssystem för kliniska prövningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19b)

Fasen med kliniska prövningar, där läkemedelskandidaters säkerhet, effekt och kvalitet studeras på människor, är ett viktigt steg i utvecklingen av läkemedel, däribland vacciner. Därför är det viktigt att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014

   (1a)

  tillämpas fullständigt, särskilt i fråga om införandet av ett fungerade informationssystem för kliniska prövningar.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Enskilda forskningsenheter kan komma överens sinsemellan eller med en annan part om att fungera som sponsor för att förbereda ett harmoniserat unionstäckande kliniskt prövningsprotokoll, men erfarenheterna av covid-19-pandemin har visat att det är svårt att förverkliga initiativ till stora multinationella prövningar eftersom det saknas en enhet som kan åta sig en sponsors samtliga ansvars- och verksamhetsområden inom unionen och samtidigt samverka med flera medlemsstater. Därför
  bör
  läkemedelsmyndigheten identifiera och underlätta sådana initiativ genom rådgivning om möjligheten att fungera som sponsor eller i förekommande fall ange respektive ansvarsområden som medsponsorer i enlighet med artikel 72 i förordning (EU) nr 536/2014. Ett sådant tillvägagångssätt skulle stärka forskningsmiljön i unionen, främja harmonisering och göra det möjligt att utan förseningar införliva forskningsresultaten i ett godkännande för försäljning. En sponsor i unionen skulle kunna dra nytta av unionens forskningsfinansiering i samband med ett hot mot folkhälsan och befintliga nätverk för kliniska prövningar för att underlätta utveckling, ansökan, inlämning och genomförande av prövningen. Detta kan vara särskilt värdefullt för prövningar som initierats av folkhälsoorganisationer eller forskningsorganisationer på unionsnivå eller internationellt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Enskilda forskningsenheter kan komma överens sinsemellan eller med en annan part om att fungera som sponsor för att förbereda ett harmoniserat unionstäckande kliniskt prövningsprotokoll, men erfarenheterna av covid-19-pandemin har visat att det är svårt att förverkliga initiativ till stora multinationella prövningar eftersom det saknas en enhet som kan åta sig en sponsors samtliga ansvars- och verksamhetsområden inom unionen och samtidigt samverka med flera medlemsstater. Därför
  bör
  läkemedelsmyndigheten identifiera och underlätta sådana initiativ genom rådgivning om möjligheten att fungera som sponsor eller i förekommande fall ange respektive ansvarsområden som medsponsorer i enlighet med artikel 72 i förordning (EU) nr 536/2014. Ett sådant tillvägagångssätt skulle stärka forskningsmiljön i unionen, främja harmonisering och göra det möjligt att utan förseningar införliva forskningsresultaten i ett godkännande för försäljning. En sponsor i unionen skulle kunna dra nytta av unionens forskningsfinansiering i samband med ett hot mot folkhälsan och befintliga nätverk för kliniska prövningar för att underlätta utveckling, ansökan, inlämning och genomförande av prövningen. Detta kan vara särskilt värdefullt för prövningar som initierats av folkhälsoorganisationer eller forskningsorganisationer på unionsnivå eller internationellt.

| (20) | Enskilda forskningsenheter kan komma överens sinsemellan eller med en annan part om att fungera som sponsor för att förbereda ett harmoniserat unionstäckande kliniskt prövningsprotokoll, men erfarenheterna av covid-19-pandemin har visat att det är svårt att förverkliga initiativ till stora multinationella prövningar eftersom det saknas en enhet som kan åta sig en sponsors samtliga ansvars- och verksamhetsområden inom unionen och samtidigt samverka med flera medlemsstater.
  Som ett led i detta har ett nytt unionsomfattande och unionsfinansierat nätverk för kliniska prövningar av vacciner, Vaccelerate, lanserats mot bakgrund av kommissionens meddelande av den 17 februari 2021 Hera-inkubatorn: tillsammans förutse hot från covid-19-varianter. Krisarbetsgruppen bör ta fasta på detta nätverk för kliniska prövningar och andra etablerade nätverk, såsom läkemedelsmyndigheternas chefer, gruppen för underlättande och samordning av kliniska prövningar och Europeiska infrastrukturnätverket för klinisk forskning, för att säkerställa att adekvata data om nya läkemedel mot bakgrund av ett eventuellt hot mot folkhälsan skyndsamt tas fram.
  Därför
  måste
  läkemedelsmyndigheten identifiera och underlätta sådana initiativ genom rådgivning om möjligheten att fungera som sponsor eller i förekommande fall ange respektive ansvarsområden som medsponsorer i enlighet med artikel 72 i förordning (EU) nr 536/2014
  samt samordna utvecklingen av kliniska prövningsprotokoll
  .
  Krisarbetsgruppen bör fastställa de kliniskt mest relevanta prestandamål för vacciner och behandlingar som bör mätas i kliniska prövningar, så att de kan uppfylla kriterierna för effektiva folkhälsoinsatser.
  Ett sådant tillvägagångssätt skulle stärka forskningsmiljön i unionen, främja harmonisering och göra det möjligt att utan förseningar införliva forskningsresultaten i ett godkännande för försäljning. En sponsor i unionen skulle kunna dra nytta av unionens forskningsfinansiering i samband med ett hot mot folkhälsan och befintliga nätverk för kliniska prövningar för att underlätta utveckling, ansökan, inlämning och genomförande av prövningen. Detta kan vara särskilt värdefullt för prövningar som initierats av folkhälsoorganisationer eller forskningsorganisationer på unionsnivå eller internationellt. |
| --- | --- |

(20)

Enskilda forskningsenheter kan komma överens sinsemellan eller med en annan part om att fungera som sponsor för att förbereda ett harmoniserat unionstäckande kliniskt prövningsprotokoll, men erfarenheterna av covid-19-pandemin har visat att det är svårt att förverkliga initiativ till stora multinationella prövningar eftersom det saknas en enhet som kan åta sig en sponsors samtliga ansvars- och verksamhetsområden inom unionen och samtidigt samverka med flera medlemsstater.
  Som ett led i detta har ett nytt unionsomfattande och unionsfinansierat nätverk för kliniska prövningar av vacciner, Vaccelerate, lanserats mot bakgrund av kommissionens meddelande av den 17 februari 2021 Hera-inkubatorn: tillsammans förutse hot från covid-19-varianter. Krisarbetsgruppen bör ta fasta på detta nätverk för kliniska prövningar och andra etablerade nätverk, såsom läkemedelsmyndigheternas chefer, gruppen för underlättande och samordning av kliniska prövningar och Europeiska infrastrukturnätverket för klinisk forskning, för att säkerställa att adekvata data om nya läkemedel mot bakgrund av ett eventuellt hot mot folkhälsan skyndsamt tas fram.
  Därför
  måste
  läkemedelsmyndigheten identifiera och underlätta sådana initiativ genom rådgivning om möjligheten att fungera som sponsor eller i förekommande fall ange respektive ansvarsområden som medsponsorer i enlighet med artikel 72 i förordning (EU) nr 536/2014
  samt samordna utvecklingen av kliniska prövningsprotokoll
  .
  Krisarbetsgruppen bör fastställa de kliniskt mest relevanta prestandamål för vacciner och behandlingar som bör mätas i kliniska prövningar, så att de kan uppfylla kriterierna för effektiva folkhälsoinsatser.
  Ett sådant tillvägagångssätt skulle stärka forskningsmiljön i unionen, främja harmonisering och göra det möjligt att utan förseningar införliva forskningsresultaten i ett godkännande för försäljning. En sponsor i unionen skulle kunna dra nytta av unionens forskningsfinansiering i samband med ett hot mot folkhälsan och befintliga nätverk för kliniska prövningar för att underlätta utveckling, ansökan, inlämning och genomförande av prövningen. Detta kan vara särskilt värdefullt för prövningar som initierats av folkhälsoorganisationer eller forskningsorganisationer på unionsnivå eller internationellt.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Genom den här förordningen ges läkemedelsmyndigheten en roll som stöd till de expertpaneler för medicintekniska produkter som genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1396 (12) utsetts för att tillhandahålla oberoende vetenskapligt och tekniskt stöd till medlemsstaterna, kommissionen, samordningsgruppen för medicintekniska produkter, anmälda organ och tillverkare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Genom den här förordningen ges läkemedelsmyndigheten en roll som stöd till de expertpaneler för medicintekniska produkter som genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1396 (12) utsetts för att tillhandahålla oberoende vetenskapligt och tekniskt stöd till medlemsstaterna, kommissionen, samordningsgruppen för medicintekniska produkter, anmälda organ och tillverkare.

| (22) | Genom den här förordningen ges läkemedelsmyndigheten en roll som stöd till de expertpaneler för medicintekniska produkter som genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1396 (12) utsetts för att tillhandahålla oberoende vetenskapligt och tekniskt stöd till medlemsstaterna, kommissionen, samordningsgruppen för medicintekniska produkter, anmälda organ och tillverkare
  , samtidigt som största möjliga insyn upprätthålls, en förutsättning för att främja tilltron och tilliten till unionens regelverk
  . |
| --- | --- |

(22)

Genom den här förordningen ges läkemedelsmyndigheten en roll som stöd till de expertpaneler för medicintekniska produkter som genom kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1396 (12) utsetts för att tillhandahålla oberoende vetenskapligt och tekniskt stöd till medlemsstaterna, kommissionen, samordningsgruppen för medicintekniska produkter, anmälda organ och tillverkare
  , samtidigt som största möjliga insyn upprätthålls, en förutsättning för att främja tilltron och tilliten till unionens regelverk
  .

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 22a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (22a) | Krisarbetsgruppen bör granska kliniska prövningsprotokoll, bistå utvecklare med råd om kliniska prövningar som utförs i unionen och ge vägledning om kliniskt relevanta endpoints och mål för vacciner och behandlingar i syfte att vägleda utformningen av kliniska prövningar så att de kan uppfylla kriterierna för effektiva folkhälsoinsatser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22a)

Krisarbetsgruppen bör granska kliniska prövningsprotokoll, bistå utvecklare med råd om kliniska prövningar som utförs i unionen och ge vägledning om kliniskt relevanta endpoints och mål för vacciner och behandlingar i syfte att vägleda utformningen av kliniska prövningar så att de kan uppfylla kriterierna för effektiva folkhälsoinsatser.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 24

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (24) | Med tanke på läkemedelsmyndighetens långvariga och dokumenterade expertis på läkemedelsområdet och dess erfarenhet av arbete med ett stort antal expertgrupper, är det lämpligt att upprätta lämpliga strukturer inom läkemedelsmyndigheten för övervakning av potentiell brist på medicintekniska produkter i samband med ett hot mot folkhälsan och ge läkemedelsmyndigheten mandat att hysa expertpanelerna för medicintekniska produkter. Det skulle göra det möjligt för panelerna att arbeta långsiktigt och ge tydliga synergieffekter med det närliggande arbetet med krisberedskap för läkemedel. Dessa strukturer skulle inte på något sätt ändra det regelverk eller de beslutsförfaranden på området för medicintekniska produkter som redan finns i unionen och som bör förbli klart åtskilda från regelverket för läkemedel. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

Med tanke på läkemedelsmyndighetens långvariga och dokumenterade expertis på läkemedelsområdet och dess erfarenhet av arbete med ett stort antal expertgrupper, är det lämpligt att upprätta lämpliga strukturer inom läkemedelsmyndigheten för övervakning av potentiell brist på medicintekniska produkter i samband med ett hot mot folkhälsan och ge läkemedelsmyndigheten mandat att hysa expertpanelerna för medicintekniska produkter. Det skulle göra det möjligt för panelerna att arbeta långsiktigt och ge tydliga synergieffekter med det närliggande arbetet med krisberedskap för läkemedel. Dessa strukturer skulle inte på något sätt ändra det regelverk eller de beslutsförfaranden på området för medicintekniska produkter som redan finns i unionen och som bör förbli klart åtskilda från regelverket för läkemedel.

| (24) | Med tanke på läkemedelsmyndighetens långvariga och dokumenterade expertis på läkemedelsområdet och dess erfarenhet av arbete med ett stort antal expertgrupper, är det lämpligt att upprätta lämpliga strukturer inom läkemedelsmyndigheten för övervakning av potentiell brist på medicintekniska produkter i samband med ett hot mot folkhälsan och ge läkemedelsmyndigheten mandat att hysa expertpanelerna för medicintekniska produkter.
  Mot bakgrund av detta bör alla nationella enheter och så småningom alla unionsenheter som arbetar med lagring av medicintekniska produkter rapportera om sina lager till läkemedelsmyndigheten.
  Det skulle göra det möjligt för panelerna att arbeta långsiktigt och ge tydliga synergieffekter med det närliggande arbetet med krisberedskap för läkemedel. Dessa strukturer skulle inte på något sätt ändra det regelverk eller de beslutsförfaranden på området för medicintekniska produkter som redan finns i unionen och som bör förbli klart åtskilda från regelverket för läkemedel. |
| --- | --- |

(24)

Med tanke på läkemedelsmyndighetens långvariga och dokumenterade expertis på läkemedelsområdet och dess erfarenhet av arbete med ett stort antal expertgrupper, är det lämpligt att upprätta lämpliga strukturer inom läkemedelsmyndigheten för övervakning av potentiell brist på medicintekniska produkter i samband med ett hot mot folkhälsan och ge läkemedelsmyndigheten mandat att hysa expertpanelerna för medicintekniska produkter.
  Mot bakgrund av detta bör alla nationella enheter och så småningom alla unionsenheter som arbetar med lagring av medicintekniska produkter rapportera om sina lager till läkemedelsmyndigheten.
  Det skulle göra det möjligt för panelerna att arbeta långsiktigt och ge tydliga synergieffekter med det närliggande arbetet med krisberedskap för läkemedel. Dessa strukturer skulle inte på något sätt ändra det regelverk eller de beslutsförfaranden på området för medicintekniska produkter som redan finns i unionen och som bör förbli klart åtskilda från regelverket för läkemedel.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | För att underlätta arbetet och informationsutbytet i enlighet med den här förordningen bör det fastställas bestämmelser om upprättande och förvaltning av it-infrastrukturer för att främja synergieffekter med andra befintliga it-system eller system under utveckling, inklusive Eudameds it-plattform för medicintekniska produkter. Detta arbete bör också underlättas vid behov genom ny digital teknik som datormodeller och simuleringar vid kliniska prövningar, och genom uppgifter från EU:s rymdprogram, t.ex. från Galileos geolokaliseringstjänster och Copernicus jordobservationsdata. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

För att underlätta arbetet och informationsutbytet i enlighet med den här förordningen bör det fastställas bestämmelser om upprättande och förvaltning av it-infrastrukturer för att främja synergieffekter med andra befintliga it-system eller system under utveckling, inklusive Eudameds it-plattform för medicintekniska produkter. Detta arbete bör också underlättas vid behov genom ny digital teknik som datormodeller och simuleringar vid kliniska prövningar, och genom uppgifter från EU:s rymdprogram, t.ex. från Galileos geolokaliseringstjänster och Copernicus jordobservationsdata.

| (25) | För att underlätta arbetet och informationsutbytet i enlighet med den här förordningen bör det fastställas bestämmelser om upprättande och förvaltning av it-infrastrukturer för att främja synergieffekter med andra befintliga it-system eller system under utveckling, inklusive Eudameds it-plattform för medicintekniska produkter
  , tillsammans med förstärkt skydd av datainfrastruktur och avskräckande åtgärder mot eventuella it-attacker
  . Detta arbete bör också underlättas vid behov genom ny digital teknik som datormodeller och simuleringar vid kliniska prövningar, och genom uppgifter från EU:s rymdprogram, t.ex. från Galileos geolokaliseringstjänster och Copernicus jordobservationsdata. |
| --- | --- |

(25)

För att underlätta arbetet och informationsutbytet i enlighet med den här förordningen bör det fastställas bestämmelser om upprättande och förvaltning av it-infrastrukturer för att främja synergieffekter med andra befintliga it-system eller system under utveckling, inklusive Eudameds it-plattform för medicintekniska produkter
  , tillsammans med förstärkt skydd av datainfrastruktur och avskräckande åtgärder mot eventuella it-attacker
  . Detta arbete bör också underlättas vid behov genom ny digital teknik som datormodeller och simuleringar vid kliniska prövningar, och genom uppgifter från EU:s rymdprogram, t.ex. från Galileos geolokaliseringstjänster och Copernicus jordobservationsdata.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | För att effektivt kunna hantera hot mot folkhälsan och andra större händelser är det av största vikt att snabbt få tillgång till och utbyta hälsodata, inklusive observationsdata, dvs. hälsodata som genererats utanför kliniska studier. Denna förordning bör ge läkemedelsmyndigheten möjlighet att använda och underlätta sådant utbyte och att delta i upprättandet och driften av infrastrukturen för ett europeiskt hälsodataområde. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

För att effektivt kunna hantera hot mot folkhälsan och andra större händelser är det av största vikt att snabbt få tillgång till och utbyta hälsodata, inklusive observationsdata, dvs. hälsodata som genererats utanför kliniska studier. Denna förordning bör ge läkemedelsmyndigheten möjlighet att använda och underlätta sådant utbyte och att delta i upprättandet och driften av infrastrukturen för ett europeiskt hälsodataområde.

| (26) | För att effektivt kunna hantera hot mot folkhälsan och andra större händelser är det av största vikt att snabbt få tillgång till och utbyta hälsodata, inklusive observationsdata, dvs. hälsodata som genererats utanför kliniska studier. Denna förordning bör ge läkemedelsmyndigheten möjlighet att använda och underlätta sådant utbyte och att delta i upprättandet och driften av
  den interoperabla
  infrastrukturen för ett europeiskt hälsodataområde
  , med användning av all potential hos superdatorer, artificiell intelligens och stordatavetenskap för att utveckla prognosmodeller och fatta bättre och mer tidseffektiva beslut, utan att äventyra rätten till integritet
  . |
| --- | --- |

(26)

För att effektivt kunna hantera hot mot folkhälsan och andra större händelser är det av största vikt att snabbt få tillgång till och utbyta hälsodata, inklusive observationsdata, dvs. hälsodata som genererats utanför kliniska studier. Denna förordning bör ge läkemedelsmyndigheten möjlighet att använda och underlätta sådant utbyte och att delta i upprättandet och driften av
  den interoperabla
  infrastrukturen för ett europeiskt hälsodataområde
  , med användning av all potential hos superdatorer, artificiell intelligens och stordatavetenskap för att utveckla prognosmodeller och fatta bättre och mer tidseffektiva beslut, utan att äventyra rätten till integritet
  .

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 26a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26a) | För att underlätta ett tillförlitligt utbyte av läkemedelsinformation på ett robust och enhetligt sätt kommer identifieringen av humanläkemedel att baseras på Internationella standardiseringsorganisationens (ISO) standarder för identifiering av humanläkemedel (IDMP). |

Kommissionens förslag

Ändring

(26a)

För att underlätta ett tillförlitligt utbyte av läkemedelsinformation på ett robust och enhetligt sätt kommer identifieringen av humanläkemedel att baseras på Internationella standardiseringsorganisationens (ISO) standarder för identifiering av humanläkemedel (IDMP).

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 26b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26b) | Hantering av känsliga uppgifter, som oundvikligen behövs för att bemöta eventuella hot mot folkhälsan, förutsätter en hög nivå på skyddet mot it-angrepp. Under covid-19-pandemin har också hälso- och sjukvårdsorganisationer upplevt ökade hot mot it-säkerheten. Även läkemedelsmyndigheten har utsatts för ett it-angrepp, där vissa av de dokument om läkemedel och vacciner mot covid-19 som kommits åt på olaglig väg och som tillhörde tredjeparter läckte ut på internet. Därför behöver läkemedelsmyndigheten en hög nivå på säkerheten mot it-angrepp så att dess normala funktion kan säkerställas i alla situationer, framför allt vid hot mot folkhälsan. Därför bör läkemedelsmyndigheten fastställa en plan för förebyggande, upptäckt, begränsning och bemötande av it-angrepp så att man kan säkerställa driften i alla situationer och samtidigt förebygga olaglig åtkomst till dokument som innehas av läkemedelsmyndigheten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26b)

Hantering av känsliga uppgifter, som oundvikligen behövs för att bemöta eventuella hot mot folkhälsan, förutsätter en hög nivå på skyddet mot it-angrepp. Under covid-19-pandemin har också hälso- och sjukvårdsorganisationer upplevt ökade hot mot it-säkerheten. Även läkemedelsmyndigheten har utsatts för ett it-angrepp, där vissa av de dokument om läkemedel och vacciner mot covid-19 som kommits åt på olaglig väg och som tillhörde tredjeparter läckte ut på internet. Därför behöver läkemedelsmyndigheten en hög nivå på säkerheten mot it-angrepp så att dess normala funktion kan säkerställas i alla situationer, framför allt vid hot mot folkhälsan. Därför bör läkemedelsmyndigheten fastställa en plan för förebyggande, upptäckt, begränsning och bemötande av it-angrepp så att man kan säkerställa driften i alla situationer och samtidigt förebygga olaglig åtkomst till dokument som innehas av läkemedelsmyndigheten.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 26c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26c) | På grund av hälsouppgifters känsliga karaktär bör läkemedelsmyndigheten i sin uppgiftsbehandling skydda och garantera respekten för dataskyddsprinciperna om laglighet, rättvisa, öppenhet, ändamålsbegränsning, uppgiftsminimering, korrekthet, lagringsbegränsning, integritet och konfidentialitet. Om det vid tillämpningen av denna förordning är nödvändigt att behandla personuppgifter bör detta ske i enlighet med unionslagstiftningen om skydd av personuppgifter. All behandling av personuppgifter på grundval av denna förordning bör ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679

   (1a)

  och (EU) 2018/1725

   (1b)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(26c)

På grund av hälsouppgifters känsliga karaktär bör läkemedelsmyndigheten i sin uppgiftsbehandling skydda och garantera respekten för dataskyddsprinciperna om laglighet, rättvisa, öppenhet, ändamålsbegränsning, uppgiftsminimering, korrekthet, lagringsbegränsning, integritet och konfidentialitet. Om det vid tillämpningen av denna förordning är nödvändigt att behandla personuppgifter bör detta ske i enlighet med unionslagstiftningen om skydd av personuppgifter. All behandling av personuppgifter på grundval av denna förordning bör ske i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679

   (1a)

  och (EU) 2018/1725

   (1b)

  .

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 26d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26d) | Det är nödvändigt att ha robusta åtgärder och standarder för insyn i läkemedelsmyndighetens tillsynsverksamhet för läkemedel och medicintekniska produkter som omfattas av denna förordning. Åtgärderna bör omfatta offentliggörande i rätt tid av all relevant information om godkända produkter och kliniska data, inbegripet fullständiga kliniska prövningsprotokoll. Läkemedelsmyndigheten bör medge stor insyn i medlemskapet i och rekommendationerna, yttrandena och besluten från de nyinrättade styrgrupperna och krisarbetsgruppen. Ledamöterna i styrgrupperna och krisarbetsgruppen bör inte ha några ekonomiska eller andra intressen i läkemedelsindustrin eller industrin för medicintekniska produkter som skulle kunna påverka deras opartiskhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26d)

Det är nödvändigt att ha robusta åtgärder och standarder för insyn i läkemedelsmyndighetens tillsynsverksamhet för läkemedel och medicintekniska produkter som omfattas av denna förordning. Åtgärderna bör omfatta offentliggörande i rätt tid av all relevant information om godkända produkter och kliniska data, inbegripet fullständiga kliniska prövningsprotokoll. Läkemedelsmyndigheten bör medge stor insyn i medlemskapet i och rekommendationerna, yttrandena och besluten från de nyinrättade styrgrupperna och krisarbetsgruppen. Ledamöterna i styrgrupperna och krisarbetsgruppen bör inte ha några ekonomiska eller andra intressen i läkemedelsindustrin eller industrin för medicintekniska produkter som skulle kunna påverka deras opartiskhet.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 26d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26e) | Myndighetens trovärdighet och allmänhetens förtroende för dess beslut är beroende av omfattande insyn. Därför bör en proaktiv användning av lämpliga kommunikationsverktyg med allmänheten föreskrivas. För att vinna och behålla allmänhetens förtroende är det även mycket viktigt att man skärper och påskyndar standarderna och åtgärderna för insyn i läkemedelsmyndighetens arbetsorgan och i de kliniska data som bedöms för utvärderingen och övervakningen av läkemedel och medicintekniska produkter. Genom denna förordning inrättas en ram för sådana skärpta standarder och åtgärder för insyn på grundval av läkemedelsmyndighetens insatser, standarder och åtgärder under covid-19-pandemin. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26e)

Myndighetens trovärdighet och allmänhetens förtroende för dess beslut är beroende av omfattande insyn. Därför bör en proaktiv användning av lämpliga kommunikationsverktyg med allmänheten föreskrivas. För att vinna och behålla allmänhetens förtroende är det även mycket viktigt att man skärper och påskyndar standarderna och åtgärderna för insyn i läkemedelsmyndighetens arbetsorgan och i de kliniska data som bedöms för utvärderingen och övervakningen av läkemedel och medicintekniska produkter. Genom denna förordning inrättas en ram för sådana skärpta standarder och åtgärder för insyn på grundval av läkemedelsmyndighetens insatser, standarder och åtgärder under covid-19-pandemin.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | Vid ett hot mot folkhälsan eller i samband med en större händelse bör läkemedelsmyndigheten säkerställa samarbete med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och andra unionsbyråer efter behov. Detta samarbete bör omfatta utbyte av uppgifter, inklusive uppgifter om epidemiprognoser, regelbunden kommunikation på verkställande nivå, inbjudningar till företrädare för Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och andra unionsbyråer att delta i möten i krisarbetsgruppen, styrgruppen för läkemedel och styrgruppen för medicintekniska produkter, beroende på vad som är lämpligt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

Vid ett hot mot folkhälsan eller i samband med en större händelse bör läkemedelsmyndigheten säkerställa samarbete med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och andra unionsbyråer efter behov. Detta samarbete bör omfatta utbyte av uppgifter, inklusive uppgifter om epidemiprognoser, regelbunden kommunikation på verkställande nivå, inbjudningar till företrädare för Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och andra unionsbyråer att delta i möten i krisarbetsgruppen, styrgruppen för läkemedel och styrgruppen för medicintekniska produkter, beroende på vad som är lämpligt.

| (27) | Vid ett hot mot folkhälsan eller i samband med en större händelse bör läkemedelsmyndigheten säkerställa samarbete med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och andra unionsbyråer efter behov. Detta samarbete bör omfatta utbyte av uppgifter, inklusive uppgifter om epidemiprognoser, regelbunden kommunikation på verkställande nivå, inbjudningar till företrädare för Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och andra unionsbyråer att delta i möten i krisarbetsgruppen, styrgruppen för läkemedel och styrgruppen för medicintekniska produkter, beroende på vad som är lämpligt.
  Samarbetet bör även omfatta strategiska diskussioner med relevanta unionsenheter som är i position att främja forskning i och utveckling av lämpliga lösningar och tekniker för att begränsa effekterna av hotet mot folkhälsan eller den större händelsen eller förebygga liknande hot mot folkhälsan eller större händelser, exempelvis det föreslagna Hera. |
| --- | --- |

(27)

Vid ett hot mot folkhälsan eller i samband med en större händelse bör läkemedelsmyndigheten säkerställa samarbete med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och andra unionsbyråer efter behov. Detta samarbete bör omfatta utbyte av uppgifter, inklusive uppgifter om epidemiprognoser, regelbunden kommunikation på verkställande nivå, inbjudningar till företrädare för Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och andra unionsbyråer att delta i möten i krisarbetsgruppen, styrgruppen för läkemedel och styrgruppen för medicintekniska produkter, beroende på vad som är lämpligt.
  Samarbetet bör även omfatta strategiska diskussioner med relevanta unionsenheter som är i position att främja forskning i och utveckling av lämpliga lösningar och tekniker för att begränsa effekterna av hotet mot folkhälsan eller den större händelsen eller förebygga liknande hot mot folkhälsan eller större händelser, exempelvis det föreslagna Hera.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 27a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (27a) | Vid ett hot mot folkhälsan eller en större händelse bör läkemedelsmyndigheten möjliggöra regelbundna informationsutbyten med industrin, relevanta aktörer i försörjningskedjan för läkemedel samt företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal, patienter och konsumenter för att garantera tidiga diskussioner om eventuell läkemedelsbrist på marknaden och leveransbegränsningar och därigenom möjliggöra bättre samordning och synergier för att begränsa och bemöta hotet mot folkhälsan eller den större händelsen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27a)

Vid ett hot mot folkhälsan eller en större händelse bör läkemedelsmyndigheten möjliggöra regelbundna informationsutbyten med industrin, relevanta aktörer i försörjningskedjan för läkemedel samt företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal, patienter och konsumenter för att garantera tidiga diskussioner om eventuell läkemedelsbrist på marknaden och leveransbegränsningar och därigenom möjliggöra bättre samordning och synergier för att begränsa och bemöta hotet mot folkhälsan eller den större händelsen.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 27b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (27b) | Eftersom covid-19-pandemin inte är över och det är osäkert hur länge hälsokriser såsom pandemier kommer att pågå och utvecklas bör det föreskrivas en effektivitetsöversyn av de strukturer och mekanismer som inrättats i enlighet med denna förordning. Mot bakgrund av denna översyn bör vid behov strukturerna och mekanismerna ändras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27b)

Eftersom covid-19-pandemin inte är över och det är osäkert hur länge hälsokriser såsom pandemier kommer att pågå och utvecklas bör det föreskrivas en effektivitetsöversyn av de strukturer och mekanismer som inrättats i enlighet med denna förordning. Mot bakgrund av denna översyn bör vid behov strukturerna och mekanismerna ändras.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 29

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (29) | För att säkerställa att det finns tillräckliga resurser för det arbete som föreskrivs i denna förordning bör läkemedelsmyndighetens utgifter täckas av unionsbidraget till myndighetens inkomster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(29)

För att säkerställa att det finns tillräckliga resurser för det arbete som föreskrivs i denna förordning bör läkemedelsmyndighetens utgifter täckas av unionsbidraget till myndighetens inkomster.

| (29) | För att säkerställa att det finns tillräckliga resurser
  , inbegripet lämplig personal och adekvat sakkunskap,
  för det arbete som föreskrivs i denna förordning bör läkemedelsmyndighetens utgifter täckas av unionsbidraget till myndighetens inkomster. |
| --- | --- |

(29)

För att säkerställa att det finns tillräckliga resurser
  , inbegripet lämplig personal och adekvat sakkunskap,
  för det arbete som föreskrivs i denna förordning bör läkemedelsmyndighetens utgifter täckas av unionsbidraget till myndighetens inkomster.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | beredskap för och hantering av konsekvenserna av större händelser för humanläkemedel och av konsekvenserna av hot mot folkhälsan för humanläkemedel och medicintekniska produkter, |

Kommissionens förslag

Ändring

a)

beredskap för och hantering av konsekvenserna av större händelser för humanläkemedel och av konsekvenserna av hot mot folkhälsan för humanläkemedel och medicintekniska produkter,

| a) | förebyggande av och
  beredskap för
  samt samordning
  och hantering av konsekvenserna
  på unionsnivå
  av större händelser för humanläkemedel och av konsekvenserna av hot mot folkhälsan för humanläkemedel och medicintekniska produkter, |
| --- | --- |

a)

förebyggande av och
  beredskap för
  samt samordning
  och hantering av konsekvenserna
  på unionsnivå
  av större händelser för humanläkemedel och av konsekvenserna av hot mot folkhälsan för humanläkemedel och medicintekniska produkter,

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | övervakning av och rapportering om brist på humanläkemedel och medicintekniska produkter, |

Kommissionens förslag

Ändring

b)

övervakning av och rapportering om brist på humanläkemedel och medicintekniska produkter,

| b) | förebyggande och
  övervakning av och rapportering om brist på humanläkemedel och
  kritiska
  medicintekniska produkter, |
| --- | --- |

b)

förebyggande och
  övervakning av och rapportering om brist på humanläkemedel och
  kritiska
  medicintekniska produkter,

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | inrättande av en interoperabel och digital databas på unionsnivå för övervakning av och rapportering om läkemedelsbrister. |

Kommissionens förslag

Ändring

ba)

inrättande av en interoperabel och digital databas på unionsnivå för övervakning av och rapportering om läkemedelsbrister.

Ändring 45

Förslag till förordning

Artikel 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | veterinärmedicinskt läkemedel: veterinärmedicinskt läkemedel enligt definitionen i artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

ba)

veterinärmedicinskt läkemedel: veterinärmedicinskt läkemedel enligt definitionen i artikel 4.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6

   (1a)

  .

Ändring 46

Förslag till förordning

Artikel 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | tillgång: total lagervolym för ett enskilt läkemedel eller en enskild medicinteknisk produkt som släpps ut på marknaden av en innehavare av ett godkännande för försäljning eller en tillverkare. |

Kommissionens förslag

Ändring

ca)

tillgång: total lagervolym för ett enskilt läkemedel eller en enskild medicinteknisk produkt som släpps ut på marknaden av en innehavare av ett godkännande för försäljning eller en tillverkare.

Ändring 47

Förslag till förordning

Artikel 2 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cb) | efterfrågan: begäran om ett läkemedel eller en medicinteknisk produkt av en hälso- och sjukvårdsanställd eller patient på grund av ett kliniskt behov. För att efterfrågan ska tillgodoses på ett tillfredsställande sätt måste läkemedlet eller den medicintekniska produkten förvärvas i tid och i tillräcklig mängd så att patienterna kan fortsätta att få den bästa vården. Partihandlare är vanligtvis en viktig leveransförbindelse mellan innehavare av godkännande för försäljning eller tillverkare och användarna av läkemedel eller medicintekniska produkter, och i dessa fall bör den mängd som begärs i partihandlarnas beställningar beaktas för att bedöma efterfrågan. |

Kommissionens förslag

Ändring

cb)

efterfrågan: begäran om ett läkemedel eller en medicinteknisk produkt av en hälso- och sjukvårdsanställd eller patient på grund av ett kliniskt behov. För att efterfrågan ska tillgodoses på ett tillfredsställande sätt måste läkemedlet eller den medicintekniska produkten förvärvas i tid och i tillräcklig mängd så att patienterna kan fortsätta att få den bästa vården. Partihandlare är vanligtvis en viktig leveransförbindelse mellan innehavare av godkännande för försäljning eller tillverkare och användarna av läkemedel eller medicintekniska produkter, och i dessa fall bör den mängd som begärs i partihandlarnas beställningar beaktas för att bedöma efterfrågan.

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | brist: när tillgången på ett humanläkemedel eller en medicinteknisk produkt är lägre än efterfrågan på det läkemedlet eller den medicintekniska produkten. |

Kommissionens förslag

Ändring

d)

brist: när tillgången på ett humanläkemedel eller en medicinteknisk produkt är lägre än efterfrågan på det läkemedlet eller den medicintekniska produkten.

| d) | brist: när tillgången på ett humanläkemedel eller en medicinteknisk produkt
  på nationell nivå
  är lägre än efterfrågan på det läkemedlet eller den medicintekniska produkten
  oavsett skäl
  . |
| --- | --- |

d)

brist: när tillgången på ett humanläkemedel eller en medicinteknisk produkt
  på nationell nivå
  är lägre än efterfrågan på det läkemedlet eller den medicintekniska produkten
  oavsett skäl
  .

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | större händelse: händelse som i samband med läkemedel sannolikt utgör en allvarlig risk för folkhälsan i fler än en medlemsstat. En sådan händelse gäller ett livshotande eller på annat sätt allvarligt hälsohot av biologiskt, kemiskt, miljörelaterat eller annat ursprung eller en incident som kan påverka tillgången på läkemedel eller läkemedlens kvalitet, säkerhet och effekt. En sådan händelse kan leda till brist på läkemedel i fler än en medlemsstat och ställer krav på snabb samordning på unionsnivå för att man ska kunna säkerställa en hög hälsoskyddsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

f)

större händelse: händelse som i samband med läkemedel sannolikt utgör en allvarlig risk för folkhälsan i fler än en medlemsstat. En sådan händelse gäller ett livshotande eller på annat sätt allvarligt hälsohot av biologiskt, kemiskt, miljörelaterat eller annat ursprung eller en incident som kan påverka tillgången på läkemedel eller läkemedlens kvalitet, säkerhet och effekt. En sådan händelse kan leda till brist på läkemedel i fler än en medlemsstat och ställer krav på snabb samordning på unionsnivå för att man ska kunna säkerställa en hög hälsoskyddsnivå.

| f) | större händelse: händelse som i samband med läkemedel sannolikt utgör en allvarlig risk för folkhälsan i fler än en medlemsstat. En sådan händelse gäller ett livshotande eller på annat sätt allvarligt hälsohot av biologiskt, kemiskt, miljörelaterat eller annat ursprung eller en incident som kan påverka
  tillverkningen,
  tillgången
  eller efterfrågan
  på läkemedel eller läkemedlens kvalitet, säkerhet och effekt. En sådan händelse kan leda till brist på läkemedel i fler än en medlemsstat och ställer krav på snabb samordning på unionsnivå för att man ska kunna säkerställa en hög hälsoskyddsnivå.
  Återkommande problem i läkemedelsförsörjningen omfattas inte av denna definition. |
| --- | --- |

f)

större händelse: händelse som i samband med läkemedel sannolikt utgör en allvarlig risk för folkhälsan i fler än en medlemsstat. En sådan händelse gäller ett livshotande eller på annat sätt allvarligt hälsohot av biologiskt, kemiskt, miljörelaterat eller annat ursprung eller en incident som kan påverka
  tillverkningen,
  tillgången
  eller efterfrågan
  på läkemedel eller läkemedlens kvalitet, säkerhet och effekt. En sådan händelse kan leda till brist på läkemedel i fler än en medlemsstat och ställer krav på snabb samordning på unionsnivå för att man ska kunna säkerställa en hög hälsoskyddsnivå.
  Återkommande problem i läkemedelsförsörjningen omfattas inte av denna definition.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Härmed inrättas den verkställande styrgruppen för läkemedelsbrist och läkemedelssäkerhet (nedan kallad styrgruppen för läkemedel) som en del av läkemedelsmyndigheten. Medlemmarna i gruppen ska sammanträda personligen eller på distans, som beredskap för eller under ett hot mot folkhälsan eller efter en begäran om bistånd i enlighet med artikel 4.3. Läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla sekretariatet för styrgruppen för medicintekniska produkter. | 1.   Härmed inrättas den verkställande styrgruppen för läkemedelsbrist och läkemedelssäkerhet (nedan kallad styrgruppen för läkemedel) som en del av läkemedelsmyndigheten. Medlemmarna i gruppen ska
  med jämna mellanrum
  sammanträda personligen eller på distans
  , och när situationen så kräver
  , som beredskap för eller under ett hot mot folkhälsan eller efter en begäran om bistånd i enlighet med artikel 4.3. Läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla sekretariatet för styrgruppen för medicintekniska produkter. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Härmed inrättas den verkställande styrgruppen för läkemedelsbrist och läkemedelssäkerhet (nedan kallad styrgruppen för läkemedel) som en del av läkemedelsmyndigheten. Medlemmarna i gruppen ska sammanträda personligen eller på distans, som beredskap för eller under ett hot mot folkhälsan eller efter en begäran om bistånd i enlighet med artikel 4.3. Läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla sekretariatet för styrgruppen för medicintekniska produkter.

1.   Härmed inrättas den verkställande styrgruppen för läkemedelsbrist och läkemedelssäkerhet (nedan kallad styrgruppen för läkemedel) som en del av läkemedelsmyndigheten. Medlemmarna i gruppen ska
  med jämna mellanrum
  sammanträda personligen eller på distans
  , och när situationen så kräver
  , som beredskap för eller under ett hot mot folkhälsan eller efter en begäran om bistånd i enlighet med artikel 4.3. Läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla sekretariatet för styrgruppen för medicintekniska produkter.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2

Artikel 3 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Styrgruppen för läkemedel ska bestå av en företrädare för läkemedelsmyndigheten, en företrädare för kommissionen och en företrädare för varje medlemsstat. Varje medlemsstat ska utse en företrädare. Medlemmarna får biträdas av experter med kompetens inom specifika vetenskapliga eller tekniska områden. | 2.   Styrgruppen för läkemedel ska bestå av en företrädare för läkemedelsmyndigheten, en företrädare för kommissionen och en
  bemyndigad
  företrädare för varje medlemsstat. Varje medlemsstat ska utse en företrädare. Medlemmarna får biträdas av experter med kompetens inom specifika vetenskapliga eller tekniska områden.
  Styrgruppen för läkemedel ska också inkludera en företrädare för läkemedelsmyndighetens arbetsgrupp för patient- och konsumentorganisationer (PCWP) samt en företrädare för dess arbetsgrupp för organisationer för hälso- och sjukvårdspersonal (HCPWG) som observatörer. Förteckningen över medlemmarna i styrgruppen för läkemedel ska vara transparent och offentliggöras på läkemedelsmyndighetens webbportal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Styrgruppen för läkemedel ska bestå av en företrädare för läkemedelsmyndigheten, en företrädare för kommissionen och en företrädare för varje medlemsstat. Varje medlemsstat ska utse en företrädare. Medlemmarna får biträdas av experter med kompetens inom specifika vetenskapliga eller tekniska områden.

2.   Styrgruppen för läkemedel ska bestå av en företrädare för läkemedelsmyndigheten, en företrädare för kommissionen och en
  bemyndigad
  företrädare för varje medlemsstat. Varje medlemsstat ska utse en företrädare. Medlemmarna får biträdas av experter med kompetens inom specifika vetenskapliga eller tekniska områden.
  Styrgruppen för läkemedel ska också inkludera en företrädare för läkemedelsmyndighetens arbetsgrupp för patient- och konsumentorganisationer (PCWP) samt en företrädare för dess arbetsgrupp för organisationer för hälso- och sjukvårdspersonal (HCPWG) som observatörer. Förteckningen över medlemmarna i styrgruppen för läkemedel ska vara transparent och offentliggöras på läkemedelsmyndighetens webbportal.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

Artikel 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   En företrädare för läkemedelsmyndigheten ska vara ordförande i styrgruppen för läkemedel.
  Ordföranden
  får bjuda in utomstående parter, inklusive företrädare för intressegrupper i läkemedelsbranschen
  och
  innehavare av godkännande för försäljning, att närvara vid mötena. | 3.   En företrädare för läkemedelsmyndigheten ska vara ordförande i styrgruppen för läkemedel.
  Medlemmar i styrgruppen för läkemedel
  får
  föreslå för ordföranden att
  bjuda in utomstående parter, inklusive företrädare för intressegrupper i läkemedelsbranschen, innehavare av godkännande för försäljning,
  partihandlare eller andra lämpliga aktörer i försörjningskedjan för läkemedel, företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal, patienter och konsumenter,
  att närvara vid mötena
  då de kan bidra med information till diskussionerna i styrgruppen för läkemedel
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   En företrädare för läkemedelsmyndigheten ska vara ordförande i styrgruppen för läkemedel.
  Ordföranden
  får bjuda in utomstående parter, inklusive företrädare för intressegrupper i läkemedelsbranschen
  och
  innehavare av godkännande för försäljning, att närvara vid mötena.

3.   En företrädare för läkemedelsmyndigheten ska vara ordförande i styrgruppen för läkemedel.
  Medlemmar i styrgruppen för läkemedel
  får
  föreslå för ordföranden att
  bjuda in utomstående parter, inklusive företrädare för intressegrupper i läkemedelsbranschen, innehavare av godkännande för försäljning,
  partihandlare eller andra lämpliga aktörer i försörjningskedjan för läkemedel, företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal, patienter och konsumenter,
  att närvara vid mötena
  då de kan bidra med information till diskussionerna i styrgruppen för läkemedel
  .

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Styrgruppen för läkemedel ska garantera en öppen kommunikation och ett nära samarbete med innehavare av godkännande för försäljning, tillverkare, relevanta aktörer i leveranskedjan för läkemedel och företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal, patienter samt konsumenter i syfte att möjliggöra tidig anmälan eller identifiering av potentiella eller faktiska brister på läkemedel som betraktas som kritiska under större händelser eller hot mot folkhälsan enligt artikel 6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Styrgruppen för läkemedel ska garantera en öppen kommunikation och ett nära samarbete med innehavare av godkännande för försäljning, tillverkare, relevanta aktörer i leveranskedjan för läkemedel och företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal, patienter samt konsumenter i syfte att möjliggöra tidig anmälan eller identifiering av potentiella eller faktiska brister på läkemedel som betraktas som kritiska under större händelser eller hot mot folkhälsan enligt artikel 6.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6

Artikel 3 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Styrgruppen för läkemedel ska ansvara för att fullgöra de uppgifter som avses i artiklarna 4.4
  och
  5–8. | 6.   Styrgruppen för läkemedel ska ansvara för att fullgöra de uppgifter som avses i artiklarna
  4.3 och
  4.4
  samt
  5–8. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Styrgruppen för läkemedel ska ansvara för att fullgöra de uppgifter som avses i artiklarna 4.4
  och
  5–8.

6.   Styrgruppen för läkemedel ska ansvara för att fullgöra de uppgifter som avses i artiklarna
  4.3 och
  4.4
  samt
  5–8.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6a (ny)

Artikel 3 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Styrgruppen för läkemedel får samråda med kommittén för veterinärmedicinska läkemedel när den anser att detta är nödvändigt för att hantera hot mot folkhälsan eller större händelser med koppling till zoonoser eller sjukdomar som påverkar endast djur som har eller kan få stora konsekvenser för människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Styrgruppen för läkemedel får samråda med kommittén för veterinärmedicinska läkemedel när den anser att detta är nödvändigt för att hantera hot mot folkhälsan eller större händelser med koppling till zoonoser eller sjukdomar som påverkar endast djur som har eller kan få stora konsekvenser för människors hälsa.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 6b (ny)

Artikel 3 – punkt 6b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Medlemmarna i styrgruppen för läkemedel får inte ha ekonomiska eller andra intressen i läkemedelsindustrin som skulle kunna påverka deras opartiskhet. De ska agera självständigt och i allmänhetens intresse och varje år avge en förklaring om sina ekonomiska intressen och uppdatera den så snart en relevant förändring inträffar. Alla indirekta intressen som skulle kunna hänföras till läkemedelsindustrin ska införas i ett register som förs av läkemedelsmyndigheten och ska på begäran göras tillgängliga för allmänheten. Intresseförklaringarna ska offentliggöras på läkemedelsmyndighetens webbportal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6b.
     
  Medlemmarna i styrgruppen för läkemedel får inte ha ekonomiska eller andra intressen i läkemedelsindustrin som skulle kunna påverka deras opartiskhet. De ska agera självständigt och i allmänhetens intresse och varje år avge en förklaring om sina ekonomiska intressen och uppdatera den så snart en relevant förändring inträffar. Alla indirekta intressen som skulle kunna hänföras till läkemedelsindustrin ska införas i ett register som förs av läkemedelsmyndigheten och ska på begäran göras tillgängliga för allmänheten. Intresseförklaringarna ska offentliggöras på läkemedelsmyndighetens webbportal.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1

Artikel 4 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Läkemedelsmyndigheten ska fortlöpande övervaka varje händelse som sannolikt kommer att leda till en större händelse eller till ett hot mot folkhälsan. | 1.   Läkemedelsmyndigheten ska
  , i samordning med de nationella behöriga myndigheterna,
  fortlöpande övervaka varje händelse som sannolikt kommer att leda till en större händelse eller till ett hot mot folkhälsan.
  I detta avseende ska läkemedelsmyndigheten ha ett nära samarbete med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och i förekommande fall med andra unionsbyråer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Läkemedelsmyndigheten ska fortlöpande övervaka varje händelse som sannolikt kommer att leda till en större händelse eller till ett hot mot folkhälsan.

1.   Läkemedelsmyndigheten ska
  , i samordning med de nationella behöriga myndigheterna,
  fortlöpande övervaka varje händelse som sannolikt kommer att leda till en större händelse eller till ett hot mot folkhälsan.
  I detta avseende ska läkemedelsmyndigheten ha ett nära samarbete med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och i förekommande fall med andra unionsbyråer.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   För att underlätta den övervakning som avses i punkt 1 ska de nationella behöriga myndigheterna, genom de kontaktpunkter som avses i artikel 3.5 och på grundval av de kriterier för rapportering som läkemedelsmyndigheten fastställt i enlighet med artikel 9.1 b, rapportera till läkemedelsmyndigheten om varje händelse, t.ex. brist på ett läkemedel i en viss medlemsstat, som sannolikt kommer att leda till en större händelse eller till ett hot mot folkhälsan. En nationell behörig myndighet som underrättar läkemedelsmyndigheten om en brist på ett läkemedel i en viss medlemsstat ska ge läkemedelsmyndigheten all information som den fått från innehavaren av godkännandet för försäljning i enlighet med artikel 23a i direktiv 2001/83/EG. På grundval av en rapport om en händelse från en nationell behörig myndighet och för att förstå händelsens konsekvenser i andra medlemsstater får läkemedelsmyndigheten begära information från de nationella behöriga myndigheterna via den arbetsgrupp som avses i artikel 3.5. | 2.   För att underlätta den övervakning som avses i punkt 1 ska de nationella behöriga myndigheterna, genom de kontaktpunkter som avses i artikel 3.5
  eller den databas som anges i artikel 12a, när den är fullt fungerande,
  och på grundval av de kriterier för rapportering som läkemedelsmyndigheten fastställt i enlighet med artikel 9.1 b,
  utan dröjsmål
  rapportera till läkemedelsmyndigheten om varje händelse, t.ex. brist på ett läkemedel i en viss medlemsstat, som sannolikt kommer att leda till en större händelse eller till ett hot mot folkhälsan. En nationell behörig myndighet som underrättar läkemedelsmyndigheten om en brist på ett läkemedel i en viss medlemsstat ska ge läkemedelsmyndigheten all information som den fått från innehavaren av godkännandet för försäljning i enlighet med artikel 23a i direktiv 2001/83/EG. På grundval av en rapport om en händelse från en nationell behörig myndighet och för att förstå händelsens konsekvenser i andra medlemsstater får läkemedelsmyndigheten begära information från de nationella behöriga myndigheterna via den arbetsgrupp som avses i artikel 3.5. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   För att underlätta den övervakning som avses i punkt 1 ska de nationella behöriga myndigheterna, genom de kontaktpunkter som avses i artikel 3.5 och på grundval av de kriterier för rapportering som läkemedelsmyndigheten fastställt i enlighet med artikel 9.1 b, rapportera till läkemedelsmyndigheten om varje händelse, t.ex. brist på ett läkemedel i en viss medlemsstat, som sannolikt kommer att leda till en större händelse eller till ett hot mot folkhälsan. En nationell behörig myndighet som underrättar läkemedelsmyndigheten om en brist på ett läkemedel i en viss medlemsstat ska ge läkemedelsmyndigheten all information som den fått från innehavaren av godkännandet för försäljning i enlighet med artikel 23a i direktiv 2001/83/EG. På grundval av en rapport om en händelse från en nationell behörig myndighet och för att förstå händelsens konsekvenser i andra medlemsstater får läkemedelsmyndigheten begära information från de nationella behöriga myndigheterna via den arbetsgrupp som avses i artikel 3.5.

2.   För att underlätta den övervakning som avses i punkt 1 ska de nationella behöriga myndigheterna, genom de kontaktpunkter som avses i artikel 3.5
  eller den databas som anges i artikel 12a, när den är fullt fungerande,
  och på grundval av de kriterier för rapportering som läkemedelsmyndigheten fastställt i enlighet med artikel 9.1 b,
  utan dröjsmål
  rapportera till läkemedelsmyndigheten om varje händelse, t.ex. brist på ett läkemedel i en viss medlemsstat, som sannolikt kommer att leda till en större händelse eller till ett hot mot folkhälsan. En nationell behörig myndighet som underrättar läkemedelsmyndigheten om en brist på ett läkemedel i en viss medlemsstat ska ge läkemedelsmyndigheten all information som den fått från innehavaren av godkännandet för försäljning i enlighet med artikel 23a i direktiv 2001/83/EG. På grundval av en rapport om en händelse från en nationell behörig myndighet och för att förstå händelsens konsekvenser i andra medlemsstater får läkemedelsmyndigheten begära information från de nationella behöriga myndigheterna via den arbetsgrupp som avses i artikel 3.5.

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 3

Artikel 4 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om läkemedelsmyndigheten anser att en pågående eller nära förestående större händelse behöver åtgärdas ska den underrätta kommissionen och medlemsstaterna om detta. Såväl kommissionen, på eget initiativ eller efter en begäran från en eller flera medlemsstater, som läkemedelsmyndighetens verkställande direktör
  får
  begära bistånd från styrgruppen för läkemedel för att
  åtgärda
  den större händelsen. | 3.   Om läkemedelsmyndigheten anser att en pågående eller nära förestående större händelse behöver åtgärdas ska den underrätta kommissionen och medlemsstaterna om detta. Såväl kommissionen, på eget initiativ eller efter en begäran från en eller flera medlemsstater, som läkemedelsmyndighetens verkställande direktör
  ska därefter
  begära bistånd från styrgruppen för läkemedel för att
  analysera den information som finns att tillgå. Styrgruppen för läkemedel får på grundval av denna analys föreslå för kommissionen att den formellt ska erkänna
  den större händelsen
  och, i enlighet med artikel 5, ska den ge rekommendationer för att åtgärda en sådan händelse
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om läkemedelsmyndigheten anser att en pågående eller nära förestående större händelse behöver åtgärdas ska den underrätta kommissionen och medlemsstaterna om detta. Såväl kommissionen, på eget initiativ eller efter en begäran från en eller flera medlemsstater, som läkemedelsmyndighetens verkställande direktör
  får
  begära bistånd från styrgruppen för läkemedel för att
  åtgärda
  den större händelsen.

3.   Om läkemedelsmyndigheten anser att en pågående eller nära förestående större händelse behöver åtgärdas ska den underrätta kommissionen och medlemsstaterna om detta. Såväl kommissionen, på eget initiativ eller efter en begäran från en eller flera medlemsstater, som läkemedelsmyndighetens verkställande direktör
  ska därefter
  begära bistånd från styrgruppen för läkemedel för att
  analysera den information som finns att tillgå. Styrgruppen för läkemedel får på grundval av denna analys föreslå för kommissionen att den formellt ska erkänna
  den större händelsen
  och, i enlighet med artikel 5, ska den ge rekommendationer för att åtgärda en sådan händelse
  .

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – stycke 2

Artikel 5 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Styrgruppen för läkemedel ska ge kommissionen och medlemsstaterna rådgivning om alla lämpliga åtgärder som den anser bör vidtas på unionsnivå när det gäller de berörda läkemedlen, i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2001/83/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 (18). | Styrgruppen för läkemedel ska ge kommissionen och medlemsstaterna rådgivning
  och rekommendationer
  om alla lämpliga åtgärder som den anser bör vidtas på unionsnivå när det gäller de berörda läkemedlen, i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2001/83/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 (18). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Styrgruppen för läkemedel ska ge kommissionen och medlemsstaterna rådgivning om alla lämpliga åtgärder som den anser bör vidtas på unionsnivå när det gäller de berörda läkemedlen, i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2001/83/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 (18).

18

Styrgruppen för läkemedel ska ge kommissionen och medlemsstaterna rådgivning
  och rekommendationer
  om alla lämpliga åtgärder som den anser bör vidtas på unionsnivå när det gäller de berörda läkemedlen, i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2001/83/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 (18).

och rekommendationer

18

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – stycke 2a (nytt)

Artikel 5 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen och medlemsstaterna ska ge en väl underbyggd motivering i händelse av att rekommendationerna från styrgruppen för läkemedel inte beaktas. Rekommendationerna från styrgruppen för läkemedel ska, tillsammans med varje väl underbyggd motivering från kommissionen och medlemsstaterna, göras tillgängliga för allmänheten via den webbportal som avses i artikel 13. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen och medlemsstaterna ska ge en väl underbyggd motivering i händelse av att rekommendationerna från styrgruppen för läkemedel inte beaktas. Rekommendationerna från styrgruppen för läkemedel ska, tillsammans med varje väl underbyggd motivering från kommissionen och medlemsstaterna, göras tillgängliga för allmänheten via den webbportal som avses i artikel 13.

Kommissionen och medlemsstaterna ska ge en väl underbyggd motivering i händelse av att rekommendationerna från styrgruppen för läkemedel inte beaktas. Rekommendationerna från styrgruppen för läkemedel ska, tillsammans med varje väl underbyggd motivering från kommissionen och medlemsstaterna, göras tillgängliga för allmänheten via den webbportal som avses i artikel 13.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – stycke 2b (nytt)

Artikel 5 – stycke 2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Om ett samband konstateras med zoonoser eller sjukdomar som påverkar endast djur som har eller kan få stora konsekvenser för människors hälsa eller om insats av aktiva substanser i veterinärmedicinska läkemedel kan bli till nytta för att hantera hot mot folkhälsan eller en större händelse, eller när det av andra skäl är nödvändigt, får styrgruppen för läkemedel samverka med kommittén för veterinärmedicinska läkemedel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om ett samband konstateras med zoonoser eller sjukdomar som påverkar endast djur som har eller kan få stora konsekvenser för människors hälsa eller om insats av aktiva substanser i veterinärmedicinska läkemedel kan bli till nytta för att hantera hot mot folkhälsan eller en större händelse, eller när det av andra skäl är nödvändigt, får styrgruppen för läkemedel samverka med kommittén för veterinärmedicinska läkemedel.

Om ett samband konstateras med zoonoser eller sjukdomar som påverkar endast djur som har eller kan få stora konsekvenser för människors hälsa eller om insats av aktiva substanser i veterinärmedicinska läkemedel kan bli till nytta för att hantera hot mot folkhälsan eller en större händelse, eller när det av andra skäl är nödvändigt, får styrgruppen för läkemedel samverka med kommittén för veterinärmedicinska läkemedel.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Efter en begäran om bistånd i enlighet med artikel 4.3 och efter samråd med sin arbetsgrupp ska styrgruppen för läkemedel anta en förteckning över läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/83/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 och som den betraktar som kritiska vid en större händelse (nedan kallad förteckning över kritiska läkemedel vid en större händelse). Förteckningen ska uppdateras vid behov ända tills den större händelsen har åtgärdats i tillräcklig grad. | 1.   Efter en begäran om bistånd i enlighet med artikel 4.3 och efter samråd med sin arbetsgrupp ska styrgruppen för läkemedel anta en förteckning över läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/83/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 och som den betraktar som kritiska vid en större händelse (nedan kallad förteckning över kritiska läkemedel vid en större händelse). Förteckningen ska uppdateras vid behov ända tills den större händelsen har åtgärdats i tillräcklig grad
  och det har bekräftats att bistånd från styrgruppen för läkemedel inte längre behövs enligt artikel 4.4 i denna förordning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Efter en begäran om bistånd i enlighet med artikel 4.3 och efter samråd med sin arbetsgrupp ska styrgruppen för läkemedel anta en förteckning över läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/83/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 och som den betraktar som kritiska vid en större händelse (nedan kallad förteckning över kritiska läkemedel vid en större händelse). Förteckningen ska uppdateras vid behov ända tills den större händelsen har åtgärdats i tillräcklig grad.

1.   Efter en begäran om bistånd i enlighet med artikel 4.3 och efter samråd med sin arbetsgrupp ska styrgruppen för läkemedel anta en förteckning över läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/83/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 och som den betraktar som kritiska vid en större händelse (nedan kallad förteckning över kritiska läkemedel vid en större händelse). Förteckningen ska uppdateras vid behov ända tills den större händelsen har åtgärdats i tillräcklig grad
  och det har bekräftats att bistånd från styrgruppen för läkemedel inte längre behövs enligt artikel 4.4 i denna förordning
  .

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 2

Artikel 6 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Omedelbart efter att ett hot mot folkhälsan fastställts och efter samråd med sin arbetsgrupp ska styrgruppen för läkemedel anta en förteckning över läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/83/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 och som den betraktar som kritiska vid ett hot mot folkhälsan (nedan kallad förteckning över kritiska läkemedel vid ett hot mot folkhälsan). Förteckningen ska uppdateras vid behov till dess att hotet mot folkhälsan har upphört. | 2.   Omedelbart efter att ett hot mot folkhälsan fastställts och efter samråd med sin arbetsgrupp ska styrgruppen för läkemedel anta en förteckning över läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/83/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 och som den betraktar som kritiska vid ett hot mot folkhälsan (nedan kallad förteckning över kritiska läkemedel vid ett hot mot folkhälsan). Förteckningen ska uppdateras vid behov till dess att hotet mot folkhälsan har upphört.
  Förteckningen får vid behov uppdateras i enlighet med resultatet från översynsförfarandet enligt artikel 16 i denna förordning, i samband med vilket styrgruppen för läkemedel ska samverka med krisarbetsgruppen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Omedelbart efter att ett hot mot folkhälsan fastställts och efter samråd med sin arbetsgrupp ska styrgruppen för läkemedel anta en förteckning över läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/83/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 och som den betraktar som kritiska vid ett hot mot folkhälsan (nedan kallad förteckning över kritiska läkemedel vid ett hot mot folkhälsan). Förteckningen ska uppdateras vid behov till dess att hotet mot folkhälsan har upphört.

2.   Omedelbart efter att ett hot mot folkhälsan fastställts och efter samråd med sin arbetsgrupp ska styrgruppen för läkemedel anta en förteckning över läkemedel som godkänts i enlighet med direktiv 2001/83/EG eller förordning (EG) nr 726/2004 och som den betraktar som kritiska vid ett hot mot folkhälsan (nedan kallad förteckning över kritiska läkemedel vid ett hot mot folkhälsan). Förteckningen ska uppdateras vid behov till dess att hotet mot folkhälsan har upphört.
  Förteckningen får vid behov uppdateras i enlighet med resultatet från översynsförfarandet enligt artikel 16 i denna förordning, i samband med vilket styrgruppen för läkemedel ska samverka med krisarbetsgruppen.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 3

Artikel 6 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Styrgruppen för läkemedel ska anta en uppsättning information som behövs för att övervaka tillgång och efterfrågan på läkemedel som ingår i de förteckningar som avses i punkterna 1 och 2 (nedan kallade förteckningar över kritiska läkemedel) och underrätta sin arbetsgrupp om detta. | 3.   Styrgruppen för läkemedel ska anta en uppsättning information
  och åtgärder
  som behövs för att övervaka tillgång och efterfrågan på läkemedel som ingår i de förteckningar som avses i punkterna 1 och 2 (nedan kallade förteckningar över kritiska läkemedel) och underrätta sin arbetsgrupp om detta.
  Unionsenheter eller nationella enheter som arbetar med lagring av läkemedel ska informeras i enlighet med detta. Styrgruppen för läkemedel ska i god tid rapportera om övervakningen till läkemedelsmyndigheten och kommissionen och omedelbart anmäla eventuella större händelser eller brister i tillgången. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Styrgruppen för läkemedel ska anta en uppsättning information som behövs för att övervaka tillgång och efterfrågan på läkemedel som ingår i de förteckningar som avses i punkterna 1 och 2 (nedan kallade förteckningar över kritiska läkemedel) och underrätta sin arbetsgrupp om detta.

3.   Styrgruppen för läkemedel ska anta en uppsättning information
  och åtgärder
  som behövs för att övervaka tillgång och efterfrågan på läkemedel som ingår i de förteckningar som avses i punkterna 1 och 2 (nedan kallade förteckningar över kritiska läkemedel) och underrätta sin arbetsgrupp om detta.
  Unionsenheter eller nationella enheter som arbetar med lagring av läkemedel ska informeras i enlighet med detta. Styrgruppen för läkemedel ska i god tid rapportera om övervakningen till läkemedelsmyndigheten och kommissionen och omedelbart anmäla eventuella större händelser eller brister i tillgången.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 4a (ny)

Artikel 6 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Läkemedelsmyndigheten ska inrätta en offentlig webbplats med information om faktiska brister av kritiska läkemedel. Hänvisning till nationella register över läkemedelsbrister ska också ingå. Webbplatsen ska bland annat innehålla information om följande: |
| | a) | Handelsnamn och internationellt generiskt namn. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Läkemedelsmyndigheten ska inrätta en offentlig webbplats med information om faktiska brister av kritiska läkemedel. Hänvisning till nationella register över läkemedelsbrister ska också ingå. Webbplatsen ska bland annat innehålla information om följande:

a)

a)

Handelsnamn och internationellt generiskt namn.

Handelsnamn och internationellt generiskt namn.

| b) | Beteckning. |
| --- | --- |

b)

b)

Beteckning.

Beteckning.

| c) | Anledning till bristen. |
| --- | --- |

c)

c)

Anledning till bristen.

Anledning till bristen.

| d) | Start- och slutdatum. |
| --- | --- |

d)

d)

Start- och slutdatum.

Start- och slutdatum.

| e) | Berörda medlemsstater. |
| --- | --- |

e)

e)

Berörda medlemsstater.

Berörda medlemsstater.

| f) | Information till hälso- och sjukvårdspersonal och patienter, inbegripet information om alternativa behandlingar. |
| --- | --- |

f)

f)

Information till hälso- och sjukvårdspersonal och patienter, inbegripet information om alternativa behandlingar.

Information till hälso- och sjukvårdspersonal och patienter, inbegripet information om alternativa behandlingar.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| På grundval av förteckningarna över kritiska läkemedel och den information och de uppgifter som lämnats i enlighet med artiklarna 10 och 11 ska styrgruppen för läkemedel övervaka tillgång och efterfrågan på läkemedel som ingår i de förteckningarna i syfte att identifiera potentiella eller faktiska brister på dessa läkemedel. Som ett led i den övervakningen ska styrgruppen för läkemedel vid behov samverka med den hälsosäkerhetskommitté som inrättats genom artikel 4 i förordning (EU) 2020/[...] (19) och, i händelse av ett hot mot folkhälsan, den rådgivande kommitté för hot mot folkhälsan som inrättats i enlighet med artikel 24 i den förordningen. | På grundval av förteckningarna över kritiska läkemedel och den information och de uppgifter som lämnats i enlighet med artiklarna 10 och 11
  och den databas som inrättats i enlighet med artikel 12a, när den är fullt fungerande,
  ska styrgruppen för läkemedel övervaka tillgång och efterfrågan på läkemedel som ingår i de förteckningarna i syfte att identifiera potentiella eller faktiska brister på dessa läkemedel. Som ett led i den övervakningen ska styrgruppen för läkemedel vid behov samverka med den hälsosäkerhetskommitté som inrättats genom artikel 4 i förordning (EU) 2020/[...] (19) och, i händelse av ett hot mot folkhälsan,
  med
  den rådgivande kommitté för hot mot folkhälsan som inrättats i enlighet med artikel 24 i den förordningen
  , och med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

På grundval av förteckningarna över kritiska läkemedel och den information och de uppgifter som lämnats i enlighet med artiklarna 10 och 11 ska styrgruppen för läkemedel övervaka tillgång och efterfrågan på läkemedel som ingår i de förteckningarna i syfte att identifiera potentiella eller faktiska brister på dessa läkemedel. Som ett led i den övervakningen ska styrgruppen för läkemedel vid behov samverka med den hälsosäkerhetskommitté som inrättats genom artikel 4 i förordning (EU) 2020/[...] (19) och, i händelse av ett hot mot folkhälsan, den rådgivande kommitté för hot mot folkhälsan som inrättats i enlighet med artikel 24 i den förordningen.

19

På grundval av förteckningarna över kritiska läkemedel och den information och de uppgifter som lämnats i enlighet med artiklarna 10 och 11
  och den databas som inrättats i enlighet med artikel 12a, när den är fullt fungerande,
  ska styrgruppen för läkemedel övervaka tillgång och efterfrågan på läkemedel som ingår i de förteckningarna i syfte att identifiera potentiella eller faktiska brister på dessa läkemedel. Som ett led i den övervakningen ska styrgruppen för läkemedel vid behov samverka med den hälsosäkerhetskommitté som inrättats genom artikel 4 i förordning (EU) 2020/[...] (19) och, i händelse av ett hot mot folkhälsan,
  med
  den rådgivande kommitté för hot mot folkhälsan som inrättats i enlighet med artikel 24 i den förordningen
  , och med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar
  .

och den databas som inrättats i enlighet med artikel 12a, när den är fullt fungerande,

19

med

, och med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Under den tid som det föreligger ett hot mot folkhälsan eller efter en begäran om bistånd i enlighet med artikel 4.3 och till dess att begäran är färdigbehandlad ska styrgruppen för läkemedel regelbundet rapportera resultaten av sin övervakning till kommissionen och det delnätverk som avses i artikel 9.2 och särskilt påtala potentiella eller faktiska brister på läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel. | 1.   Under den tid som det föreligger ett hot mot folkhälsan eller efter en begäran om bistånd i enlighet med artikel 4.3 och till dess att begäran är färdigbehandlad ska styrgruppen för läkemedel regelbundet rapportera resultaten av sin övervakning till kommissionen och det delnätverk som avses i artikel 9.2 och särskilt påtala potentiella eller faktiska brister på läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel.
  Dessa rapporter får också i förekommande fall göras tillgängliga för andra aktörer i försörjningskedjan för läkemedel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Under den tid som det föreligger ett hot mot folkhälsan eller efter en begäran om bistånd i enlighet med artikel 4.3 och till dess att begäran är färdigbehandlad ska styrgruppen för läkemedel regelbundet rapportera resultaten av sin övervakning till kommissionen och det delnätverk som avses i artikel 9.2 och särskilt påtala potentiella eller faktiska brister på läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel.

1.   Under den tid som det föreligger ett hot mot folkhälsan eller efter en begäran om bistånd i enlighet med artikel 4.3 och till dess att begäran är färdigbehandlad ska styrgruppen för läkemedel regelbundet rapportera resultaten av sin övervakning till kommissionen och det delnätverk som avses i artikel 9.2 och särskilt påtala potentiella eller faktiska brister på läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel.
  Dessa rapporter får också i förekommande fall göras tillgängliga för andra aktörer i försörjningskedjan för läkemedel.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2

Artikel 8 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   På begäran av kommissionen eller det delnätverk som avses i artikel 9.2 ska styrgruppen för läkemedel lämna aggregerade uppgifter och prognoser om efterfrågan som styrker resultaten. Därvidlag ska styrgruppen för läkemedel samverka med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar för att erhålla epidemiologiska data som hjälp för att förutse läkemedelsbehov, och med den verkställande styrgrupp för medicintekniska produkter som avses i artikel 19 om de läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel administreras med hjälp av en medicinteknisk produkt. | 2.   På begäran av kommissionen
  , en eller flera nationella behöriga myndigheter
  eller det delnätverk som avses i artikel 9.2 ska styrgruppen för läkemedel lämna aggregerade uppgifter och prognoser om efterfrågan som styrker resultaten. Därvidlag ska styrgruppen för läkemedel
  använda uppgifter från den databas som inrättats i enlighet med artikel 12a, när den är fullt fungerande,
  samverka med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar för att erhålla epidemiologiska data
  , modeller och utvecklingsscenarier
  som hjälp för att förutse läkemedelsbehov, och med den verkställande styrgrupp för medicintekniska produkter som avses i artikel 19 om de läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel administreras med hjälp av en medicinteknisk produkt.
  De aggregerade uppgifterna och prognoserna om efterfrågan får också i förekommande fall göras tillgängliga för andra aktörer i försörjningskedjan för läkemedel i syfte att på ett bättre sätt förhindra eller minska de potentiella eller faktiska bristerna. Styrgruppen för läkemedel ska även dela sina resultat och slutsatser med aktörer på unionsnivå och nationell nivå som arbetar med lagring av läkemedel och medicintekniska produkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   På begäran av kommissionen eller det delnätverk som avses i artikel 9.2 ska styrgruppen för läkemedel lämna aggregerade uppgifter och prognoser om efterfrågan som styrker resultaten. Därvidlag ska styrgruppen för läkemedel samverka med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar för att erhålla epidemiologiska data som hjälp för att förutse läkemedelsbehov, och med den verkställande styrgrupp för medicintekniska produkter som avses i artikel 19 om de läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel administreras med hjälp av en medicinteknisk produkt.

2.   På begäran av kommissionen
  , en eller flera nationella behöriga myndigheter
  eller det delnätverk som avses i artikel 9.2 ska styrgruppen för läkemedel lämna aggregerade uppgifter och prognoser om efterfrågan som styrker resultaten. Därvidlag ska styrgruppen för läkemedel
  använda uppgifter från den databas som inrättats i enlighet med artikel 12a, när den är fullt fungerande,
  samverka med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar för att erhålla epidemiologiska data
  , modeller och utvecklingsscenarier
  som hjälp för att förutse läkemedelsbehov, och med den verkställande styrgrupp för medicintekniska produkter som avses i artikel 19 om de läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel administreras med hjälp av en medicinteknisk produkt.
  De aggregerade uppgifterna och prognoserna om efterfrågan får också i förekommande fall göras tillgängliga för andra aktörer i försörjningskedjan för läkemedel i syfte att på ett bättre sätt förhindra eller minska de potentiella eller faktiska bristerna. Styrgruppen för läkemedel ska även dela sina resultat och slutsatser med aktörer på unionsnivå och nationell nivå som arbetar med lagring av läkemedel och medicintekniska produkter.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 3

Artikel 8 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Som ett led i rapporteringen kan styrgruppen för läkemedel också lämna rekommendationer om åtgärder som kan vidtas av kommissionen, medlemsstaterna, innehavare av godkännande för försäljning och andra enheter för att förhindra eller minska potentiella eller faktiska brister. Därvidlag ska styrgruppen för läkemedel vid behov samverka med hälsosäkerhetskommittén och, i händelse av ett hot mot folkhälsan, den rådgivande kommittén för hot mot folkhälsan. | 3.   Som ett led i rapporteringen kan styrgruppen för läkemedel också lämna rekommendationer om åtgärder som kan vidtas av kommissionen, medlemsstaterna, innehavare av godkännande för försäljning och andra enheter
  , inbegripet företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal och patientorganisationer,
  för att förhindra eller minska potentiella eller faktiska brister. Därvidlag ska styrgruppen för läkemedel vid behov samverka med hälsosäkerhetskommittén och, i händelse av ett hot mot folkhälsan, den rådgivande kommittén för hot mot folkhälsan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Som ett led i rapporteringen kan styrgruppen för läkemedel också lämna rekommendationer om åtgärder som kan vidtas av kommissionen, medlemsstaterna, innehavare av godkännande för försäljning och andra enheter för att förhindra eller minska potentiella eller faktiska brister. Därvidlag ska styrgruppen för läkemedel vid behov samverka med hälsosäkerhetskommittén och, i händelse av ett hot mot folkhälsan, den rådgivande kommittén för hot mot folkhälsan.

3.   Som ett led i rapporteringen kan styrgruppen för läkemedel också lämna rekommendationer om åtgärder som kan vidtas av kommissionen, medlemsstaterna, innehavare av godkännande för försäljning och andra enheter
  , inbegripet företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal och patientorganisationer,
  för att förhindra eller minska potentiella eller faktiska brister. Därvidlag ska styrgruppen för läkemedel vid behov samverka med hälsosäkerhetskommittén och, i händelse av ett hot mot folkhälsan, den rådgivande kommittén för hot mot folkhälsan.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 4

Artikel 8 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Styrgruppen för läkemedel kan på eget initiativ eller på begäran av kommissionen lämna rekommendationer om åtgärder som kan vidtas av kommissionen, medlemsstaterna, innehavare av godkännande för försäljning och andra enheter för att säkerställa att det finns beredskap att hantera potentiella eller faktiska brister på läkemedel som orsakats av hot mot folkhälsan eller av större händelser. | 4.   Styrgruppen för läkemedel kan på eget initiativ eller på begäran av kommissionen lämna rekommendationer om åtgärder som kan vidtas av kommissionen, medlemsstaterna, innehavare av godkännande för försäljning
  , företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal
  och andra enheter för att säkerställa att det finns beredskap att hantera potentiella eller faktiska brister på läkemedel som orsakats av hot mot folkhälsan eller av större händelser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Styrgruppen för läkemedel kan på eget initiativ eller på begäran av kommissionen lämna rekommendationer om åtgärder som kan vidtas av kommissionen, medlemsstaterna, innehavare av godkännande för försäljning och andra enheter för att säkerställa att det finns beredskap att hantera potentiella eller faktiska brister på läkemedel som orsakats av hot mot folkhälsan eller av större händelser.

4.   Styrgruppen för läkemedel kan på eget initiativ eller på begäran av kommissionen lämna rekommendationer om åtgärder som kan vidtas av kommissionen, medlemsstaterna, innehavare av godkännande för försäljning
  , företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal
  och andra enheter för att säkerställa att det finns beredskap att hantera potentiella eller faktiska brister på läkemedel som orsakats av hot mot folkhälsan eller av större händelser.

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 5

Artikel 8 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Styrgruppen för läkemedel kan på begäran av kommissionen vid behov samordna åtgärder mellan de nationella behöriga myndigheterna, innehavarna av godkännande för försäljning och andra enheter för att förhindra eller minska potentiella eller faktiska brister i samband med en större händelse eller ett hot mot folkhälsan. | 5.   Styrgruppen för läkemedel kan på begäran av kommissionen vid behov samordna åtgärder mellan de nationella behöriga myndigheterna, innehavarna av godkännande för försäljning och andra enheter
  , inbegripet företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal och patientorganisationer,
  för att förhindra eller minska potentiella eller faktiska brister i samband med en större händelse eller ett hot mot folkhälsan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Styrgruppen för läkemedel kan på begäran av kommissionen vid behov samordna åtgärder mellan de nationella behöriga myndigheterna, innehavarna av godkännande för försäljning och andra enheter för att förhindra eller minska potentiella eller faktiska brister i samband med en större händelse eller ett hot mot folkhälsan.

5.   Styrgruppen för läkemedel kan på begäran av kommissionen vid behov samordna åtgärder mellan de nationella behöriga myndigheterna, innehavarna av godkännande för försäljning och andra enheter
  , inbegripet företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal och patientorganisationer,
  för att förhindra eller minska potentiella eller faktiska brister i samband med en större händelse eller ett hot mot folkhälsan.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 5a (ny)

Artikel 8 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Om de rekommendationer som avses i punkterna 3 och 4 inte beaktas eller genomförs ska kommissionen, medlemsstaterna och innehavarna av godkännande för försäljning vid behov lämna en väl underbyggd motivering till detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Om de rekommendationer som avses i punkterna 3 och 4 inte beaktas eller genomförs ska kommissionen, medlemsstaterna och innehavarna av godkännande för försäljning vid behov lämna en väl underbyggd motivering till detta.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1 – led a

Artikel 9 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | specificera förfarandena för att fastställa förteckningarna över kritiska läkemedel, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

specificera förfarandena för att fastställa förteckningarna över kritiska läkemedel,

| a) | specificera förfarandena
  och kriterierna
  för att fastställa
  och se över
  förteckningarna över kritiska läkemedel,
  och säkerställa lämpliga samråd med innehavarna av godkännande för försäljning och andra relevanta aktörer i försörjningskedjan för läkemedel samt med hälso- och sjukvårdspersonal, konsumenter och patienter, |
| --- | --- |

a)

specificera förfarandena
  och kriterierna
  för att fastställa
  och se över
  förteckningarna över kritiska läkemedel,
  och säkerställa lämpliga samråd med innehavarna av godkännande för försäljning och andra relevanta aktörer i försörjningskedjan för läkemedel samt med hälso- och sjukvårdspersonal, konsumenter och patienter,

och kriterierna

och se över

och säkerställa lämpliga samråd med innehavarna av godkännande för försäljning och andra relevanta aktörer i försörjningskedjan för läkemedel samt med hälso- och sjukvårdspersonal, konsumenter och patienter,

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1 – led b

Artikel 9 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | specificera metoderna och kriterierna för den övervakning, uppgiftsinsamling och rapportering som föreskrivs i artiklarna 4, 7 och 8, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

specificera metoderna och kriterierna för den övervakning, uppgiftsinsamling och rapportering som föreskrivs i artiklarna 4, 7 och 8,

| b) | specificera metoderna och kriterierna för den övervakning, uppgiftsinsamling och rapportering som föreskrivs i artiklarna 4, 7 och 8,
  med en grundläggande minimiuppsättning data, |
| --- | --- |

b)

specificera metoderna och kriterierna för den övervakning, uppgiftsinsamling och rapportering som föreskrivs i artiklarna 4, 7 och 8,
  med en grundläggande minimiuppsättning data,

med en grundläggande minimiuppsättning data,

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1 – led c

Artikel 9 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | utarbeta rationaliserade elektroniska system för övervakning och rapportering, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

utarbeta rationaliserade elektroniska system för övervakning och rapportering,

| c) | utarbeta rationaliserade elektroniska system för övervakning och rapportering
  i samordning med de nationella behöriga myndigheterna
  ,
  till dess att den databas som föreskrivs i artikel 12a är fullt fungerande, baserat på harmoniserade datafält i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

c)

utarbeta rationaliserade elektroniska system för övervakning och rapportering
  i samordning med de nationella behöriga myndigheterna
  ,
  till dess att den databas som föreskrivs i artikel 12a är fullt fungerande, baserat på harmoniserade datafält i medlemsstaterna,

i samordning med de nationella behöriga myndigheterna

till dess att den databas som föreskrivs i artikel 12a är fullt fungerande, baserat på harmoniserade datafält i medlemsstaterna,

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1 – led fa (nytt)

Artikel 9 – punkt 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fa) | offentliggöra den information som avses i denna punkt led a, b och f på sin webbsida. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

fa)

fa)

offentliggöra den information som avses i denna punkt led a, b och f på sin webbsida.

offentliggöra den information som avses i denna punkt led a, b och f på sin webbsida.

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led b

Artikel 9 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | begära information från kontaktpunkterna i det delnätverk som avses i led a och ange en tidsfrist för inlämning av informationen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

begära information från kontaktpunkterna i det delnätverk som avses i led a och ange en tidsfrist för inlämning av informationen,

| b) | begära information
  , bland annat om tillgången på förteckningarna över kritiska läkemedel
  från kontaktpunkterna i det delnätverk som avses i led a och ange en tidsfrist för inlämning av informationen,
  om informationen inte redan finns att tillgå i den databas som föreskrivs i artikel 12a, |
| --- | --- |

b)

begära information
  , bland annat om tillgången på förteckningarna över kritiska läkemedel
  från kontaktpunkterna i det delnätverk som avses i led a och ange en tidsfrist för inlämning av informationen,
  om informationen inte redan finns att tillgå i den databas som föreskrivs i artikel 12a,

, bland annat om tillgången på förteckningarna över kritiska läkemedel

om informationen inte redan finns att tillgå i den databas som föreskrivs i artikel 12a,

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led c

Artikel 9 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | begära information från kontaktpunkterna vid medlemsstaternas behöriga myndigheter på grundval av den uppsättning information som styrgruppen för läkemedel kommit överens om och ange en tidsfrist för inlämning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

begära information från kontaktpunkterna vid medlemsstaternas behöriga myndigheter på grundval av den uppsättning information som styrgruppen för läkemedel kommit överens om och ange en tidsfrist för inlämning.

| c) | begära information från kontaktpunkterna vid medlemsstaternas behöriga myndigheter på grundval av den uppsättning information som styrgruppen för läkemedel kommit överens om och ange en tidsfrist för inlämning
  , om informationen inte redan finns att tillgå i den databas som föreskrivs i artikel 12a
  . |
| --- | --- |

c)

begära information från kontaktpunkterna vid medlemsstaternas behöriga myndigheter på grundval av den uppsättning information som styrgruppen för läkemedel kommit överens om och ange en tidsfrist för inlämning
  , om informationen inte redan finns att tillgå i den databas som föreskrivs i artikel 12a
  .

, om informationen inte redan finns att tillgå i den databas som föreskrivs i artikel 12a

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – led d

Artikel 9 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | närmare uppgifter om potentiell eller faktisk brist, såsom faktiskt eller uppskattat start- och slutdatum och misstänkt eller känd orsak, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

närmare uppgifter om potentiell eller faktisk brist, såsom faktiskt eller uppskattat start- och slutdatum och misstänkt eller känd orsak,

| d) | närmare uppgifter om potentiell eller faktisk brist, såsom faktiskt eller uppskattat start- och slutdatum och misstänkt eller känd orsak
  samt information om potentiella flaskhalsar i försörjningskedjan
  , |
| --- | --- |

d)

närmare uppgifter om potentiell eller faktisk brist, såsom faktiskt eller uppskattat start- och slutdatum och misstänkt eller känd orsak
  samt information om potentiella flaskhalsar i försörjningskedjan
  ,

samt information om potentiella flaskhalsar i försörjningskedjan

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – led ea (nytt)

Artikel 9 – punkt 3 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ea) | tillgängliga lager, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ea)

ea)

tillgängliga lager,

tillgängliga lager,

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – led eb (nytt)

Artikel 9 – punkt 3 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | eb) | kvantiteter som redan levererats, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

eb)

eb)

kvantiteter som redan levererats,

kvantiteter som redan levererats,

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – led ec (nytt)

Artikel 9 – punkt 3 – led ec (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ec) | planerade leveranser, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ec)

ec)

planerade leveranser,

planerade leveranser,

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – led g

Artikel 9 – punkt 3 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| g) | riskreduceringsplaner
  inklusive produktions- och försörjningskapacitet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

g)

riskreduceringsplaner
  inklusive produktions- och försörjningskapacitet,

riskreduceringsplaner

| g) | förebyggande- och riskreduceringsplaner
  inklusive
  information om
  produktions- och försörjningskapacitet,
  produktionsplatser för det färdiga läkemedlet och för aktiva läkemedelsingredienser, eventuella alternativa produktionsplatser eller miniminivåer för lager, i syfte att garantera fortsatt tillgång och förebygga läkemedelsbrister, även på förteckningarna över kritiska läkemedel. |
| --- | --- |

g)

förebyggande- och riskreduceringsplaner
  inklusive
  information om
  produktions- och försörjningskapacitet,
  produktionsplatser för det färdiga läkemedlet och för aktiva läkemedelsingredienser, eventuella alternativa produktionsplatser eller miniminivåer för lager, i syfte att garantera fortsatt tillgång och förebygga läkemedelsbrister, även på förteckningarna över kritiska läkemedel.

förebyggande- och riskreduceringsplaner

information om

produktionsplatser för det färdiga läkemedlet och för aktiva läkemedelsingredienser, eventuella alternativa produktionsplatser eller miniminivåer för lager, i syfte att garantera fortsatt tillgång och förebygga läkemedelsbrister, även på förteckningarna över kritiska läkemedel.

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 3 – led h

Artikel 9 – punkt 3 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| h) | information från partihandlarna och den juridiska person som är behörig att lämna ut läkemedlet till allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

h)

h)

information från partihandlarna och den juridiska person som är behörig att lämna ut läkemedlet till allmänheten.

information från partihandlarna och den juridiska person som är behörig att lämna ut läkemedlet till allmänheten.

utgår

utgår

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 2

Artikel 10 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Innehavare av godkännande för försäljning av humanläkemedel som är godkända i unionen ska senast sex månader efter den dag då den här förordningen börjar tillämpas lämna in den information som krävs i enlighet med artikel 9.1 e i elektroniskt format till den databas som avses i artikel 57.1 l i förordning (EG) nr 726/2004. Dessa innehavare av godkännande ska uppdatera den inlämnade informationen vid behov. | 2.   Innehavare av godkännande för försäljning av humanläkemedel som är godkända i unionen ska senast sex månader efter den dag då den här förordningen börjar tillämpas lämna in den information som krävs i enlighet med artikel 9.1 e i elektroniskt format till den databas som avses i artikel 57.1 l i förordning (EG) nr 726/2004
  , och i överensstämmelse med standarder som utarbetats av Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) för identifiering av humanläkemedel (IDMP)
  . Dessa innehavare av godkännande ska uppdatera den inlämnade informationen vid behov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Innehavare av godkännande för försäljning av humanläkemedel som är godkända i unionen ska senast sex månader efter den dag då den här förordningen börjar tillämpas lämna in den information som krävs i enlighet med artikel 9.1 e i elektroniskt format till den databas som avses i artikel 57.1 l i förordning (EG) nr 726/2004. Dessa innehavare av godkännande ska uppdatera den inlämnade informationen vid behov.

2.   Innehavare av godkännande för försäljning av humanläkemedel som är godkända i unionen ska senast sex månader efter den dag då den här förordningen börjar tillämpas lämna in den information som krävs i enlighet med artikel 9.1 e i elektroniskt format till den databas som avses i artikel 57.1 l i förordning (EG) nr 726/2004
  , och i överensstämmelse med standarder som utarbetats av Internationella standardiseringsorganisationen (ISO) för identifiering av humanläkemedel (IDMP)
  . Dessa innehavare av godkännande ska uppdatera den inlämnade informationen vid behov.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 4

Artikel 10 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Om innehavare av godkännande för försäljning av läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel anger att den inlämnade informationen innehåller uppgifter som rör affärshemligheter, ska de markera de berörda delarna och redogöra för skälen till detta. Läkemedelsmyndigheten ska ta ställning till varje begäran och skydda information som rör affärshemligheter mot oberättigat utlämnande. | 4.   Om innehavare av godkännande för försäljning av läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel anger att den inlämnade informationen
  som begärts av läkemedelsmyndigheten eller de nationella behöriga myndigheterna
  innehåller uppgifter som rör affärshemligheter, ska de markera de berörda delarna och redogöra för skälen till detta. Läkemedelsmyndigheten ska ta ställning till varje begäran och skydda information som rör affärshemligheter mot oberättigat utlämnande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Om innehavare av godkännande för försäljning av läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel anger att den inlämnade informationen innehåller uppgifter som rör affärshemligheter, ska de markera de berörda delarna och redogöra för skälen till detta. Läkemedelsmyndigheten ska ta ställning till varje begäran och skydda information som rör affärshemligheter mot oberättigat utlämnande.

4.   Om innehavare av godkännande för försäljning av läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel anger att den inlämnade informationen
  som begärts av läkemedelsmyndigheten eller de nationella behöriga myndigheterna
  innehåller uppgifter som rör affärshemligheter, ska de markera de berörda delarna och redogöra för skälen till detta. Läkemedelsmyndigheten ska ta ställning till varje begäran och skydda information som rör affärshemligheter mot oberättigat utlämnande.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 5

Artikel 10 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Om innehavare av godkännande för försäljning av läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel förfogar över ytterligare information som styrker att det föreligger en potentiell eller faktisk brist ska de omedelbart lämna den informationen till läkemedelsmyndigheten. | 5.   Om innehavare av godkännande för försäljning av läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel
  och/eller andra relevanta aktörer i försörjningskedjan för läkemedel
  förfogar över ytterligare information som styrker att det föreligger en potentiell eller faktisk brist ska de omedelbart lämna den informationen till läkemedelsmyndigheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Om innehavare av godkännande för försäljning av läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel förfogar över ytterligare information som styrker att det föreligger en potentiell eller faktisk brist ska de omedelbart lämna den informationen till läkemedelsmyndigheten.

5.   Om innehavare av godkännande för försäljning av läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel
  och/eller andra relevanta aktörer i försörjningskedjan för läkemedel
  förfogar över ytterligare information som styrker att det föreligger en potentiell eller faktisk brist ska de omedelbart lämna den informationen till läkemedelsmyndigheten.

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 6 – led c

Artikel 10 – punkt 6 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | underrätta styrgruppen för läkemedel om de åtgärder som vidtagits och rapportera om resultaten av dessa åtgärder, inklusive information om hur den potentiella eller faktiska bristen har lösts. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

underrätta styrgruppen för läkemedel om de åtgärder som vidtagits och rapportera om resultaten av dessa åtgärder, inklusive information om hur den potentiella eller faktiska bristen har lösts.

| c) | underrätta styrgruppen för läkemedel om de åtgärder som vidtagits och rapportera om
  övervakningen och
  resultaten av dessa åtgärder, inklusive information om hur den potentiella eller faktiska bristen har lösts. |
| --- | --- |

c)

underrätta styrgruppen för läkemedel om de åtgärder som vidtagits och rapportera om
  övervakningen och
  resultaten av dessa åtgärder, inklusive information om hur den potentiella eller faktiska bristen har lösts.

övervakningen och

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 6a (ny)

Artikel 10 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Läkemedelsmyndigheten och de nationella behöriga myndigheterna kan för att komplettera förebyggande- och riskreduceringsplanerna för kritiska läkemedel begära ytterligare information från partihandlare och andra relevanta aktörer om logistiska utmaningar som uppstått i grossistförsörjningskedjan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Läkemedelsmyndigheten och de nationella behöriga myndigheterna kan för att komplettera förebyggande- och riskreduceringsplanerna för kritiska läkemedel begära ytterligare information från partihandlare och andra relevanta aktörer om logistiska utmaningar som uppstått i grossistförsörjningskedjan.

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – inledningen

Artikel 11 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   För att underlätta den övervakning som avses i artikel 7 och efter en begäran från läkemedelsmyndigheten ska medlemsstaterna inom den tidsfrist som läkemedelsmyndigheten angett | 1.   För att underlätta den övervakning som avses i artikel 7 och efter en begäran från läkemedelsmyndigheten ska medlemsstaterna inom den tidsfrist som läkemedelsmyndigheten angett
  lämna in följande information, om den inte redan finns att tillgå i den databas som föreskrivs i artikel 12a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   För att underlätta den övervakning som avses i artikel 7 och efter en begäran från läkemedelsmyndigheten ska medlemsstaterna inom den tidsfrist som läkemedelsmyndigheten angett

1.   För att underlätta den övervakning som avses i artikel 7 och efter en begäran från läkemedelsmyndigheten ska medlemsstaterna inom den tidsfrist som läkemedelsmyndigheten angett
  lämna in följande information, om den inte redan finns att tillgå i den databas som föreskrivs i artikel 12a.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2

Artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om det är nödvändigt för att fullgöra skyldigheterna i punkt 1 ska medlemsstaterna med hjälp av läkemedelsmyndigheten samla in information och uppgifter om lagernivåer från partihandlare och de juridiska personer som är behöriga att lämna ut läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel till allmänheten. | 2.   Om det är nödvändigt för att fullgöra skyldigheterna i punkt 1 ska medlemsstaterna med hjälp av läkemedelsmyndigheten samla in
  relevant
  information och
  relevanta
  uppgifter
  , bland annat
  om lagernivåer från partihandlare och de juridiska personer
  och personer
  som är
  auktoriserade eller
  behöriga att lämna ut läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel till allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om det är nödvändigt för att fullgöra skyldigheterna i punkt 1 ska medlemsstaterna med hjälp av läkemedelsmyndigheten samla in information och uppgifter om lagernivåer från partihandlare och de juridiska personer som är behöriga att lämna ut läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel till allmänheten.

2.   Om det är nödvändigt för att fullgöra skyldigheterna i punkt 1 ska medlemsstaterna med hjälp av läkemedelsmyndigheten samla in
  relevant
  information och
  relevanta
  uppgifter
  , bland annat
  om lagernivåer från partihandlare och de juridiska personer
  och personer
  som är
  auktoriserade eller
  behöriga att lämna ut läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel till allmänheten.

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 4a (ny)

Artikel 11 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Nationella behöriga myndigheter för läkemedel ska underlätta datainsamling online om läkemedelsbristers konsekvenser för patienter och konsumenter. Relevanta aggregerade uppgifter från dessa undersökningar ska delas av delnätverket av kontaktpunkter vid de nationella behöriga myndigheterna som avses i artikel 3.5 med styrgruppen för läkemedel för att utforma rekommendationer om hantering av läkemedelsbrist. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Nationella behöriga myndigheter för läkemedel ska underlätta datainsamling online om läkemedelsbristers konsekvenser för patienter och konsumenter. Relevanta aggregerade uppgifter från dessa undersökningar ska delas av delnätverket av kontaktpunkter vid de nationella behöriga myndigheterna som avses i artikel 3.5 med styrgruppen för läkemedel för att utforma rekommendationer om hantering av läkemedelsbrist.

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – led aa (nytt)

Artikel 12 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | underlätta samordningen mellan tillverkare och andra berörda parter för att hantera plötsliga ökningar i efterfrågan, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

underlätta samordningen mellan tillverkare och andra berörda parter för att hantera plötsliga ökningar i efterfrågan,

underlätta samordningen mellan tillverkare och andra berörda parter för att hantera plötsliga ökningar i efterfrågan,

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1 – led b

Artikel 12 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | överväga om det behövs riktlinjer som riktar sig till medlemsstater, innehavare av godkännande för försäljning och andra enheter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

överväga om det behövs riktlinjer som riktar sig till medlemsstater, innehavare av godkännande för försäljning och andra enheter,

| b) | överväga om det behövs riktlinjer
  och rekommendationer
  som riktar sig till medlemsstater, innehavare av godkännande för försäljning och andra enheter,
  inbegripet från försörjningskedjan för läkemedel och från hälso- och sjukvårdspersonal, för att stödja dem i deras arbete och i kommunikationen med patienter, |
| --- | --- |

b)

överväga om det behövs riktlinjer
  och rekommendationer
  som riktar sig till medlemsstater, innehavare av godkännande för försäljning och andra enheter,
  inbegripet från försörjningskedjan för läkemedel och från hälso- och sjukvårdspersonal, för att stödja dem i deras arbete och i kommunikationen med patienter,

och rekommendationer

inbegripet från försörjningskedjan för läkemedel och från hälso- och sjukvårdspersonal, för att stödja dem i deras arbete och i kommunikationen med patienter,

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – led f

Artikel 12 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | samverka med tredjeländer och berörda internationella organisationer, efter behov, för att minska potentiella eller faktiska brister på läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel eller de aktiva farmaceutiska substanserna för dem, om dessa läkemedel eller substanser importeras till unionen och om sådana potentiella eller faktiska brister får konsekvenser på internationell nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

samverka med tredjeländer och berörda internationella organisationer, efter behov, för att minska potentiella eller faktiska brister på läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel eller de aktiva farmaceutiska substanserna för dem, om dessa läkemedel eller substanser importeras till unionen och om sådana potentiella eller faktiska brister får konsekvenser på internationell nivå.

| f) | samverka med tredjeländer och berörda internationella organisationer, efter behov, för att minska potentiella eller faktiska brister på läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel eller de aktiva farmaceutiska substanserna för dem, om dessa läkemedel eller substanser importeras till unionen och om sådana potentiella eller faktiska brister får konsekvenser på internationell nivå
  , och rapportera om dessa åtgärder och resultaten av dem till styrgruppen för läkemedel
  . |
| --- | --- |

f)

samverka med tredjeländer och berörda internationella organisationer, efter behov, för att minska potentiella eller faktiska brister på läkemedel som ingår i förteckningarna över kritiska läkemedel eller de aktiva farmaceutiska substanserna för dem, om dessa läkemedel eller substanser importeras till unionen och om sådana potentiella eller faktiska brister får konsekvenser på internationell nivå
  , och rapportera om dessa åtgärder och resultaten av dem till styrgruppen för läkemedel
  .

, och rapportera om dessa åtgärder och resultaten av dem till styrgruppen för läkemedel

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12a (ny)

Artikel 12a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a |
| | Europeiska läkemedelsförsörjningsdatabasen |
| | 1.
     
  Läkemedelsmyndigheten ska i samarbete med kommissionen och medlemsstaterna upprätta, underhålla och förvalta Europeiska läkemedelsförsörjningsdatabasen för att |
| | a) | möjliggöra övervakning av tillgången och efterfrågan på läkemedel på unions- och medlemsstatsnivå, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 12a

Artikel 12a

Europeiska läkemedelsförsörjningsdatabasen

Europeiska läkemedelsförsörjningsdatabasen

1.
     
  Läkemedelsmyndigheten ska i samarbete med kommissionen och medlemsstaterna upprätta, underhålla och förvalta Europeiska läkemedelsförsörjningsdatabasen för att

a)

a)

möjliggöra övervakning av tillgången och efterfrågan på läkemedel på unions- och medlemsstatsnivå,

möjliggöra övervakning av tillgången och efterfrågan på läkemedel på unions- och medlemsstatsnivå,

| b) | möjliggöra övervakning och rapportering av läkemedelsbrist på unions- och medlemsstatsnivå, |
| --- | --- |

b)

b)

möjliggöra övervakning och rapportering av läkemedelsbrist på unions- och medlemsstatsnivå,

möjliggöra övervakning och rapportering av läkemedelsbrist på unions- och medlemsstatsnivå,

| c) | möjliggöra för innehavare av godkännande för försäljning och partihandlare att fullgöra informationsskyldigheterna enligt artikel 10, |
| --- | --- |

c)

c)

möjliggöra för innehavare av godkännande för försäljning och partihandlare att fullgöra informationsskyldigheterna enligt artikel 10,

möjliggöra för innehavare av godkännande för försäljning och partihandlare att fullgöra informationsskyldigheterna enligt artikel 10,

| d) | möjliggöra för kommissionen, läkemedelsmyndigheten och de nationella behöriga myndigheterna att på ett välinformerat sätt utföra sina uppgifter enligt denna förordning, och att fördjupa samarbetet mellan dem. |
| --- | --- |

d)

d)

möjliggöra för kommissionen, läkemedelsmyndigheten och de nationella behöriga myndigheterna att på ett välinformerat sätt utföra sina uppgifter enligt denna förordning, och att fördjupa samarbetet mellan dem.

möjliggöra för kommissionen, läkemedelsmyndigheten och de nationella behöriga myndigheterna att på ett välinformerat sätt utföra sina uppgifter enligt denna förordning, och att fördjupa samarbetet mellan dem.

Läkemedelsförsörjningsdatabasen ska inte bara fungera vid hot mot folkhälsan och större händelser, utan också under normala förhållanden, och den ska fungera som en interoperabel och harmoniserad digital databas på unionsnivå som bygger på de data som rapporterats in via de nationella elektroniska plattformar som inrättats i enlighet med punkt 2. Databasen ska göra så att läkemedelsmyndigheten och de nationella behöriga myndigheterna samtidigt kan få åtkomst till och dela den information som finns i databasen.

Läkemedelsförsörjningsdatabasen ska inte bara fungera vid hot mot folkhälsan och större händelser, utan också under normala förhållanden, och den ska fungera som en interoperabel och harmoniserad digital databas på unionsnivå som bygger på de data som rapporterats in via de nationella elektroniska plattformar som inrättats i enlighet med punkt 2. Databasen ska göra så att läkemedelsmyndigheten och de nationella behöriga myndigheterna samtidigt kan få åtkomst till och dela den information som finns i databasen.

2.
     
  Varje medlemsstat ska utveckla en elektronisk plattform i syfte att införa övervakning i realtid av tillgången på läkemedel, som när som helst ska kunna fastställa hur stor tillgången på varje läkemedel är och upptäcka, förutse och förebygga läkemedelsbrist. Dessa plattformar ska förvaltas av de nationella behöriga myndigheterna och vara helt operativa på medlemsstatsnivå senast den ... [30 månader efter dagen för denna förordnings ikraftträdande].

Uppgifter om tillgång och efterfrågan ska rapporteras på medlemsstatsnivå av följande enheter:

Uppgifter om tillgång och efterfrågan ska rapporteras på medlemsstatsnivå av följande enheter:

| a) | Innehavare av godkännanden för försäljning. |
| --- | --- |

a)

a)

Innehavare av godkännanden för försäljning.

Innehavare av godkännanden för försäljning.

| b) | Partihandlare. |
| --- | --- |

b)

b)

Partihandlare.

Partihandlare.

| c) | Öppenvårdsapotek och sjukhusapotek. |
| --- | --- |

c)

c)

Öppenvårdsapotek och sjukhusapotek.

Öppenvårdsapotek och sjukhusapotek.

3.
     
  Utöver vad som anges i punkt 2 ska de elektroniska plattformarna ge de nationella behöriga myndigheterna åtkomst i realtid till uppgifter från partihandlare, öppenvårdsapotek och sjukhusapotek på nationell nivå om vilka läkemedelsbehov som inte kunnat tillgodoses. Innehavare av godkännanden för försäljning ska med hjälp av plattformarna också kunna rapportera problem i läkemedelsförsörjningen, inklusive problem i tillverkningen av läkemedel.

4.
     
  Medlemsstaternas plattformar ska vara interoperabla och deras uppgifter ska också föras in i den läkemedelsförsörjningsdatabas som förvaltas av läkemedelsmyndigheten, för att förhindra dubbel rapportering från de kontaktpunkter som fastställs i artikel 9.2.

5.
     
  Med hjälp av de uppgifter som genereras av medlemsstaternas plattformar och följaktligen av läkemedelsförsörjningsdatabasen ska det gå att få reda på eventuella försörjningsproblem utmed hela försörjningskedjan och, genom tillämpning av stordatateknik samt, när så är lämpligt, artificiell intelligens ska det gå att förutsäga eventuella försörjningsproblem på förhand.

6.
     
  De uppgifter som lämnas in ska överensstämma med de standarder som utvecklats av ISO för IDMP och baseras på de fyra huvudområdena för referensuppgifter i läkemedelsregleringsprocesser: substans-, produkt-, organisations- och referensdata.

7.
     
  Läkemedelsmyndigheten ska, i samarbete med kommissionen och medlemsstaterna, utarbeta funktionsspecifikationer för databasen, tillsammans med en plan för genomförandet av läkemedelsförsörjningsdatabasen och medlemsstaternas plattformar senast den ... [6 månader efter dagen för denna förordnings ikraftträdande]. Denna plan ska syfta till att säkerställa att läkemedelsförsörjningsdatabasen är fullt fungerande senast den... [48 månader efter dagen för denna förordnings ikraftträdande].

8.
     
  Om en nationell behörig myndighet anger att den inlämnade informationen innehåller uppgifter som rör affärshemligheter ska den markera de berörda delarna och redogöra för skälen till detta. Läkemedelsmyndigheten ska ta ställning till varje begäran och skydda information som rör affärshemligheter mot oberättigat utlämnande.

9.
     
  Med hänsyn till att de uppgifter som lämnas till läkemedelsförsörjningsdatabasen är känsliga ur affärssynpunkt ska endast kommissionen, läkemedelsmyndigheten, de nationella behöriga myndigheter som rapporterar uppgifterna till databasen och styrgruppen för läkemedel få åtkomst till databasen.

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Läkemedelsmyndigheten ska, via sin webbportal och på andra lämpliga sätt, tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna informera allmänheten och intressegrupper om arbetet i styrgruppen för läkemedel. | Läkemedelsmyndigheten ska, via
  en särskild plats på
  sin webbportal och på andra lämpliga sätt, tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna informera allmänheten och intressegrupper
  i god tid
  om arbetet i styrgruppen för läkemedel
  , och vid behov reagera på desinformation riktad mot arbetet i styrgruppen för läkemedel
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Läkemedelsmyndigheten ska, via sin webbportal och på andra lämpliga sätt, tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna informera allmänheten och intressegrupper om arbetet i styrgruppen för läkemedel.

Läkemedelsmyndigheten ska, via
  en särskild plats på
  sin webbportal och på andra lämpliga sätt, tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna informera allmänheten och intressegrupper
  i god tid
  om arbetet i styrgruppen för läkemedel
  , och vid behov reagera på desinformation riktad mot arbetet i styrgruppen för läkemedel
  .

en särskild plats på

i god tid

, och vid behov reagera på desinformation riktad mot arbetet i styrgruppen för läkemedel

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – stycke 1a (nytt)

Artikel 13 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Förfaranden som genomförs av styrgruppen för läkemedel ska vara transparenta. Styrgruppens dagordning och protokoll samt arbetsordning och rekommendationer, samt när så är lämpligt, röstningsutfall, ska dokumenteras och offentliggöras, samt eventuella avvikande åsikter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Förfaranden som genomförs av styrgruppen för läkemedel ska vara transparenta. Styrgruppens dagordning och protokoll samt arbetsordning och rekommendationer, samt när så är lämpligt, röstningsutfall, ska dokumenteras och offentliggöras, samt eventuella avvikande åsikter.

Förfaranden som genomförs av styrgruppen för läkemedel ska vara transparenta. Styrgruppens dagordning och protokoll samt arbetsordning och rekommendationer, samt när så är lämpligt, röstningsutfall, ska dokumenteras och offentliggöras, samt eventuella avvikande åsikter.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1

Artikel 14 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Härmed inrättas krisarbetsgruppen som en del av läkemedelsmyndigheten. Medlemmarna ska sammanträda
  vid
  hot mot folkhälsan, personligen eller på distans. Läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla sekretariatet för styrgruppen för medicintekniska produkter. | 1.   Härmed inrättas krisarbetsgruppen som en del av läkemedelsmyndigheten. Medlemmarna ska sammanträda
  såsom ett led i beredskapen för
  hot mot folkhälsan
  och under tider av sådana hot
  , personligen eller på distans. Läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla sekretariatet för styrgruppen för medicintekniska produkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Härmed inrättas krisarbetsgruppen som en del av läkemedelsmyndigheten. Medlemmarna ska sammanträda
  vid
  hot mot folkhälsan, personligen eller på distans. Läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla sekretariatet för styrgruppen för medicintekniska produkter.

1.   Härmed inrättas krisarbetsgruppen som en del av läkemedelsmyndigheten. Medlemmarna ska sammanträda
  såsom ett led i beredskapen för
  hot mot folkhälsan
  och under tider av sådana hot
  , personligen eller på distans. Läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla sekretariatet för styrgruppen för medicintekniska produkter.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – led f

Artikel 14 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | Vid behov samarbeta med unionens organ och byråer, Världshälsoorganisationen, tredjeländer och internationella vetenskapliga organisationer i vetenskapliga och tekniska frågor avseende hot mot folkhälsan och läkemedel som kan bidra till att avhjälpa hot mot folkhälsan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

Vid behov samarbeta med unionens organ och byråer, Världshälsoorganisationen, tredjeländer och internationella vetenskapliga organisationer i vetenskapliga och tekniska frågor avseende hot mot folkhälsan och läkemedel som kan bidra till att avhjälpa hot mot folkhälsan.

| f) | Vid behov samarbeta med
  nationella behöriga myndigheter,
  unionens organ och byråer, Världshälsoorganisationen, tredjeländer och internationella vetenskapliga organisationer i vetenskapliga och tekniska frågor avseende hot mot folkhälsan och läkemedel som kan bidra till att avhjälpa hot mot folkhälsan. |
| --- | --- |

f)

Vid behov samarbeta med
  nationella behöriga myndigheter,
  unionens organ och byråer, Världshälsoorganisationen, tredjeländer och internationella vetenskapliga organisationer i vetenskapliga och tekniska frågor avseende hot mot folkhälsan och läkemedel som kan bidra till att avhjälpa hot mot folkhälsan.

nationella behöriga myndigheter,

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 3

Artikel 14 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Krisarbetsgruppen ska bestå av företrädare för läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommittéer, arbetsgrupper och personal, den samordningsgrupp som inrättats i enlighet med artikel 27 i direktiv 2001/83/EG och den samordnande och rådgivande grupp för kliniska prövningar som inrättats i enlighet med artikel 85 i förordning (EU) nr 536/2014 (21). Vid behov får externa experter utses och företrädare för andra unionsorgan och unionsbyråer inbjudas. En företrädare för läkemedelsmyndigheten ska vara ordförande i krisarbetsgruppen. | 3.   Krisarbetsgruppen ska bestå av företrädare för läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommittéer, arbetsgrupper
  , däribland företrädare för PCWP och för HCPWP,
  och personal, den samordningsgrupp som inrättats i enlighet med artikel 27 i direktiv 2001/83/EG och den samordnande och rådgivande grupp för kliniska prövningar som inrättats i enlighet med artikel 85 i förordning (EU) nr 536/2014 (21). Vid behov får externa experter utses och företrädare för andra unionsorgan och unionsbyråer inbjudas. En företrädare för läkemedelsmyndigheten ska vara ordförande i krisarbetsgruppen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Krisarbetsgruppen ska bestå av företrädare för läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommittéer, arbetsgrupper och personal, den samordningsgrupp som inrättats i enlighet med artikel 27 i direktiv 2001/83/EG och den samordnande och rådgivande grupp för kliniska prövningar som inrättats i enlighet med artikel 85 i förordning (EU) nr 536/2014 (21). Vid behov får externa experter utses och företrädare för andra unionsorgan och unionsbyråer inbjudas. En företrädare för läkemedelsmyndigheten ska vara ordförande i krisarbetsgruppen.

3.   Krisarbetsgruppen ska bestå av företrädare för läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommittéer, arbetsgrupper
  , däribland företrädare för PCWP och för HCPWP,
  och personal, den samordningsgrupp som inrättats i enlighet med artikel 27 i direktiv 2001/83/EG och den samordnande och rådgivande grupp för kliniska prövningar som inrättats i enlighet med artikel 85 i förordning (EU) nr 536/2014 (21). Vid behov får externa experter utses och företrädare för andra unionsorgan och unionsbyråer inbjudas. En företrädare för läkemedelsmyndigheten ska vara ordförande i krisarbetsgruppen.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 5

Artikel 14 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Ordföranden får bjuda in företrädare för medlemsstaterna, ledamöter i läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommittéer och arbetsgrupper samt utomstående parter, inklusive företrädare för intressegrupper i läkemedelsbranschen, innehavare av godkännande för försäljning, läkemedelsutvecklare, sponsorer av kliniska prövningar, företrädare för nätverk för kliniska prövningar samt intressegrupper som företräder patienter och hälso- och sjukvårdspersonal, att närvara vid mötena. | 5.   Ordföranden får bjuda in företrädare för medlemsstaterna, ledamöter i läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommittéer och arbetsgrupper samt utomstående parter, inklusive företrädare för intressegrupper i läkemedelsbranschen, innehavare av godkännande för försäljning, läkemedelsutvecklare, sponsorer av kliniska prövningar, företrädare för nätverk för kliniska prövningar
  , oberoende experter och forskare avseende kliniska prövningar,
  samt intressegrupper som företräder patienter och hälso- och sjukvårdspersonal, att närvara vid mötena. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Ordföranden får bjuda in företrädare för medlemsstaterna, ledamöter i läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommittéer och arbetsgrupper samt utomstående parter, inklusive företrädare för intressegrupper i läkemedelsbranschen, innehavare av godkännande för försäljning, läkemedelsutvecklare, sponsorer av kliniska prövningar, företrädare för nätverk för kliniska prövningar samt intressegrupper som företräder patienter och hälso- och sjukvårdspersonal, att närvara vid mötena.

5.   Ordföranden får bjuda in företrädare för medlemsstaterna, ledamöter i läkemedelsmyndighetens vetenskapliga kommittéer och arbetsgrupper samt utomstående parter, inklusive företrädare för intressegrupper i läkemedelsbranschen, innehavare av godkännande för försäljning, läkemedelsutvecklare, sponsorer av kliniska prövningar, företrädare för nätverk för kliniska prövningar
  , oberoende experter och forskare avseende kliniska prövningar,
  samt intressegrupper som företräder patienter och hälso- och sjukvårdspersonal, att närvara vid mötena.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 8

Artikel 14 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Artikel 63 i förordning (EG) nr 726/2004 är tillämplig på krisarbetsgruppen när det gäller insyn och medlemmarnas oberoende. | 8.   Artikel 63 i förordning (EG) nr 726/2004 är tillämplig på krisarbetsgruppen när det gäller insyn och medlemmarnas oberoende.
  Krisgruppens medlemmar ska uppdatera den årliga förklaring om sina ekonomiska intressen som avses i artikel 63 i förordning (EG) nr 726/2004 så snart en relevant förändring inträffar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Artikel 63 i förordning (EG) nr 726/2004 är tillämplig på krisarbetsgruppen när det gäller insyn och medlemmarnas oberoende.

8.   Artikel 63 i förordning (EG) nr 726/2004 är tillämplig på krisarbetsgruppen när det gäller insyn och medlemmarnas oberoende.
  Krisgruppens medlemmar ska uppdatera den årliga förklaring om sina ekonomiska intressen som avses i artikel 63 i förordning (EG) nr 726/2004 så snart en relevant förändring inträffar.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3

Artikel 15 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Krisarbetsgruppen ska fastställa förfaranden för begäran om och inlämning av uppsättningen begärd information och begärda uppgifter, inklusive information om den eller de medlemsstater där en ansökan om tillstånd för klinisk prövning har lämnats in eller ska lämnas in. | 3.   Krisarbetsgruppen ska fastställa förfaranden
  och vägledning
  för begäran om och inlämning av uppsättningen begärd information och begärda uppgifter, inklusive information om den eller de medlemsstater där en ansökan om tillstånd för klinisk prövning har lämnats in eller ska lämnas in. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Krisarbetsgruppen ska fastställa förfaranden för begäran om och inlämning av uppsättningen begärd information och begärda uppgifter, inklusive information om den eller de medlemsstater där en ansökan om tillstånd för klinisk prövning har lämnats in eller ska lämnas in.

3.   Krisarbetsgruppen ska fastställa förfaranden
  och vägledning
  för begäran om och inlämning av uppsättningen begärd information och begärda uppgifter, inklusive information om den eller de medlemsstater där en ansökan om tillstånd för klinisk prövning har lämnats in eller ska lämnas in.

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 5

Artikel 15 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   När medlemsstaterna godkänner en ansökan om klinisk prövning avseende vilken vetenskaplig rådgivning har getts ska de vederbörligen beakta den rådgivningen. | 5.   När medlemsstaterna godkänner en ansökan om klinisk prövning avseende vilken vetenskaplig rådgivning har getts ska de vederbörligen beakta den rådgivningen.
  Den vetenskapliga rådgivningen från krisarbetsgruppen ska inte påverka den etiska granskning som föreskrivs i förordning (EU) nr 536/2014. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   När medlemsstaterna godkänner en ansökan om klinisk prövning avseende vilken vetenskaplig rådgivning har getts ska de vederbörligen beakta den rådgivningen.

5.   När medlemsstaterna godkänner en ansökan om klinisk prövning avseende vilken vetenskaplig rådgivning har getts ska de vederbörligen beakta den rådgivningen.
  Den vetenskapliga rådgivningen från krisarbetsgruppen ska inte påverka den etiska granskning som föreskrivs i förordning (EU) nr 536/2014.

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15a (ny)

Artikel 15a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 15a |
| | Offentlig information om kliniska prövningar och beslut om godkännande för försäljning |
| | 1.
     
  Under den tid som det föreligger ett hot mot folkhälsan ska sponsorer av kliniska prövningar som genomförs i unionen |
| | a) | offentliggöra studieprotokollet i inledningen av prövningen genom EU:s register för kliniska prövningar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 15a

Artikel 15a

Offentlig information om kliniska prövningar och beslut om godkännande för försäljning

Offentlig information om kliniska prövningar och beslut om godkännande för försäljning

1.
     
  Under den tid som det föreligger ett hot mot folkhälsan ska sponsorer av kliniska prövningar som genomförs i unionen

a)

a)

offentliggöra studieprotokollet i inledningen av prövningen genom EU:s register för kliniska prövningar,

offentliggöra studieprotokollet i inledningen av prövningen genom EU:s register för kliniska prövningar,

| b) | offentliggöra sammanfattningen av resultaten genom EU:s register för kliniska prövningar inom en tidsfrist som fastställs av läkemedelsmyndigheten och som är kortare än den tidsfrist som fastställs i artikel 37 i förordning (EU) nr 536/2014. |
| --- | --- |

b)

b)

offentliggöra sammanfattningen av resultaten genom EU:s register för kliniska prövningar inom en tidsfrist som fastställs av läkemedelsmyndigheten och som är kortare än den tidsfrist som fastställs i artikel 37 i förordning (EU) nr 536/2014.

offentliggöra sammanfattningen av resultaten genom EU:s register för kliniska prövningar inom en tidsfrist som fastställs av läkemedelsmyndigheten och som är kortare än den tidsfrist som fastställs i artikel 37 i förordning (EU) nr 536/2014.

2.
     
  Om ett läkemedel godkänns för försäljning ska läkemedelsmyndigheten offentliggöra

| a) | produktinformationen med detaljer om användningsvillkor vid tidpunkten för godkännandet för försäljning, |
| --- | --- |

a)

a)

produktinformationen med detaljer om användningsvillkor vid tidpunkten för godkännandet för försäljning,

produktinformationen med detaljer om användningsvillkor vid tidpunkten för godkännandet för försäljning,

| b) | de offentliga europeiska utredningsprotokollen så snart som möjligt och i möjligaste mån inom sju dagar efter godkännandet för försäljning, |
| --- | --- |

b)

b)

de offentliga europeiska utredningsprotokollen så snart som möjligt och i möjligaste mån inom sju dagar efter godkännandet för försäljning,

de offentliga europeiska utredningsprotokollen så snart som möjligt och i möjligaste mån inom sju dagar efter godkännandet för försäljning,

| c) | de kliniska data som lämnats till läkemedelsmyndigheten till stöd för ansökan inom två månader, när så är möjligt, efter kommissionens godkännande och efter att personuppgifter anonymiserats och affärshemligheter tagits bort, |
| --- | --- |

c)

c)

de kliniska data som lämnats till läkemedelsmyndigheten till stöd för ansökan inom två månader, när så är möjligt, efter kommissionens godkännande och efter att personuppgifter anonymiserats och affärshemligheter tagits bort,

de kliniska data som lämnats till läkemedelsmyndigheten till stöd för ansökan inom två månader, när så är möjligt, efter kommissionens godkännande och efter att personuppgifter anonymiserats och affärshemligheter tagits bort,

| d) | den fullständiga riskhanteringsplanen och alla uppdaterade versioner. |
| --- | --- |

d)

d)

den fullständiga riskhanteringsplanen och alla uppdaterade versioner.

den fullständiga riskhanteringsplanen och alla uppdaterade versioner.

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1

Artikel 16 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Efter att ett hot mot folkhälsan har fastställts ska krisarbetsgruppen göra en översyn av de tillgängliga vetenskapliga uppgifterna om läkemedel som kan användas för att bidra till att avhjälpa hotet mot folkhälsan. Översynen ska uppdateras regelbundet under hotet mot folkhälsan. | 1.   Efter att ett hot mot folkhälsan har fastställts ska krisarbetsgruppen göra en översyn av de tillgängliga vetenskapliga uppgifterna om läkemedel som kan användas för att bidra till att avhjälpa hotet mot folkhälsan. Översynen ska uppdateras regelbundet under hotet mot folkhälsan
  , inbegripet när detta har överenskommits av krisarbetsgruppen och kommittén för humanläkemedel i arbetet med bedömningen av en ansökan om godkännande för försäljning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Efter att ett hot mot folkhälsan har fastställts ska krisarbetsgruppen göra en översyn av de tillgängliga vetenskapliga uppgifterna om läkemedel som kan användas för att bidra till att avhjälpa hotet mot folkhälsan. Översynen ska uppdateras regelbundet under hotet mot folkhälsan.

1.   Efter att ett hot mot folkhälsan har fastställts ska krisarbetsgruppen göra en översyn av de tillgängliga vetenskapliga uppgifterna om läkemedel som kan användas för att bidra till att avhjälpa hotet mot folkhälsan. Översynen ska uppdateras regelbundet under hotet mot folkhälsan
  , inbegripet när detta har överenskommits av krisarbetsgruppen och kommittén för humanläkemedel i arbetet med bedömningen av en ansökan om godkännande för försäljning
  .

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2

Artikel 16 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Vid arbetet med översynen får krisarbetsgruppen begära information och uppgifter från innehavare av godkännande för försäljning och från utvecklare och involvera dem i de inledande diskussionerna. Krisarbetsgruppen får också i förekommande fall använda observationsstudier av hälsodata som genererats utanför kliniska studier, beroende på hur tillförlitliga de är. | 2.   Vid arbetet med översynen får krisarbetsgruppen begära information och uppgifter från innehavare av godkännande för försäljning och från utvecklare och involvera dem i de inledande diskussionerna. Krisarbetsgruppen får också i förekommande fall använda observationsstudier av hälsodata som genererats utanför kliniska studier, beroende på hur tillförlitliga de är.
  Krisarbetsgruppen får samverka med läkemedelsmyndigheter i tredjeländer för ytterligare utbyte av information och data. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Vid arbetet med översynen får krisarbetsgruppen begära information och uppgifter från innehavare av godkännande för försäljning och från utvecklare och involvera dem i de inledande diskussionerna. Krisarbetsgruppen får också i förekommande fall använda observationsstudier av hälsodata som genererats utanför kliniska studier, beroende på hur tillförlitliga de är.

2.   Vid arbetet med översynen får krisarbetsgruppen begära information och uppgifter från innehavare av godkännande för försäljning och från utvecklare och involvera dem i de inledande diskussionerna. Krisarbetsgruppen får också i förekommande fall använda observationsstudier av hälsodata som genererats utanför kliniska studier, beroende på hur tillförlitliga de är.
  Krisarbetsgruppen får samverka med läkemedelsmyndigheter i tredjeländer för ytterligare utbyte av information och data.

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 7

Artikel 16 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 7.
     
  Läkemedelsmyndigheten ska offentliggöra yttranden som antagits i enlighet med punkt 4, med eventuella uppdateringar, på sin webbportal. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7.
     
  Läkemedelsmyndigheten ska offentliggöra yttranden som antagits i enlighet med punkt 4, med eventuella uppdateringar, på sin webbportal.

utgår

utgår

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17

Artikel 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Läkemedelsmyndigheten ska, via sin webbportal och på andra lämpliga sätt, tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna informera allmänheten och berörda intressegrupper om krisarbetsgruppens arbete. | Läkemedelsmyndigheten ska, via
  en särskild plats på
  sin webbportal och på andra lämpliga sätt, tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna
  utan dröjsmål
  informera allmänheten och berörda intressegrupper om krisarbetsgruppens arbete
  , och vid behov reagera på desinformation riktad mot arbetet i styrgruppen för läkemedel
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Läkemedelsmyndigheten ska, via sin webbportal och på andra lämpliga sätt, tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna informera allmänheten och berörda intressegrupper om krisarbetsgruppens arbete.

Läkemedelsmyndigheten ska, via
  en särskild plats på
  sin webbportal och på andra lämpliga sätt, tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna
  utan dröjsmål
  informera allmänheten och berörda intressegrupper om krisarbetsgruppens arbete
  , och vid behov reagera på desinformation riktad mot arbetet i styrgruppen för läkemedel
  .

en särskild plats på

utan dröjsmål

, och vid behov reagera på desinformation riktad mot arbetet i styrgruppen för läkemedel

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – stycke 1a (nytt)

Artikel 17 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Förteckningen över medlemmarna i krisarbetsgruppen, arbetsordningen, samt rekommendationerna i enlighet med artikel 16.3 och yttranden som antagits i enlighet med artikel 16.4 ska offentliggöras på läkemedelsmyndighetens webbportal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Förteckningen över medlemmarna i krisarbetsgruppen, arbetsordningen, samt rekommendationerna i enlighet med artikel 16.3 och yttranden som antagits i enlighet med artikel 16.4 ska offentliggöras på läkemedelsmyndighetens webbportal.

Förteckningen över medlemmarna i krisarbetsgruppen, arbetsordningen, samt rekommendationerna i enlighet med artikel 16.3 och yttranden som antagits i enlighet med artikel 16.4 ska offentliggöras på läkemedelsmyndighetens webbportal.

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18– led a

Artikel 18– led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Utveckla och förvalta elektroniska verktyg för inlämning av information och uppgifter, inklusive elektroniska hälsodata som genererats utanför kliniska studier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Utveckla och förvalta elektroniska verktyg för inlämning av information och uppgifter, inklusive elektroniska hälsodata som genererats utanför kliniska studier.

| a) | Utveckla och förvalta elektroniska verktyg
  , inbegripet en driftskompatibel och digitaliserad plattform,
  för inlämning av information och uppgifter, inklusive elektroniska hälsodata som genererats utanför kliniska studier. |
| --- | --- |

a)

Utveckla och förvalta elektroniska verktyg
  , inbegripet en driftskompatibel och digitaliserad plattform,
  för inlämning av information och uppgifter, inklusive elektroniska hälsodata som genererats utanför kliniska studier.

, inbegripet en driftskompatibel och digitaliserad plattform,

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – led b

Artikel 18 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Samordna oberoende studier av säkerhetsövervakning och
  vacciners effektivitet
  med användning av relevanta myndighetsuppgifter. Denna samordning ska genomföras tillsammans med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och särskilt genom en ny plattform för vaccinövervakning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Samordna oberoende studier av säkerhetsövervakning och
  vacciners effektivitet
  med användning av relevanta myndighetsuppgifter. Denna samordning ska genomföras tillsammans med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och särskilt genom en ny plattform för vaccinövervakning.

vacciners effektivitet

| b) | Samordna oberoende studier av
  användning,
  säkerhetsövervakning och
  effektivitet hos läkemedel som är avsedda att behandla, förebygga eller diagnosticera en sjukdom
  med användning av relevanta myndighetsuppgifter.
  För vaccin
  ska denna samordning genomföras tillsammans med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och särskilt genom en ny plattform för vaccinövervakning. |
| --- | --- |

b)

Samordna oberoende studier av
  användning,
  säkerhetsövervakning och
  effektivitet hos läkemedel som är avsedda att behandla, förebygga eller diagnosticera en sjukdom
  med användning av relevanta myndighetsuppgifter.
  För vaccin
  ska denna samordning genomföras tillsammans med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar och särskilt genom en ny plattform för vaccinövervakning.

användning,

effektivitet hos läkemedel som är avsedda att behandla, förebygga eller diagnosticera en sjukdom

För vaccin

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – led c

Artikel 18 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Som en del av sina tillsynsuppgifter använda digitala infrastrukturer eller verktyg för att underlätta snabb tillgång till eller analys av tillgängliga elektroniska hälsodata som genererats utanför kliniska studier och utbyte av dessa data mellan medlemsstaterna, läkemedelsmyndigheten och andra unionsorgan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Som en del av sina tillsynsuppgifter använda digitala infrastrukturer eller verktyg för att underlätta snabb tillgång till eller analys av tillgängliga elektroniska hälsodata som genererats utanför kliniska studier och utbyte av dessa data mellan medlemsstaterna, läkemedelsmyndigheten och andra unionsorgan.

| c) | Som en del av sina tillsynsuppgifter använda digitala infrastrukturer eller verktyg för att underlätta snabb tillgång till eller analys av tillgängliga elektroniska hälsodata som genererats utanför
  interventionella
  kliniska studier och utbyte av dessa data mellan medlemsstaterna, läkemedelsmyndigheten och andra unionsorgan. |
| --- | --- |

c)

Som en del av sina tillsynsuppgifter använda digitala infrastrukturer eller verktyg för att underlätta snabb tillgång till eller analys av tillgängliga elektroniska hälsodata som genererats utanför
  interventionella
  kliniska studier och utbyte av dessa data mellan medlemsstaterna, läkemedelsmyndigheten och andra unionsorgan.

interventionella

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 1

Artikel 19 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Härmed inrättas den verkställande styrgruppen för medicintekniska produkter (nedan kallad styrgruppen för medicintekniska produkter)som en del av läkemedelsmyndigheten. Medlemmarna i gruppen ska sammanträda personligen eller på distans, som beredskap för eller under ett hot mot folkhälsan. Läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla sekretariatet för styrgruppen för medicintekniska produkter. | 1.   Härmed inrättas den verkställande styrgruppen för medicintekniska produkter (nedan kallad styrgruppen för medicintekniska produkter) som en del av läkemedelsmyndigheten. Medlemmarna i gruppen ska
  regelbundet och alltid när omständigheterna påkallar
  sammanträda personligen eller på distans, som beredskap för eller under ett hot mot folkhälsan. Läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla sekretariatet för styrgruppen för medicintekniska produkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Härmed inrättas den verkställande styrgruppen för medicintekniska produkter (nedan kallad styrgruppen för medicintekniska produkter)som en del av läkemedelsmyndigheten. Medlemmarna i gruppen ska sammanträda personligen eller på distans, som beredskap för eller under ett hot mot folkhälsan. Läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla sekretariatet för styrgruppen för medicintekniska produkter.

1.   Härmed inrättas den verkställande styrgruppen för medicintekniska produkter (nedan kallad styrgruppen för medicintekniska produkter) som en del av läkemedelsmyndigheten. Medlemmarna i gruppen ska
  regelbundet och alltid när omständigheterna påkallar
  sammanträda personligen eller på distans, som beredskap för eller under ett hot mot folkhälsan. Läkemedelsmyndigheten ska tillhandahålla sekretariatet för styrgruppen för medicintekniska produkter.

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 2

Artikel 19 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Styrgruppen för medicintekniska produkter ska bestå av en företrädare för läkemedelsmyndigheten, en företrädare för kommissionen och en företrädare för varje medlemsstat. Varje medlemsstat ska utse en företrädare. Medlemmarna får biträdas av experter med kompetens inom specifika vetenskapliga eller tekniska områden. | 2.   Styrgruppen för medicintekniska produkter ska bestå av en företrädare för läkemedelsmyndigheten, en företrädare för kommissionen och en
  bemyndigad
  företrädare för varje medlemsstat. Varje medlemsstat ska utse en företrädare. Medlemmarna får biträdas av experter med kompetens inom specifika vetenskapliga eller tekniska områden.
  Styrgruppen för medicintekniska produkter ska bestå av en företrädare PCWP och en företrädare för HCPWP som observatörer. Styrgruppens medlemsförteckning ska vara öppen och offentliggöras på läkemedelsmyndighetens webbportal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Styrgruppen för medicintekniska produkter ska bestå av en företrädare för läkemedelsmyndigheten, en företrädare för kommissionen och en företrädare för varje medlemsstat. Varje medlemsstat ska utse en företrädare. Medlemmarna får biträdas av experter med kompetens inom specifika vetenskapliga eller tekniska områden.

2.   Styrgruppen för medicintekniska produkter ska bestå av en företrädare för läkemedelsmyndigheten, en företrädare för kommissionen och en
  bemyndigad
  företrädare för varje medlemsstat. Varje medlemsstat ska utse en företrädare. Medlemmarna får biträdas av experter med kompetens inom specifika vetenskapliga eller tekniska områden.
  Styrgruppen för medicintekniska produkter ska bestå av en företrädare PCWP och en företrädare för HCPWP som observatörer. Styrgruppens medlemsförteckning ska vara öppen och offentliggöras på läkemedelsmyndighetens webbportal.

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 3

Artikel 19 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   En företrädare för läkemedelsmyndigheten ska vara ordförande i styrgruppen för medicintekniska produkter. Ordföranden får bjuda in utomstående parter, inklusive företrädare för intressegrupper i medicinteknikbranschen, att närvara vid mötena. | 3.   En företrädare för läkemedelsmyndigheten ska vara ordförande i styrgruppen för medicintekniska produkter.
  Medlemmar i styrgruppen för medicintekniska produkter
  får
  föreslå för ordföranden att
  bjuda in utomstående parter, inklusive företrädare för intressegrupper i medicinteknikbranschen,
  t.ex. företrädare för tillverkare och anmälda organ eller andra aktörer i försörjningskedjan för medicintekniska produkter, samt företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal, patienter och konsumenter,
  att närvara vid mötena
  då de kan bidra med information till styrgruppens diskussioner
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   En företrädare för läkemedelsmyndigheten ska vara ordförande i styrgruppen för medicintekniska produkter. Ordföranden får bjuda in utomstående parter, inklusive företrädare för intressegrupper i medicinteknikbranschen, att närvara vid mötena.

3.   En företrädare för läkemedelsmyndigheten ska vara ordförande i styrgruppen för medicintekniska produkter.
  Medlemmar i styrgruppen för medicintekniska produkter
  får
  föreslå för ordföranden att
  bjuda in utomstående parter, inklusive företrädare för intressegrupper i medicinteknikbranschen,
  t.ex. företrädare för tillverkare och anmälda organ eller andra aktörer i försörjningskedjan för medicintekniska produkter, samt företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal, patienter och konsumenter,
  att närvara vid mötena
  då de kan bidra med information till styrgruppens diskussioner
  .

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 6a (ny)

Artikel 19 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Medlemmarna i styrgruppen för medicintekniska produkter får inte ha ekonomiska eller andra intressen i den medicintekniska industrin som skulle kunna påverka deras opartiskhet. De ska agera självständigt och i allmänhetens intresse och varje år avge en förklaring om sina ekonomiska intressen och uppdatera den så snart en relevant förändring inträffar. Alla indirekta intressen som skulle kunna hänföras till den medicintekniska industrin ska införas i ett register som förs av läkemedelsmyndigheten och som allmänheten på begäran ska kunna få tillgång till. Intresseförklaringarna ska offentliggöras på läkemedelsmyndighetens webbportal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Medlemmarna i styrgruppen för medicintekniska produkter får inte ha ekonomiska eller andra intressen i den medicintekniska industrin som skulle kunna påverka deras opartiskhet. De ska agera självständigt och i allmänhetens intresse och varje år avge en förklaring om sina ekonomiska intressen och uppdatera den så snart en relevant förändring inträffar. Alla indirekta intressen som skulle kunna hänföras till den medicintekniska industrin ska införas i ett register som förs av läkemedelsmyndigheten och som allmänheten på begäran ska kunna få tillgång till. Intresseförklaringarna ska offentliggöras på läkemedelsmyndighetens webbportal.

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 2

Artikel 20 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Styrgruppen för medicintekniska produkter ska anta en uppsättning information som behövs för att övervaka tillgång och efterfrågan på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan och underrätta sin arbetsgrupp om detta. | 2.   Styrgruppen för medicintekniska produkter ska anta en uppsättning information som behövs för att övervaka tillgång och efterfrågan på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan och underrätta sin arbetsgrupp om detta.
  Unionsenheter eller nationella enheter som arbetar med lagring av medicintekniska produkter ska informeras i enlighet med detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Styrgruppen för medicintekniska produkter ska anta en uppsättning information som behövs för att övervaka tillgång och efterfrågan på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan och underrätta sin arbetsgrupp om detta.

2.   Styrgruppen för medicintekniska produkter ska anta en uppsättning information som behövs för att övervaka tillgång och efterfrågan på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan och underrätta sin arbetsgrupp om detta.
  Unionsenheter eller nationella enheter som arbetar med lagring av medicintekniska produkter ska informeras i enlighet med detta.

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 3

Artikel 20 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Läkemedelsmyndigheten ska offentliggöra förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan, med eventuella uppdateringar, på sin webbportal. | 3.   Läkemedelsmyndigheten ska offentliggöra förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan, med eventuella uppdateringar, på
  en särskild plats på
  sin webbportal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Läkemedelsmyndigheten ska offentliggöra förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan, med eventuella uppdateringar, på sin webbportal.

3.   Läkemedelsmyndigheten ska offentliggöra förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan, med eventuella uppdateringar, på
  en särskild plats på
  sin webbportal.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 3a (ny)

Artikel 20 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Läkemedelsmyndigheten ska rapportera brister på kritiska medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan genom webbsidan som avses i artikel 6.4a. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Läkemedelsmyndigheten ska rapportera brister på kritiska medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan genom webbsidan som avses i artikel 6.4a.

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 1

Artikel 22 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Under den tid som det föreligger ett hot mot folkhälsan ska styrgruppen för medicintekniska produkter regelbundet rapportera resultaten av sin övervakning till kommissionen och det delnätverk som avses i artikel
  23.1 b
  och särskilt påtala potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan. | 1.   Under den tid som det föreligger ett hot mot folkhälsan ska styrgruppen för medicintekniska produkter regelbundet rapportera resultaten av sin övervakning till kommissionen och det delnätverk som avses i artikel
  23.2 a
  och särskilt påtala potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Under den tid som det föreligger ett hot mot folkhälsan ska styrgruppen för medicintekniska produkter regelbundet rapportera resultaten av sin övervakning till kommissionen och det delnätverk som avses i artikel
  23.1 b
  och särskilt påtala potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan.

1.   Under den tid som det föreligger ett hot mot folkhälsan ska styrgruppen för medicintekniska produkter regelbundet rapportera resultaten av sin övervakning till kommissionen och det delnätverk som avses i artikel
  23.2 a
  och särskilt påtala potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan.

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 2

Artikel 22 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   På begäran av kommissionen eller det delnätverk som avses i artikel
  23.2 b
  ska styrgruppen för medicintekniska produkter lämna aggregerade uppgifter och prognoser om efterfrågan till stöd för resultaten. Därvidlag ska styrgruppen för medicintekniska produkter samverka med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar för att erhålla epidemiologiska data som hjälp för att förutse behov av medicintekniska produkter, och med den verkställande styrgrupp för läkemedel som avses i artikel 3 om de medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan används tillsammans med ett läkemedel. | 2.   På begäran av kommissionen
  , en eller flera nationella behöriga myndigheter,
  eller det delnätverk som avses i artikel
  23.2 a
  ska styrgruppen för medicintekniska produkter lämna aggregerade uppgifter och prognoser om efterfrågan till stöd för resultaten. Därvidlag ska styrgruppen för medicintekniska produkter samverka med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar för att erhålla epidemiologiska data som hjälp för att förutse behov av medicintekniska produkter, och med den verkställande styrgrupp för läkemedel som avses i artikel 3 om de medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan används tillsammans med ett läkemedel.
  Styrgruppen för medicintekniska produkter ska även dela sina resultat och slutsatser med aktörer på unionsnivå och nationell nivå som arbetar med lagring av läkemedel och medicintekniska produkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   På begäran av kommissionen eller det delnätverk som avses i artikel
  23.2 b
  ska styrgruppen för medicintekniska produkter lämna aggregerade uppgifter och prognoser om efterfrågan till stöd för resultaten. Därvidlag ska styrgruppen för medicintekniska produkter samverka med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar för att erhålla epidemiologiska data som hjälp för att förutse behov av medicintekniska produkter, och med den verkställande styrgrupp för läkemedel som avses i artikel 3 om de medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan används tillsammans med ett läkemedel.

2.   På begäran av kommissionen
  , en eller flera nationella behöriga myndigheter,
  eller det delnätverk som avses i artikel
  23.2 a
  ska styrgruppen för medicintekniska produkter lämna aggregerade uppgifter och prognoser om efterfrågan till stöd för resultaten. Därvidlag ska styrgruppen för medicintekniska produkter samverka med Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar för att erhålla epidemiologiska data som hjälp för att förutse behov av medicintekniska produkter, och med den verkställande styrgrupp för läkemedel som avses i artikel 3 om de medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan används tillsammans med ett läkemedel.
  Styrgruppen för medicintekniska produkter ska även dela sina resultat och slutsatser med aktörer på unionsnivå och nationell nivå som arbetar med lagring av läkemedel och medicintekniska produkter.

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 5a (ny)

Artikel 22 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Om de rekommendationer som avses i punkterna 3 och 4 inte tagits i beaktande eller inte genomförts ska kommissionen, medlemsstaterna, tillverkarna av medicintekniska produkter och de anmälda organen vid behov lämna en väl underbyggd motivering till detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  Om de rekommendationer som avses i punkterna 3 och 4 inte tagits i beaktande eller inte genomförts ska kommissionen, medlemsstaterna, tillverkarna av medicintekniska produkter och de anmälda organen vid behov lämna en väl underbyggd motivering till detta.

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 1 – led a

Artikel 23 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | specificera förfarandena för att fastställa förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

specificera förfarandena för att fastställa förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan,

| a) | specificera förfarandena
  och kriterierna
  för att fastställa
  och se över
  förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan,
  och säkerställa lämpligt samråd med tillverkare och andra relevanta aktörer i leveranskedjan för medicintekniska produkter samt med hälso- och sjukvårdspersonal, konsumenter och patienter, |
| --- | --- |

a)

specificera förfarandena
  och kriterierna
  för att fastställa
  och se över
  förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan,
  och säkerställa lämpligt samråd med tillverkare och andra relevanta aktörer i leveranskedjan för medicintekniska produkter samt med hälso- och sjukvårdspersonal, konsumenter och patienter,

och kriterierna

och se över

och säkerställa lämpligt samråd med tillverkare och andra relevanta aktörer i leveranskedjan för medicintekniska produkter samt med hälso- och sjukvårdspersonal, konsumenter och patienter,

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 1 – led b

Artikel 23 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | utarbeta rationaliserade elektroniska system för övervakning och rapportering, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

utarbeta rationaliserade elektroniska system för övervakning och rapportering,

| b) | utarbeta rationaliserade elektroniska system för övervakning och rapportering
  i samordning med de nationella behöriga myndigheterna
  , |
| --- | --- |

b)

utarbeta rationaliserade elektroniska system för övervakning och rapportering
  i samordning med de nationella behöriga myndigheterna
  ,

i samordning med de nationella behöriga myndigheterna

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 1 – led d

Artikel 23 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | upprätta och underhålla en förteckning över kontaktpunkter hos tillverkare av medicintekniska produkter, auktoriserade representanter och anmälda organ, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

d)

upprätta och underhålla en förteckning över kontaktpunkter hos tillverkare av medicintekniska produkter, auktoriserade representanter och anmälda organ,

upprätta och underhålla en förteckning över kontaktpunkter hos tillverkare av medicintekniska produkter, auktoriserade representanter och anmälda organ,

utgår

utgår

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 2 – led a

Artikel 23 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | under den tid som hotet mot folkhälsan föreligger upprätta och underhålla ett delnätverk med kontaktpunkter hos tillverkare av medicintekniska produkter och anmälda organ, på grundval av de medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

under den tid som hotet mot folkhälsan föreligger upprätta och underhålla ett delnätverk med kontaktpunkter hos tillverkare av medicintekniska produkter och anmälda organ, på grundval av de medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan,

| a) | under den tid som hotet mot folkhälsan föreligger upprätta och underhålla ett delnätverk med kontaktpunkter hos tillverkare av medicintekniska produkter och anmälda organ, på grundval av de medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan,
  på grundval av kontaktpunkter som ska inkluderas för alla tillverkare av medicintekniska produkter i den databas som avses i artikel 33 i förordning (EU) 2017/745 och artikel 30 i förordning (EU) 2017/746, |
| --- | --- |

a)

under den tid som hotet mot folkhälsan föreligger upprätta och underhålla ett delnätverk med kontaktpunkter hos tillverkare av medicintekniska produkter och anmälda organ, på grundval av de medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan,
  på grundval av kontaktpunkter som ska inkluderas för alla tillverkare av medicintekniska produkter i den databas som avses i artikel 33 i förordning (EU) 2017/745 och artikel 30 i förordning (EU) 2017/746,

på grundval av kontaktpunkter som ska inkluderas för alla tillverkare av medicintekniska produkter i den databas som avses i artikel 33 i förordning (EU) 2017/745 och artikel 30 i förordning (EU) 2017/746,

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 3 – led ea (nytt)

Artikel 23 – punkt 3 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ea) | tillgängliga lager, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ea)

ea)

tillgängliga lager,

tillgängliga lager,

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 3 – led eb (nytt)

Artikel 23 – punkt 3 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | eb) | kvantiteter som redan levererats, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

eb)

eb)

kvantiteter som redan levererats,

kvantiteter som redan levererats,

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 3 – led ec (nytt)

Artikel 23 – punkt 3 – led ec (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ec) | planerade leveranser, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ec)

ec)

planerade leveranser,

planerade leveranser,

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 3 – led f

Artikel 23 – punkt 3 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | riskreduceringsplaner
  inklusive produktions- och försörjningskapacitet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

riskreduceringsplaner
  inklusive produktions- och försörjningskapacitet,

riskreduceringsplaner

| f) | planer för riskförebyggande och riskreducering
  inklusive
  information om
  produktions- och försörjningskapacitet,
  för att garantera kontinuerlig försörjning och förebygga brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan, |
| --- | --- |

f)

planer för riskförebyggande och riskreducering
  inklusive
  information om
  produktions- och försörjningskapacitet,
  för att garantera kontinuerlig försörjning och förebygga brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan,

planer för riskförebyggande och riskreducering

information om

för att garantera kontinuerlig försörjning och förebygga brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan,

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 2

Artikel 25 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om det är nödvändigt för att fullgöra rapporteringsskyldigheterna i punkt 1 ska medlemsstaterna samla in information från tillverkare, importörer, distributörer och anmälda organ om medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan. | 2.   Om det är nödvändigt för att fullgöra rapporteringsskyldigheterna i punkt 1 ska medlemsstaterna samla in information från tillverkare, importörer, distributörer
  , hälso- och sjukvårdspersonal
  och anmälda organ om medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om det är nödvändigt för att fullgöra rapporteringsskyldigheterna i punkt 1 ska medlemsstaterna samla in information från tillverkare, importörer, distributörer och anmälda organ om medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan.

2.   Om det är nödvändigt för att fullgöra rapporteringsskyldigheterna i punkt 1 ska medlemsstaterna samla in information från tillverkare, importörer, distributörer
  , hälso- och sjukvårdspersonal
  och anmälda organ om medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan.

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 4 – led a

Artikel 25 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b
  ) | överväga behovet av att bevilja tillfälliga undantag på medlemsstatsnivå i enlighet med artikel 59.1 i förordning (EU) 2017/745 eller artikel 54.1 i förordning (EU) 2017/746 för att minska potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b
  )

b

överväga behovet av att bevilja tillfälliga undantag på medlemsstatsnivå i enlighet med artikel 59.1 i förordning (EU) 2017/745 eller artikel 54.1 i förordning (EU) 2017/746 för att minska potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan,

| a
  ) | överväga behovet av att bevilja tillfälliga undantag på medlemsstatsnivå i enlighet med artikel 59.1 i förordning (EU) 2017/745 eller artikel 54.1 i förordning (EU) 2017/746 för att minska potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan,
  samtidigt som en hög nivå av patient- och produktsäkerhet säkerställs, |
| --- | --- |

a
  )

a

överväga behovet av att bevilja tillfälliga undantag på medlemsstatsnivå i enlighet med artikel 59.1 i förordning (EU) 2017/745 eller artikel 54.1 i förordning (EU) 2017/746 för att minska potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan,
  samtidigt som en hög nivå av patient- och produktsäkerhet säkerställs,

samtidigt som en hög nivå av patient- och produktsäkerhet säkerställs,

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – led a

Artikel 26 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | vidta alla nödvändiga åtgärder, inom ramen för de befogenheter som den har tilldelats, för att minska potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan, och vid behov även bevilja tillfälliga undantag på unionsnivå i enlighet med artikel 59.3 i förordning (EU) 2017/745 eller artikel 54.3 i förordning (EU) 2017/746, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

vidta alla nödvändiga åtgärder, inom ramen för de befogenheter som den har tilldelats, för att minska potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan, och vid behov även bevilja tillfälliga undantag på unionsnivå i enlighet med artikel 59.3 i förordning (EU) 2017/745 eller artikel 54.3 i förordning (EU) 2017/746,

| a) | vidta alla nödvändiga åtgärder, inom ramen för de befogenheter som den har tilldelats, för att minska potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan, och vid behov även bevilja tillfälliga undantag på unionsnivå i enlighet med artikel 59.3 i förordning (EU) 2017/745 eller artikel 54.3 i förordning (EU) 2017/746,
  samtidigt som både patient- och produktsäkerheten säkerställs, |
| --- | --- |

a)

vidta alla nödvändiga åtgärder, inom ramen för de befogenheter som den har tilldelats, för att minska potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter vid ett hot mot folkhälsan, och vid behov även bevilja tillfälliga undantag på unionsnivå i enlighet med artikel 59.3 i förordning (EU) 2017/745 eller artikel 54.3 i förordning (EU) 2017/746,
  samtidigt som både patient- och produktsäkerheten säkerställs,

samtidigt som både patient- och produktsäkerheten säkerställs,

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 1 – led b

Artikel 26 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | överväga om det behövs riktlinjer som riktar sig till medlemsstater, tillverkare av medicintekniska produkter, anmälda organ och andra enheter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

överväga om det behövs riktlinjer som riktar sig till medlemsstater, tillverkare av medicintekniska produkter, anmälda organ och andra enheter,

| b) | överväga om det behövs riktlinjer som riktar sig till medlemsstater, tillverkare av medicintekniska produkter, anmälda organ
  , hälso- och sjukvårdspersonal
  och andra enheter,
  i de fall detta är proportionerligt, motiverat och nödvändigt, |
| --- | --- |

b)

överväga om det behövs riktlinjer som riktar sig till medlemsstater, tillverkare av medicintekniska produkter, anmälda organ
  , hälso- och sjukvårdspersonal
  och andra enheter,
  i de fall detta är proportionerligt, motiverat och nödvändigt,

, hälso- och sjukvårdspersonal

i de fall detta är proportionerligt, motiverat och nödvändigt,

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – led e

Artikel 26 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | samverka med tredjeländer och berörda internationella organisationer, efter behov, för att minska potentiella eller faktisk brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter eller deras komponenter, om dessa medicintekniska produkter eller komponenter importeras till unionen och om sådana potentiella eller faktiska brister får konsekvenser på internationell nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

samverka med tredjeländer och berörda internationella organisationer, efter behov, för att minska potentiella eller faktisk brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter eller deras komponenter, om dessa medicintekniska produkter eller komponenter importeras till unionen och om sådana potentiella eller faktiska brister får konsekvenser på internationell nivå.

| e) | samverka med tredjeländer och berörda internationella organisationer, efter behov, för att minska potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter eller deras komponenter, om dessa medicintekniska produkter eller komponenter importeras till unionen och om sådana potentiella eller faktiska brister får konsekvenser på internationell nivå
  , och rapportera om dessa åtgärder och resultaten av dem till styrgruppen för medicintekniska produkter
  . |
| --- | --- |

e)

samverka med tredjeländer och berörda internationella organisationer, efter behov, för att minska potentiella eller faktiska brister på medicintekniska produkter som ingår i förteckningen över kritiska medicintekniska produkter eller deras komponenter, om dessa medicintekniska produkter eller komponenter importeras till unionen och om sådana potentiella eller faktiska brister får konsekvenser på internationell nivå
  , och rapportera om dessa åtgärder och resultaten av dem till styrgruppen för medicintekniska produkter
  .

, och rapportera om dessa åtgärder och resultaten av dem till styrgruppen för medicintekniska produkter

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27

Artikel 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Läkemedelsmyndigheten ska, via sin webbportal och på andra lämpliga sätt, tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna informera allmänheten och berörda intressegrupper om arbetet i styrgruppen för medicintekniska produkter. | Läkemedelsmyndigheten ska, via
  en särskild plats på
  sin webbportal och på andra lämpliga sätt, tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna informera allmänheten och berörda intressegrupper
  i god tid
  om arbetet i styrgruppen för medicintekniska produkter
  och vid behov reagera på desinformation riktad mot arbetet i styrgruppen för läkemedel
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Läkemedelsmyndigheten ska, via sin webbportal och på andra lämpliga sätt, tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna informera allmänheten och berörda intressegrupper om arbetet i styrgruppen för medicintekniska produkter.

Läkemedelsmyndigheten ska, via
  en särskild plats på
  sin webbportal och på andra lämpliga sätt, tillsammans med de nationella behöriga myndigheterna informera allmänheten och berörda intressegrupper
  i god tid
  om arbetet i styrgruppen för medicintekniska produkter
  och vid behov reagera på desinformation riktad mot arbetet i styrgruppen för läkemedel
  .

en särskild plats på

i god tid

och vid behov reagera på desinformation riktad mot arbetet i styrgruppen för läkemedel

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27 – stycke 1a (nytt)

Artikel 27 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Förfaranden som genomförs av styrgruppen för medicintekniska produkter ska vara transparenta. Styrgruppens dagordning och protokoll samt arbetsordning och rekommendationer, samt när så är lämpligt, röstningsutfall, ska dokumenteras och offentliggöras, inbegripet eventuella avvikande åsikter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Förfaranden som genomförs av styrgruppen för medicintekniska produkter ska vara transparenta. Styrgruppens dagordning och protokoll samt arbetsordning och rekommendationer, samt när så är lämpligt, röstningsutfall, ska dokumenteras och offentliggöras, inbegripet eventuella avvikande åsikter.

Förfaranden som genomförs av styrgruppen för medicintekniska produkter ska vara transparenta. Styrgruppens dagordning och protokoll samt arbetsordning och rekommendationer, samt när så är lämpligt, röstningsutfall, ska dokumenteras och offentliggöras, inbegripet eventuella avvikande åsikter.

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – inledningen

Artikel 28 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Läkemedelsmyndigheten ska på kommissionens vägnar
  från och med den 1 mars 2022
  tillhandahålla sekretariatet för de expertpaneler som utsetts i enlighet med genomförandebeslut (EU) 2019/1396 och tillhandahålla det stöd som behövs för att säkerställa att dessa paneler effektivt kan fullgöra sina uppgifter enligt artikel 106.9 och 106.10 i förordning (EU) 2017/745. Läkemedelsmyndigheten ska | Läkemedelsmyndigheten ska på kommissionens vägnar tillhandahålla sekretariatet för de expertpaneler som utsetts i enlighet med genomförandebeslut (EU) 2019/1396 och tillhandahålla det stöd som behövs för att säkerställa att dessa paneler effektivt kan fullgöra sina uppgifter enligt artikel 106.9 och 106.10 i förordning (EU) 2017/745. Läkemedelsmyndigheten ska |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Läkemedelsmyndigheten ska på kommissionens vägnar
  från och med den 1 mars 2022
  tillhandahålla sekretariatet för de expertpaneler som utsetts i enlighet med genomförandebeslut (EU) 2019/1396 och tillhandahålla det stöd som behövs för att säkerställa att dessa paneler effektivt kan fullgöra sina uppgifter enligt artikel 106.9 och 106.10 i förordning (EU) 2017/745. Läkemedelsmyndigheten ska

från och med den 1 mars 2022

Läkemedelsmyndigheten ska på kommissionens vägnar tillhandahålla sekretariatet för de expertpaneler som utsetts i enlighet med genomförandebeslut (EU) 2019/1396 och tillhandahålla det stöd som behövs för att säkerställa att dessa paneler effektivt kan fullgöra sina uppgifter enligt artikel 106.9 och 106.10 i förordning (EU) 2017/745. Läkemedelsmyndigheten ska

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 1 – led a

Artikel 28 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | tillhandahålla administrativt och tekniskt stöd till expertpanelerna i samband med deras vetenskapliga yttranden, synpunkter och rådgivning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

tillhandahålla administrativt och tekniskt stöd till expertpanelerna i samband med deras vetenskapliga yttranden, synpunkter och rådgivning,

| a) | tillhandahålla administrativt
  , vetenskapligt
  och tekniskt stöd till expertpanelerna i samband med deras vetenskapliga yttranden, synpunkter och rådgivning, |
| --- | --- |

a)

tillhandahålla administrativt
  , vetenskapligt
  och tekniskt stöd till expertpanelerna i samband med deras vetenskapliga yttranden, synpunkter och rådgivning,

, vetenskapligt

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29a (ny)

Artikel 29a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 29a




  Skydd mot it-angrepp




  Läkemedelsmyndigheten ska hålla hög nivå på säkerhetskontroller och -processer mot it-angrepp, it-spionage och andra dataintrång så att skyddet av hälsodata och läkemedelsmyndighetens normala funktion kan säkerställas i alla situationer, och framför allt i tider av hot mot folkhälsan och större händelser på unionsnivå. I detta syfte ska läkemedelsmyndigheten aktivt eftersträva och tillämpa bästa it-säkerhetspraxis inom unionens institutioner, organ och byråer för att förhindra, upptäcka, begränsa och bemöta it-angrepp. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 29a

Skydd mot it-angrepp

Läkemedelsmyndigheten ska hålla hög nivå på säkerhetskontroller och -processer mot it-angrepp, it-spionage och andra dataintrång så att skyddet av hälsodata och läkemedelsmyndighetens normala funktion kan säkerställas i alla situationer, och framför allt i tider av hot mot folkhälsan och större händelser på unionsnivå. I detta syfte ska läkemedelsmyndigheten aktivt eftersträva och tillämpa bästa it-säkerhetspraxis inom unionens institutioner, organ och byråer för att förhindra, upptäcka, begränsa och bemöta it-angrepp.

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29b (ny)

Artikel 29b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 29b




  Sanktioner




  Medlemsstaterna ska fastställa sanktionsregler för överträdelser av skyldigheterna i artiklarna 10 och 24 i denna förordning och ska vidta alla åtgärder som krävs för att se till att dessa tillämpas. Sanktionerna, även av ekonomiskt slag, ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla dessa regler och åtgärder senast den ... [sex månader efter dagen för denna förordnings ikraftträdande] samt utan dröjsmål anmäla till kommissionen eventuella ändringar av dem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 29b

Sanktioner

Medlemsstaterna ska fastställa sanktionsregler för överträdelser av skyldigheterna i artiklarna 10 och 24 i denna förordning och ska vidta alla åtgärder som krävs för att se till att dessa tillämpas. Sanktionerna, även av ekonomiskt slag, ska vara effektiva, proportionella och avskräckande. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla dessa regler och åtgärder senast den ... [sex månader efter dagen för denna förordnings ikraftträdande] samt utan dröjsmål anmäla till kommissionen eventuella ändringar av dem.

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1 – inledningen

Artikel 30 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om inget annat föreskrivs i denna förordning, och utan att det påverkar förordning (EG) nr 1049/2001 (24) och gällande nationella bestämmelser och praxis i medlemsstaterna rörande konfidentialitet, ska alla parter som berörs av tillämpningen av denna förordning respektera konfidentialiteten när det gäller den information och de data som de får när de fullgör sina uppgifter, för att följande ska skyddas: | 1.   Om inget annat föreskrivs i denna förordning, och utan att det påverkar förordning (EG) nr 1049/2001 (24) och
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937, och

   (24a) gällande nationella bestämmelser och praxis i medlemsstaterna rörande konfidentialitet, ska alla parter som berörs av tillämpningen av denna förordning respektera konfidentialiteten när det gäller den information och de data som de får när de fullgör sina uppgifter, för att följande ska skyddas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om inget annat föreskrivs i denna förordning, och utan att det påverkar förordning (EG) nr 1049/2001 (24) och gällande nationella bestämmelser och praxis i medlemsstaterna rörande konfidentialitet, ska alla parter som berörs av tillämpningen av denna förordning respektera konfidentialiteten när det gäller den information och de data som de får när de fullgör sina uppgifter, för att följande ska skyddas:

1.   Om inget annat föreskrivs i denna förordning, och utan att det påverkar förordning (EG) nr 1049/2001 (24) och
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937, och

   (24a) gällande nationella bestämmelser och praxis i medlemsstaterna rörande konfidentialitet, ska alla parter som berörs av tillämpningen av denna förordning respektera konfidentialiteten när det gäller den information och de data som de får när de fullgör sina uppgifter, för att följande ska skyddas:

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1 – led a

Artikel 30 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Personuppgifter i enlighet med artikel 32. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

a)

Personuppgifter i enlighet med artikel 32.

Personuppgifter i enlighet med artikel 32.

utgår

utgår

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 1 – led b

Artikel 30 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Fysiska eller juridiska personers
  affärshemligheter och
  företagshemligheter,
  inklusive
  immateriella rättigheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Fysiska eller juridiska personers
  affärshemligheter och
  företagshemligheter,
  inklusive
  immateriella rättigheter.

affärshemligheter och

inklusive

| b) | Fysiska eller juridiska personers företagshemligheter,
  immateriella rättigheter i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/943

   (1a)

  samt annan konfidentiell affärsinformation och
  immateriella rättigheter. |
| --- | --- |

b)

Fysiska eller juridiska personers företagshemligheter,
  immateriella rättigheter i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/943

   (1a)

  samt annan konfidentiell affärsinformation och
  immateriella rättigheter.

immateriella rättigheter i enlighet med Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/943

1a

samt annan konfidentiell affärsinformation och

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 5

Artikel 30 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen, läkemedelsmyndigheten och medlemsstaterna får utbyta information som rör affärshemligheter
  och, om det är nödvändigt för att skydda folkhälsan, personuppgifter
  med de tillsynsmyndigheter i tredjeländer med vilka de har slutit bilaterala eller multilaterala avtal om konfidentialitet. | 5.   Kommissionen, läkemedelsmyndigheten och medlemsstaterna får utbyta information som rör affärshemligheter med de tillsynsmyndigheter i tredjeländer med vilka de har slutit bilaterala eller multilaterala avtal om konfidentialitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Kommissionen, läkemedelsmyndigheten och medlemsstaterna får utbyta information som rör affärshemligheter
  och, om det är nödvändigt för att skydda folkhälsan, personuppgifter
  med de tillsynsmyndigheter i tredjeländer med vilka de har slutit bilaterala eller multilaterala avtal om konfidentialitet.

5.   Kommissionen, läkemedelsmyndigheten och medlemsstaterna får utbyta information som rör affärshemligheter med de tillsynsmyndigheter i tredjeländer med vilka de har slutit bilaterala eller multilaterala avtal om konfidentialitet.

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30a (ny)

Artikel 30a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 30a




  Skydd av personuppgifter





  1.
     
  Överföring av personuppgifter enligt denna förordning ska omfattas av förordningarna (EU) 2016/679 och (EU) 2018/1725, beroende på vad som är tillämpligt.






  2.
     
  Vid överföring av personuppgifter till ett tredjeland får kommissionen, läkemedelsmyndigheten och medlemsstaterna, i avsaknad av ett beslut om adekvat skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder i enlighet med artikel 49.1 i förordning (EU) 2016/679 och artikel 50.1 i förordning (EU) 2018/1725, utbyta personuppgifter med tillsynsmyndigheter i tredjeländer med vilka de har ingått bilaterala eller multilaterala avtal om sekretess, om detta är nödvändigt av viktiga skäl av allmänt intresse, till exempel för att skydda folkhälsan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 30a

Skydd av personuppgifter

1.
     
  Överföring av personuppgifter enligt denna förordning ska omfattas av förordningarna (EU) 2016/679 och (EU) 2018/1725, beroende på vad som är tillämpligt.

2.
     
  Vid överföring av personuppgifter till ett tredjeland får kommissionen, läkemedelsmyndigheten och medlemsstaterna, i avsaknad av ett beslut om adekvat skyddsnivå eller lämpliga skyddsåtgärder i enlighet med artikel 49.1 i förordning (EU) 2016/679 och artikel 50.1 i förordning (EU) 2018/1725, utbyta personuppgifter med tillsynsmyndigheter i tredjeländer med vilka de har ingått bilaterala eller multilaterala avtal om sekretess, om detta är nödvändigt av viktiga skäl av allmänt intresse, till exempel för att skydda folkhälsan.

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30b (ny)

Artikel 30b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 30b




  Översyn




  Senast den 31 december 2026 ska kommissionen lägga fram en utvärderingsrapport för Europaparlamentet och rådet om hur denna förordning fungerat, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag om ändring av förordningen. Denna rapport ska särskilt behandla en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet till veterinärmedicinska läkemedel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 30b

Översyn

Senast den 31 december 2026 ska kommissionen lägga fram en utvärderingsrapport för Europaparlamentet och rådet om hur denna förordning fungerat, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag om ändring av förordningen. Denna rapport ska särskilt behandla en eventuell utvidgning av tillämpningsområdet till veterinärmedicinska läkemedel.

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – rubriken

Artikel 31 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Ikraftträdande | Ikraftträdande
  och tillämpningsdatum |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ikraftträdande

Ikraftträdande
  och tillämpningsdatum

och tillämpningsdatum

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31 – stycke 1a (nytt)

Artikel 31 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kapitel IV ska tillämpas från och med den ... [dagen för ikraftträdande + 12 månader]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kapitel IV ska tillämpas från och med den ... [dagen för ikraftträdande + 12 månader].

Kapitel IV ska tillämpas från och med den ... [dagen för ikraftträdande + 12 månader].

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0216/2021).

1

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522 av den 24 mars 2021 om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet (programmet EU för hälsa) för perioden 2021–2027 och om upphävande av förordning (EU) nr 282/2014 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522 av den 24 mars 2021 om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet (programmet EU för hälsa) för perioden 2021–2027 och om upphävande av förordning (EU) nr 282/2014 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 1).

(11)  Europaparlamentets resolution av den 17 september 2020 om läkemedelsbristen – att hantera ett växande problem (2020/2071(INI)).

11

(11)  Europaparlamentets resolution av den 17 september 2020 om läkemedelsbristen – att hantera ett växande problem (2020/2071(INI)).

11

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (EUT L 136, 30.4.2004, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 726/2004 av den 31 mars 2004 om inrättande av gemenskapsförfaranden för godkännande av och tillsyn över humanläkemedel och veterinärmedicinska läkemedel samt om inrättande av en europeisk läkemedelsmyndighet (EUT L 136, 30.4.2004, s. 1).

(1b)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

1b

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 av den 16 april 2014 om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv 2001/20/EG (EUT L 158, 27.5.2014, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 av den 16 april 2014 om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv 2001/20/EG (EUT L 158, 27.5.2014, s. 1).

(12)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1396 av den 10 september 2019 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 vad gäller utseende av expertpaneler inom området för medicintekniska produkter (EUT L 234, 11.9.2019, s. 23).

12

(12)  Kommissionens genomförandebeslut (EU) 2019/1396 av den 10 september 2019 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 vad gäller utseende av expertpaneler inom området för medicintekniska produkter (EUT L 234, 11.9.2019, s. 23).

12

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(1b)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

1b

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).

(18)  Förordning (EG) nr 726/2004.

18

(18)  Förordning (EG) nr 726/2004.

18

(19)  [Infoga hänvisning till den antagna text som avses i fotnot 4].

19

(19)  [Infoga hänvisning till den antagna text som avses i fotnot 4].

19

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 av den 16 april 2014 om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv 2001/20/EG (EUT L 158, 27.5.2014, s. 1).

21

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 av den 16 april 2014 om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv 2001/20/EG (EUT L 158, 27.5.2014, s. 1).

21

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

24

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

24

(24a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten(EGT L 305, 26.11.2019, s. 17).

24a

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1937 av den 23 oktober 2019 om skydd för personer som rapporterar om överträdelser av unionsrätten(EGT L 305, 26.11.2019, s. 17).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/943 av den 8 juni 2016 om skydd mot att icke röjd know-how och företagsinformation (företagshemligheter) olagligen anskaffas, utnyttjas och röjs (EUT L 157, 15.6.2016, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/943 av den 8 juni 2016 om skydd mot att icke röjd know-how och företagsinformation (företagshemligheter) olagligen anskaffas, utnyttjas och röjs (EUT L 157, 15.6.2016, s. 1).

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/313 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/313

---

P9_TA(2021)0352

Allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 8 juli 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2030 (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 99/44)

Ändring 1

Förslag till beslut

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | I kommissionens utvärdering av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (24) konstaterades att dess vision och prioriterade mål för 2050 fortfarande är giltiga, att programmet har bidragit till mer förutsägbara, snabbare och bättre samordnade åtgärder inom miljöpolitiken, och att dess struktur och stödjande ramverk har bidragit till att skapa synergieffekter och därmed gjort miljöpolitiken mer ändamålsenlig och effektiv. Dessutom konstaterades i utvärderingen att det sjunde miljöhandlingsprogrammet förutsåg FN:s Agenda 2030 genom att betona att ekonomisk tillväxt och socialt välbefinnande är beroende av en sund bas av naturresurser, och att det underlättade uppnåendet av målen för hållbar utveckling. Det gjorde det också möjligt för unionen att tala med en röst på den globala arenan i klimat- och miljöfrågor. I sin utvärdering av det sjunde miljöhandlingsprogrammet drog kommissionen också slutsatsen att framstegen i fråga om naturskydd, hälsa och
  politisk integration
  inte var tillräckliga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

I kommissionens utvärdering av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (24) konstaterades att dess vision och prioriterade mål för 2050 fortfarande är giltiga, att programmet har bidragit till mer förutsägbara, snabbare och bättre samordnade åtgärder inom miljöpolitiken, och att dess struktur och stödjande ramverk har bidragit till att skapa synergieffekter och därmed gjort miljöpolitiken mer ändamålsenlig och effektiv. Dessutom konstaterades i utvärderingen att det sjunde miljöhandlingsprogrammet förutsåg FN:s Agenda 2030 genom att betona att ekonomisk tillväxt och socialt välbefinnande är beroende av en sund bas av naturresurser, och att det underlättade uppnåendet av målen för hållbar utveckling. Det gjorde det också möjligt för unionen att tala med en röst på den globala arenan i klimat- och miljöfrågor. I sin utvärdering av det sjunde miljöhandlingsprogrammet drog kommissionen också slutsatsen att framstegen i fråga om naturskydd, hälsa och
  politisk integration
  inte var tillräckliga.

| (3) | I kommissionens utvärdering av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (24) konstaterades att dess vision och prioriterade mål för 2050 fortfarande är giltiga, att programmet har bidragit till mer förutsägbara, snabbare och bättre samordnade åtgärder inom miljöpolitiken, och att dess struktur och stödjande ramverk har bidragit till att skapa synergieffekter och därmed gjort miljöpolitiken mer ändamålsenlig och effektiv. Dessutom konstaterades i utvärderingen att det sjunde miljöhandlingsprogrammet förutsåg FN:s Agenda 2030 genom att betona att ekonomisk tillväxt och socialt välbefinnande är beroende av en sund bas av naturresurser, och att det underlättade uppnåendet av målen för hållbar utveckling. Det gjorde det också möjligt för unionen att tala med en röst på den globala arenan i klimat- och miljöfrågor. I sin utvärdering av det sjunde miljöhandlingsprogrammet drog kommissionen också slutsatsen att framstegen i fråga om naturskydd, hälsa och
  integrering av miljöfrågor i andra politikområden
  inte var tillräckliga.
  Man konstaterade även det kunde ha tagits större hänsyn till sociala frågor i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, genom att bygga vidare på de befintliga kopplingarna mellan miljö- och socialpolitik, när det gäller till exempel inverkan på sårbara grupper, arbetstillfällen, social inkludering och ojämlikhet. Kommissionen konstaterade dessutom i sin utvärdering att miljöskyddsutgifterna i Europa förblivit låga under många år (omkring 2 % av BNP), trots alltmer ambitiösa miljömål inom många politikområden, och att unionens ekonomi årligen belastas med cirka 55 miljarder EUR i hälsokostnader och direkta miljökostnader för att man inte genomfört dess miljölagstiftning. I utvärderingen konstaterades att genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet kunde ha förstärkts med en mer framträdande övervakningsmekanism. |
| --- | --- |

(3)

I kommissionens utvärdering av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (24) konstaterades att dess vision och prioriterade mål för 2050 fortfarande är giltiga, att programmet har bidragit till mer förutsägbara, snabbare och bättre samordnade åtgärder inom miljöpolitiken, och att dess struktur och stödjande ramverk har bidragit till att skapa synergieffekter och därmed gjort miljöpolitiken mer ändamålsenlig och effektiv. Dessutom konstaterades i utvärderingen att det sjunde miljöhandlingsprogrammet förutsåg FN:s Agenda 2030 genom att betona att ekonomisk tillväxt och socialt välbefinnande är beroende av en sund bas av naturresurser, och att det underlättade uppnåendet av målen för hållbar utveckling. Det gjorde det också möjligt för unionen att tala med en röst på den globala arenan i klimat- och miljöfrågor. I sin utvärdering av det sjunde miljöhandlingsprogrammet drog kommissionen också slutsatsen att framstegen i fråga om naturskydd, hälsa och
  integrering av miljöfrågor i andra politikområden
  inte var tillräckliga.
  Man konstaterade även det kunde ha tagits större hänsyn till sociala frågor i det sjunde miljöhandlingsprogrammet, genom att bygga vidare på de befintliga kopplingarna mellan miljö- och socialpolitik, när det gäller till exempel inverkan på sårbara grupper, arbetstillfällen, social inkludering och ojämlikhet. Kommissionen konstaterade dessutom i sin utvärdering att miljöskyddsutgifterna i Europa förblivit låga under många år (omkring 2 % av BNP), trots alltmer ambitiösa miljömål inom många politikområden, och att unionens ekonomi årligen belastas med cirka 55 miljarder EUR i hälsokostnader och direkta miljökostnader för att man inte genomfört dess miljölagstiftning. I utvärderingen konstaterades att genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet kunde ha förstärkts med en mer framträdande övervakningsmekanism.

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | Enligt Europeiska miljöbyråns rapport The European Environment – State and Outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe (Europas miljö – tillstånd och utblick 2020: Kunskap för omställningen till ett hållbart Europa) (SOER 2020)
  utgör 2020
  ett unikt tillfälle för unionen att visa ledarskap i fråga om hållbarhet
  och hantera
  de brådskande hållbarhetsutmaningar som
  kräver systemlösningar
  . Såsom anges i SOER 2020
  saknar
  de
  förändringar
  i 
  det globala klimatet
  och
  ekosystemen
  som
  observerats sedan 1950-talet motstycke under tidigare årtionden
  och
  årtusenden
  .
  Världens befolkning har tredubblats sedan 1950, medan befolkningen i städerna har fyrdubblats. Med den nuvarande tillväxtmodellen förväntas miljöbelastningen öka ytterligare och orsaka direkta
  och
  indirekta
  skadliga
  effekter på människors hälsa
  och
  välbefinnande
  .
  Detta gäller särskilt de sektorer som har störst miljöpåverkan – livsmedel, rörlighet, energi samt infrastruktur och byggnader
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Enligt Europeiska miljöbyråns rapport The European Environment – State and Outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe (Europas miljö – tillstånd och utblick 2020: Kunskap för omställningen till ett hållbart Europa) (SOER 2020)
  utgör 2020
  ett unikt tillfälle för unionen att visa ledarskap i fråga om hållbarhet
  och hantera
  de brådskande hållbarhetsutmaningar som
  kräver systemlösningar
  . Såsom anges i SOER 2020
  saknar
  de
  förändringar
  i 
  det globala klimatet
  och
  ekosystemen
  som
  observerats sedan 1950-talet motstycke under tidigare årtionden
  och
  årtusenden
  .
  Världens befolkning har tredubblats sedan 1950, medan befolkningen i städerna har fyrdubblats. Med den nuvarande tillväxtmodellen förväntas miljöbelastningen öka ytterligare och orsaka direkta
  och
  indirekta
  skadliga
  effekter på människors hälsa
  och
  välbefinnande
  .
  Detta gäller särskilt de sektorer som har störst miljöpåverkan – livsmedel, rörlighet, energi samt infrastruktur och byggnader
  .

| (4) | Enligt Europeiska miljöbyråns rapport The European Environment – State and Outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe (Europas miljö – tillstånd och utblick 2020: Kunskap för omställningen till ett hållbart Europa) (SOER 2020)
  finns det
  ett unikt tillfälle för unionen att
  under det kommande årtiondet
  visa
  globalt
  ledarskap i fråga om hållbarhet
  genom att ge sig i kast med
  de brådskande hållbarhetsutmaningar som
  saknar motstycke och endast kan åtgärdas genom säkerställande av en systemförändring. En systemförändring inbegriper en grundläggande, omvälvande och övergripande form av förändring som medför stora omställningar och en ny inriktning för systemens mål, incitament, teknik, social praxis och sociala normer samt för kunskapssystemen och styrningsmodeller
  . Såsom anges i SOER 2020
  är en av
  de
  viktigaste faktorerna bakom de fortgående utmaningar som Europa står inför
  i 
  miljö- och hållbarhetshänseende att dessa utmaningar oupplösligt sammanhänger med näringsverksamheter
  och
  livsstilar, framför allt de samhällssystem
  som
  förser européerna med sådana nödvändigheter som varor, energi
  och
  rörlighet
  .
  Om politisk samstämmighet med den nuvarande miljöpolitiken säkerställdes
  ,
  tillsammans med ett fullständigt genomförande av denna politik, skulle Europa komma långt på väg mot att uppnå sina miljömål fram till 2030. Det behövs emellertid också systemiska, långsiktiga ramar med bindande mål i förhållande till klimat- och miljömålen. I SOER 2020 dras slutsatsen att Europa inte kommer att uppnå sin hållbarhetsvision om ”att leva gott inom planetens gränser” enbart genom att främja ekonomisk tillväxt och försöka hantera skadliga biverkningar med hjälp av miljö- och socialpolitiska verktyg. Istället måste hållbarhet bli den vägledande principen för ambitiösa och sammanhängande strategier och åtgärder i hela samhället. |
| --- | --- |

(4)

Enligt Europeiska miljöbyråns rapport The European Environment – State and Outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe (Europas miljö – tillstånd och utblick 2020: Kunskap för omställningen till ett hållbart Europa) (SOER 2020)
  finns det
  ett unikt tillfälle för unionen att
  under det kommande årtiondet
  visa
  globalt
  ledarskap i fråga om hållbarhet
  genom att ge sig i kast med
  de brådskande hållbarhetsutmaningar som
  saknar motstycke och endast kan åtgärdas genom säkerställande av en systemförändring. En systemförändring inbegriper en grundläggande, omvälvande och övergripande form av förändring som medför stora omställningar och en ny inriktning för systemens mål, incitament, teknik, social praxis och sociala normer samt för kunskapssystemen och styrningsmodeller
  . Såsom anges i SOER 2020
  är en av
  de
  viktigaste faktorerna bakom de fortgående utmaningar som Europa står inför
  i 
  miljö- och hållbarhetshänseende att dessa utmaningar oupplösligt sammanhänger med näringsverksamheter
  och
  livsstilar, framför allt de samhällssystem
  som
  förser européerna med sådana nödvändigheter som varor, energi
  och
  rörlighet
  .
  Om politisk samstämmighet med den nuvarande miljöpolitiken säkerställdes
  ,
  tillsammans med ett fullständigt genomförande av denna politik, skulle Europa komma långt på väg mot att uppnå sina miljömål fram till 2030. Det behövs emellertid också systemiska, långsiktiga ramar med bindande mål i förhållande till klimat- och miljömålen. I SOER 2020 dras slutsatsen att Europa inte kommer att uppnå sin hållbarhetsvision om ”att leva gott inom planetens gränser” enbart genom att främja ekonomisk tillväxt och försöka hantera skadliga biverkningar med hjälp av miljö- och socialpolitiska verktyg. Istället måste hållbarhet bli den vägledande principen för ambitiösa och sammanhängande strategier och åtgärder i hela samhället.

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Europeiska
  kommissionen reagerade
  på de utmaningar som identifierades i SOER 2020
  genom att anta
  den europeiska gröna given (25): en ny tillväxtstrategi för den gröna och digitala omställningen vars mål är att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en konkurrenskraftig, klimatneutral och resurseffektiv ekonomi. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) (26) sker en rättslig förankring av unionens mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050 i lagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Europeiska
  kommissionen reagerade
  på de utmaningar som identifierades i SOER 2020
  genom att anta
  den europeiska gröna given (25): en ny tillväxtstrategi för den gröna och digitala omställningen vars mål är att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en konkurrenskraftig, klimatneutral och resurseffektiv ekonomi. Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) (26) sker en rättslig förankring av unionens mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050 i lagstiftningen.

| (5) | Europeiska
  kommissionens svar
  på de utmaningar som identifierades i SOER 2020
  beskrivs i
  den europeiska gröna given (25)

  som
  en ny tillväxtstrategi för den gröna och digitala omställningen vars mål är att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en konkurrenskraftig, klimatneutral och resurseffektiv ekonomi
  och att skydda, bevara och öka unionens naturkapital och samtidigt förbättra livskvaliteten för nuvarande och framtida generationer. Att snabbt uppnå klimat- och miljömålen samtidigt som man skyddar människors hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och konsekvenser och säkerställer en rättvis och inkluderande omställning bör vara en prioritering
  . Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) (26) sker en rättslig förankring av unionens mål att uppnå klimatneutralitet
  allra
  senast 2050 i lagstiftningen. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska
  kommissionens svar
  på de utmaningar som identifierades i SOER 2020
  beskrivs i
  den europeiska gröna given (25)

  som
  en ny tillväxtstrategi för den gröna och digitala omställningen vars mål är att omvandla unionen till ett rättvist och välmående samhälle med en konkurrenskraftig, klimatneutral och resurseffektiv ekonomi
  och att skydda, bevara och öka unionens naturkapital och samtidigt förbättra livskvaliteten för nuvarande och framtida generationer. Att snabbt uppnå klimat- och miljömålen samtidigt som man skyddar människors hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och konsekvenser och säkerställer en rättvis och inkluderande omställning bör vara en prioritering
  . Genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) (26) sker en rättslig förankring av unionens mål att uppnå klimatneutralitet
  allra
  senast 2050 i lagstiftningen.

Ändring 4

Förslag till beslut

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Den 28 november 2019 antog Europaparlamentet en resolution där det utlystes ett klimat- och miljönödläge i Europa och i hela världen och där den nya kommissionen med kraft uppmanades att vidta omedelbara och ambitiösa åtgärder, bland annat genom att åtgärda bristen på enhetlighet i unionens nuvarande politik som rör klimat- och miljönödläget, särskilt med hjälp av en omfattande reform av unionens jordbruks-, handels-, transport-, energi- och infrastrukturinvesteringspolitik och genom att säkerställa att samtliga relevanta lagstiftnings- och budgetförslag i framtiden till fullo överensstämmer med målet att begränsa den globala uppvärmningen till under 1,5  oC och att de inte bidrar till förlusten av biologisk mångfald. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Den 28 november 2019 antog Europaparlamentet en resolution där det utlystes ett klimat- och miljönödläge i Europa och i hela världen och där den nya kommissionen med kraft uppmanades att vidta omedelbara och ambitiösa åtgärder, bland annat genom att åtgärda bristen på enhetlighet i unionens nuvarande politik som rör klimat- och miljönödläget, särskilt med hjälp av en omfattande reform av unionens jordbruks-, handels-, transport-, energi- och infrastrukturinvesteringspolitik och genom att säkerställa att samtliga relevanta lagstiftnings- och budgetförslag i framtiden till fullo överensstämmer med målet att begränsa den globala uppvärmningen till under 1,5  oC och att de inte bidrar till förlusten av biologisk mångfald.

Ändring 5

Förslag till beslut

Skäl 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | Både inom unionen och globalt fortsätter mark och jord att förstöras som en följd av olika slag av mänsklig verksamhet, såsom dålig markförvaltning, förändrad markanvändning, ohållbara jordbruksmetoder, nedläggning av mark, föroreningar, ohållbara skogsbruksmetoder, hårdgörning av marken, förlust av biologisk mångfald och klimatförändringar, ofta i kombination med andra faktorer, vilket minskar deras förmåga att tillhandahålla ekosystemtjänster och ekosystemfunktioner. Trots detta är unionen och medlemsstaterna för närvarande inte på god väg att uppfylla sina internationella och europeiska åtaganden i fråga om jord och mark, inbegripet skyldigheterna – enligt Förenta nationernas konvention för bekämpning av ökenspridning – att bekämpa ökenspridning, återställa skadad mark och jord och uppnå en värld utan markförstöring senast 2030. I linje med Europaparlamentets resolution av den 28 april 2021 om markskydd behövs det en unionsomfattande gemensam rättslig ram för markskydd och hållbar markanvändning, som till fullo respekterar subsidiaritetsprincipen och behandlar alla större hot mot marken. Denna ram bör bland annat omfatta en gemensam definition av mark och dess funktioner och kriterier för att uppnå god status och hållbar användning samt del- och slutmål som åtföljs av harmoniserade indikatorer och en övervaknings- och rapporteringsmetod. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5b)

Både inom unionen och globalt fortsätter mark och jord att förstöras som en följd av olika slag av mänsklig verksamhet, såsom dålig markförvaltning, förändrad markanvändning, ohållbara jordbruksmetoder, nedläggning av mark, föroreningar, ohållbara skogsbruksmetoder, hårdgörning av marken, förlust av biologisk mångfald och klimatförändringar, ofta i kombination med andra faktorer, vilket minskar deras förmåga att tillhandahålla ekosystemtjänster och ekosystemfunktioner. Trots detta är unionen och medlemsstaterna för närvarande inte på god väg att uppfylla sina internationella och europeiska åtaganden i fråga om jord och mark, inbegripet skyldigheterna – enligt Förenta nationernas konvention för bekämpning av ökenspridning – att bekämpa ökenspridning, återställa skadad mark och jord och uppnå en värld utan markförstöring senast 2030. I linje med Europaparlamentets resolution av den 28 april 2021 om markskydd behövs det en unionsomfattande gemensam rättslig ram för markskydd och hållbar markanvändning, som till fullo respekterar subsidiaritetsprincipen och behandlar alla större hot mot marken. Denna ram bör bland annat omfatta en gemensam definition av mark och dess funktioner och kriterier för att uppnå god status och hållbar användning samt del- och slutmål som åtföljs av harmoniserade indikatorer och en övervaknings- och rapporteringsmetod.

Ändring 6

Förslag till beslut

Skäl 5c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5c) | Covid-19-pandemin som lett till en aldrig tidigare skådad ekonomisk och hälsorelaterad kris har än en gång påvisat vikten av att man tillämpar den sektorsövergripande ”One health”-modellen vid det politiska beslutsfattandet. I den modellen erkänns det att människors hälsa är kopplad till djurs hälsa och till miljön, och att åtgärder för att hantera hot mot människors hälsa måste ta hänsyn till alla tre dimensioner. Bland annat, för att man effektivt ska kunna upptäcka, bemöta och förebygga utbrott av zoonoser och hot mot livsmedelssäkerheten, bör olika sektorer dela information och data med varandra, och dessutom bör man samarbeta mera på nationell och subnationell nivå för att genomföra effektiva och gemensamma insatser. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör bidra till en fullständig integrering av One Health-modellen på alla politiska beslutsnivåer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5c)

Covid-19-pandemin som lett till en aldrig tidigare skådad ekonomisk och hälsorelaterad kris har än en gång påvisat vikten av att man tillämpar den sektorsövergripande ”One health”-modellen vid det politiska beslutsfattandet. I den modellen erkänns det att människors hälsa är kopplad till djurs hälsa och till miljön, och att åtgärder för att hantera hot mot människors hälsa måste ta hänsyn till alla tre dimensioner. Bland annat, för att man effektivt ska kunna upptäcka, bemöta och förebygga utbrott av zoonoser och hot mot livsmedelssäkerheten, bör olika sektorer dela information och data med varandra, och dessutom bör man samarbeta mera på nationell och subnationell nivå för att genomföra effektiva och gemensamma insatser. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör bidra till en fullständig integrering av One Health-modellen på alla politiska beslutsnivåer.

Ändring 7

Förslag till beslut

Skäl 5d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5d) | Enligt rapporten 2020 om biologisk mångfald och pandemier från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES)

   (1a)

  består de bakomliggande orsakerna till pandemier av samma globala miljöförändringar som driver på förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna, inklusive förändrad markanvändning, ett expanderande och alltmer intensivt jordbruk och handeln med och konsumtionen av vilda djur och växter samt andra drivkrafter. Klimatförändringarna har påverkat uppkomsten av sjukdomar och kommer sannolikt att orsaka betydande framtida pandemirisker, samtidigt som förlusten av biologisk mångfald också är förknippad med landskapsförändringar och kan i vissa fall leda till ökad risk för nya sjukdomar. Enligt rapporten är kostnaden för passivitet mycket större än kostnaden för att genomföra globala strategier för att förhindra pandemier som bygger på att minska handeln med vilda djur och växter och förändrad markanvändning och öka One Health-övervakningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5d)

Enligt rapporten 2020 om biologisk mångfald och pandemier från den mellanstatliga plattformen för biologisk mångfald och ekosystemtjänster (IPBES)

   (1a)

  består de bakomliggande orsakerna till pandemier av samma globala miljöförändringar som driver på förlusten av biologisk mångfald och klimatförändringarna, inklusive förändrad markanvändning, ett expanderande och alltmer intensivt jordbruk och handeln med och konsumtionen av vilda djur och växter samt andra drivkrafter. Klimatförändringarna har påverkat uppkomsten av sjukdomar och kommer sannolikt att orsaka betydande framtida pandemirisker, samtidigt som förlusten av biologisk mångfald också är förknippad med landskapsförändringar och kan i vissa fall leda till ökad risk för nya sjukdomar. Enligt rapporten är kostnaden för passivitet mycket större än kostnaden för att genomföra globala strategier för att förhindra pandemier som bygger på att minska handeln med vilda djur och växter och förändrad markanvändning och öka One Health-övervakningen.

Ändring 8

Förslag till beslut

Skäl 5e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5e) | Under de kommande åren väntas miljöförstöringen och klimatförändringarnas skadeverkningar öka ytterligare, vilket kommer att slå hårdast mot utvecklingsländer och sårbara befolkningsgrupper. För att bidra till att bygga upp motståndskraft och stödja tredjeländer i deras insatser för begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt för att skydda den biologiska mångfalden bör unionens och medlemsstaternas ekonomiska stöd till tredjeländer främja FN:s Agenda 2030, Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar

   (1a)

  (Parisavtalet) och den globala ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald efter 2020 samt vara i linje med de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet. Dessutom bör unionen och medlemsstaterna också säkerställa att Parisavtalet och andra internationella klimat- och miljöavtal genomförs på ett sätt som återspeglar principerna om rättvisa och gemensamt men differentierat ansvar och respektive kapacitet, i enlighet med artikel 2.2 i Parisavtalet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5e)

Under de kommande åren väntas miljöförstöringen och klimatförändringarnas skadeverkningar öka ytterligare, vilket kommer att slå hårdast mot utvecklingsländer och sårbara befolkningsgrupper. För att bidra till att bygga upp motståndskraft och stödja tredjeländer i deras insatser för begränsning av och anpassning till klimatförändringar samt för att skydda den biologiska mångfalden bör unionens och medlemsstaternas ekonomiska stöd till tredjeländer främja FN:s Agenda 2030, Parisavtalet som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar

   (1a)

  (Parisavtalet) och den globala ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald efter 2020 samt vara i linje med de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet. Dessutom bör unionen och medlemsstaterna också säkerställa att Parisavtalet och andra internationella klimat- och miljöavtal genomförs på ett sätt som återspeglar principerna om rättvisa och gemensamt men differentierat ansvar och respektive kapacitet, i enlighet med artikel 2.2 i Parisavtalet.

Ändring 9

Förslag till beslut

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Den europeiska gröna given ligger till grund för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU, som främjar de investeringar i viktiga gröna sektorer som behövs för att bygga upp motståndskraft och skapa tillväxt och arbetstillfällen i ett rättvist och inkluderande samhälle. Faciliteten för återhämtning och resiliens, som tillsammans med unionens budget för 2021–2027 kommer att driva på unionens ekonomiska återhämtning från coronakrisen, bygger också på de prioriterade målen i den europeiska gröna given. Dessutom bör alla initiativ inom ramen för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU respektera
  den europeiska gröna givens princip om
  att
  ”inte vålla skada”
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Den europeiska gröna given ligger till grund för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU, som främjar de investeringar i viktiga gröna sektorer som behövs för att bygga upp motståndskraft och skapa tillväxt och arbetstillfällen i ett rättvist och inkluderande samhälle. Faciliteten för återhämtning och resiliens, som tillsammans med unionens budget för 2021–2027 kommer att driva på unionens ekonomiska återhämtning från coronakrisen, bygger också på de prioriterade målen i den europeiska gröna given. Dessutom bör alla initiativ inom ramen för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU respektera
  den europeiska gröna givens princip om
  att
  ”inte vålla skada”
  .

| (6) | Den europeiska gröna given ligger till grund för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU, som främjar de investeringar i viktiga gröna
  och digitala
  sektorer som behövs för att bygga upp motståndskraft och skapa tillväxt och arbetstillfällen i ett rättvist och inkluderande samhälle. Faciliteten för återhämtning och resiliens, som tillsammans med unionens budget för 2021–2027 kommer att driva på unionens ekonomiska återhämtning från coronakrisen, bygger också på de prioriterade målen i den europeiska gröna given. Dessutom bör alla initiativ inom ramen för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU respektera
  principen om att ”inte orsaka betydande skada”, som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (taxonomiförordningen)

   (1a)

  . Återhämtningsplanen erbjuder en viktig möjlighet att påskynda omställningen till klimatneutralitet och miljöskyddet. |
| --- | --- |

(6)

Den europeiska gröna given ligger till grund för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU, som främjar de investeringar i viktiga gröna
  och digitala
  sektorer som behövs för att bygga upp motståndskraft och skapa tillväxt och arbetstillfällen i ett rättvist och inkluderande samhälle. Faciliteten för återhämtning och resiliens, som tillsammans med unionens budget för 2021–2027 kommer att driva på unionens ekonomiska återhämtning från coronakrisen, bygger också på de prioriterade målen i den europeiska gröna given. Dessutom bör alla initiativ inom ramen för EU:s återhämtningsplan NextGenerationEU respektera
  principen om att ”inte orsaka betydande skada”, som anges i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 (taxonomiförordningen)

   (1a)

  . Återhämtningsplanen erbjuder en viktig möjlighet att påskynda omställningen till klimatneutralitet och miljöskyddet.

Ändring 10

Förslag till beslut

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Miljöhandlingsprogram har varit vägledande för EU:s miljöpolitik sedan början av 1970-talet. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet
  löper
  ut den 31 december 2020 och enligt dess artikel 4.3
  ska
  kommissionen, om så är lämpligt, lägga fram ett förslag till ett åttonde miljöhandlingsprogram i god tid för att undvika en klyfta mellan det sjunde och det åttonde miljöhandlingsprogrammet. I den europeiska gröna given tillkännagavs
  antagandet av ett nytt miljöhandlingsprogram
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Miljöhandlingsprogram har varit vägledande för EU:s miljöpolitik sedan början av 1970-talet. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet
  löper
  ut den 31 december 2020 och enligt dess artikel 4.3
  ska
  kommissionen, om så är lämpligt, lägga fram ett förslag till ett åttonde miljöhandlingsprogram i god tid för att undvika en klyfta mellan det sjunde och det åttonde miljöhandlingsprogrammet. I den europeiska gröna given tillkännagavs
  antagandet av ett nytt miljöhandlingsprogram
  .

| (7) | Miljöhandlingsprogram har varit vägledande för
  utvecklingen och samordningen av
  EU:s miljöpolitik sedan början av 1970-talet. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet
  löpte
  ut den 31 december 2020, och enligt dess artikel 4.3
  skulle
  kommissionen, om så är lämpligt, lägga fram ett förslag till ett åttonde miljöhandlingsprogram i god tid för att undvika en klyfta mellan det sjunde och det åttonde miljöhandlingsprogrammet. I 
  kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om
  den europeiska gröna given tillkännagavs
  att det åttonde miljöhandlingsprogrammet skulle omfatta en ny övervakningsmekanism, avsedd att säkerställa att unionen fortsätter hålla kurs i riktning mot att uppnå sina miljömål. I sitt meddelande åtog kommissionen sig också att lansera en resultattavla för att övervaka framstegen i riktning mot samtliga mål i den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

(7)

Miljöhandlingsprogram har varit vägledande för
  utvecklingen och samordningen av
  EU:s miljöpolitik sedan början av 1970-talet. Det sjunde miljöhandlingsprogrammet
  löpte
  ut den 31 december 2020, och enligt dess artikel 4.3
  skulle
  kommissionen, om så är lämpligt, lägga fram ett förslag till ett åttonde miljöhandlingsprogram i god tid för att undvika en klyfta mellan det sjunde och det åttonde miljöhandlingsprogrammet. I 
  kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om
  den europeiska gröna given tillkännagavs
  att det åttonde miljöhandlingsprogrammet skulle omfatta en ny övervakningsmekanism, avsedd att säkerställa att unionen fortsätter hålla kurs i riktning mot att uppnå sina miljömål. I sitt meddelande åtog kommissionen sig också att lansera en resultattavla för att övervaka framstegen i riktning mot samtliga mål i den europeiska gröna given.

Ändring 11

Förslag till beslut

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör
  stödja miljö-
  och
  klimatmålen
  i den europeiska gröna given i linje med det långsiktiga målet att ”leva gott inom planetens gränser” som ska ha uppnåtts
  före
  2050
  och
  som redan fastställts i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Det bör
  bidra till att
  FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling
  uppnås
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör
  stödja miljö-
  och
  klimatmålen
  i den europeiska gröna given i linje med det långsiktiga målet att ”leva gott inom planetens gränser” som ska ha uppnåtts
  före
  2050
  och
  som redan fastställts i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Det bör
  bidra till att
  FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling
  uppnås
  .

| (8) | Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör
  – som unionens övergripande miljöhandlingsprogram – bygga vidare på
  och
  främja uppnåendet av målen
  i den europeiska gröna given i linje med det långsiktiga målet att ”leva gott inom planetens gränser” som ska ha uppnåtts
  allra senast
  2050
  , i linje med vad
  som redan fastställts i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Det bör
  även vara helt i linje med
  FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling
  , vilka bildar en odelbar helhet, och driva på deras genomförande och uppnående, samt vara i linje med målen i Parisavtalet, FN:s konvention om biologisk mångfald och andra relevanta internationella avtal. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör möjliggöra en systemförändring av unionens ekonomi som garanterar välbefinnande inom planetens gränser där tillväxten är regenerativ, och bör också säkerställa att miljö- och klimatomställningen förverkligas på ett rättvist och inkluderande sätt och samtidigt bidra till minskad ojämlikhet. |
| --- | --- |

(8)

Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör
  – som unionens övergripande miljöhandlingsprogram – bygga vidare på
  och
  främja uppnåendet av målen
  i den europeiska gröna given i linje med det långsiktiga målet att ”leva gott inom planetens gränser” som ska ha uppnåtts
  allra senast
  2050
  , i linje med vad
  som redan fastställts i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. Det bör
  även vara helt i linje med
  FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling
  , vilka bildar en odelbar helhet, och driva på deras genomförande och uppnående, samt vara i linje med målen i Parisavtalet, FN:s konvention om biologisk mångfald och andra relevanta internationella avtal. Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör möjliggöra en systemförändring av unionens ekonomi som garanterar välbefinnande inom planetens gränser där tillväxten är regenerativ, och bör också säkerställa att miljö- och klimatomställningen förverkligas på ett rättvist och inkluderande sätt och samtidigt bidra till minskad ojämlikhet.

Ändring 12

Förslag till beslut

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | De prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet anger riktningen för unionens beslutsfattande, och bygger på, men är inte begränsade till, åtagandena i den europeiska gröna givens strategier och initiativ. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

De prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet anger riktningen för unionens beslutsfattande, och bygger på, men är inte begränsade till, åtagandena i den europeiska gröna givens strategier och initiativ.

Ändring 13

Förslag till beslut

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | Det åttonde miljöhandlingsprogrammet utgör grunden för att uppnå de miljö- och klimatmål som fastställs i FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling. Enligt en modell som utvecklats av Stockholm Resilience Centre ligger uppnåendet av de miljö- och klimatrelaterade målen för hållbar utveckling till grund för de sociala och ekonomiska målen för hållbar utveckling, eftersom våra samhällen och ekonomier är beroende av en sund biosfär och eftersom hållbar utveckling endast kan ske inom ett säkert manöverutrymme för en stabil och motståndskraftig planet. Om unionen ska visa prov på globalt ledarskap när det gäller att få till stånd hållbara omställningar måste den uppnå målen för hållbar utveckling och ge tredjeländer stöd att uppnå dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

Det åttonde miljöhandlingsprogrammet utgör grunden för att uppnå de miljö- och klimatmål som fastställs i FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling. Enligt en modell som utvecklats av Stockholm Resilience Centre ligger uppnåendet av de miljö- och klimatrelaterade målen för hållbar utveckling till grund för de sociala och ekonomiska målen för hållbar utveckling, eftersom våra samhällen och ekonomier är beroende av en sund biosfär och eftersom hållbar utveckling endast kan ske inom ett säkert manöverutrymme för en stabil och motståndskraftig planet. Om unionen ska visa prov på globalt ledarskap när det gäller att få till stånd hållbara omställningar måste den uppnå målen för hållbar utveckling och ge tredjeländer stöd att uppnå dem.

Ändring 14

Förslag till beslut

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör påskynda övergången till en regenerativ
  ekonomi
  som ger tillbaka mer till planeten än vad den tar. En
  regenerativ tillväxtmodell
  erkänner att välfärden och välståndet i våra samhällen är beroende av ett stabilt klimat, en sund miljö och välmående ekosystem,
  som ger våra ekonomier
  ett säkert manöverutrymme. I takt med att den globala befolkningen och efterfrågan på naturresurser fortsätter att växa bör den ekonomiska aktiviteten utvecklas på ett sätt som inte skadar, utan tvärtom vänder klimatförändringarna och
  miljöförstöringen
  , minimerar
  föroreningarna
  och leder till att
  naturkapitalet
  bevaras och berikas, och därigenom säkerställer en riklig mängd av förnybara och icke-förnybara resurser. Genom kontinuerlig innovation, anpassning till nya utmaningar och gemensamt skapande stärker den regenerativa
  ekonomin
  motståndskraften och skyddar nuvarande och framtida generationers välbefinnande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör påskynda övergången till en regenerativ
  ekonomi
  som ger tillbaka mer till planeten än vad den tar. En
  regenerativ tillväxtmodell
  erkänner att välfärden och välståndet i våra samhällen är beroende av ett stabilt klimat, en sund miljö och välmående ekosystem,
  som ger våra ekonomier
  ett säkert manöverutrymme. I takt med att den globala befolkningen och efterfrågan på naturresurser fortsätter att växa bör den ekonomiska aktiviteten utvecklas på ett sätt som inte skadar, utan tvärtom vänder klimatförändringarna och
  miljöförstöringen
  , minimerar
  föroreningarna
  och leder till att
  naturkapitalet
  bevaras och berikas, och därigenom säkerställer en riklig mängd av förnybara och icke-förnybara resurser. Genom kontinuerlig innovation, anpassning till nya utmaningar och gemensamt skapande stärker den regenerativa
  ekonomin
  motståndskraften och skyddar nuvarande och framtida generationers välbefinnande.

| (9) | Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör påskynda övergången till en regenerativ
  tillväxtmodell
  som ger tillbaka mer till planeten än vad den tar
  med avseende på
  en
  hållbar välfärdsekonomi som möjliggör systemförändring,
  erkänner att välfärden och välståndet i våra samhällen är beroende av ett stabilt klimat, en sund miljö och välmående ekosystem,
  och erbjuder
  ett säkert manöverutrymme
  inom planetens gränser
  . I takt med att den globala befolkningen och efterfrågan på naturresurser fortsätter att växa bör den ekonomiska aktiviteten utvecklas på ett
  hållbart
  sätt som inte skadar, utan tvärtom vänder klimatförändringarna
  , skyddar
  och
  bevarar ekosystemen och den biologiska mångfalden och samtidigt stoppar och vänder förlusten av dem, förebygger miljöförstöring, skyddar hälsa och välbefinnande mot negativa miljöeffekter
  ,
  förebygger och
  minimerar
  föroreningar
  och leder till att
  naturresurserna och den biologiska mångfalden
  bevaras och berikas, och därigenom säkerställer en riklig mängd av förnybara och icke-förnybara resurser. Genom kontinuerlig
  forskning och
  innovation,
  omläggning av produktions- och konsumtionsmönster, och
  anpassning till nya utmaningar och gemensamt skapande stärker den regenerativa
  och hållbara välfärdsekonomin
  motståndskraften
  , skapar en bättre natur
  och skyddar nuvarande och framtida generationers välbefinnande
  och deras rätt till en sund miljö
  . |
| --- | --- |

(9)

Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör påskynda övergången till en regenerativ
  tillväxtmodell
  som ger tillbaka mer till planeten än vad den tar
  med avseende på
  en
  hållbar välfärdsekonomi som möjliggör systemförändring,
  erkänner att välfärden och välståndet i våra samhällen är beroende av ett stabilt klimat, en sund miljö och välmående ekosystem,
  och erbjuder
  ett säkert manöverutrymme
  inom planetens gränser
  . I takt med att den globala befolkningen och efterfrågan på naturresurser fortsätter att växa bör den ekonomiska aktiviteten utvecklas på ett
  hållbart
  sätt som inte skadar, utan tvärtom vänder klimatförändringarna
  , skyddar
  och
  bevarar ekosystemen och den biologiska mångfalden och samtidigt stoppar och vänder förlusten av dem, förebygger miljöförstöring, skyddar hälsa och välbefinnande mot negativa miljöeffekter
  ,
  förebygger och
  minimerar
  föroreningar
  och leder till att
  naturresurserna och den biologiska mångfalden
  bevaras och berikas, och därigenom säkerställer en riklig mängd av förnybara och icke-förnybara resurser. Genom kontinuerlig
  forskning och
  innovation,
  omläggning av produktions- och konsumtionsmönster, och
  anpassning till nya utmaningar och gemensamt skapande stärker den regenerativa
  och hållbara välfärdsekonomin
  motståndskraften
  , skapar en bättre natur
  och skyddar nuvarande och framtida generationers välbefinnande
  och deras rätt till en sund miljö
  .

Ändring 15

Förslag till beslut

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Enligt OECD är argumenten för att mäta ekonomiska resultat och samhälleliga framsteg ”bortom BNP” väletablerade, och att betrakta BNP som en enda kompass ger inte beslutsfattarna en tillräckligt exakt bild av hur ekonomin presterar för medborgarna eller av tillväxtens långsiktiga effekter på hållbarhet

   (1a)

  . För att unionen ska kunna utveckla ett mer holistiskt synsätt på den ekonomiska politiken, i linje med målen för hållbar utveckling, Parisavtalet och FN:s konvention om biologisk mångfald, fastställs i det åttonde miljöhandlingsprogrammet kravet på att det ska utarbetas en omfattande uppsättning indikatorer ”bortom BNP”, i enlighet med det sjunde miljöhandlingsprogrammet, för att mäta framstegen mot en hållbar välfärdsekonomi och vägleda och ligga till grund för framtida beslutsfattande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Enligt OECD är argumenten för att mäta ekonomiska resultat och samhälleliga framsteg ”bortom BNP” väletablerade, och att betrakta BNP som en enda kompass ger inte beslutsfattarna en tillräckligt exakt bild av hur ekonomin presterar för medborgarna eller av tillväxtens långsiktiga effekter på hållbarhet

   (1a)

  . För att unionen ska kunna utveckla ett mer holistiskt synsätt på den ekonomiska politiken, i linje med målen för hållbar utveckling, Parisavtalet och FN:s konvention om biologisk mångfald, fastställs i det åttonde miljöhandlingsprogrammet kravet på att det ska utarbetas en omfattande uppsättning indikatorer ”bortom BNP”, i enlighet med det sjunde miljöhandlingsprogrammet, för att mäta framstegen mot en hållbar välfärdsekonomi och vägleda och ligga till grund för framtida beslutsfattande.

Ändring 16

Förslag till beslut

Skäl 9b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9b) | Genomförandet av en effektiv global ram för biologisk mångfald efter 2020 kommer att vara beroende av att man minskar de finansiella flöden som skadar den biologiska mångfalden, men trots detta är, enligt en rapport från OECD, regeringarnas årliga utgifter på sådant som kan skada den biologiska mångfalden fem till sex gånger större än de årliga globala utgifterna för den biologisk mångfalden

   (1a)

  . Aichimålen för biologisk mångfald innehöll en skyldighet att senast 2020 avskaffa, fasa ut eller reformera subventioner som är skadliga för den biologiska mångfalden, och att utan dröjsmål fasa ut miljöskadliga subventioner på unions- och medlemsstatsnivå var också en skyldighet enligt det sjunde miljöhandlingsprogrammet. För att unionen ska kunna uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål, inbegripet klimatneutralitet senast 2050, kommer det att bli nödvändigt att fasa ut alla miljöskadliga subventioner, inbegripet subventioner för fossila bränslen. Alla direkta och indirekta subventioner, även i form av skattebefrielser, bör inkluderas. En mekanism som gör det möjligt för medlemsstaterna att rapportera om utfasningen av andra miljöskadliga subventioner än subventioner för fossila bränslen bör också tas fram. Utfasningen av alla miljöskadliga subventioner bör följa principen om en rättvis omställning och åtföljas av åtgärder för att förebygga eller mildra eventuella negativa socioekonomiska konsekvenser på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå, samtidigt som man säkerställer att ingen hamnar på efterkälken. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9b)

Genomförandet av en effektiv global ram för biologisk mångfald efter 2020 kommer att vara beroende av att man minskar de finansiella flöden som skadar den biologiska mångfalden, men trots detta är, enligt en rapport från OECD, regeringarnas årliga utgifter på sådant som kan skada den biologiska mångfalden fem till sex gånger större än de årliga globala utgifterna för den biologisk mångfalden

   (1a)

  . Aichimålen för biologisk mångfald innehöll en skyldighet att senast 2020 avskaffa, fasa ut eller reformera subventioner som är skadliga för den biologiska mångfalden, och att utan dröjsmål fasa ut miljöskadliga subventioner på unions- och medlemsstatsnivå var också en skyldighet enligt det sjunde miljöhandlingsprogrammet. För att unionen ska kunna uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål, inbegripet klimatneutralitet senast 2050, kommer det att bli nödvändigt att fasa ut alla miljöskadliga subventioner, inbegripet subventioner för fossila bränslen. Alla direkta och indirekta subventioner, även i form av skattebefrielser, bör inkluderas. En mekanism som gör det möjligt för medlemsstaterna att rapportera om utfasningen av andra miljöskadliga subventioner än subventioner för fossila bränslen bör också tas fram. Utfasningen av alla miljöskadliga subventioner bör följa principen om en rättvis omställning och åtföljas av åtgärder för att förebygga eller mildra eventuella negativa socioekonomiska konsekvenser på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå, samtidigt som man säkerställer att ingen hamnar på efterkälken.

Ändring 17

Förslag till beslut

Skäl 9c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9c) | En av prioriteringarna i den europeiska strategin för miljöräkenskaper 2019–2023 är att utvidga förteckningen över områden som omfattas av de europeiska miljöräkenskaperna. Ett av de områden som håller på att utvecklas är ”subventioner eller stödåtgärder som kan skada miljön”. Genom sitt arbete med en förberedande åtgärd kommer kommissionen att tillhandahålla berörda parter en verktygslåda för att hjälpa dem att kartlägga miljöskadliga subventioner och sedan lägga fram ett evidensbaserat argument för att de ska reformeras eller avskaffas genom att identifiera de sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av att fasa ut dem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9c)

En av prioriteringarna i den europeiska strategin för miljöräkenskaper 2019–2023 är att utvidga förteckningen över områden som omfattas av de europeiska miljöräkenskaperna. Ett av de områden som håller på att utvecklas är ”subventioner eller stödåtgärder som kan skada miljön”. Genom sitt arbete med en förberedande åtgärd kommer kommissionen att tillhandahålla berörda parter en verktygslåda för att hjälpa dem att kartlägga miljöskadliga subventioner och sedan lägga fram ett evidensbaserat argument för att de ska reformeras eller avskaffas genom att identifiera de sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenserna av att fasa ut dem.

Ändring 18

Förslag till beslut

Skäl 9d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9d) | Marina och kustnära ekosystem, såsom mangroveskog, korallrev, saltträsk och sjögräsängar, förstörs och påverkas negativt genom processer såsom eutrofiering och försurning, vilket påverkar den biologiska mångfald de upprätthåller och de ekosystemtjänster och ekosystemfunktioner de tillhandahåller samt deras förmåga att fungera som kolsänkor. Det krävs brådskande åtgärder för att skydda och återställa dessa marina och kustnära ekosystem, inbegripet havsbottnen, och att erkänna havet som en global gemensam resurs skulle kunna bidra till att öka medvetenheten, förbättra kunskapen om haven och uppmuntra till insatser och antagande av effektiva åtgärder från alla nivåer och aktörer i samhället. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9d)

Marina och kustnära ekosystem, såsom mangroveskog, korallrev, saltträsk och sjögräsängar, förstörs och påverkas negativt genom processer såsom eutrofiering och försurning, vilket påverkar den biologiska mångfald de upprätthåller och de ekosystemtjänster och ekosystemfunktioner de tillhandahåller samt deras förmåga att fungera som kolsänkor. Det krävs brådskande åtgärder för att skydda och återställa dessa marina och kustnära ekosystem, inbegripet havsbottnen, och att erkänna havet som en global gemensam resurs skulle kunna bidra till att öka medvetenheten, förbättra kunskapen om haven och uppmuntra till insatser och antagande av effektiva åtgärder från alla nivåer och aktörer i samhället.

Ändring 19

Förslag till beslut

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör fastställa tematiska prioriterade mål på områdena
  klimatneutralitet,
  anpassning till klimatförändringar, skydd och återställande av
  biologisk mångfald
  , cirkulär ekonomi,
  nollföroreningsambition
  och
  minskning
  av miljöbelastningen från produktion och konsumtion. Det bör dessutom fastställa de nödvändiga villkoren för att uppnå de långsiktiga och tematiska prioriterade målen för alla berörda aktörer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör fastställa tematiska prioriterade mål på områdena
  klimatneutralitet,
  anpassning till klimatförändringar, skydd och återställande av
  biologisk mångfald
  , cirkulär ekonomi,
  nollföroreningsambition
  och
  minskning
  av miljöbelastningen från produktion och konsumtion. Det bör dessutom fastställa de nödvändiga villkoren för att uppnå de långsiktiga och tematiska prioriterade målen för alla berörda aktörer.

| (10) | Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör fastställa tematiska prioriterade mål på områdena
  begränsning av och
  anpassning till klimatförändringar, skydd och återställande av
  den biologiska mångfalden på land och i havet
  ,
  en giftfri
  cirkulär ekonomi,
  en miljö utan föroreningar
  och
  minimering
  av miljöbelastningen från produktion och konsumtion
  inom alla sektorer av ekonomin. Dessa tematiska prioriterade mål, som tar upp både orsakerna till och effekterna av miljöskador, är tätt sammankopplade och därför krävs ett systemtänk för att uppnå dem.
  Det
  åttonde miljöhandlingsprogrammet
  bör dessutom
  dels
  fastställa de nödvändiga villkoren för att
  , på ett sammanhängande sätt,
  uppnå de långsiktiga och tematiska prioriterade målen för alla berörda aktörer
  , dels samordna de nödvändiga åtgärderna för att åstadkomma dessa villkor
  . |
| --- | --- |

(10)

Det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör fastställa tematiska prioriterade mål på områdena
  begränsning av och
  anpassning till klimatförändringar, skydd och återställande av
  den biologiska mångfalden på land och i havet
  ,
  en giftfri
  cirkulär ekonomi,
  en miljö utan föroreningar
  och
  minimering
  av miljöbelastningen från produktion och konsumtion
  inom alla sektorer av ekonomin. Dessa tematiska prioriterade mål, som tar upp både orsakerna till och effekterna av miljöskador, är tätt sammankopplade och därför krävs ett systemtänk för att uppnå dem.
  Det
  åttonde miljöhandlingsprogrammet
  bör dessutom
  dels
  fastställa de nödvändiga villkoren för att
  , på ett sammanhängande sätt,
  uppnå de långsiktiga och tematiska prioriterade målen för alla berörda aktörer
  , dels samordna de nödvändiga åtgärderna för att åstadkomma dessa villkor
  .

Ändring 20

Förslag till beslut

Skäl 10a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10a) | Begreppet ekosystemansats fastställs inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald som en strategi för integrerad förvaltning av mark- och vattenresurser och levande resurser, som främjar bevarande och hållbar användning på ett rättvist sätt för att bidra till att uppnå balans mellan bevarande, hållbart nyttjande och fördelning av nyttan med avseende på biologisk mångfald – konventionens tre mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10a)

Begreppet ekosystemansats fastställs inom ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald som en strategi för integrerad förvaltning av mark- och vattenresurser och levande resurser, som främjar bevarande och hållbar användning på ett rättvist sätt för att bidra till att uppnå balans mellan bevarande, hållbart nyttjande och fördelning av nyttan med avseende på biologisk mångfald – konventionens tre mål.

Ändring 21

Förslag till beslut

Skäl 10b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (10b) | Enligt Europeiska miljöbyrån är naturbaserade lösningar för anpassning till klimatförändringar och katastrofriskreducering åtgärder som arbetar med och förbättrar naturen för att återställa och skydda ekosystem och för att hjälpa samhället att anpassa sig till klimatförändringarnas effekter och bromsa den fortsatta uppvärmningen, samtidigt som de ger flera ytterligare fördelar

   (1a)

  . Även om naturbaserade lösningar kan ge ekonomiska fördelar bör det erkännas att dessa kan förverkligas först på längre sikt. Naturbaserade lösningar bör respektera vissa kriterier för att säkerställa att deras genomförande är förenligt med, och inte undergräver, det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål. Om naturbaserade lösningar finansieras genom mekanismer för kompensation för biologisk mångfald bör dessa mekanismer dessutom strikt följa en begränsningshierarki som bland annat säkerställer att kompensationer endast används som en sista utväg. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10b)

Enligt Europeiska miljöbyrån är naturbaserade lösningar för anpassning till klimatförändringar och katastrofriskreducering åtgärder som arbetar med och förbättrar naturen för att återställa och skydda ekosystem och för att hjälpa samhället att anpassa sig till klimatförändringarnas effekter och bromsa den fortsatta uppvärmningen, samtidigt som de ger flera ytterligare fördelar

   (1a)

  . Även om naturbaserade lösningar kan ge ekonomiska fördelar bör det erkännas att dessa kan förverkligas först på längre sikt. Naturbaserade lösningar bör respektera vissa kriterier för att säkerställa att deras genomförande är förenligt med, och inte undergräver, det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål. Om naturbaserade lösningar finansieras genom mekanismer för kompensation för biologisk mångfald bör dessa mekanismer dessutom strikt följa en begränsningshierarki som bland annat säkerställer att kompensationer endast används som en sista utväg.

Ändring 22

Förslag till beslut

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Miljöpolitiken är i hög grad decentraliserad, och åtgärder för att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör vidtas på olika förvaltningsnivåer, dvs. på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, med en gemensam strategi för flernivåstyrning. Den integrerade strategin för att utarbeta och genomföra politik bör stärkas i syfte att maximera synergieffekterna mellan
  ekonomiska
  ,
  miljömässiga
  och
  sociala
  mål
  , samtidigt som särskild uppmärksamhet fästs vid potentiella kompromisser
  och
  utsatta
  gruppers behov. Dessutom är det viktigt
  att det sker
  ett öppet samarbete med icke-statliga aktörer för att det åttonde miljöhandlingsprogrammet ska bli en framgång och de prioriterade målen ska kunna nås. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Miljöpolitiken är i hög grad decentraliserad, och åtgärder för att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör vidtas på olika förvaltningsnivåer, dvs. på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, med en gemensam strategi för flernivåstyrning. Den integrerade strategin för att utarbeta och genomföra politik bör stärkas i syfte att maximera synergieffekterna mellan
  ekonomiska
  ,
  miljömässiga
  och
  sociala
  mål
  , samtidigt som särskild uppmärksamhet fästs vid potentiella kompromisser
  och
  utsatta
  gruppers behov. Dessutom är det viktigt
  att det sker
  ett öppet samarbete med icke-statliga aktörer för att det åttonde miljöhandlingsprogrammet ska bli en framgång och de prioriterade målen ska kunna nås.

| (11) | Miljöpolitiken är i hög grad decentraliserad, och åtgärder för att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör vidtas på olika förvaltningsnivåer, dvs. på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, med en gemensam strategi för flernivåstyrning.
  Effektiv övervakning, genomförande, verkställande och ansvarsskyldighet är viktigt, och en effektiv styrning behövs för att säkerställa en konsekvent politik.
  Den integrerade strategin för att utarbeta och genomföra politik bör stärkas i syfte att maximera synergieffekterna mellan
  miljömässiga
  ,
  sociala
  och
  ekonomiska
  mål
  genom att systematiskt utvärdera de potentiella kompromisserna mellan dem, liksom att systematiskt utvärdera utsatta
  och
  marginaliserade
  gruppers behov.
  Denna integrerade strategi bör tillgodose de särskilda behoven i alla regioner, både i städer och på landsbygd och i de yttersta randområdena.
  Dessutom är det viktigt
  med tillgång till miljöinformation, allmänhetens deltagande i beslutsfattande i miljöfrågor och tillgång till rättvis prövning, i linje med Århuskonventionen, liksom
  ett öppet samarbete med
  och mellan myndigheter på alla beslutsnivåer,
  icke-statliga aktörer
  och den breda allmänheten
  för att det åttonde miljöhandlingsprogrammet ska bli en framgång och de prioriterade målen ska kunna nås. |
| --- | --- |

(11)

Miljöpolitiken är i hög grad decentraliserad, och åtgärder för att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör vidtas på olika förvaltningsnivåer, dvs. på europeisk, nationell, regional och lokal nivå, med en gemensam strategi för flernivåstyrning.
  Effektiv övervakning, genomförande, verkställande och ansvarsskyldighet är viktigt, och en effektiv styrning behövs för att säkerställa en konsekvent politik.
  Den integrerade strategin för att utarbeta och genomföra politik bör stärkas i syfte att maximera synergieffekterna mellan
  miljömässiga
  ,
  sociala
  och
  ekonomiska
  mål
  genom att systematiskt utvärdera de potentiella kompromisserna mellan dem, liksom att systematiskt utvärdera utsatta
  och
  marginaliserade
  gruppers behov.
  Denna integrerade strategi bör tillgodose de särskilda behoven i alla regioner, både i städer och på landsbygd och i de yttersta randområdena.
  Dessutom är det viktigt
  med tillgång till miljöinformation, allmänhetens deltagande i beslutsfattande i miljöfrågor och tillgång till rättvis prövning, i linje med Århuskonventionen, liksom
  ett öppet samarbete med
  och mellan myndigheter på alla beslutsnivåer,
  icke-statliga aktörer
  och den breda allmänheten
  för att det åttonde miljöhandlingsprogrammet ska bli en framgång och de prioriterade målen ska kunna nås.

Ändring 23

Förslag till beslut

Skäl 11a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11a) | Konsekvensbedömningar som görs inom ramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör ta hänsyn till alla omedelbara och långsiktiga effekter på miljön och klimatet, inbegripet deras kumulativa effekter, samt kostnaderna för att vidta åtgärder och för att inte vidta åtgärder, och verktyg kommer att behöva tas fram för detta ändamål. Dessa konsekvensbedömningar bör bygga på ett brett och öppet samråd, och inom åtta veckor efter det att ett offentligt samråd avslutats bör kommissionen systematiskt lägga fram detaljerad återkoppling om gensvaret från samråden med berörda parter och göra åtskillnad mellan bidrag från olika typer av berörda parter. Dessutom bör konsekvensbedömningar offentliggöras omedelbart efter det att de slutförts, så att berörda parter, mot bakgrund av domstolens dom av den 4 september 2018 i mål C-57/16 P

   (1a)

  , kan kontrollera dem, vara tillräckligt detaljerade och inkludera all information som använts som underlag för deras slutsatser, inbegripet socioekonomiska konsekvenser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11a)

Konsekvensbedömningar som görs inom ramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör ta hänsyn till alla omedelbara och långsiktiga effekter på miljön och klimatet, inbegripet deras kumulativa effekter, samt kostnaderna för att vidta åtgärder och för att inte vidta åtgärder, och verktyg kommer att behöva tas fram för detta ändamål. Dessa konsekvensbedömningar bör bygga på ett brett och öppet samråd, och inom åtta veckor efter det att ett offentligt samråd avslutats bör kommissionen systematiskt lägga fram detaljerad återkoppling om gensvaret från samråden med berörda parter och göra åtskillnad mellan bidrag från olika typer av berörda parter. Dessutom bör konsekvensbedömningar offentliggöras omedelbart efter det att de slutförts, så att berörda parter, mot bakgrund av domstolens dom av den 4 september 2018 i mål C-57/16 P

   (1a)

  , kan kontrollera dem, vara tillräckligt detaljerade och inkludera all information som använts som underlag för deras slutsatser, inbegripet socioekonomiska konsekvenser.

Ändring 24

Förslag till beslut

Skäl 11b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11b) | Arbetet med att uppnå unionens miljö- och klimatmål måste utföras i samband och överensstämmelse med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11b)

Arbetet med att uppnå unionens miljö- och klimatmål måste utföras i samband och överensstämmelse med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter.

Ändring 25

Förslag till beslut

Skäl 11c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (11c) | FN:s miljöprogram och OECD:s globala miljöforum har framhållit att miljöförändringar har könsspecifika konsekvenser. Könsdifferentierade roller leder också till att utsattheten bland kvinnor och män inför klimatförändringars effekter skiljer sig åt, och klimatförändringarnas konsekvenser förvärrar den bristande jämställdheten. Därför måste man anlägga ett könsperspektiv på de åtgärder och mål som rör uppnåendet av de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet, bland annat i form av könsspecifika konsekvensbedömningar av planerade åtgärder och ett fokus på jämställdhetsintegrering och jämställdhetsorienterade åtgärder, för att bidra till att säkerställa att klyftan mellan könen inte blir bestående. I det åttonde miljöhandlingsprogrammet konstateras att jämställdhet är en förutsättning för hållbar utveckling och när det gäller att åstadkomma bäst resultat vid hantering av klimat- och miljöutmaningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11c)

FN:s miljöprogram och OECD:s globala miljöforum har framhållit att miljöförändringar har könsspecifika konsekvenser. Könsdifferentierade roller leder också till att utsattheten bland kvinnor och män inför klimatförändringars effekter skiljer sig åt, och klimatförändringarnas konsekvenser förvärrar den bristande jämställdheten. Därför måste man anlägga ett könsperspektiv på de åtgärder och mål som rör uppnåendet av de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet, bland annat i form av könsspecifika konsekvensbedömningar av planerade åtgärder och ett fokus på jämställdhetsintegrering och jämställdhetsorienterade åtgärder, för att bidra till att säkerställa att klyftan mellan könen inte blir bestående. I det åttonde miljöhandlingsprogrammet konstateras att jämställdhet är en förutsättning för hållbar utveckling och när det gäller att åstadkomma bäst resultat vid hantering av klimat- och miljöutmaningar.

Ändring 26

Förslag till beslut

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Ökat samarbete med
  partnerländer
  , god internationell miljöförvaltning
  samt synergier mellan intern
  och
  extern unionspolitik
  är avgörande för att unionens miljö- och klimatmål ska kunna
  nås
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Ökat samarbete med
  partnerländer
  , god internationell miljöförvaltning
  samt synergier mellan intern
  och
  extern unionspolitik
  är avgörande för att unionens miljö- och klimatmål ska kunna
  nås
  .

| (12) | Ökat samarbete
  och grön diplomati
  med
  tredjeländer
  ,
  inklusive utvecklingsländer, och stöd till
  god internationell miljöförvaltning
  , inklusive främjande av tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsfattande
  och
  tillgång till rättvis prövning i miljöfrågor,
  är avgörande för att
  målen för hållbar utveckling samt
  unionens miljö- och klimatmål ska kunna
  uppnås. Att säkerställa synergier och konsekvens mellan intern och extern unionspolitik, inklusive handelspolitik och handelsavtal, och att följa en konsekvent politik för hållbar utveckling är också viktigt. |
| --- | --- |

(12)

Ökat samarbete
  och grön diplomati
  med
  tredjeländer
  ,
  inklusive utvecklingsländer, och stöd till
  god internationell miljöförvaltning
  , inklusive främjande av tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsfattande
  och
  tillgång till rättvis prövning i miljöfrågor,
  är avgörande för att
  målen för hållbar utveckling samt
  unionens miljö- och klimatmål ska kunna
  uppnås. Att säkerställa synergier och konsekvens mellan intern och extern unionspolitik, inklusive handelspolitik och handelsavtal, och att följa en konsekvent politik för hållbar utveckling är också viktigt.

Ändring 27

Förslag till beslut

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Europeiska kommissionen bör bedöma unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet i samband med
  övergången till större
  hållbarhet, välbefinnande och motståndskraft. Detta ligger i linje med uppmaningarna från rådet (27) och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (28) om att mäta ekonomiska resultat och samhälleliga framsteg ”bortom BNP” och gå mot att använda välfärden som en kompass för politiska insatser, vilket också stöds av OECD (29). |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Europeiska kommissionen bör bedöma unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet i samband med
  övergången till större
  hållbarhet, välbefinnande och motståndskraft. Detta ligger i linje med uppmaningarna från rådet (27) och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (28) om att mäta ekonomiska resultat och samhälleliga framsteg ”bortom BNP” och gå mot att använda välfärden som en kompass för politiska insatser, vilket också stöds av OECD (29).

| (13) | Europeiska kommissionen bör bedöma unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet i samband med
  en rättvis och inkluderande omställning till
  hållbarhet, välbefinnande och motståndskraft
  inom planetens gränser
  . Detta ligger i linje med uppmaningarna från rådet (27) och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (28) om att mäta ekonomiska resultat och samhälleliga framsteg ”bortom BNP” och gå mot att använda välfärden som en kompass för politiska insatser, vilket också stöds av OECD (29). |
| --- | --- |

(13)

Europeiska kommissionen bör bedöma unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet i samband med
  en rättvis och inkluderande omställning till
  hållbarhet, välbefinnande och motståndskraft
  inom planetens gränser
  . Detta ligger i linje med uppmaningarna från rådet (27) och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (28) om att mäta ekonomiska resultat och samhälleliga framsteg ”bortom BNP” och gå mot att använda välfärden som en kompass för politiska insatser, vilket också stöds av OECD (29).

Ändring 28

Förslag till beslut

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Bedömningen av framstegen mot de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer. Den bör vara förenlig med och inte påverka tillämpningen av övervaknings- eller styrningsverktyg som omfattar mer specifika miljö- och klimatpolitiska aspekter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning
  (EG) nr 1999/2018

   (30), granskningen av genomförandet av miljöpolitiken eller övervakningsverktyg som rör cirkulär ekonomi, nollutsläpp, biologisk mångfald, luft, vatten, mark, avfall eller annan
  miljöpolitik
  . Tillsammans med
  andra
  verktyg som används inom ramen för den europeiska planeringsterminen, Eurostats övervakning av målen för hållbar utveckling och kommissionens strategiska framsynsrapport (31)

  skulle den
  ingå i en konsekvent, internt sammanhängande uppsättning övervaknings- och styrningsverktyg. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Bedömningen av framstegen mot de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer. Den bör vara förenlig med och inte påverka tillämpningen av övervaknings- eller styrningsverktyg som omfattar mer specifika miljö- och klimatpolitiska aspekter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning
  (EG) nr 1999/2018

   (30), granskningen av genomförandet av miljöpolitiken eller övervakningsverktyg som rör cirkulär ekonomi, nollutsläpp, biologisk mångfald, luft, vatten, mark, avfall eller annan
  miljöpolitik
  . Tillsammans med
  andra
  verktyg som används inom ramen för den europeiska planeringsterminen, Eurostats övervakning av målen för hållbar utveckling och kommissionens strategiska framsynsrapport (31)

  skulle den
  ingå i en konsekvent, internt sammanhängande uppsättning övervaknings- och styrningsverktyg.

| (14) | Bedömningen av framstegen mot de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer
  , och bör bygga på metoder av typen ”avstånd till mål” som är robusta, övergripande och transparenta
  . Den bör vara förenlig med och inte påverka tillämpningen av övervaknings- eller styrningsverktyg som omfattar mer specifika miljö- och klimatpolitiska aspekter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning
  (EU) 2018/1999

   (30), granskningen av genomförandet av miljöpolitiken eller övervakningsverktyg som rör
  en giftfri
  cirkulär ekonomi, nollutsläpp, biologisk mångfald, luft, vatten, mark, avfall eller annan
  miljö- och industripolitik
  . Tillsammans med verktyg som används inom ramen för den europeiska planeringsterminen, Eurostats övervakning av målen för hållbar utveckling och kommissionens strategiska framsynsrapport (31)

  , bör bedömningen av framstegen i riktning mot uppnåendet av de prioriterade målen för det åttonde europeiska miljöhandlingsprogrammet
  ingå i en
  större
  konsekvent
  och
  internt sammanhängande uppsättning övervaknings- och styrningsverktyg
  , som omfattar inte bara miljöfaktorer utan också sociala och ekonomiska faktorer
  . |
| --- | --- |

(14)

Bedömningen av framstegen mot de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer
  , och bör bygga på metoder av typen ”avstånd till mål” som är robusta, övergripande och transparenta
  . Den bör vara förenlig med och inte påverka tillämpningen av övervaknings- eller styrningsverktyg som omfattar mer specifika miljö- och klimatpolitiska aspekter, särskilt Europaparlamentets och rådets förordning
  (EU) 2018/1999

   (30), granskningen av genomförandet av miljöpolitiken eller övervakningsverktyg som rör
  en giftfri
  cirkulär ekonomi, nollutsläpp, biologisk mångfald, luft, vatten, mark, avfall eller annan
  miljö- och industripolitik
  . Tillsammans med verktyg som används inom ramen för den europeiska planeringsterminen, Eurostats övervakning av målen för hållbar utveckling och kommissionens strategiska framsynsrapport (31)

  , bör bedömningen av framstegen i riktning mot uppnåendet av de prioriterade målen för det åttonde europeiska miljöhandlingsprogrammet
  ingå i en
  större
  konsekvent
  och
  internt sammanhängande uppsättning övervaknings- och styrningsverktyg
  , som omfattar inte bara miljöfaktorer utan också sociala och ekonomiska faktorer
  .

Ändring 29

Förslag till beslut

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Det är viktigt att vidareutveckla den vetenskapliga kunskapsbasen om planetens gränser och miljöavtryck, även i förhållande till relevanta uppsättningar av indikatorer, med tanke på det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål, särskilt dess långsiktiga prioriterade mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Det är viktigt att vidareutveckla den vetenskapliga kunskapsbasen om planetens gränser och miljöavtryck, även i förhållande till relevanta uppsättningar av indikatorer, med tanke på det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål, särskilt dess långsiktiga prioriterade mål.

Ändring 30

Förslag till beslut

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Kommissionen, Europeiska miljöbyrån och andra relevanta organ bör få tillgång till
  och
  vidareutnyttja de uppgifter och indikatorer som tillhandahålls av medlemsstaterna i enlighet med tillämpliga unionsrättsakter. Dessutom bör andra datakällor användas, såsom satellitdata och behandlad information från
  det europeiska jordövervakningsprogrammet
  (Copernicus), det europeiska informationssystemet för skogsbränder och det europeiska varningssystemet för översvämningar, eller dataplattformar såsom det europeiska nätverket för marina observationer och datainsamling eller informationsplattformen för kemikalieövervakning. Tillämpningen av moderna digitala verktyg och artificiell intelligens gör det möjligt att hantera och analysera uppgifterna på ett effektivt sätt och därigenom minska den administrativa bördan och samtidigt öka aktualiteten och kvaliteten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Kommissionen, Europeiska miljöbyrån och andra relevanta organ bör få tillgång till
  och
  vidareutnyttja de uppgifter och indikatorer som tillhandahålls av medlemsstaterna i enlighet med tillämpliga unionsrättsakter. Dessutom bör andra datakällor användas, såsom satellitdata och behandlad information från
  det europeiska jordövervakningsprogrammet
  (Copernicus), det europeiska informationssystemet för skogsbränder och det europeiska varningssystemet för översvämningar, eller dataplattformar såsom det europeiska nätverket för marina observationer och datainsamling eller informationsplattformen för kemikalieövervakning. Tillämpningen av moderna digitala verktyg och artificiell intelligens gör det möjligt att hantera och analysera uppgifterna på ett effektivt sätt och därigenom minska den administrativa bördan och samtidigt öka aktualiteten och kvaliteten.

| (15) | Det behövs robusta och meningsfulla uppgifter och indikatorer för att övervaka framstegen mot uppnåendet av det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål.
  Kommissionen, Europeiska miljöbyrån och andra relevanta organ bör få tillgång till, vidareutnyttja
  och bygga vidare på
  de uppgifter och indikatorer som tillhandahålls av medlemsstaterna i enlighet med tillämpliga unionsrättsakter. Dessutom bör andra datakällor användas, såsom satellitdata och behandlad information från
  unionens jordobservations- och jordövervakningsprogram
  (Copernicus), det europeiska informationssystemet för skogsbränder
  , informationssystemet för biologisk mångfald, systemet för identifiering av jordbruksskiften
  och det europeiska varningssystemet för översvämningar, eller dataplattformar såsom det europeiska nätverket för marina observationer och datainsamling eller informationsplattformen för kemikalieövervakning. Tillämpningen av moderna digitala verktyg och artificiell intelligens gör det möjligt att hantera och analysera uppgifterna på ett effektivt sätt och därigenom minska den administrativa bördan och samtidigt öka aktualiteten och kvaliteten. |
| --- | --- |

(15)

Det behövs robusta och meningsfulla uppgifter och indikatorer för att övervaka framstegen mot uppnåendet av det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål.
  Kommissionen, Europeiska miljöbyrån och andra relevanta organ bör få tillgång till, vidareutnyttja
  och bygga vidare på
  de uppgifter och indikatorer som tillhandahålls av medlemsstaterna i enlighet med tillämpliga unionsrättsakter. Dessutom bör andra datakällor användas, såsom satellitdata och behandlad information från
  unionens jordobservations- och jordövervakningsprogram
  (Copernicus), det europeiska informationssystemet för skogsbränder
  , informationssystemet för biologisk mångfald, systemet för identifiering av jordbruksskiften
  och det europeiska varningssystemet för översvämningar, eller dataplattformar såsom det europeiska nätverket för marina observationer och datainsamling eller informationsplattformen för kemikalieövervakning. Tillämpningen av moderna digitala verktyg och artificiell intelligens gör det möjligt att hantera och analysera uppgifterna på ett effektivt sätt och därigenom minska den administrativa bördan och samtidigt öka aktualiteten och kvaliteten.

Ändring 31

Förslag till beslut

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | För att nå de prioriterade målen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör miljöbyrån och kemikaliemyndigheten ha tillräcklig kapacitet och tillräckliga resurser för att säkerställa en sund, tillgänglig och transparent kunskaps- och evidensbas till stöd för genomförandet av de strategiska prioriteringarna i den europeiska gröna given och bedömningen av framstegen inom ramen för programmet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

För att nå de prioriterade målen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör miljöbyrån och kemikaliemyndigheten ha tillräcklig kapacitet och tillräckliga resurser för att säkerställa en sund, tillgänglig och transparent kunskaps- och evidensbas till stöd för genomförandet av de strategiska prioriteringarna i den europeiska gröna given och bedömningen av framstegen inom ramen för programmet.

| (17) | För att nå de prioriterade målen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör miljöbyrån och kemikaliemyndigheten ha tillräcklig kapacitet och tillräckliga resurser för att säkerställa en sund, tillgänglig och transparent kunskaps- och evidensbas till stöd för genomförandet av de strategiska prioriteringarna i den europeiska gröna given och bedömningen av framstegen inom ramen för programmet.
  I förekommande fall bör även andra organ och byråer delta och bidra till genomförandet av dessa strategiska prioriteringar och till bedömningen av framstegen inom ramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

(17)

För att nå de prioriterade målen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet bör miljöbyrån och kemikaliemyndigheten ha tillräcklig kapacitet och tillräckliga resurser för att säkerställa en sund, tillgänglig och transparent kunskaps- och evidensbas till stöd för genomförandet av de strategiska prioriteringarna i den europeiska gröna given och bedömningen av framstegen inom ramen för programmet.
  I förekommande fall bör även andra organ och byråer delta och bidra till genomförandet av dessa strategiska prioriteringar och till bedömningen av framstegen inom ramen för det åttonde miljöhandlingsprogrammet.

Ändring 32

Förslag till beslut

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | Senast den 31 mars 2024 bör kommissionen göra en halvtidsutvärdering för att bedöma framstegen med det åttonde miljöhandlingsprogrammet och ge underlag till den tillträdande kommissionens prioriteringar. Mot bakgrund av de framsteg som beskrivits i halvtidsutvärderingen bör den tillträdande kommissionen efter valet till Europaparlamentet 2024, inom de första 100 dagarna av sin mandatperiod, lägga fram en rapport där den anger för vilka miljö- och klimatprioriteringar den planerar att vidta åtgärder under sin mandatperiod och hur åtgärderna ska säkerställa ett fullständigt uppnående av det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

Senast den 31 mars 2024 bör kommissionen göra en halvtidsutvärdering för att bedöma framstegen med det åttonde miljöhandlingsprogrammet och ge underlag till den tillträdande kommissionens prioriteringar. Mot bakgrund av de framsteg som beskrivits i halvtidsutvärderingen bör den tillträdande kommissionen efter valet till Europaparlamentet 2024, inom de första 100 dagarna av sin mandatperiod, lägga fram en rapport där den anger för vilka miljö- och klimatprioriteringar den planerar att vidta åtgärder under sin mandatperiod och hur åtgärderna ska säkerställa ett fullständigt uppnående av det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål.

Ändring 33

Förslag till beslut

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | För att ta hänsyn till föränderliga politiska mål och de framsteg som gjorts bör kommissionen utvärdera det åttonde miljöhandlingsprogrammet år 2029. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

För att ta hänsyn till föränderliga politiska mål och de framsteg som gjorts bör kommissionen utvärdera det åttonde miljöhandlingsprogrammet år 2029.

| (18) | För att ta hänsyn till föränderliga politiska mål och de framsteg som gjorts bör kommissionen utvärdera det åttonde miljöhandlingsprogrammet år 2029.
  Kommissionen bör lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med resultaten av utvärderingen, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag om nästa miljöhandlingsprogram. Detta lagstiftningsförslag bör läggas fram i god tid för att det inte ska uppstå något tidsglapp mellan det åttonde och det nionde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

(18)

För att ta hänsyn till föränderliga politiska mål och de framsteg som gjorts bör kommissionen utvärdera det åttonde miljöhandlingsprogrammet år 2029.
  Kommissionen bör lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med resultaten av utvärderingen, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag om nästa miljöhandlingsprogram. Detta lagstiftningsförslag bör läggas fram i god tid för att det inte ska uppstå något tidsglapp mellan det åttonde och det nionde miljöhandlingsprogrammet.

Ändring 34

Förslag till beslut

Skäl 18a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (18a) | I enlighet med artikel 191 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olika förutsättningar som råder inom unionens olika regioner och ska bygga på försiktighetsprincipen och principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren betalar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18a)

I enlighet med artikel 191 i EUF-fördraget ska unionens miljöpolitik syfta till en hög skyddsnivå med beaktande av de olika förutsättningar som råder inom unionens olika regioner och ska bygga på försiktighetsprincipen och principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren betalar.

Ändring 35

Förslag till beslut

Artikel 1 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Genom detta beslut fastställs ett allmänt handlingsprogram på miljöområdet för perioden fram till och med den 31 december 2030 (
  nedan kallat
  det åttonde miljöhandlingsprogrammet). Beslutet anger de prioriterade målen, de nödvändiga villkoren för att uppnå
  dem och
  en
  ram
  för att mäta
  om unionen
  och dess
  medlemsstater är på god väg
  att
  uppnå dessa
  prioriterade
  mål
  . | 1.   Genom detta beslut fastställs ett allmänt handlingsprogram på miljöområdet för perioden fram till och med den 31 december 2030 (det åttonde miljöhandlingsprogrammet). Beslutet anger de prioriterade målen
  och
  de nödvändiga villkoren
  samt de åtgärder som krävs
  för att uppnå
  de nödvändiga villkoren. Det anger
  en
  övervakningsram
  för att mäta
  och utvärdera unionens
  och dess
  medlemsstaters framsteg med att uppnå de prioriterade målen. Det fastställer också en styrningsmekanism för att säkerställa att de prioriterade målen uppnås helt och hållet. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Genom detta beslut fastställs ett allmänt handlingsprogram på miljöområdet för perioden fram till och med den 31 december 2030 (
  nedan kallat
  det åttonde miljöhandlingsprogrammet). Beslutet anger de prioriterade målen, de nödvändiga villkoren för att uppnå
  dem och
  en
  ram
  för att mäta
  om unionen
  och dess
  medlemsstater är på god väg
  att
  uppnå dessa
  prioriterade
  mål
  .

1.   Genom detta beslut fastställs ett allmänt handlingsprogram på miljöområdet för perioden fram till och med den 31 december 2030 (det åttonde miljöhandlingsprogrammet). Beslutet anger de prioriterade målen
  och
  de nödvändiga villkoren
  samt de åtgärder som krävs
  för att uppnå
  de nödvändiga villkoren. Det anger
  en
  övervakningsram
  för att mäta
  och utvärdera unionens
  och dess
  medlemsstaters framsteg med att uppnå de prioriterade målen. Det fastställer också en styrningsmekanism för att säkerställa att de prioriterade målen uppnås helt och hållet.

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 1 – punkt 2

Artikel 1 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet syftar till att påskynda omställningen till en klimatneutral, resurseffektiv,
  ren
  och cirkulär ekonomi på ett rättvist och inkluderande sätt, och
  stöder miljö-
  och
  klimatmålen
  i den europeiska gröna given och dess initiativ. | 2.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet syftar
  dels
  till att påskynda omställningen till en klimatneutral,
  hållbar, giftfri,
  resurseffektiv,
  motståndskraftig
  och
  konkurrenskraftig
  cirkulär ekonomi
  baserad på förnybar energi,
  på ett rättvist
  , jämlikt
  och inkluderande sätt,
  dels till att skydda, återställa
  och
  förbättra miljöns kvalitet, inklusive i luft, vatten och mark, samt skydda och återställa den biologiska mångfalden och ekosystemen. Programmet bygger vidare på
  och
  främjar uppnåendet av målen
  i den europeiska gröna given och dess initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet syftar till att påskynda omställningen till en klimatneutral, resurseffektiv,
  ren
  och cirkulär ekonomi på ett rättvist och inkluderande sätt, och
  stöder miljö-
  och
  klimatmålen
  i den europeiska gröna given och dess initiativ.

2.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet syftar
  dels
  till att påskynda omställningen till en klimatneutral,
  hållbar, giftfri,
  resurseffektiv,
  motståndskraftig
  och
  konkurrenskraftig
  cirkulär ekonomi
  baserad på förnybar energi,
  på ett rättvist
  , jämlikt
  och inkluderande sätt,
  dels till att skydda, återställa
  och
  förbättra miljöns kvalitet, inklusive i luft, vatten och mark, samt skydda och återställa den biologiska mångfalden och ekosystemen. Programmet bygger vidare på
  och
  främjar uppnåendet av målen
  i den europeiska gröna given och dess initiativ.

Ändring 37

Ändring 37

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 1 – punkt 3

Artikel 1 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet utgör grunden för att uppnå de miljö- och klimatmål som fastställs i FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling, och dess övervakningsram
  utgör
  miljö- och klimatdelen av
  EU:s
  insatser för att mäta framstegen mot
  ökad
  hållbarhet
  , inbegripet klimatneutralitet och resurseffektivitet
  , välbefinnande och motståndskraft. | 3.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet utgör grunden för att uppnå de miljö- och klimatmål som fastställs i FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling,
  liksom de mål som eftersträvas genom relevanta multilaterala miljö- och klimatavtal,
  och dess övervakningsram
  bidrar till
  miljö- och klimatdelen av
  unionens
  insatser för att mäta framstegen mot hållbarhet, välbefinnande och motståndskraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet utgör grunden för att uppnå de miljö- och klimatmål som fastställs i FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling, och dess övervakningsram
  utgör
  miljö- och klimatdelen av
  EU:s
  insatser för att mäta framstegen mot
  ökad
  hållbarhet
  , inbegripet klimatneutralitet och resurseffektivitet
  , välbefinnande och motståndskraft.

3.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet utgör grunden för att uppnå de miljö- och klimatmål som fastställs i FN:s Agenda 2030 och dess mål för hållbar utveckling,
  liksom de mål som eftersträvas genom relevanta multilaterala miljö- och klimatavtal,
  och dess övervakningsram
  bidrar till
  miljö- och klimatdelen av
  unionens
  insatser för att mäta framstegen mot hållbarhet, välbefinnande och motståndskraft.

Ändring 38

Ändring 38

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 2 – punkt 1

Artikel 2 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet
  har
  det långsiktiga prioriterade målet
  för 2050 att medborgarna
  ska leva gott inom planetens gränser i en
  regenerativ ekonomi
  där inget slösas bort,
  inga nettoutsläpp av växthusgaser produceras
  och
  ekonomisk tillväxt frikopplas från resursanvändning och miljöförstöring
  . En sund miljö är grunden för
  medborgarnas
  välbefinnande och säkerställer att den biologiska mångfalden blomstrar och
  naturkapitalet skyddas, återställs
  och
  värdesätts på sätt som ökar motståndskraften
  mot klimatförändringar och andra miljörisker. Unionen anger takten när det gäller att säkerställa välståndet för nuvarande och kommande generationer globalt. | 1.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet
  ska ha
  det långsiktiga prioriterade målet
  att människor så snart som möjligt och allra senast 2050
  ska leva gott inom planetens gränser i en
  hållbar välfärdsekonomi
  där inget slösas bort,
  tillväxten är regenerativ
  och
  klimatneutralitet har uppnåtts och ojämlikhet minimerats
  . En sund miljö är grunden för
  alla människors
  välbefinnande och
  hälsa,
  säkerställer att den biologiska mångfalden
  och ekosystemen
  blomstrar och
  att naturen skyddas
  och
  återställs, vilket leder till ökad motståndskraft
  mot klimatförändringar
  , naturkatastrofer
  och andra miljörisker. Unionen anger takten när det gäller att säkerställa välståndet för nuvarande och kommande generationer globalt
  , i linje med generationsöverskridande ömsesidigt ansvar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet
  har
  det långsiktiga prioriterade målet
  för 2050 att medborgarna
  ska leva gott inom planetens gränser i en
  regenerativ ekonomi
  där inget slösas bort,
  inga nettoutsläpp av växthusgaser produceras
  och
  ekonomisk tillväxt frikopplas från resursanvändning och miljöförstöring
  . En sund miljö är grunden för
  medborgarnas
  välbefinnande och säkerställer att den biologiska mångfalden blomstrar och
  naturkapitalet skyddas, återställs
  och
  värdesätts på sätt som ökar motståndskraften
  mot klimatförändringar och andra miljörisker. Unionen anger takten när det gäller att säkerställa välståndet för nuvarande och kommande generationer globalt.

1.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet
  ska ha
  det långsiktiga prioriterade målet
  att människor så snart som möjligt och allra senast 2050
  ska leva gott inom planetens gränser i en
  hållbar välfärdsekonomi
  där inget slösas bort,
  tillväxten är regenerativ
  och
  klimatneutralitet har uppnåtts och ojämlikhet minimerats
  . En sund miljö är grunden för
  alla människors
  välbefinnande och
  hälsa,
  säkerställer att den biologiska mångfalden
  och ekosystemen
  blomstrar och
  att naturen skyddas
  och
  återställs, vilket leder till ökad motståndskraft
  mot klimatförändringar
  , naturkatastrofer
  och andra miljörisker. Unionen anger takten när det gäller att säkerställa välståndet för nuvarande och kommande generationer globalt
  , i linje med generationsöverskridande ömsesidigt ansvar
  .

Ändring 39

Ändring 39

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 2 – punkt 2 – inledningen

Artikel 2 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet
  har
  följande sex tematiska prioriterade mål: | 2.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet
  ska ha
  följande sex
  sammankopplade
  tematiska prioriterade mål
  , som ska ha uppnåtts allra senast 2030
  : |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet
  har
  följande sex tematiska prioriterade mål:

2.   Det åttonde miljöhandlingsprogrammet
  ska ha
  följande sex
  sammankopplade
  tematiska prioriterade mål
  , som ska ha uppnåtts allra senast 2030
  :

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 2 – punkt 2 – led a

Artikel 2 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Oåterkalleligt
  och
  gradvis
  minska växthusgasutsläppen och
  förbättrade
  upptag genom naturliga och andra sänkor i unionen för att uppnå 2030 års mål för minskning av växthusgasutsläppen
  och uppnå klimatneutralitet senast 2050
  i enlighet med förordning (EU).../... (32). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Oåterkalleligt
  och
  gradvis
  minska växthusgasutsläppen och
  förbättrade
  upptag genom naturliga och andra sänkor i unionen för att uppnå 2030 års mål för minskning av växthusgasutsläppen
  och uppnå klimatneutralitet senast 2050
  i enlighet med förordning (EU).../... (32).

Oåterkalleligt

gradvis

förbättrade

och uppnå klimatneutralitet senast 2050

32

| (a) | Snabbt
  och
  förutsägbart
  minska växthusgasutsläppen och
  samtidigt förbättra
  upptag genom naturliga och andra sänkor i unionen, för att uppnå 2030 års mål för minskning av växthusgasutsläppen i enlighet med förordning (EU)
  2021
  /... (32)

  , i linje med dess klimat- och miljömål och samtidigt säkerställa en rättvis omställning där ingen hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

(a)

Snabbt
  och
  förutsägbart
  minska växthusgasutsläppen och
  samtidigt förbättra
  upptag genom naturliga och andra sänkor i unionen, för att uppnå 2030 års mål för minskning av växthusgasutsläppen i enlighet med förordning (EU)
  2021
  /... (32)

  , i linje med dess klimat- och miljömål och samtidigt säkerställa en rättvis omställning där ingen hamnar på efterkälken.

Snabbt

förutsägbart

samtidigt förbättra

2021

32

, i linje med dess klimat- och miljömål och samtidigt säkerställa en rättvis omställning där ingen hamnar på efterkälken.

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 2 – punkt 2 – led b

Artikel 2 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Göra fortsatta framsteg när det gäller att förbättra anpassningsförmågan, bygga upp motståndskraften och minska sårbarheten för klimatförändringar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Göra fortsatta framsteg när det gäller att förbättra anpassningsförmågan, bygga upp motståndskraften och minska sårbarheten för klimatförändringar.

| (b) | Göra fortsatta framsteg när det gäller att förbättra
  och integrera
  anpassningsförmågan,
  inbegripet på grundval av ekosystemansatser,
  bygga upp motståndskraften och
  anpassningen och
  minska sårbarheten för klimatförändringar
  i miljön och samhället och inom alla sektorer av ekonomin, samtidigt som man förbättrar förebyggandet av, och beredskapen för, naturkatastrofer
  . |
| --- | --- |

(b)

Göra fortsatta framsteg när det gäller att förbättra
  och integrera
  anpassningsförmågan,
  inbegripet på grundval av ekosystemansatser,
  bygga upp motståndskraften och
  anpassningen och
  minska sårbarheten för klimatförändringar
  i miljön och samhället och inom alla sektorer av ekonomin, samtidigt som man förbättrar förebyggandet av, och beredskapen för, naturkatastrofer
  .

och integrera

inbegripet på grundval av ekosystemansatser,

anpassningen och

i miljön och samhället och inom alla sektorer av ekonomin, samtidigt som man förbättrar förebyggandet av, och beredskapen för, naturkatastrofer

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 2 – punkt 2 – led c

Artikel 2 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Göra framsteg mot en
  regenerativ tillväxtmodell
  som ger tillbaka mer till planeten än den tar ifrån den,
  frikopplar ekonomisk tillväxt från resursanvändning och miljöförstöring
  och
  påskyndar övergången till en cirkulär ekonomi
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Göra framsteg mot en
  regenerativ tillväxtmodell
  som ger tillbaka mer till planeten än den tar ifrån den,
  frikopplar ekonomisk tillväxt från resursanvändning och miljöförstöring
  och
  påskyndar övergången till en cirkulär ekonomi
  .

regenerativ tillväxtmodell

frikopplar ekonomisk tillväxt från resursanvändning och miljöförstöring

påskyndar övergången till en cirkulär ekonomi

| (c) | Göra framsteg mot en
  hållbar välfärdsekonomi
  som ger tillbaka mer till planeten än den tar ifrån den,
  och säkerställa omställningen till en giftfri cirkulär ekonomi där tillväxten är regenerativ
  och
  resurser används effektivt i linje med avfallshierarkin
  . |
| --- | --- |

(c)

Göra framsteg mot en
  hållbar välfärdsekonomi
  som ger tillbaka mer till planeten än den tar ifrån den,
  och säkerställa omställningen till en giftfri cirkulär ekonomi där tillväxten är regenerativ
  och
  resurser används effektivt i linje med avfallshierarkin
  .

hållbar välfärdsekonomi

och säkerställa omställningen till en giftfri cirkulär ekonomi där tillväxten är regenerativ

resurser används effektivt i linje med avfallshierarkin

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 2 – punkt 2 – led d

Artikel 2 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Eftersträva
  en nollföroreningsstrategi för
  en giftfri miljö
  , inbegripet för
  luft, vatten och mark samt skydd för
  medborgarnas
  hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och konsekvenser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Eftersträva
  en nollföroreningsstrategi för
  en giftfri miljö
  , inbegripet för
  luft, vatten och mark samt skydd för
  medborgarnas
  hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och konsekvenser.

en nollföroreningsstrategi för

, inbegripet för

medborgarnas

| (d) | Eftersträva
  nollföroreningar i syfte att uppnå
  en giftfri miljö
  i
  luft, vatten och mark
  , inklusive ljus- och bullerföroreningar,
  samt skydd för
  människors, djurs och ekosystems
  hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och konsekvenser
  , bland annat genom att tillämpa och främja One Health-modellen
  . |
| --- | --- |

(d)

Eftersträva
  nollföroreningar i syfte att uppnå
  en giftfri miljö
  i
  luft, vatten och mark
  , inklusive ljus- och bullerföroreningar,
  samt skydd för
  människors, djurs och ekosystems
  hälsa och välbefinnande mot miljörelaterade risker och konsekvenser
  , bland annat genom att tillämpa och främja One Health-modellen
  .

nollföroreningar i syfte att uppnå

i

, inklusive ljus- och bullerföroreningar,

människors, djurs och ekosystems

, bland annat genom att tillämpa och främja One Health-modellen

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 2 – punkt 2 – led e

Artikel 2 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Skydda, bevara och återställa den biologiska mångfalden och
  stärka naturkapitalet
  , särskilt luft, vatten,
  mark
  och
  skog
  ,
  sötvatten, våtmarker och marina ekosystem
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Skydda, bevara och återställa den biologiska mångfalden och
  stärka naturkapitalet
  , särskilt luft, vatten,
  mark
  och
  skog
  ,
  sötvatten, våtmarker och marina ekosystem
  .

stärka naturkapitalet

mark

skog

sötvatten, våtmarker och marina ekosystem

| (e) | Skydda, bevara och återställa den biologiska mångfalden
  , inbegripet genom att stoppa
  och
  vända förlusten av den både i och utanför skyddade områden, och förbättra miljöns hälsa
  , särskilt
  i
  luft, vatten
  och mark
  ,
  samt ta itu med förstöringen av marina
  och
  terrestra ekosystem
  ,
  i synnerhet genom att genomföra de mål som anges i EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 samt dem som fastställs i den relevanta unionslagstiftningen
  . |
| --- | --- |

(e)

Skydda, bevara och återställa den biologiska mångfalden
  , inbegripet genom att stoppa
  och
  vända förlusten av den både i och utanför skyddade områden, och förbättra miljöns hälsa
  , särskilt
  i
  luft, vatten
  och mark
  ,
  samt ta itu med förstöringen av marina
  och
  terrestra ekosystem
  ,
  i synnerhet genom att genomföra de mål som anges i EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 samt dem som fastställs i den relevanta unionslagstiftningen
  .

, inbegripet genom att stoppa

vända förlusten av den både i och utanför skyddade områden, och förbättra miljöns hälsa

i

och mark

samt ta itu med förstöringen av marina

terrestra ekosystem

i synnerhet genom att genomföra de mål som anges i EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 samt dem som fastställs i den relevanta unionslagstiftningen

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 2 – punkt 2 – led f

Artikel 2 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Främja
  miljömässig hållbarhet och minska viktiga miljö- och klimatpåfrestningar i samband med
  produktion
  och
  konsumtion
  , särskilt på områdena energi, industriell utveckling, byggnader och infrastruktur, rörlighet och
  livsmedelssystem
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Främja
  miljömässig hållbarhet och minska viktiga miljö- och klimatpåfrestningar i samband med
  produktion
  och
  konsumtion
  , särskilt på områdena energi, industriell utveckling, byggnader och infrastruktur, rörlighet och
  livsmedelssystem
  .

Främja

produktion

konsumtion

livsmedelssystem

| (f) | Säkerställa
  miljömässig hållbarhet och
  avsevärt
  minska viktiga miljö- och klimatpåfrestningar i samband med
  unionens produktions-
  och
  konsumtionsavtryck, inklusive den globala avskogning som drivs av unionen
  , särskilt på områdena energi, industriell utveckling, byggnader och infrastruktur, rörlighet
  , turism, internationell handel
  och
  livsmedelskedjor, inklusive jordbruk, fiske och vattenbruk, samtidigt som man internaliserar de externa klimat- och miljöeffekterna
  . |
| --- | --- |

(f)

Säkerställa
  miljömässig hållbarhet och
  avsevärt
  minska viktiga miljö- och klimatpåfrestningar i samband med
  unionens produktions-
  och
  konsumtionsavtryck, inklusive den globala avskogning som drivs av unionen
  , särskilt på områdena energi, industriell utveckling, byggnader och infrastruktur, rörlighet
  , turism, internationell handel
  och
  livsmedelskedjor, inklusive jordbruk, fiske och vattenbruk, samtidigt som man internaliserar de externa klimat- och miljöeffekterna
  .

Säkerställa

avsevärt

unionens produktions-

konsumtionsavtryck, inklusive den globala avskogning som drivs av unionen

, turism, internationell handel

livsmedelskedjor, inklusive jordbruk, fiske och vattenbruk, samtidigt som man internaliserar de externa klimat- och miljöeffekterna

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 2 – punkt 2a (ny)

Artikel 2 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  De tematiska prioriterade målen i punkt 2 ska förstås som att de omfattar de mål, delmål och åtgärder som anges i den europeiska gröna givens strategier och initiativ samt de mål i unionslagstiftningen som bidrar till uppnåendet av dessa tematiska prioriterade mål. Dessa mål, delmål och åtgärder ska beaktas vid utarbetandet av övervakningsramen för bedömning av framstegen mot de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  De tematiska prioriterade målen i punkt 2 ska förstås som att de omfattar de mål, delmål och åtgärder som anges i den europeiska gröna givens strategier och initiativ samt de mål i unionslagstiftningen som bidrar till uppnåendet av dessa tematiska prioriterade mål. Dessa mål, delmål och åtgärder ska beaktas vid utarbetandet av övervakningsramen för bedömning av framstegen mot de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet.

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – rubriken

Artikel 3 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Nödvändiga villkor för att uppnå de prioriterade målen för detta program | Nödvändiga villkor för att uppnå de prioriterade målen för detta program
  och de åtgärder som krävs för att genomföra dessa nödvändiga villkor |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Nödvändiga villkor för att uppnå de prioriterade målen för detta program

Nödvändiga villkor för att uppnå de prioriterade målen för detta program
  och de åtgärder som krävs för att genomföra dessa nödvändiga villkor

och de åtgärder som krävs för att genomföra dessa nödvändiga villkor

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led a

Artikel 3 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Säkerställer ett ändamålsenligt och
  effektivt
  genomförande av unionslagstiftningen om miljö och klimat och strävar efter spetskompetens när det gäller miljöprestanda på unionsnivå och nationell, regional och lokal nivå, bland annat genom att tillhandahålla
  lämplig
  kapacitet för administration och regelefterlevnad, i enlighet med den regelbundna granskningen av genomförandet av miljöpolitiken
  , samt intensifierar insatserna mot miljöbrott
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Säkerställer ett ändamålsenligt och
  effektivt
  genomförande av unionslagstiftningen om miljö och klimat och strävar efter spetskompetens när det gäller miljöprestanda på unionsnivå och nationell, regional och lokal nivå, bland annat genom att tillhandahålla
  lämplig
  kapacitet för administration och regelefterlevnad, i enlighet med den regelbundna granskningen av genomförandet av miljöpolitiken
  , samt intensifierar insatserna mot miljöbrott
  .

effektivt

lämplig

, samt intensifierar insatserna mot miljöbrott

| (a) | Säkerställer ett ändamålsenligt
  , snabbt
  och
  fullständigt
  genomförande av unionslagstiftningen om miljö och klimat och strävar efter spetskompetens när det gäller miljöprestanda på unionsnivå och nationell, regional och lokal nivå, bland annat genom att tillhandahålla
  ytterligare och tillräcklig
  kapacitet för administration och regelefterlevnad, i enlighet med den regelbundna granskningen av genomförandet av miljöpolitiken. |
| --- | --- |

(a)

Säkerställer ett ändamålsenligt
  , snabbt
  och
  fullständigt
  genomförande av unionslagstiftningen om miljö och klimat och strävar efter spetskompetens när det gäller miljöprestanda på unionsnivå och nationell, regional och lokal nivå, bland annat genom att tillhandahålla
  ytterligare och tillräcklig
  kapacitet för administration och regelefterlevnad, i enlighet med den regelbundna granskningen av genomförandet av miljöpolitiken.

, snabbt

fullständigt

ytterligare och tillräcklig

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Förbättrar riktlinjer och rekommendationer, och säkerställer effektiva, avskräckande och proportionella sanktioner, också i form av böter, för att minska risken för att miljölagstiftningen inte efterlevs, inbegripet i samband med olaglig handel med vilda djur och växter, avfallsbrottslighet och olaglig avverkning, samt ökar åtgärder inom miljöansvar och insatser mot bristande efterlevnad och förstärker samarbetet mellan åklagarmyndigheter och andra rättsvårdande myndigheter på området för, och rättstillämpningen mot, miljöbrott enligt vad som fastställs i den relevanta unionslagstiftningen, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG

   (1a)

  , och i Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och Förenta nationernas konvention mot korruption. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Förbättrar riktlinjer och rekommendationer, och säkerställer effektiva, avskräckande och proportionella sanktioner, också i form av böter, för att minska risken för att miljölagstiftningen inte efterlevs, inbegripet i samband med olaglig handel med vilda djur och växter, avfallsbrottslighet och olaglig avverkning, samt ökar åtgärder inom miljöansvar och insatser mot bristande efterlevnad och förstärker samarbetet mellan åklagarmyndigheter och andra rättsvårdande myndigheter på området för, och rättstillämpningen mot, miljöbrott enligt vad som fastställs i den relevanta unionslagstiftningen, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG

   (1a)

  , och i Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och Förenta nationernas konvention mot korruption.

Förbättrar riktlinjer och rekommendationer, och säkerställer effektiva, avskräckande och proportionella sanktioner, också i form av böter, för att minska risken för att miljölagstiftningen inte efterlevs, inbegripet i samband med olaglig handel med vilda djur och växter, avfallsbrottslighet och olaglig avverkning, samt ökar åtgärder inom miljöansvar och insatser mot bristande efterlevnad och förstärker samarbetet mellan åklagarmyndigheter och andra rättsvårdande myndigheter på området för, och rättstillämpningen mot, miljöbrott enligt vad som fastställs i den relevanta unionslagstiftningen, såsom Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG

1a

, och i Förenta nationernas konvention mot gränsöverskridande organiserad brottslighet och Förenta nationernas konvention mot korruption.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led ab (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ab) | Prioriterar att unionens miljölagstiftning verkställs om genomförandet av den är bristfälligt, varvid överträdelseförfaranden snabbt och systematiskt ska följas upp, bland annat genom säkerställande av att det anslås tillräckliga ekonomiska och personella resurser både på unionsnivå och på medlemsstatsnivå för detta ändamål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ab)

(ab)

Prioriterar att unionens miljölagstiftning verkställs om genomförandet av den är bristfälligt, varvid överträdelseförfaranden snabbt och systematiskt ska följas upp, bland annat genom säkerställande av att det anslås tillräckliga ekonomiska och personella resurser både på unionsnivå och på medlemsstatsnivå för detta ändamål.

Prioriterar att unionens miljölagstiftning verkställs om genomförandet av den är bristfälligt, varvid överträdelseförfaranden snabbt och systematiskt ska följas upp, bland annat genom säkerställande av att det anslås tillräckliga ekonomiska och personella resurser både på unionsnivå och på medlemsstatsnivå för detta ändamål.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led b – strecksats 1

Artikel 3 – punkt 1 – led b – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | integrera de prioriterade mål som anges i artikel 2 i alla relevanta strategier, lagstiftningsinitiativ och andra initiativ, program, investeringar och projekt på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå
  så
  att
  dessa
  och deras genomförande
  inte skadar något av
  de prioriterade mål som anges i artikel 2, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

integrera de prioriterade mål som anges i artikel 2 i alla relevanta strategier, lagstiftningsinitiativ och andra initiativ, program, investeringar och projekt på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå
  så
  att
  dessa
  och deras genomförande
  inte skadar något av
  de prioriterade mål som anges i artikel 2,

så

dessa

inte skadar något av

| — | integrera de prioriterade mål som anges i artikel 2
  samt målen för hållbar utveckling
  i alla relevanta strategier, lagstiftningsinitiativ och andra initiativ, program, investeringar och projekt på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå
  , liksom i relevanta internationella avtal som unionen ingår, i syfte
  att
  säkerställa att alla strategier, lagstiftningsinitiativ och andra initiativ samt program, investeringar, projekt och avtal
  och deras genomförande
  , i förekommande fall, bidrar till
  de prioriterade mål som anges i artikel 
  2.1 och 2.
  2,
  och inte orsakar skada, inklusive i linje med artikel 17 i taxonomiförordningen, |
| --- | --- |

—

integrera de prioriterade mål som anges i artikel 2
  samt målen för hållbar utveckling
  i alla relevanta strategier, lagstiftningsinitiativ och andra initiativ, program, investeringar och projekt på unionsnivå samt nationell, regional och lokal nivå
  , liksom i relevanta internationella avtal som unionen ingår, i syfte
  att
  säkerställa att alla strategier, lagstiftningsinitiativ och andra initiativ samt program, investeringar, projekt och avtal
  och deras genomförande
  , i förekommande fall, bidrar till
  de prioriterade mål som anges i artikel 
  2.1 och 2.
  2,
  och inte orsakar skada, inklusive i linje med artikel 17 i taxonomiförordningen,

samt målen för hållbar utveckling

, liksom i relevanta internationella avtal som unionen ingår, i syfte

säkerställa att alla strategier, lagstiftningsinitiativ och andra initiativ samt program, investeringar, projekt och avtal

, i förekommande fall, bidrar till

2.1 och 2.

och inte orsakar skada, inklusive i linje med artikel 17 i taxonomiförordningen,

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led b – strecksats 3

Artikel 3 – punkt 1 – led b – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | ägna särskild uppmärksamhet åt
  synergier och potentiella kompromisser mellan
  ekonomiska
  ,
  miljömässiga
  och
  sociala
  mål för att säkerställa att
  medborgarnas
  behov av livsmedel, bostäder och rörlighet
  tillgodoses på
  ett hållbart sätt som inte lämnar någon på efterkälken, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

ägna särskild uppmärksamhet åt
  synergier och potentiella kompromisser mellan
  ekonomiska
  ,
  miljömässiga
  och
  sociala
  mål för att säkerställa att
  medborgarnas
  behov av livsmedel, bostäder och rörlighet
  tillgodoses på
  ett hållbart sätt som inte lämnar någon på efterkälken, och

ägna särskild uppmärksamhet åt

ekonomiska

miljömässiga

sociala

medborgarnas

tillgodoses på

| — | systematiskt och övergripande utvärdera
  synergier och potentiella kompromisser mellan
  miljömässiga
  ,
  sociala
  och
  ekonomiska
  mål för
  alla initiativ för
  att säkerställa
  människors välbefinnande – i synnerhet deras rätt till, och
  behov av
  , en sund miljö, och vatten,
  livsmedel, bostäder
  , energi, hälso- och sjukvård
  och rörlighet
  som är tillgängliga, av god kvalitet och till ett överkomligt pris –
  på ett hållbart sätt som inte lämnar någon på efterkälken, och |
| --- | --- |

—

systematiskt och övergripande utvärdera
  synergier och potentiella kompromisser mellan
  miljömässiga
  ,
  sociala
  och
  ekonomiska
  mål för
  alla initiativ för
  att säkerställa
  människors välbefinnande – i synnerhet deras rätt till, och
  behov av
  , en sund miljö, och vatten,
  livsmedel, bostäder
  , energi, hälso- och sjukvård
  och rörlighet
  som är tillgängliga, av god kvalitet och till ett överkomligt pris –
  på ett hållbart sätt som inte lämnar någon på efterkälken, och

systematiskt och övergripande utvärdera

miljömässiga

sociala

ekonomiska

alla initiativ för

människors välbefinnande – i synnerhet deras rätt till, och

, en sund miljö, och vatten,

, energi, hälso- och sjukvård

som är tillgängliga, av god kvalitet och till ett överkomligt pris –

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led b – strecksats 3a (ny)

Artikel 3 – punkt 1 – led b – strecksats 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | anta en strategi för att ”tänka hållbarhet först” i riktlinjerna och verktygslådan för bättre lagstiftning, bland annat genom att integrera och tillämpa principen om att ”inte orsaka betydande skada” i enlighet med artikel 17 i taxonomiförordningen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

anta en strategi för att ”tänka hållbarhet först” i riktlinjerna och verktygslådan för bättre lagstiftning, bland annat genom att integrera och tillämpa principen om att ”inte orsaka betydande skada” i enlighet med artikel 17 i taxonomiförordningen,

anta en strategi för att ”tänka hållbarhet först” i riktlinjerna och verktygslådan för bättre lagstiftning, bland annat genom att integrera och tillämpa principen om att ”inte orsaka betydande skada” i enlighet med artikel 17 i taxonomiförordningen,

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led b – strecksats 3b (ny)

Artikel 3 – punkt 1 – led b – strecksats 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | säkerställa att unionens åtgärder och politik, inbegripet sektorsspecifik lagstiftning, unionens yttre åtgärder och unionens budget, samt de nationella eller regionala planer för genomförandet av unionslagstiftningen som medlemsstaterna lämnat in till kommissionen, är förenliga med de prioriterade målen i artikel 2.1 och 2.2, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

säkerställa att unionens åtgärder och politik, inbegripet sektorsspecifik lagstiftning, unionens yttre åtgärder och unionens budget, samt de nationella eller regionala planer för genomförandet av unionslagstiftningen som medlemsstaterna lämnat in till kommissionen, är förenliga med de prioriterade målen i artikel 2.1 och 2.2,

säkerställa att unionens åtgärder och politik, inbegripet sektorsspecifik lagstiftning, unionens yttre åtgärder och unionens budget, samt de nationella eller regionala planer för genomförandet av unionslagstiftningen som medlemsstaterna lämnat in till kommissionen, är förenliga med de prioriterade målen i artikel 2.1 och 2.2,

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led b – strecksats 4

Artikel 3 – punkt 1 – led b – strecksats 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | regelbundet utvärdera befintlig politik och utarbeta konsekvensbedömningar för nya initiativ som bygger på omfattande samråd enligt förfaranden som är ansvarsfulla, inkluderande, informerade och enkla att genomföra och som tar
  vederbörlig
  hänsyn till
  förväntade
  effekter på
  miljö
  och
  klimat
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

regelbundet utvärdera befintlig politik och utarbeta konsekvensbedömningar för nya initiativ som bygger på omfattande samråd enligt förfaranden som är ansvarsfulla, inkluderande, informerade och enkla att genomföra och som tar
  vederbörlig
  hänsyn till
  förväntade
  effekter på
  miljö
  och
  klimat
  .

vederbörlig

förväntade

miljö

klimat

| — | regelbundet utvärdera befintlig politik och utarbeta
  övergripande
  konsekvensbedömningar för nya initiativ som bygger på omfattande
  och insynsvänliga
  samråd enligt förfaranden som är ansvarsfulla, inkluderande, informerade och enkla att genomföra och som tar hänsyn till
  alla omedelbara och långsiktiga
  effekter på
  miljön
  och
  klimatet, inbegripet deras kumulativa effekter, samt kostnaderna för att vidta åtgärder och för att inte vidta åtgärder
  . |
| --- | --- |

—

regelbundet utvärdera befintlig politik och utarbeta
  övergripande
  konsekvensbedömningar för nya initiativ som bygger på omfattande
  och insynsvänliga
  samråd enligt förfaranden som är ansvarsfulla, inkluderande, informerade och enkla att genomföra och som tar hänsyn till
  alla omedelbara och långsiktiga
  effekter på
  miljön
  och
  klimatet, inbegripet deras kumulativa effekter, samt kostnaderna för att vidta åtgärder och för att inte vidta åtgärder
  .

övergripande

och insynsvänliga

alla omedelbara och långsiktiga

miljön

klimatet, inbegripet deras kumulativa effekter, samt kostnaderna för att vidta åtgärder och för att inte vidta åtgärder

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led c

Artikel 3 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Effektivt integrerar
  miljömässig
  och
  klimatmässig hållbarhet
  i den europeiska planeringsterminen för ekonomisk styrning, inbegripet i de nationella reformprogrammen och de nationella planerna för återhämtning och resiliens. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Effektivt integrerar
  miljömässig
  och
  klimatmässig hållbarhet
  i den europeiska planeringsterminen för ekonomisk styrning, inbegripet i de nationella reformprogrammen och de nationella planerna för återhämtning och resiliens.

miljömässig

klimatmässig hållbarhet

| (c) | Effektivt integrerar
  målen för hållbar utveckling samt klimat-
  och
  miljömål, inklusive mål för biologisk mångfald, och sociala mål
  i den europeiska planeringsterminen för ekonomisk styrning,
  utan att det påverkar dess ursprungliga syfte,
  inbegripet i 
  de landsspecifika rekommendationerna,
  de nationella reformprogrammen och de nationella planerna för återhämtning och resiliens
  , i syfte att förse medlemsstaterna med analyser och ytterligare indikatorer
  . |
| --- | --- |

(c)

Effektivt integrerar
  målen för hållbar utveckling samt klimat-
  och
  miljömål, inklusive mål för biologisk mångfald, och sociala mål
  i den europeiska planeringsterminen för ekonomisk styrning,
  utan att det påverkar dess ursprungliga syfte,
  inbegripet i 
  de landsspecifika rekommendationerna,
  de nationella reformprogrammen och de nationella planerna för återhämtning och resiliens
  , i syfte att förse medlemsstaterna med analyser och ytterligare indikatorer
  .

målen för hållbar utveckling samt klimat-

miljömål, inklusive mål för biologisk mångfald, och sociala mål

utan att det påverkar dess ursprungliga syfte,

de landsspecifika rekommendationerna,

, i syfte att förse medlemsstaterna med analyser och ytterligare indikatorer

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Inrättar en övergripande unionsram för att mäta och fastställa framsteg mot en hållbar välfärdsekonomi som är i linje med målen för hållbar utveckling, Parisavtalet och FN:s konvention om biologisk mångfald, utan att det påverkar den europeiska planeringsterminen, och som bidrar till att vägleda utvecklingen och samordningen av nya och befintliga politiska strategier och initiativ, samtidigt som man integrerar omställningen till en hållbar välfärdsekonomi med regenerativ tillväxt i unionens politiska prioriteringar och årliga programplanering samt i riktlinjerna och verktygslådan för bättre lagstiftning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Inrättar en övergripande unionsram för att mäta och fastställa framsteg mot en hållbar välfärdsekonomi som är i linje med målen för hållbar utveckling, Parisavtalet och FN:s konvention om biologisk mångfald, utan att det påverkar den europeiska planeringsterminen, och som bidrar till att vägleda utvecklingen och samordningen av nya och befintliga politiska strategier och initiativ, samtidigt som man integrerar omställningen till en hållbar välfärdsekonomi med regenerativ tillväxt i unionens politiska prioriteringar och årliga programplanering samt i riktlinjerna och verktygslådan för bättre lagstiftning.

Inrättar en övergripande unionsram för att mäta och fastställa framsteg mot en hållbar välfärdsekonomi som är i linje med målen för hållbar utveckling, Parisavtalet och FN:s konvention om biologisk mångfald, utan att det påverkar den europeiska planeringsterminen, och som bidrar till att vägleda utvecklingen och samordningen av nya och befintliga politiska strategier och initiativ, samtidigt som man integrerar omställningen till en hållbar välfärdsekonomi med regenerativ tillväxt i unionens politiska prioriteringar och årliga programplanering samt i riktlinjerna och verktygslådan för bättre lagstiftning.

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led d

Artikel 3 – punkt 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Mobiliserar hållbara investeringar från offentliga och privata källor, inbegripet medel och instrument som är tillgängliga inom ramen för unionens budget, via Europeiska investeringsbanken och på nationell nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Mobiliserar hållbara investeringar från offentliga och privata källor, inbegripet medel och instrument som är tillgängliga inom ramen för unionens budget, via Europeiska investeringsbanken och på nationell nivå.

| (d) | Mobiliserar
  och säkerställer tillräckliga
  hållbara investeringar från offentliga och privata källor, inbegripet medel och instrument som är tillgängliga inom ramen för unionens budget, via Europeiska investeringsbanken och på nationell nivå
  , i överensstämmelse med unionens strategi för hållbar finansiering, inklusive åtgärderna i taxonomiförordningen och dess princip om att ”inte orsaka betydande skada”, med tanke på dessa åtgärders potential att skapa arbetstillfällen, säkerställa unionens långsiktiga konkurrenskraft och öka resiliensen i unionens ekonomi och samhälle
  . |
| --- | --- |

(d)

Mobiliserar
  och säkerställer tillräckliga
  hållbara investeringar från offentliga och privata källor, inbegripet medel och instrument som är tillgängliga inom ramen för unionens budget, via Europeiska investeringsbanken och på nationell nivå
  , i överensstämmelse med unionens strategi för hållbar finansiering, inklusive åtgärderna i taxonomiförordningen och dess princip om att ”inte orsaka betydande skada”, med tanke på dessa åtgärders potential att skapa arbetstillfällen, säkerställa unionens långsiktiga konkurrenskraft och öka resiliensen i unionens ekonomi och samhälle
  .

och säkerställer tillräckliga

, i överensstämmelse med unionens strategi för hållbar finansiering, inklusive åtgärderna i taxonomiförordningen och dess princip om att ”inte orsaka betydande skada”, med tanke på dessa åtgärders potential att skapa arbetstillfällen, säkerställa unionens långsiktiga konkurrenskraft och öka resiliensen i unionens ekonomi och samhälle

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led e

Artikel 3 – punkt 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Fasar ut
  miljöskadliga subventioner på unionsnivå
  och
  nationell nivå och på bästa sätt använder marknadsbaserade instrument och gröna budgetverktyg
  ,
  inbegripet sådana som krävs för att säkerställa en socialt rättvis övergång
  ,
  och stöder företag
  och
  andra intressenter i utvecklingen av standardiserad praxis för redovisning av naturkapital
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Fasar ut
  miljöskadliga subventioner på unionsnivå
  och
  nationell nivå och på bästa sätt använder marknadsbaserade instrument och gröna budgetverktyg
  ,
  inbegripet sådana som krävs för att säkerställa en socialt rättvis övergång
  ,
  och stöder företag
  och
  andra intressenter i utvecklingen av standardiserad praxis för redovisning av naturkapital
  .

miljöskadliga subventioner på unionsnivå

nationell nivå och på bästa sätt använder marknadsbaserade instrument och gröna budgetverktyg

inbegripet sådana som krävs för att säkerställa en socialt rättvis övergång

och stöder företag

andra intressenter i utvecklingen av standardiserad praxis för redovisning av naturkapital

| (e) | Fasar ut
  alla direkta
  och
  indirekta subventioner för fossila bränslen på unionsnivå
  ,
  nationell
  ,
  regional
  och
  lokal nivå utan dröjsmål och senast 2025
  . |
| --- | --- |

(e)

Fasar ut
  alla direkta
  och
  indirekta subventioner för fossila bränslen på unionsnivå
  ,
  nationell
  ,
  regional
  och
  lokal nivå utan dröjsmål och senast 2025
  .

alla direkta

indirekta subventioner för fossila bränslen på unionsnivå

nationell

regional

lokal nivå utan dröjsmål och senast 2025

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led ea (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ea) | Fasar ut alla andra direkta och indirekta miljöskadliga subventioner än subventioner för fossila bränslen, på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, utan dröjsmål och senast 2027. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ea)

(ea)

Fasar ut alla andra direkta och indirekta miljöskadliga subventioner än subventioner för fossila bränslen, på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, utan dröjsmål och senast 2027.

Fasar ut alla andra direkta och indirekta miljöskadliga subventioner än subventioner för fossila bränslen, på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå, utan dröjsmål och senast 2027.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led eb (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (eb) | På bästa sätt använder miljöskatter och marknadsbaserade instrument samt gröna budgetverktyg och finansieringsverktyg och miljöfrämjande incitament, inbegripet sådana som krävs för att säkerställa en socialt rättvis omställning, och stöder företag och andra intressenter i tillämpningen av standardiserad praxis för redovisning av naturkapital, under förutsättning att detta inte ersätter mål och åtgärder för att minska växthusgasutsläppen eller skydda den biologiska mångfalden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(eb)

(eb)

På bästa sätt använder miljöskatter och marknadsbaserade instrument samt gröna budgetverktyg och finansieringsverktyg och miljöfrämjande incitament, inbegripet sådana som krävs för att säkerställa en socialt rättvis omställning, och stöder företag och andra intressenter i tillämpningen av standardiserad praxis för redovisning av naturkapital, under förutsättning att detta inte ersätter mål och åtgärder för att minska växthusgasutsläppen eller skydda den biologiska mångfalden.

På bästa sätt använder miljöskatter och marknadsbaserade instrument samt gröna budgetverktyg och finansieringsverktyg och miljöfrämjande incitament, inbegripet sådana som krävs för att säkerställa en socialt rättvis omställning, och stöder företag och andra intressenter i tillämpningen av standardiserad praxis för redovisning av naturkapital, under förutsättning att detta inte ersätter mål och åtgärder för att minska växthusgasutsläppen eller skydda den biologiska mångfalden.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led ec (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led ec (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ec) | Investerar i skydd och återställande av den biologiska mångfalden i linje med de minimimål för årliga utgifter som man enats om i den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (7,5  % under 2024 och 10 % under 2026 och 2027), med avsikten att gradvis öka dessa mål inom ramen för den kommande fleråriga budgetramen, och i linje med finansieringsmålen i EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, vilket bör spåras med hjälp av en robust, transparent och heltäckande metod som tar hänsyn till unionens taxonomikriterier. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ec)

(ec)

Investerar i skydd och återställande av den biologiska mångfalden i linje med de minimimål för årliga utgifter som man enats om i den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (7,5  % under 2024 och 10 % under 2026 och 2027), med avsikten att gradvis öka dessa mål inom ramen för den kommande fleråriga budgetramen, och i linje med finansieringsmålen i EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, vilket bör spåras med hjälp av en robust, transparent och heltäckande metod som tar hänsyn till unionens taxonomikriterier.

Investerar i skydd och återställande av den biologiska mångfalden i linje med de minimimål för årliga utgifter som man enats om i den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (7,5  % under 2024 och 10 % under 2026 och 2027), med avsikten att gradvis öka dessa mål inom ramen för den kommande fleråriga budgetramen, och i linje med finansieringsmålen i EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, vilket bör spåras med hjälp av en robust, transparent och heltäckande metod som tar hänsyn till unionens taxonomikriterier.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led ed (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led ed (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ed) | Säkerställer faktisk integrering av klimatfrågor och biologisk mångfald och tryggar budgetar på unionsnivå och nationell nivå, liksom samstämdhet mellan finansieringen på områdena klimat och biologisk mångfald. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ed)

(ed)

Säkerställer faktisk integrering av klimatfrågor och biologisk mångfald och tryggar budgetar på unionsnivå och nationell nivå, liksom samstämdhet mellan finansieringen på områdena klimat och biologisk mångfald.

Säkerställer faktisk integrering av klimatfrågor och biologisk mångfald och tryggar budgetar på unionsnivå och nationell nivå, liksom samstämdhet mellan finansieringen på områdena klimat och biologisk mångfald.

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led ee (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led ee (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ee) | Säkerställer att de åtgärder som vidtas för att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet genomförs på ett socialt rättvist och inkluderande sätt, som bidrar till den europeiska pelaren för sociala rättigheter och effektivt tar itu med och minskar sociala ojämlikheter, inbegripet bristande jämställdhet, som kan uppstå till följd av klimat- och miljörelaterad påverkan och politik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ee)

(ee)

Säkerställer att de åtgärder som vidtas för att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet genomförs på ett socialt rättvist och inkluderande sätt, som bidrar till den europeiska pelaren för sociala rättigheter och effektivt tar itu med och minskar sociala ojämlikheter, inbegripet bristande jämställdhet, som kan uppstå till följd av klimat- och miljörelaterad påverkan och politik.

Säkerställer att de åtgärder som vidtas för att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet genomförs på ett socialt rättvist och inkluderande sätt, som bidrar till den europeiska pelaren för sociala rättigheter och effektivt tar itu med och minskar sociala ojämlikheter, inbegripet bristande jämställdhet, som kan uppstå till följd av klimat- och miljörelaterad påverkan och politik.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led ef (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led ef (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ef) | Integrerar ett jämställdhetsperspektiv genomgående i det åttonde miljöhandlingsprogrammet, inbegripet genom att utföra könsspecifika konsekvensbedömningar och jämställdhetsorienterade åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ef)

(ef)

Integrerar ett jämställdhetsperspektiv genomgående i det åttonde miljöhandlingsprogrammet, inbegripet genom att utföra könsspecifika konsekvensbedömningar och jämställdhetsorienterade åtgärder.

Integrerar ett jämställdhetsperspektiv genomgående i det åttonde miljöhandlingsprogrammet, inbegripet genom att utföra könsspecifika konsekvensbedömningar och jämställdhetsorienterade åtgärder.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led f

Artikel 3 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Ser till att miljöpolitiken och miljöåtgärderna bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap och stärker miljökunskapsbasen och dess spridning, bland annat genom forskning, innovation, främjande av grön kompetens och ytterligare uppbyggnad av miljö- och ekosystemredovisning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Ser till att miljöpolitiken och miljöåtgärderna bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap och stärker miljökunskapsbasen och dess spridning, bland annat genom forskning, innovation, främjande av grön kompetens och ytterligare uppbyggnad av miljö- och ekosystemredovisning,

| (f) | Ser till att miljöpolitiken och miljöåtgärderna
  på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå
  bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap och
  teknik och
  stärker miljökunskapsbasen
  , inklusive kunskap hos ursprungs- och lokalbefolkningen,
  och dess spridning, bland annat genom forskning, innovation, främjande av grön kompetens
  , utbildning och omskolning
  och ytterligare uppbyggnad av miljö- och ekosystemredovisning. |
| --- | --- |

(f)

Ser till att miljöpolitiken och miljöåtgärderna
  på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå
  bygger på bästa tillgängliga vetenskapliga kunskap och
  teknik och
  stärker miljökunskapsbasen
  , inklusive kunskap hos ursprungs- och lokalbefolkningen,
  och dess spridning, bland annat genom forskning, innovation, främjande av grön kompetens
  , utbildning och omskolning
  och ytterligare uppbyggnad av miljö- och ekosystemredovisning.

på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå

teknik och

, inklusive kunskap hos ursprungs- och lokalbefolkningen,

, utbildning och omskolning

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led fa (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fa) | Bygger upp den vetenskapliga kunskapsbasen om olika ekosystems förmåga att fungera som sänkor och lager för växthusgaser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fa)

(fa)

Bygger upp den vetenskapliga kunskapsbasen om olika ekosystems förmåga att fungera som sänkor och lager för växthusgaser.

Bygger upp den vetenskapliga kunskapsbasen om olika ekosystems förmåga att fungera som sänkor och lager för växthusgaser.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led fb (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led fb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fb) | Bygger upp kunskapsbasen om kraven för systemförändring, bland annat om hur man identifierar, mäter och utvärderar effekterna av bland annat brytpunkter, återkopplingar, inlåsningar, ömsesidiga beroenden och hinder för grundläggande förändringar av miljömässiga och socioekonomiska system och hur man kan gå över från en silo- och sektorsbaserad politisk inriktning till ett systemtänk för en konsekvent politik, samt om hur man kan förebygga eller mildra eventuella negativa sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fb)

(fb)

Bygger upp kunskapsbasen om kraven för systemförändring, bland annat om hur man identifierar, mäter och utvärderar effekterna av bland annat brytpunkter, återkopplingar, inlåsningar, ömsesidiga beroenden och hinder för grundläggande förändringar av miljömässiga och socioekonomiska system och hur man kan gå över från en silo- och sektorsbaserad politisk inriktning till ett systemtänk för en konsekvent politik, samt om hur man kan förebygga eller mildra eventuella negativa sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser.

Bygger upp kunskapsbasen om kraven för systemförändring, bland annat om hur man identifierar, mäter och utvärderar effekterna av bland annat brytpunkter, återkopplingar, inlåsningar, ömsesidiga beroenden och hinder för grundläggande förändringar av miljömässiga och socioekonomiska system och hur man kan gå över från en silo- och sektorsbaserad politisk inriktning till ett systemtänk för en konsekvent politik, samt om hur man kan förebygga eller mildra eventuella negativa sociala, ekonomiska och miljömässiga konsekvenser.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led fc (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led fc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fc) | Täpper till luckor i och optimerar relevanta uppsättningar av indikatorer, till exempel för systemförändring, planetens gränser, unionens miljöavtryck, bland annat när det gäller produktions- och konsumtionssystem, styrning, hållbar finansiering och ojämlikhet, och säkerställer att dessa indikatoruppsättningar är jämförbara på alla politiska beslutsnivåer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fc)

(fc)

Täpper till luckor i och optimerar relevanta uppsättningar av indikatorer, till exempel för systemförändring, planetens gränser, unionens miljöavtryck, bland annat när det gäller produktions- och konsumtionssystem, styrning, hållbar finansiering och ojämlikhet, och säkerställer att dessa indikatoruppsättningar är jämförbara på alla politiska beslutsnivåer.

Täpper till luckor i och optimerar relevanta uppsättningar av indikatorer, till exempel för systemförändring, planetens gränser, unionens miljöavtryck, bland annat när det gäller produktions- och konsumtionssystem, styrning, hållbar finansiering och ojämlikhet, och säkerställer att dessa indikatoruppsättningar är jämförbara på alla politiska beslutsnivåer.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led fd (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led fd (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fd) | Säkerställer fullt deltagande av, och samarbete med, regionala och lokala myndigheter från alla delar av det miljöpolitiska beslutsfattandet, med hjälp av ett samarbetsinriktat förhållningssätt och medverkan på flera nivåer, och säkerställer att lokala och regionala samhällen har tillräckliga resurser för genomförandet på plats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fd)

(fd)

Säkerställer fullt deltagande av, och samarbete med, regionala och lokala myndigheter från alla delar av det miljöpolitiska beslutsfattandet, med hjälp av ett samarbetsinriktat förhållningssätt och medverkan på flera nivåer, och säkerställer att lokala och regionala samhällen har tillräckliga resurser för genomförandet på plats.

Säkerställer fullt deltagande av, och samarbete med, regionala och lokala myndigheter från alla delar av det miljöpolitiska beslutsfattandet, med hjälp av ett samarbetsinriktat förhållningssätt och medverkan på flera nivåer, och säkerställer att lokala och regionala samhällen har tillräckliga resurser för genomförandet på plats.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led fe (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led fe (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fe) | Stärker det miljö- och klimatpolitiska samarbetet mellan alla EU-institutioner, bland annat mellan kommissionen och Regionkommittén inom ramen för den tekniska plattformen för miljösamarbete, samt utforskar sätt att förbättra dialogen och informationsutbytet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fe)

(fe)

Stärker det miljö- och klimatpolitiska samarbetet mellan alla EU-institutioner, bland annat mellan kommissionen och Regionkommittén inom ramen för den tekniska plattformen för miljösamarbete, samt utforskar sätt att förbättra dialogen och informationsutbytet.

Stärker det miljö- och klimatpolitiska samarbetet mellan alla EU-institutioner, bland annat mellan kommissionen och Regionkommittén inom ramen för den tekniska plattformen för miljösamarbete, samt utforskar sätt att förbättra dialogen och informationsutbytet.

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led ff (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led ff (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ff) | Fullt ut respekterar och säkerställer tillämpningen av försiktighetsprincipen samt principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala, i enlighet med artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ff)

(ff)

Fullt ut respekterar och säkerställer tillämpningen av försiktighetsprincipen samt principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala, i enlighet med artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Fullt ut respekterar och säkerställer tillämpningen av försiktighetsprincipen samt principerna att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala, i enlighet med artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led fg (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led fg (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fg) | Tar sig an markförstöring och upprättar en unionsomfattande rättslig ram för markskydd och hållbar markanvändning, som inbegriper harmoniserade indikatorer och en övervaknings- och rapporteringsmetod. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fg)

(fg)

Tar sig an markförstöring och upprättar en unionsomfattande rättslig ram för markskydd och hållbar markanvändning, som inbegriper harmoniserade indikatorer och en övervaknings- och rapporteringsmetod.

Tar sig an markförstöring och upprättar en unionsomfattande rättslig ram för markskydd och hållbar markanvändning, som inbegriper harmoniserade indikatorer och en övervaknings- och rapporteringsmetod.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led fh (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led fh (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fh) | Omvandlar livsmedelssystemet, bland annat via den gemensamma jordbrukspolitiken, för att det ska stämma överens med det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål, så att det bland annat bidrar till att skydda och återställa den biologiska mångfalden i och utanför unionen, minimerar kemiska, antibiotiska och fossilbränslebaserade insatsvaror och säkerställer en hög djurskyddsnivå, samtidigt som man säkerställer en rättvis omställning för berörda parter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fh)

(fh)

Omvandlar livsmedelssystemet, bland annat via den gemensamma jordbrukspolitiken, för att det ska stämma överens med det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål, så att det bland annat bidrar till att skydda och återställa den biologiska mångfalden i och utanför unionen, minimerar kemiska, antibiotiska och fossilbränslebaserade insatsvaror och säkerställer en hög djurskyddsnivå, samtidigt som man säkerställer en rättvis omställning för berörda parter.

Omvandlar livsmedelssystemet, bland annat via den gemensamma jordbrukspolitiken, för att det ska stämma överens med det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål, så att det bland annat bidrar till att skydda och återställa den biologiska mångfalden i och utanför unionen, minimerar kemiska, antibiotiska och fossilbränslebaserade insatsvaror och säkerställer en hög djurskyddsnivå, samtidigt som man säkerställer en rättvis omställning för berörda parter.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led fi (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led fi (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fi) | Främjar en global utfasning av bekämpningsmedel som inte är godkända i unionen och åtar sig att säkerställa att bekämpningsmedel som inte är godkända för användning i unionen inte exporteras utanför unionen, i syfte att säkerställa lika villkor och konsekvens mellan unionens interna och externa politik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fi)

(fi)

Främjar en global utfasning av bekämpningsmedel som inte är godkända i unionen och åtar sig att säkerställa att bekämpningsmedel som inte är godkända för användning i unionen inte exporteras utanför unionen, i syfte att säkerställa lika villkor och konsekvens mellan unionens interna och externa politik.

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led fj (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led fj (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (fj) | Snabbt ersätter ämnen som inger mycket stora betänkligheter och andra farliga kemikalier, inbegripet hormonstörande ämnen, mycket långlivade kemikalier, neurotoxiska och immuntoxiska ämnen, samt tar itu med de kombinerade effekterna av kemikalier, ämnens nanoformer och exponering för farliga kemikalier från produkter, och bedömer deras inverkan på hälsa och miljö, inbegripet klimatet, och den biologiska mångfalden, samtidigt som man främjar ökad användning av säkra alternativ till ett överkomligt pris och ökar och samordnar insatserna för att främja utveckling och validering av alternativ till djurförsök. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(fj)

(fj)

Snabbt ersätter ämnen som inger mycket stora betänkligheter och andra farliga kemikalier, inbegripet hormonstörande ämnen, mycket långlivade kemikalier, neurotoxiska och immuntoxiska ämnen, samt tar itu med de kombinerade effekterna av kemikalier, ämnens nanoformer och exponering för farliga kemikalier från produkter, och bedömer deras inverkan på hälsa och miljö, inbegripet klimatet, och den biologiska mångfalden, samtidigt som man främjar ökad användning av säkra alternativ till ett överkomligt pris och ökar och samordnar insatserna för att främja utveckling och validering av alternativ till djurförsök.

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led g

Artikel 3 – punkt 1 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Utnyttjar potentialen hos digital teknik och datateknik till stöd för miljöpolitiken och samtidigt
  minimerar dess
  miljöavtryck. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Utnyttjar potentialen hos digital teknik och datateknik till stöd för miljöpolitiken och samtidigt
  minimerar dess
  miljöavtryck.

minimerar dess

| (g) | Utnyttjar potentialen hos digital teknik och datateknik till stöd för miljöpolitiken
  , bland annat genom att tillhandahålla data och information i realtid om ekosystemens tillstånd,
  och samtidigt
  ökar insatserna för att minimera teknikens
  miljöavtryck
  samt säkerställer att datan och informationen omfattas av insyn och offentlig tillgång
  . |
| --- | --- |

(g)

Utnyttjar potentialen hos digital teknik och datateknik till stöd för miljöpolitiken
  , bland annat genom att tillhandahålla data och information i realtid om ekosystemens tillstånd,
  och samtidigt
  ökar insatserna för att minimera teknikens
  miljöavtryck
  samt säkerställer att datan och informationen omfattas av insyn och offentlig tillgång
  .

, bland annat genom att tillhandahålla data och information i realtid om ekosystemens tillstånd,

ökar insatserna för att minimera teknikens

samt säkerställer att datan och informationen omfattas av insyn och offentlig tillgång

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led ga (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ga) | Holistiskt erkänner sambanden mellan människors och djurs hälsa och miljön genom att helt och hållet integrera One Health-modellen i beslutsfattandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ga)

(ga)

Holistiskt erkänner sambanden mellan människors och djurs hälsa och miljön genom att helt och hållet integrera One Health-modellen i beslutsfattandet.

Holistiskt erkänner sambanden mellan människors och djurs hälsa och miljön genom att helt och hållet integrera One Health-modellen i beslutsfattandet.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led gb (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led gb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (gb) | Erkänner rätten till en sund miljö i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och främjar en liknande rättighet internationellt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(gb)

(gb)

Erkänner rätten till en sund miljö i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och främjar en liknande rättighet internationellt.

Erkänner rätten till en sund miljö i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och främjar en liknande rättighet internationellt.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led h

Artikel 3 – punkt 1 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Fullt ut utnyttjar naturbaserade lösningar
  och social innovation
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Fullt ut utnyttjar naturbaserade lösningar
  och social innovation
  .

och social innovation

| (h) | Fullt ut utnyttjar
  ekosystemansatser och grön infrastruktur, däribland
  naturbaserade lösningar
  , samtidigt som man |
| --- | --- |

(h)

Fullt ut utnyttjar
  ekosystemansatser och grön infrastruktur, däribland
  naturbaserade lösningar
  , samtidigt som man

ekosystemansatser och grön infrastruktur, däribland

, samtidigt som man

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led h – strecksats 1 (ny)

Artikel 3 – punkt 1 – led h – strecksats 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | maximerar konnektiviteten mellan ekosystemen och fördelarna med återställande och bygger vidare på synergier mellan bevarande av biologisk mångfald och begränsning av och anpassning till klimatförändringar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

maximerar konnektiviteten mellan ekosystemen och fördelarna med återställande och bygger vidare på synergier mellan bevarande av biologisk mångfald och begränsning av och anpassning till klimatförändringar,

maximerar konnektiviteten mellan ekosystemen och fördelarna med återställande och bygger vidare på synergier mellan bevarande av biologisk mångfald och begränsning av och anpassning till klimatförändringar,

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led h – strecksats 2 (ny)

Artikel 3 – punkt 1 – led h – strecksats 2 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | säkerställer att genomförandet av dem stärker ekosystemtjänster och ekosystemfunktioner, inte äventyrar den biologiska mångfaldens och ekosystemens integritet, inte ersätter eller undergräver åtgärder som vidtagits för att skydda den biologiska mångfalden eller snabbt minska växthusgasutsläppen i unionen, respekterar försiktighetsprincipen, har tydliga samhälleliga sidovinster och säkerställer fullt deltagande av och samtycke från berörda ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

säkerställer att genomförandet av dem stärker ekosystemtjänster och ekosystemfunktioner, inte äventyrar den biologiska mångfaldens och ekosystemens integritet, inte ersätter eller undergräver åtgärder som vidtagits för att skydda den biologiska mångfalden eller snabbt minska växthusgasutsläppen i unionen, respekterar försiktighetsprincipen, har tydliga samhälleliga sidovinster och säkerställer fullt deltagande av och samtycke från berörda ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen,

säkerställer att genomförandet av dem stärker ekosystemtjänster och ekosystemfunktioner, inte äventyrar den biologiska mångfaldens och ekosystemens integritet, inte ersätter eller undergräver åtgärder som vidtagits för att skydda den biologiska mångfalden eller snabbt minska växthusgasutsläppen i unionen, respekterar försiktighetsprincipen, har tydliga samhälleliga sidovinster och säkerställer fullt deltagande av och samtycke från berörda ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen,

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led h – strecksats 3 (ny)

Artikel 3 – punkt 1 – led h – strecksats 3 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | ytterligare utvecklar övervakningsmetoder, utvärderingsverktyg och mätbara indikatorer för naturbaserade lösningar samt utarbetar en förteckning över uteslutna verksamheter, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

ytterligare utvecklar övervakningsmetoder, utvärderingsverktyg och mätbara indikatorer för naturbaserade lösningar samt utarbetar en förteckning över uteslutna verksamheter,

ytterligare utvecklar övervakningsmetoder, utvärderingsverktyg och mätbara indikatorer för naturbaserade lösningar samt utarbetar en förteckning över uteslutna verksamheter,

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led h – strecksats 4 (ny)

Artikel 3 – punkt 1 – led h – strecksats 4 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | när naturbaserade lösningar finansieras genom mekanismer för kompensation för biologisk mångfald, säkerställer att dessa mekanismer genomförs, övervakas, utvärderas och verkställs på lämpligt sätt och tar full hänsyn till direkta, indirekta och kumulativa effekter, geografiskt och över tid, och att de dessutom strikt följer en begränsningshierarki som bland annat säkerställer att kompensationer endast används som en sista utväg, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

när naturbaserade lösningar finansieras genom mekanismer för kompensation för biologisk mångfald, säkerställer att dessa mekanismer genomförs, övervakas, utvärderas och verkställs på lämpligt sätt och tar full hänsyn till direkta, indirekta och kumulativa effekter, geografiskt och över tid, och att de dessutom strikt följer en begränsningshierarki som bland annat säkerställer att kompensationer endast används som en sista utväg,

när naturbaserade lösningar finansieras genom mekanismer för kompensation för biologisk mångfald, säkerställer att dessa mekanismer genomförs, övervakas, utvärderas och verkställs på lämpligt sätt och tar full hänsyn till direkta, indirekta och kumulativa effekter, geografiskt och över tid, och att de dessutom strikt följer en begränsningshierarki som bland annat säkerställer att kompensationer endast används som en sista utväg,

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led h – strecksats 5 (ny)

Artikel 3 – punkt 1 – led h – strecksats 5 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | när mekanismer för kompensation för biologisk mångfald används för att finansiera naturbaserade lösningar, säkerställer att information om dessa mekanismer offentliggörs på internet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

när mekanismer för kompensation för biologisk mångfald används för att finansiera naturbaserade lösningar, säkerställer att information om dessa mekanismer offentliggörs på internet,

när mekanismer för kompensation för biologisk mångfald används för att finansiera naturbaserade lösningar, säkerställer att information om dessa mekanismer offentliggörs på internet,

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led h – strecksats 6 (ny)

Artikel 3 – punkt 1 – led h – strecksats 6 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | fullt ut utnyttjar social innovation och lokalt ledda åtgärder för att göra det möjligt för individer, samhällen och små och medelstora företag att vidta åtgärder för att uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

fullt ut utnyttjar social innovation och lokalt ledda åtgärder för att göra det möjligt för individer, samhällen och små och medelstora företag att vidta åtgärder för att uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål,

fullt ut utnyttjar social innovation och lokalt ledda åtgärder för att göra det möjligt för individer, samhällen och små och medelstora företag att vidta åtgärder för att uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål,

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led i

Artikel 3 – punkt 1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (i) | Effektivt tillämpar höga standarder för öppenhet, allmänhetens deltagande och tillgång till rättslig prövning i enlighet med konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen) (35). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(i)

Effektivt tillämpar höga standarder för öppenhet, allmänhetens deltagande och tillgång till rättslig prövning i enlighet med konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen) (35).

35

| (i) | Effektivt tillämpar höga standarder för öppenhet, allmänhetens deltagande och tillgång till rättslig prövning i enlighet med konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen) (35)

  både på unionsnivå och medlemsstatsnivå
  . |
| --- | --- |

(i)

Effektivt tillämpar höga standarder för öppenhet, allmänhetens deltagande och tillgång till rättslig prövning i enlighet med konventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor (Århuskonventionen) (35)

  både på unionsnivå och medlemsstatsnivå
  .

35

både på unionsnivå och medlemsstatsnivå

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led ja (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led ja (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ja) | Främjar kommunikationsverksamhet på unionsnivå samt på nationell, regional och lokal nivå som syftar till att öka medvetenheten om betydelsen av det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål och till att möjliggöra debatt på alla styresnivåer och samhällsnivåer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ja)

(ja)

Främjar kommunikationsverksamhet på unionsnivå samt på nationell, regional och lokal nivå som syftar till att öka medvetenheten om betydelsen av det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål och till att möjliggöra debatt på alla styresnivåer och samhällsnivåer.

Främjar kommunikationsverksamhet på unionsnivå samt på nationell, regional och lokal nivå som syftar till att öka medvetenheten om betydelsen av det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål och till att möjliggöra debatt på alla styresnivåer och samhällsnivåer.

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led jb (nytt)

Artikel 3 – punkt 1 – led jb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (jb) | Avsevärt minskar unionens material- och konsumtionsavtryck så att det hamnar inom planetens gränser så snart som möjligt, bland annat genom att införa bindande unionsmål för att avsevärt minska unionens material- och konsumtionsavtryck samt bindande mål på medellång och lång sikt för minskad användning av primära råvaror. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(jb)

(jb)

Avsevärt minskar unionens material- och konsumtionsavtryck så att det hamnar inom planetens gränser så snart som möjligt, bland annat genom att införa bindande unionsmål för att avsevärt minska unionens material- och konsumtionsavtryck samt bindande mål på medellång och lång sikt för minskad användning av primära råvaror.

Avsevärt minskar unionens material- och konsumtionsavtryck så att det hamnar inom planetens gränser så snart som möjligt, bland annat genom att införa bindande unionsmål för att avsevärt minska unionens material- och konsumtionsavtryck samt bindande mål på medellång och lång sikt för minskad användning av primära råvaror.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led k – strecksats 1

Artikel 3 – punkt 1 – led k – strecksats 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | samarbeta med
  partnerländer
  om klimat- och miljöåtgärder, uppmuntra och stödja dem att anta och genomföra regler på dessa områden som är lika ambitiösa som unionens, och säkerställa att alla produkter som släpps ut på unionsmarknaden fullt ut uppfyller relevanta unionskrav i linje med unionens internationella åtaganden, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

samarbeta med
  partnerländer
  om klimat- och miljöåtgärder, uppmuntra och stödja dem att anta och genomföra regler på dessa områden som är lika ambitiösa som unionens, och säkerställa att alla produkter som släpps ut på unionsmarknaden fullt ut uppfyller relevanta unionskrav i linje med unionens internationella åtaganden,

partnerländer

| — | samarbeta med
  tredjeländer
  om klimat- och miljöåtgärder, uppmuntra och stödja dem att anta och genomföra regler på dessa områden som är
  minst
  lika ambitiösa som unionens, och säkerställa att alla produkter som släpps ut på unionsmarknaden
  eller exporteras från unionen
  fullt ut uppfyller relevanta unionskrav i linje med unionens internationella åtaganden, |
| --- | --- |

—

samarbeta med
  tredjeländer
  om klimat- och miljöåtgärder, uppmuntra och stödja dem att anta och genomföra regler på dessa områden som är
  minst
  lika ambitiösa som unionens, och säkerställa att alla produkter som släpps ut på unionsmarknaden
  eller exporteras från unionen
  fullt ut uppfyller relevanta unionskrav i linje med unionens internationella åtaganden,

tredjeländer

minst

eller exporteras från unionen

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led k – strecksats 1a (ny)

Artikel 3 – punkt 1 – led k – strecksats 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | — | främja hållbar företagsstyrning och fastställa obligatoriska krav på tillbörlig aktsamhet på unionsnivå, och beakta dessa krav i unionens handelspolitik, även i samband med ratificeringen av handels- och investeringsavtal, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

främja hållbar företagsstyrning och fastställa obligatoriska krav på tillbörlig aktsamhet på unionsnivå, och beakta dessa krav i unionens handelspolitik, även i samband med ratificeringen av handels- och investeringsavtal,

främja hållbar företagsstyrning och fastställa obligatoriska krav på tillbörlig aktsamhet på unionsnivå, och beakta dessa krav i unionens handelspolitik, även i samband med ratificeringen av handels- och investeringsavtal,

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led k – strecksats 2

Artikel 3 – punkt 1 – led k – strecksats 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | stärka samarbetet med regeringar, företag och det civila samhället i tredjeländer och internationella organisationer för att bilda partnerskap och allianser för miljöskydd och främja miljösamarbete
  inom G7 och G20
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

stärka samarbetet med regeringar, företag och det civila samhället i tredjeländer och internationella organisationer för att bilda partnerskap och allianser för miljöskydd och främja miljösamarbete
  inom G7 och G20
  ,

inom G7 och G20

| — | stärka samarbetet med regeringar, företag
  , arbetsmarknadens parter
  och det civila samhället i tredjeländer och internationella organisationer för att bilda partnerskap och allianser för miljöskydd och främja miljösamarbete, |
| --- | --- |

—

stärka samarbetet med regeringar, företag
  , arbetsmarknadens parter
  och det civila samhället i tredjeländer och internationella organisationer för att bilda partnerskap och allianser för miljöskydd och främja miljösamarbete,

, arbetsmarknadens parter

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led k – strecksats 3

Artikel 3 – punkt 1 – led k – strecksats 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | stärka
  unionens
  och dess partners genomförande av
  Parisavtalet, konventionen om biologisk mångfald och andra multilaterala miljöavtal, bland annat genom att öka öppenheten och ansvarsskyldigheten när det gäller framstegen med de åtaganden som gjorts inom ramen för dessa avtal, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

stärka
  unionens
  och dess partners genomförande av
  Parisavtalet, konventionen om biologisk mångfald och andra multilaterala miljöavtal, bland annat genom att öka öppenheten och ansvarsskyldigheten när det gäller framstegen med de åtaganden som gjorts inom ramen för dessa avtal,

stärka

och dess partners genomförande av

| — | visa prov på ledarskap i internationella forum, bland annat genom
  unionens
  uppnående av målen för hållbar utveckling samt de mål som fastställs i
  Parisavtalet, konventionen om biologisk mångfald och andra multilaterala miljöavtal
  och stöd till tredjeländer att uppnå dem
  , bland annat genom att öka öppenheten och ansvarsskyldigheten när det gäller framstegen med de åtaganden som gjorts inom ramen för dessa avtal, |
| --- | --- |

—

visa prov på ledarskap i internationella forum, bland annat genom
  unionens
  uppnående av målen för hållbar utveckling samt de mål som fastställs i
  Parisavtalet, konventionen om biologisk mångfald och andra multilaterala miljöavtal
  och stöd till tredjeländer att uppnå dem
  , bland annat genom att öka öppenheten och ansvarsskyldigheten när det gäller framstegen med de åtaganden som gjorts inom ramen för dessa avtal,

visa prov på ledarskap i internationella forum, bland annat genom

uppnående av målen för hållbar utveckling samt de mål som fastställs i

och stöd till tredjeländer att uppnå dem

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1 – led k – strecksats 5

Artikel 3 – punkt 1 – led k – strecksats 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| — | se till att unionens och medlemsstaternas ekonomiska stöd till tredjeländer främjar FN:s Agenda 2030. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

—

se till att unionens och medlemsstaternas ekonomiska stöd till tredjeländer främjar FN:s Agenda 2030.

| — | se till att unionens och medlemsstaternas ekonomiska stöd till tredjeländer främjar FN:s Agenda 2030
  , Parisavtalet och den globala ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald efter 2020 samt är i linje med de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet
  . |
| --- | --- |

—

se till att unionens och medlemsstaternas ekonomiska stöd till tredjeländer främjar FN:s Agenda 2030
  , Parisavtalet och den globala ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald efter 2020 samt är i linje med de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet
  .

, Parisavtalet och den globala ramen för FN:s konvention om biologisk mångfald efter 2020 samt är i linje med de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1a (ny)

Artikel 3 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  För att förverkliga de nödvändiga villkor som fastställs i artikel 3.1 ska kommissionen vidta följande åtgärder: |
| | (a) | Förbättra och utvidga, senast den 30 juni 2022, och därefter uppdatera sin befintliga offentliga databas över överträdelsebeslut, så att de åtgärder som medlemsstaterna och kommissionen vidtagit i samband med alla överträdelseförfaranden på miljö- och klimatområdet kan spåras på ett tydligt, begripligt och tillgängligt sätt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  För att förverkliga de nödvändiga villkor som fastställs i artikel 3.1 ska kommissionen vidta följande åtgärder:

(a)

(a)

Förbättra och utvidga, senast den 30 juni 2022, och därefter uppdatera sin befintliga offentliga databas över överträdelsebeslut, så att de åtgärder som medlemsstaterna och kommissionen vidtagit i samband med alla överträdelseförfaranden på miljö- och klimatområdet kan spåras på ett tydligt, begripligt och tillgängligt sätt.

Förbättra och utvidga, senast den 30 juni 2022, och därefter uppdatera sin befintliga offentliga databas över överträdelsebeslut, så att de åtgärder som medlemsstaterna och kommissionen vidtagit i samband med alla överträdelseförfaranden på miljö- och klimatområdet kan spåras på ett tydligt, begripligt och tillgängligt sätt.

| (b) | Regelbundet bedöma om unionens åtgärder och politik överensstämmer med de prioriterade mål som anges i artikel 2.1 och 2.2 och utföra sådana bedömningar för föreslagna och befintliga unionsåtgärder och unionspolitik; om inkonsekvenser konstateras ska förslaget till åtgärd eller politik anpassas till dessa prioriterade mål före offentliggörandet eller, när det gäller unions befintliga åtgärder och politik, de nödvändiga korrigerande åtgärder som föreslås. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Regelbundet bedöma om unionens åtgärder och politik överensstämmer med de prioriterade mål som anges i artikel 2.1 och 2.2 och utföra sådana bedömningar för föreslagna och befintliga unionsåtgärder och unionspolitik; om inkonsekvenser konstateras ska förslaget till åtgärd eller politik anpassas till dessa prioriterade mål före offentliggörandet eller, när det gäller unions befintliga åtgärder och politik, de nödvändiga korrigerande åtgärder som föreslås.

Regelbundet bedöma om unionens åtgärder och politik överensstämmer med de prioriterade mål som anges i artikel 2.1 och 2.2 och utföra sådana bedömningar för föreslagna och befintliga unionsåtgärder och unionspolitik; om inkonsekvenser konstateras ska förslaget till åtgärd eller politik anpassas till dessa prioriterade mål före offentliggörandet eller, när det gäller unions befintliga åtgärder och politik, de nödvändiga korrigerande åtgärder som föreslås.

| (c) | Ta fram verktyg för att bedöma de långsiktiga effekterna på miljön och klimatet, inbegripet kumulativa effekter, av unionens föreslagna och befintliga åtgärder och politik, samt deras eventuella effekter på sociala ojämlikheter, inbegripet bristande jämställdhet, och kostnaden för att inte vidta åtgärder. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Ta fram verktyg för att bedöma de långsiktiga effekterna på miljön och klimatet, inbegripet kumulativa effekter, av unionens föreslagna och befintliga åtgärder och politik, samt deras eventuella effekter på sociala ojämlikheter, inbegripet bristande jämställdhet, och kostnaden för att inte vidta åtgärder.

Ta fram verktyg för att bedöma de långsiktiga effekterna på miljön och klimatet, inbegripet kumulativa effekter, av unionens föreslagna och befintliga åtgärder och politik, samt deras eventuella effekter på sociala ojämlikheter, inbegripet bristande jämställdhet, och kostnaden för att inte vidta åtgärder.

| (d) | Inom åtta veckor efter det att ett offentligt samråd avslutats, systematiskt lägga fram detaljerad återkoppling om gensvaret från samråden med berörda parter och göra åtskillnad mellan bidrag från olika typer av berörda parter. |
| --- | --- |

(d)

(d)

Inom åtta veckor efter det att ett offentligt samråd avslutats, systematiskt lägga fram detaljerad återkoppling om gensvaret från samråden med berörda parter och göra åtskillnad mellan bidrag från olika typer av berörda parter.

Inom åtta veckor efter det att ett offentligt samråd avslutats, systematiskt lägga fram detaljerad återkoppling om gensvaret från samråden med berörda parter och göra åtskillnad mellan bidrag från olika typer av berörda parter.

| (e) | Offentliggöra konsekvensbedömningar omedelbart efter det att de slutförts, inklusive all information som använts som underlag för deras slutsatser. |
| --- | --- |

(e)

(e)

Offentliggöra konsekvensbedömningar omedelbart efter det att de slutförts, inklusive all information som använts som underlag för deras slutsatser.

Offentliggöra konsekvensbedömningar omedelbart efter det att de slutförts, inklusive all information som använts som underlag för deras slutsatser.

| (f) | Ta fram en indikator för att bedöma diskrepansen mellan medlemsstaternas budgetstrukturer och ett scenario där man har anpassat sig till Parisavtalet för var och en av deras nationella budgetar, och därigenom möjliggöra rekommendationer till medlemsstaterna om de klimatinvesteringar som krävs för att de ska kunna uppfylla och hålla sig inom den utvecklingsbana som krävs för att säkerställa att Parisavtalet och de anknytande prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet uppnås. |
| --- | --- |

(f)

(f)

Ta fram en indikator för att bedöma diskrepansen mellan medlemsstaternas budgetstrukturer och ett scenario där man har anpassat sig till Parisavtalet för var och en av deras nationella budgetar, och därigenom möjliggöra rekommendationer till medlemsstaterna om de klimatinvesteringar som krävs för att de ska kunna uppfylla och hålla sig inom den utvecklingsbana som krävs för att säkerställa att Parisavtalet och de anknytande prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet uppnås.

Ta fram en indikator för att bedöma diskrepansen mellan medlemsstaternas budgetstrukturer och ett scenario där man har anpassat sig till Parisavtalet för var och en av deras nationella budgetar, och därigenom möjliggöra rekommendationer till medlemsstaterna om de klimatinvesteringar som krävs för att de ska kunna uppfylla och hålla sig inom den utvecklingsbana som krävs för att säkerställa att Parisavtalet och de anknytande prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet uppnås.

| (g) | Senast den 30 juni 2022 lägga fram en rapport där den anger vilka inbördes kopplingar det finns mellan de olika uppsättningar av indikatorer, övervakningsramar och processer som används på unionsnivå för att mäta sociala, ekonomiska och miljömässiga framsteg, och där det framgår hur dessa kan göras effektivare; mot denna bakgrund, ska kommissionen senast den 30 juni 2023, i samråd med Europaparlamentet och rådet, ta fram en omfattande uppsättning av indikatorer ”bortom BNP” såsom vägledning och informationsunderlag för utformningen av framtida politik, utan att det påverkar den europeiska planeringsterminen. |
| --- | --- |

(g)

(g)

Senast den 30 juni 2022 lägga fram en rapport där den anger vilka inbördes kopplingar det finns mellan de olika uppsättningar av indikatorer, övervakningsramar och processer som används på unionsnivå för att mäta sociala, ekonomiska och miljömässiga framsteg, och där det framgår hur dessa kan göras effektivare; mot denna bakgrund, ska kommissionen senast den 30 juni 2023, i samråd med Europaparlamentet och rådet, ta fram en omfattande uppsättning av indikatorer ”bortom BNP” såsom vägledning och informationsunderlag för utformningen av framtida politik, utan att det påverkar den europeiska planeringsterminen.

Senast den 30 juni 2022 lägga fram en rapport där den anger vilka inbördes kopplingar det finns mellan de olika uppsättningar av indikatorer, övervakningsramar och processer som används på unionsnivå för att mäta sociala, ekonomiska och miljömässiga framsteg, och där det framgår hur dessa kan göras effektivare; mot denna bakgrund, ska kommissionen senast den 30 juni 2023, i samråd med Europaparlamentet och rådet, ta fram en omfattande uppsättning av indikatorer ”bortom BNP” såsom vägledning och informationsunderlag för utformningen av framtida politik, utan att det påverkar den europeiska planeringsterminen.

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 1b (ny)

Artikel 3 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  För att förverkliga det nödvändiga villkor som fastställs i punkt 1 ea ska kommissionen senast i december 2022, på grundval av det pågående arbetet, bedöma vilka subventioner som är miljöskadliga och ta fram vägledningsmaterial för att identifiera sådana subventioner på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå samt möjliga sätt att fasa ut dem. Medlemsstaterna ska årligen sammanställa information om förekomsten av subventioner på nationell, regional och lokal nivå samt om vilka åtgärder de vidtar för att fasa ut dem. Medlemsstaterna ska varje år översända denna information till kommissionen. Kommissionen ska sammanställa informationen i en rapport, uppdelad per medlemsstat, som ska offentliggöras senast 6 månader efter referensårets slut, varvid det första referensåret ska vara 2023. Kommissionen ska årligen lägga fram rapporten för Europaparlamentet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  För att förverkliga det nödvändiga villkor som fastställs i punkt 1 ea ska kommissionen senast i december 2022, på grundval av det pågående arbetet, bedöma vilka subventioner som är miljöskadliga och ta fram vägledningsmaterial för att identifiera sådana subventioner på unionsnivå, nationell, regional och lokal nivå samt möjliga sätt att fasa ut dem. Medlemsstaterna ska årligen sammanställa information om förekomsten av subventioner på nationell, regional och lokal nivå samt om vilka åtgärder de vidtar för att fasa ut dem. Medlemsstaterna ska varje år översända denna information till kommissionen. Kommissionen ska sammanställa informationen i en rapport, uppdelad per medlemsstat, som ska offentliggöras senast 6 månader efter referensårets slut, varvid det första referensåret ska vara 2023. Kommissionen ska årligen lägga fram rapporten för Europaparlamentet.

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 2

Artikel 3 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   För att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet måste man mobilisera ett brett stöd som involverar medborgare, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter, och uppmuntra till samarbete i utvecklingen och genomförandet av strategier, politik eller lagstiftning som rör det åttonde miljöhandlingsprogrammet bland nationella, regionala och lokala myndigheter i stads- och landsbygdsområden. | 2.   
  Offentliga myndigheter på alla nivåer ska arbeta tillsammans med företag – särskilt små och medelstora företag – och arbetsmarknadens parter, civilsamhället, medborgare, samhällen och andra berörda parter vid genomförandet av det åttonde miljöhandlingsprogrammet.
  För att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet måste man mobilisera ett brett stöd som involverar medborgare, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter, och uppmuntra till samarbete i utvecklingen och genomförandet av strategier, politik eller lagstiftning som rör det åttonde miljöhandlingsprogrammet bland nationella, regionala och lokala myndigheter i stads- och landsbygdsområden
  samt i de yttersta randområdena
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   För att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet måste man mobilisera ett brett stöd som involverar medborgare, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter, och uppmuntra till samarbete i utvecklingen och genomförandet av strategier, politik eller lagstiftning som rör det åttonde miljöhandlingsprogrammet bland nationella, regionala och lokala myndigheter i stads- och landsbygdsområden.

2.   
  Offentliga myndigheter på alla nivåer ska arbeta tillsammans med företag – särskilt små och medelstora företag – och arbetsmarknadens parter, civilsamhället, medborgare, samhällen och andra berörda parter vid genomförandet av det åttonde miljöhandlingsprogrammet.
  För att uppnå de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet måste man mobilisera ett brett stöd som involverar medborgare, arbetsmarknadens parter och andra berörda parter, och uppmuntra till samarbete i utvecklingen och genomförandet av strategier, politik eller lagstiftning som rör det åttonde miljöhandlingsprogrammet bland nationella, regionala och lokala myndigheter i stads- och landsbygdsområden
  samt i de yttersta randområdena
  .

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 3 – punkt 2a (ny)

Artikel 3 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska ansvara för att vidta lämpliga åtgärder för att de prioriterade målen i artikel 2.1 och 2.2 genomförs. Åtgärderna ska vidtas med beaktande av principerna om tilldelade befogenheter, subsidiaritet och proportionalitet, i enlighet med artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  De relevanta unionsinstitutionerna och medlemsstaterna ska ansvara för att vidta lämpliga åtgärder för att de prioriterade målen i artikel 2.1 och 2.2 genomförs. Åtgärderna ska vidtas med beaktande av principerna om tilldelade befogenheter, subsidiaritet och proportionalitet, i enlighet med artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen.

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – rubriken

Artikel 4 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Övervakningsram | Indikatorer,
  övervakningsram
  och styrning |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Övervakningsram

Indikatorer,
  övervakningsram
  och styrning

Indikatorer,

och styrning

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 1

Artikel 4 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska med stöd av Europeiska miljöbyrån och Europeiska kemikaliemyndigheten
  regelbundet
  bedöma och rapportera om unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade mål som fastställs i artikel 2, med hänsyn tagen till de nödvändiga villkor som föreskrivs i artikel 3. | 1.   Kommissionen ska med stöd av Europeiska miljöbyrån och Europeiska kemikaliemyndigheten
  , utan att det påverkar deras oberoende, årligen övervaka,
  bedöma och rapportera om unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade mål som fastställs i artikel 2, med hänsyn tagen till de nödvändiga villkor
  och åtgärder
  som föreskrivs i artikel 3
  och det övergripande målet att uppnå systemförändring. Kommissionen ska säkerställa att den information som övervakningen, bedömningen och rapporteringen utmynnar i finns offentligt och enkelt tillgänglig, och därigenom säkerställa en effektiv övervakning av de framsteg som görs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska med stöd av Europeiska miljöbyrån och Europeiska kemikaliemyndigheten
  regelbundet
  bedöma och rapportera om unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade mål som fastställs i artikel 2, med hänsyn tagen till de nödvändiga villkor som föreskrivs i artikel 3.

1.   Kommissionen ska med stöd av Europeiska miljöbyrån och Europeiska kemikaliemyndigheten
  , utan att det påverkar deras oberoende, årligen övervaka,
  bedöma och rapportera om unionens och medlemsstaternas framsteg när det gäller att uppnå de prioriterade mål som fastställs i artikel 2, med hänsyn tagen till de nödvändiga villkor
  och åtgärder
  som föreskrivs i artikel 3
  och det övergripande målet att uppnå systemförändring. Kommissionen ska säkerställa att den information som övervakningen, bedömningen och rapporteringen utmynnar i finns offentligt och enkelt tillgänglig, och därigenom säkerställa en effektiv övervakning av de framsteg som görs.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Efter ett samrådsförfarande med alla relevanta berörda parter ska kommissionen senast den 31 december 2021 lägga fram en harmoniserad ram i form av en gemensam resultattavla, inklusive huvudindikatorer, för att övervaka och spåra framstegen i riktning mot de prioriterade mål som fastställs i artikel 2.1 och 2.2, utgående från de befintliga övervakningsramarna och övervakningsförfarandena. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Efter ett samrådsförfarande med alla relevanta berörda parter ska kommissionen senast den 31 december 2021 lägga fram en harmoniserad ram i form av en gemensam resultattavla, inklusive huvudindikatorer, för att övervaka och spåra framstegen i riktning mot de prioriterade mål som fastställs i artikel 2.1 och 2.2, utgående från de befintliga övervakningsramarna och övervakningsförfarandena.

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 1b (ny)

Artikel 4 – punkt 1b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Den bedömning som avses i punkt 1 ska omfatta uppgifter om |
| | — | vilka framsteg som gjorts med den systemförändring som behövs för att de prioriterade mål som fastställs i artikel 2.1 och 2.2 ska kunna uppnås, så fort övervakningsramen tillåter detta, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1b.
     
  Den bedömning som avses i punkt 1 ska omfatta uppgifter om

—

vilka framsteg som gjorts med den systemförändring som behövs för att de prioriterade mål som fastställs i artikel 2.1 och 2.2 ska kunna uppnås, så fort övervakningsramen tillåter detta,

vilka framsteg som gjorts med den systemförändring som behövs för att de prioriterade mål som fastställs i artikel 2.1 och 2.2 ska kunna uppnås, så fort övervakningsramen tillåter detta,

| — | avståndet till de mål som fastställts för uppnåendet av de prioriterade mål som fastställs i artikel 2.1 och 2.2, |
| --- | --- |

—

avståndet till de mål som fastställts för uppnåendet av de prioriterade mål som fastställs i artikel 2.1 och 2.2,

avståndet till de mål som fastställts för uppnåendet av de prioriterade mål som fastställs i artikel 2.1 och 2.2,

| — | finansiering som bidrar till uppnåendet av de prioriterade mål som anges i artikel 2.1 och 2.2, som spåras med hjälp av en robust, transparent och heltäckande metod, |
| --- | --- |

—

finansiering som bidrar till uppnåendet av de prioriterade mål som anges i artikel 2.1 och 2.2, som spåras med hjälp av en robust, transparent och heltäckande metod,

finansiering som bidrar till uppnåendet av de prioriterade mål som anges i artikel 2.1 och 2.2, som spåras med hjälp av en robust, transparent och heltäckande metod,

| — | vilka genomförandemedel som på unionsnivå och medlemsstatsnivå tillämpats för att säkerställa uppnåendet av de prioriterade målen, och huruvida dessa är tillräckliga, samt |
| --- | --- |

—

vilka genomförandemedel som på unionsnivå och medlemsstatsnivå tillämpats för att säkerställa uppnåendet av de prioriterade målen, och huruvida dessa är tillräckliga, samt

vilka genomförandemedel som på unionsnivå och medlemsstatsnivå tillämpats för att säkerställa uppnåendet av de prioriterade målen, och huruvida dessa är tillräckliga, samt

| — | rekommendationer och riktlinjer för att åtgärda eventuella inkonsekvenser. |
| --- | --- |

—

rekommendationer och riktlinjer för att åtgärda eventuella inkonsekvenser.

rekommendationer och riktlinjer för att åtgärda eventuella inkonsekvenser.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 2

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den bedömning som avses i punkt 1 ska återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer, på grundval av uppgifter som finns tillgängliga i medlemsstaterna och på unionsnivå, särskilt de som hanteras av Europeiska miljöbyrån och det europeiska statistiksystemet. Bedömningen ska inte påverka befintliga ramar och åtgärder för övervakning, rapportering och styrning som omfattar miljö- och klimatpolitik. | 2.   Den bedömning som avses i punkt 1 ska återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer, på grundval av uppgifter som finns tillgängliga i medlemsstaterna
  , inbegripet på regional och lokal nivå,
  och på unionsnivå, särskilt de som hanteras av Europeiska miljöbyrån och det europeiska statistiksystemet
  i syfte att minimera den administrativa bördan
  . Bedömningen ska
  bygga vidare på, vara förenlig med och
  inte påverka befintliga ramar och åtgärder för övervakning, rapportering och styrning som omfattar miljö- och klimatpolitik
  och ska baseras på en robust metod som gör det möjligt att mäta framsteg
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den bedömning som avses i punkt 1 ska återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer, på grundval av uppgifter som finns tillgängliga i medlemsstaterna och på unionsnivå, särskilt de som hanteras av Europeiska miljöbyrån och det europeiska statistiksystemet. Bedömningen ska inte påverka befintliga ramar och åtgärder för övervakning, rapportering och styrning som omfattar miljö- och klimatpolitik.

2.   Den bedömning som avses i punkt 1 ska återspegla den senaste utvecklingen när det gäller tillgången till och relevansen hos data och indikatorer, på grundval av uppgifter som finns tillgängliga i medlemsstaterna
  , inbegripet på regional och lokal nivå,
  och på unionsnivå, särskilt de som hanteras av Europeiska miljöbyrån och det europeiska statistiksystemet
  i syfte att minimera den administrativa bördan
  . Bedömningen ska
  bygga vidare på, vara förenlig med och
  inte påverka befintliga ramar och åtgärder för övervakning, rapportering och styrning som omfattar miljö- och klimatpolitik
  och ska baseras på en robust metod som gör det möjligt att mäta framsteg
  .

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska årligen diskutera den bedömning som avses i punkt 1 och ska, som ett led i unionens årliga programplanering, se efter vilka ytterligare lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder som behövs, antingen om framstegen med att uppnå de prioriterade målen anses otillräckliga, eller för övervinnande av hinder som identifierats. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Europaparlamentet, rådet och kommissionen ska årligen diskutera den bedömning som avses i punkt 1 och ska, som ett led i unionens årliga programplanering, se efter vilka ytterligare lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder som behövs, antingen om framstegen med att uppnå de prioriterade målen anses otillräckliga, eller för övervinnande av hinder som identifierats.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 3 – inledningen

Artikel 4 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Europeiska miljöbyrån och Europeiska kemikaliemyndigheten ska stödja kommissionen i arbetet med att förbättra tillgången till och relevansen hos data och kunskap, särskilt genom att göra följande: | 3.   Europeiska miljöbyrån och Europeiska kemikaliemyndigheten ska stödja kommissionen i arbetet med att förbättra tillgången till och relevansen hos data
  , indikatorer
  och kunskap, särskilt genom att göra följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Europeiska miljöbyrån och Europeiska kemikaliemyndigheten ska stödja kommissionen i arbetet med att förbättra tillgången till och relevansen hos data och kunskap, särskilt genom att göra följande:

3.   Europeiska miljöbyrån och Europeiska kemikaliemyndigheten ska stödja kommissionen i arbetet med att förbättra tillgången till och relevansen hos data
  , indikatorer
  och kunskap, särskilt genom att göra följande:

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 3 – led a

Artikel 4 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Samla in, behandla och rapportera bevis och data med moderna digitala verktyg. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Samla in, behandla och rapportera bevis och data med moderna digitala verktyg.

| (a) | Samla in, behandla och rapportera bevis och data med moderna digitala verktyg
  , och samtidigt förbättra metoderna för insamling och behandling av data och för att ta fram harmoniserade indikatorer
  . |
| --- | --- |

(a)

Samla in, behandla och rapportera bevis och data med moderna digitala verktyg
  , och samtidigt förbättra metoderna för insamling och behandling av data och för att ta fram harmoniserade indikatorer
  .

, och samtidigt förbättra metoderna för insamling och behandling av data och för att ta fram harmoniserade indikatorer

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 3 – led aa (nytt)

Artikel 4 – punkt 3 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (aa) | Stärka och stödja grundforskning, kartläggning och övervakning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(aa)

(aa)

Stärka och stödja grundforskning, kartläggning och övervakning.

Stärka och stödja grundforskning, kartläggning och övervakning.

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 3 – led b

Artikel 4 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Arbeta för att täppa till de relevanta luckorna i övervakningsdata. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Arbeta för att täppa till de relevanta luckorna i övervakningsdata.

| (b) | Bedöma vilka resurser som krävs och
  arbeta för att täppa till de relevanta luckorna i övervakningsdata
  , inbegripet i fråga om att mäta systemförändring
  . |
| --- | --- |

(b)

Bedöma vilka resurser som krävs och
  arbeta för att täppa till de relevanta luckorna i övervakningsdata
  , inbegripet i fråga om att mäta systemförändring
  .

Bedöma vilka resurser som krävs och

, inbegripet i fråga om att mäta systemförändring

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 3 – led c

Artikel 4 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Tillhandahålla politiskt relevanta och systemrelaterade analyser och bidra till genomförandet av politiska mål på unionsnivå och nationell nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Tillhandahålla politiskt relevanta och systemrelaterade analyser och bidra till genomförandet av politiska mål på unionsnivå och nationell nivå.

| (c) | Tillhandahålla politiskt relevanta och systemrelaterade analyser och bidra till genomförandet av politiska mål på unionsnivå och nationell nivå
  , bland annat genom att föreslå rekommendationer om hur man bättre kan uppnå målen
  . |
| --- | --- |

(c)

Tillhandahålla politiskt relevanta och systemrelaterade analyser och bidra till genomförandet av politiska mål på unionsnivå och nationell nivå
  , bland annat genom att föreslå rekommendationer om hur man bättre kan uppnå målen
  .

, bland annat genom att föreslå rekommendationer om hur man bättre kan uppnå målen

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 3 – led ca (nytt)

Artikel 4 – punkt 3 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ca) | Sammanställa verktyg såsom prognosverktyg, som också kan ge information om ”avståndet till målet”. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ca)

(ca)

Sammanställa verktyg såsom prognosverktyg, som också kan ge information om ”avståndet till målet”.

Sammanställa verktyg såsom prognosverktyg, som också kan ge information om ”avståndet till målet”.

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 3 – led d

Artikel 4 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Integrera data om miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenser och fullt ut utnyttja andra tillgängliga data, exempelvis sådana som tillhandahålls av Copernicus. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Integrera data om miljömässiga, sociala och ekonomiska konsekvenser och fullt ut utnyttja andra tillgängliga data, exempelvis sådana som tillhandahålls av Copernicus.

| (d) | Integrera data om miljömässiga,
  hälsomässiga,
  sociala och ekonomiska konsekvenser och fullt ut utnyttja andra tillgängliga data, exempelvis sådana som tillhandahålls av Copernicus. |
| --- | --- |

(d)

Integrera data om miljömässiga,
  hälsomässiga,
  sociala och ekonomiska konsekvenser och fullt ut utnyttja andra tillgängliga data, exempelvis sådana som tillhandahålls av Copernicus.

hälsomässiga,

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 3 – led da (nytt)

Artikel 4 – punkt 3 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Täppa till kritiska kunskapsluckor om ekologiska brytpunkter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Täppa till kritiska kunskapsluckor om ekologiska brytpunkter.

Täppa till kritiska kunskapsluckor om ekologiska brytpunkter.

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 3 – led db (nytt)

Artikel 4 – punkt 3 – led db (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (db) | Utarbeta modeller för att bedöma och förutsäga de förväntade effekterna av miljö- och klimatpolitiken på kommande generationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(db)

(db)

Utarbeta modeller för att bedöma och förutsäga de förväntade effekterna av miljö- och klimatpolitiken på kommande generationer.

Utarbeta modeller för att bedöma och förutsäga de förväntade effekterna av miljö- och klimatpolitiken på kommande generationer.

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 3 – led d

Artikel 4 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Ytterligare förbättra tillgången till data via unionsprogram. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Ytterligare förbättra tillgången till data via unionsprogram.

| (e) | Ytterligare förbättra tillgången till
  , driftskompatibiliteten hos samt åtkomsten till
  data via unionsprogram. |
| --- | --- |

(e)

Ytterligare förbättra tillgången till
  , driftskompatibiliteten hos samt åtkomsten till
  data via unionsprogram.

, driftskompatibiliteten hos samt åtkomsten till

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 3 – led g

Artikel 4 – punkt 3 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (g) | Hjälpa civilsamhället, offentliga myndigheter,
  medborgare
  , arbetsmarknadens parter och den privata sektorn att identifiera klimat- och miljörisker och vidta åtgärder för att förebygga, begränsa och anpassa sig till
  dessa
  , samt främja deras engagemang för att överbrygga kunskapsluckor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Hjälpa civilsamhället, offentliga myndigheter,
  medborgare
  , arbetsmarknadens parter och den privata sektorn att identifiera klimat- och miljörisker och vidta åtgärder för att förebygga, begränsa och anpassa sig till
  dessa
  , samt främja deras engagemang för att överbrygga kunskapsluckor.

medborgare

dessa

| (g) | Hjälpa civilsamhället, offentliga myndigheter
  på nationell
  ,
  regional och lokal nivå, individer och samhällen
  , arbetsmarknadens parter och den privata sektorn att identifiera klimat- och miljörisker
  , bedöma effekterna av dem
  och vidta åtgärder för att förebygga, begränsa och anpassa sig till
  sådana risker
  , samt främja deras engagemang för att överbrygga kunskapsluckor. |
| --- | --- |

(g)

Hjälpa civilsamhället, offentliga myndigheter
  på nationell
  ,
  regional och lokal nivå, individer och samhällen
  , arbetsmarknadens parter och den privata sektorn att identifiera klimat- och miljörisker
  , bedöma effekterna av dem
  och vidta åtgärder för att förebygga, begränsa och anpassa sig till
  sådana risker
  , samt främja deras engagemang för att överbrygga kunskapsluckor.

på nationell

regional och lokal nivå, individer och samhällen

, bedöma effekterna av dem

sådana risker

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 3 – led ga (nytt)

Artikel 4 – punkt 3 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ga) | Uppmuntra medborgarna att observera och rapportera miljöproblem och brister i efterlevnaden, bland annat genom användning av online-mekanismer och mobilappar för att underlätta rapporteringen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ga)

(ga)

Uppmuntra medborgarna att observera och rapportera miljöproblem och brister i efterlevnaden, bland annat genom användning av online-mekanismer och mobilappar för att underlätta rapporteringen.

Uppmuntra medborgarna att observera och rapportera miljöproblem och brister i efterlevnaden, bland annat genom användning av online-mekanismer och mobilappar för att underlätta rapporteringen.

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 4 – punkt 4

Artikel 4 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska regelbundet granska data- och kunskapsbehoven på unionsnivå och nationell nivå, inbegripet Europeiska miljöbyråns och Europeiska kemikaliemyndighetens kapacitet att utföra de uppgifter som avses i punkt 3. | 4.   Kommissionen ska regelbundet granska data- och kunskapsbehoven på unionsnivå och nationell nivå, inbegripet Europeiska miljöbyråns och Europeiska kemikaliemyndighetens
  liksom, i förekommande fall, andra europeiska organs och byråers
  kapacitet att utföra de uppgifter som avses i punkt 3 
  och rapportera om resultaten av granskningen, tillsammans med förslag om att tillgodose behov av personalresurser och ekonomiska resurser, eller åtgärda andra eventuella brister
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska regelbundet granska data- och kunskapsbehoven på unionsnivå och nationell nivå, inbegripet Europeiska miljöbyråns och Europeiska kemikaliemyndighetens kapacitet att utföra de uppgifter som avses i punkt 3.

4.   Kommissionen ska regelbundet granska data- och kunskapsbehoven på unionsnivå och nationell nivå, inbegripet Europeiska miljöbyråns och Europeiska kemikaliemyndighetens
  liksom, i förekommande fall, andra europeiska organs och byråers
  kapacitet att utföra de uppgifter som avses i punkt 3 
  och rapportera om resultaten av granskningen, tillsammans med förslag om att tillgodose behov av personalresurser och ekonomiska resurser, eller åtgärda andra eventuella brister
  .

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 5 – punkt - 1 (ny)

Artikel 5 – punkt - 1 (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Senast den 31 mars 2024 ska kommissionen göra en halvtidsutvärdering av det åttonde miljöhandlingsprogrammet och överlämna den till Europaparlamentet och rådet. Halvtidsutvärderingen ska innehålla en beskrivning av vilka framsteg som gjorts med uppnåendet av de tematiska prioriterade mål som fastställs i artikel 2.2, inbegripet målen inom den europeiska gröna given, statusen för de nödvändiga villkor och åtgärder som anges i artikel 3 och vilka framsteg som gjorts med att övervaka och bedöma systemförändringen, och ska baseras på den mest aktuella bedömning som avses i artikel 4.1, liksom på resultatet av det offentliga samrådet. Halvtidsutvärderingen ska innehålla rekommendationer och korrigerande åtgärder som är nödvändiga för att uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål fram till dess att de har slutförts. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-1.
     
  Senast den 31 mars 2024 ska kommissionen göra en halvtidsutvärdering av det åttonde miljöhandlingsprogrammet och överlämna den till Europaparlamentet och rådet. Halvtidsutvärderingen ska innehålla en beskrivning av vilka framsteg som gjorts med uppnåendet av de tematiska prioriterade mål som fastställs i artikel 2.2, inbegripet målen inom den europeiska gröna given, statusen för de nödvändiga villkor och åtgärder som anges i artikel 3 och vilka framsteg som gjorts med att övervaka och bedöma systemförändringen, och ska baseras på den mest aktuella bedömning som avses i artikel 4.1, liksom på resultatet av det offentliga samrådet. Halvtidsutvärderingen ska innehålla rekommendationer och korrigerande åtgärder som är nödvändiga för att uppnå det åttonde miljöhandlingsprogrammets prioriterade mål fram till dess att de har slutförts.

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 5 – punkt - 1a (nytt)

Artikel 5 – punkt - 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  Mot bakgrund av de framsteg som beskrivs i den halvtidsutvärdering som avses i punkt - 1, av annan relevant politisk utveckling och av Europeiska miljöbyråns rapport ”Europas miljö – tillstånd och utblick” ska den tillträdande kommissionen efter valet till Europaparlamentet 2024, inom de första 100 dagarna av sin mandatperiod, för Europaparlamentet och rådet lägga fram en förteckning och tidslinje över vilka lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder den ämnar vidta under sin mandatperiod för att säkerställa att de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet uppnås senast 2030 respektive 2050. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

-1a.
     
  Mot bakgrund av de framsteg som beskrivs i den halvtidsutvärdering som avses i punkt - 1, av annan relevant politisk utveckling och av Europeiska miljöbyråns rapport ”Europas miljö – tillstånd och utblick” ska den tillträdande kommissionen efter valet till Europaparlamentet 2024, inom de första 100 dagarna av sin mandatperiod, för Europaparlamentet och rådet lägga fram en förteckning och tidslinje över vilka lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder den ämnar vidta under sin mandatperiod för att säkerställa att de prioriterade målen i det åttonde miljöhandlingsprogrammet uppnås senast 2030 respektive 2050.

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till beslut

Förslag till beslut

Artikel 5 – stycke 1

Artikel 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Senast den 31 mars 2029 ska kommissionen göra en utvärdering av det åttonde miljöhandlingsprogrammet. Kommissionen ska lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med
  de viktigaste
  resultaten av utvärderingen, åtföljd av ett lagstiftningsförslag för nästa miljöhandlingsprogram
  om kommissionen anser
  det
  lämpligt
  , | Senast den 31 mars 2029 ska kommissionen göra en utvärdering av det åttonde miljöhandlingsprogrammet. Kommissionen ska lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med resultaten av utvärderingen, åtföljd av ett lagstiftningsförslag för nästa miljöhandlingsprogram
  i tillräckligt god tid för att
  det
  nionde miljöhandlingsprogrammet ska vara i gång den 1 januari 2031
  ,
  så att det inte uppstår något glapp mellan det åttonde och det nionde miljöhandlingsprogrammet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Senast den 31 mars 2029 ska kommissionen göra en utvärdering av det åttonde miljöhandlingsprogrammet. Kommissionen ska lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med
  de viktigaste
  resultaten av utvärderingen, åtföljd av ett lagstiftningsförslag för nästa miljöhandlingsprogram
  om kommissionen anser
  det
  lämpligt
  ,

de viktigaste

om kommissionen anser

lämpligt

Senast den 31 mars 2029 ska kommissionen göra en utvärdering av det åttonde miljöhandlingsprogrammet. Kommissionen ska lägga fram en rapport för Europaparlamentet och rådet med resultaten av utvärderingen, åtföljd av ett lagstiftningsförslag för nästa miljöhandlingsprogram
  i tillräckligt god tid för att
  det
  nionde miljöhandlingsprogrammet ska vara i gång den 1 januari 2031
  ,
  så att det inte uppstår något glapp mellan det åttonde och det nionde miljöhandlingsprogrammet.

i tillräckligt god tid för att

nionde miljöhandlingsprogrammet ska vara i gång den 1 januari 2031

så att det inte uppstår något glapp mellan det åttonde och det nionde miljöhandlingsprogrammet.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0203/2021).

1

(24)  COM(2019)0233.

24

(24)  COM(2019)0233.

24

(25)  COM(2019)0640.

25

(26)  COM(2020)0080.

26

(25)  COM(2019)0640.

25

(26)  COM(2020)0080.

26

(1a)  
  IPBES Workshop on Biodiversity and Pandemics – Executive Summary, 2020.

1a

IPBES Workshop on Biodiversity and Pandemics – Executive Summary, 2020.

(1a)  

  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

1a

EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13)
  .

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13)

(1a)  
  Arbetsdokument nr. 102 av den 18 september 2019 från direktoratet för statistik och data, ”The Economy of Well-being – Creating opportunities for people’s well-being and economic growth”.

1a

Arbetsdokument nr. 102 av den 18 september 2019 från direktoratet för statistik och data, ”The Economy of Well-being – Creating opportunities for people’s well-being and economic growth”.

(1a)  
  OECD:s slutrapport från april 2020 ”A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance”.

1a

OECD:s slutrapport från april 2020 ”A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance”.

(1a)  
  Europeiska miljöbyråns rapport nr 1/2021 ”Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction”.

1a

Europeiska miljöbyråns rapport nr 1/2021 ”Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction”.

(1a)  
  Domstolens dom av den 4 september 2018 i mål C-57/16 P, ClientEarth mot kommissionen, ECLI:EU:C:2018:660.

1a

Domstolens dom av den 4 september 2018 i mål C-57/16 P, ClientEarth mot kommissionen, ECLI:EU:C:2018:660.

(27)  Se t.ex. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/en/pdf

27

(28)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

28

(29)  Se t.ex. OECD:s ram för välfärd (OECD Well-being Framework), OECD:s ram för politiska åtgärder för tillväxt för alla (OECD Framework for Policy Action on Inclusive Growth), initiativet för ett bättre liv (Better Life Initiative) och initiativet avseende nya strategier för ekonomiska utmaningar (New Approaches to Economic Challenges Initiative).

29

(27)  Se t.ex. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/en/pdf

27

(28)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

28

(29)  Se t.ex. OECD:s ram för välfärd (OECD Well-being Framework), OECD:s ram för politiska åtgärder för tillväxt för alla (OECD Framework for Policy Action on Inclusive Growth), initiativet för ett bättre liv (Better Life Initiative) och initiativet avseende nya strategier för ekonomiska utmaningar (New Approaches to Economic Challenges Initiative).

29

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1
  -77)
  .

30

-77)

(31)  COM(2020)0493.

31

(30)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 av den 11 december 2018 om styrningen av energiunionen och av klimatåtgärder (EUT L 328, 21.12.2018, s. 1).

30

(31)  COM(2020)0493.

31

(32)  COM(2020)0080.

32

(32)  COM(2020)0080.

32

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (EUT L 328, 6.12.2008, s. 28).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/99/EG av den 19 november 2008 om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (EUT L 328, 6.12.2008, s. 28).

(35)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf.

35

(35)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf.

35

---

| 1.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 99/362 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 99/362

---

P9_TA(2021)0354

Antal ledamöter i de särskilda utskotten och undersökningskommittén

Europaparlamentets beslut av den 8 juli 2021 om antal ledamöter i de särskilda utskotten och undersökningskommittén (2021/2802(RSO))

(2022/C 99/45)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmanskonferensens förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens förslag,

| — | med beaktande av sitt beslut av den 18 juni 2020 om tillsättning av ett särskilt utskott för cancerbekämpning och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 18 juni 2020 om tillsättning av ett särskilt utskott för cancerbekämpning och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (1),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 18 juni 2020 om tillsättning av ett särskilt utskott om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation, och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 18 juni 2020 om tillsättning av ett särskilt utskott om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation, och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (2),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 18 juni 2020 om tillsättning av ett särskilt utskott för artificiell intelligens i den digitala eran och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 18 juni 2020 om tillsättning av ett särskilt utskott för artificiell intelligens i den digitala eran och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (3),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 19 juni 2020 om tillsättning av en undersökningskommitté för att undersöka anklagelser om överträdelser av unionsrätten och fall av missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om skydd av djur under transport inom och utanför unionen, och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 19 juni 2020 om tillsättning av en undersökningskommitté för att undersöka anklagelser om överträdelser av unionsrätten och fall av missförhållanden vid tillämpningen av unionsrätten i fråga om skydd av djur under transport inom och utanför unionen, och fastställande av dess ansvarsområden, sammansättning och mandatperiod (4),

| — | med beaktande av artiklarna 207 och 208 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 207 och 208 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att de särskilda utskotten och undersökningskommittén ska ha följande sammansättning:






  — | Särskilda utskottet för cancerbekämpning: 34 ledamöter |
| --- | --- | --- |

1.

—

Särskilda utskottet för cancerbekämpning: 34 ledamöter

| — | Särskilda utskottet för frågor om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation: 34 ledamöter |
| --- | --- |

—

Särskilda utskottet för frågor om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation: 34 ledamöter

| — | Särskilda utskottet för artificiell intelligens i den digitala eran: 34 ledamöter |
| --- | --- |

—

Särskilda utskottet för artificiell intelligens i den digitala eran: 34 ledamöter

| — | Undersökningskommittén för frågor om skyddet av djur under transport inom och utanför EU: 31 ledamöter |
| --- | --- |

—

Undersökningskommittén för frågor om skyddet av djur under transport inom och utanför EU: 31 ledamöter

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen för kännedom. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0160.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0161.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0162.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2020)0163.

---