# Jurnalul Oficial C 99/1 ma

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 99 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 651 martie 2022 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 99

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 651 martie 2022

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2021-2022Ședințele dintre 5 și 8 iulie 2021TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2021-2022Ședințele dintre 5 și 8 iulie 2021TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 7 iulie 2021 |
| 2022/C 99/01 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la siguranța feroviară și semnalizarea: evaluarea situației actuale a implementării Sistemului european de management al traficului feroviar (ERTMS) (2019/2191(INI)) | 2 |
| 2022/C 99/02 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la aspectele și implicațiile comerciale ale COVID-19 (2020/2117(INI)) | 10 |
| 2022/C 99/03 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la activitățile financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual pe 2020 (2020/2124(INI)) | 21 |
| 2022/C 99/04 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual pe 2019 (2020/2245(INI)) | 34 |
| 2022/C 99/05 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073421/01 – 2021/2759(RSP)) | 45 |
| 2022/C 99/06 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073422/01 – 2021/2760(RSP)) | 52 |
| 2022/C 99/07 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073423/01 – 2021/2765(RSP)) | 59 |
| 2022/C 99/08 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073424/01 – 2021/2761(RSP)) | 66 |
| 2022/C 99/09 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la protecția intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – raport anual pe 2019 (2020/2246(INI)) | 73 |
| 2022/C 99/10 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la impactul pe care îl au parcurile eoliene din larg și alte sisteme de energie din surse regenerabile asupra pescuitului (2019/2158(INI)) | 88 |
| 2022/C 99/11 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la dialogurile cu cetățenii și participarea cetățenilor la procesul decizional al UE (2020/2201(INI)) | 96 |
| 2022/C 99/12 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la cooperarea UE-NATO în contextul relațiilor transatlantice (2020/2257(INI)) | 105 |
| 2022/C 99/13 | Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la îmbătrânirea populației vechiului continent – posibilități și provocări legate de politica privind îmbătrânirea populației după 2020 (2020/2008(INI)) | 122 |
| | Joi, 8 iulie 2021 |
| 2022/C 99/14 | Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la elaborarea unor orientări pentru aplicarea regimului general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (2021/2071(INI)) | 146 |
| 2022/C 99/15 | Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (Legea Magnițki a UE) (2021/2563(RSP)) | 152 |
| 2022/C 99/16 | Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la Raportul anual privind funcționarea spațiului Schengen (2019/2196(INI)) | 158 |
| 2022/C 99/17 | Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la un nou SEC pentru cercetare și inovare (2021/2524(RSP)) | 167 |
| 2022/C 99/18 | Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la cazul lui Ahmadreza Djalali în Iran (2021/2785(RSP)) | 175 |
| 2022/C 99/19 | Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la Hong Kong, în special cazul ziarului Apple Daily (2021/2786(RSP)) | 178 |
| 2022/C 99/20 | Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la pedeapsa cu moartea în Arabia Saudită, în special cazul lui Mustafa Hașem al-Darwish și al lui Abdullah al-Howaiti (2021/2787(RSP)) | 185 |
| 2022/C 99/21 | Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la revizuirea cadrului legislativ macroeconomic pentru un impact mai bun asupra economiei reale a Europei și o mai mare transparență a procesului decizional și a responsabilității democratice (2020/2075(INI)) | 191 |
| 2022/C 99/22 | Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la situația din Nicaragua (2021/2777(RSP)) | 204 |
| 2022/C 99/23 | Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la reprimarea opoziției din Turcia, în special a Partidului Democrat al Popoarelor (HDP) (2021/2788(RSP)) | 209 |
| 2022/C 99/24 | Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la înființarea unor zone marine protejate în Antarctica și conservarea biodiversității în Oceanul Antarctic (2021/2757(RSP)) | 214 |
| 2022/C 99/25 | Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (2021/2780(RSP)) | 218 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 7 iulie 2021

2022/C 99/01

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la siguranța feroviară și semnalizarea: evaluarea situației actuale a implementării Sistemului european de management al traficului feroviar (ERTMS) (2019/2191(INI))

2

2022/C 99/02

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la aspectele și implicațiile comerciale ale COVID-19 (2020/2117(INI))

10

2022/C 99/03

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la activitățile financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual pe 2020 (2020/2124(INI))

21

2022/C 99/04

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual pe 2019 (2020/2245(INI))

34

2022/C 99/05

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073421/01 – 2021/2759(RSP))

45

2022/C 99/06

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073422/01 – 2021/2760(RSP))

52

2022/C 99/07

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073423/01 – 2021/2765(RSP))

59

2022/C 99/08

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073424/01 – 2021/2761(RSP))

66

2022/C 99/09

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la protecția intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – raport anual pe 2019 (2020/2246(INI))

73

2022/C 99/10

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la impactul pe care îl au parcurile eoliene din larg și alte sisteme de energie din surse regenerabile asupra pescuitului (2019/2158(INI))

88

2022/C 99/11

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la dialogurile cu cetățenii și participarea cetățenilor la procesul decizional al UE (2020/2201(INI))

96

2022/C 99/12

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la cooperarea UE-NATO în contextul relațiilor transatlantice (2020/2257(INI))

105

2022/C 99/13

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la îmbătrânirea populației vechiului continent – posibilități și provocări legate de politica privind îmbătrânirea populației după 2020 (2020/2008(INI))

122

Joi, 8 iulie 2021

2022/C 99/14

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la elaborarea unor orientări pentru aplicarea regimului general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (2021/2071(INI))

146

2022/C 99/15

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (Legea Magnițki a UE) (2021/2563(RSP))

152

2022/C 99/16

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la Raportul anual privind funcționarea spațiului Schengen (2019/2196(INI))

158

2022/C 99/17

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la un nou SEC pentru cercetare și inovare (2021/2524(RSP))

167

2022/C 99/18

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la cazul lui Ahmadreza Djalali în Iran (2021/2785(RSP))

175

2022/C 99/19

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la Hong Kong, în special cazul ziarului Apple Daily (2021/2786(RSP))

178

2022/C 99/20

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la pedeapsa cu moartea în Arabia Saudită, în special cazul lui Mustafa Hașem al-Darwish și al lui Abdullah al-Howaiti (2021/2787(RSP))

185

2022/C 99/21

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la revizuirea cadrului legislativ macroeconomic pentru un impact mai bun asupra economiei reale a Europei și o mai mare transparență a procesului decizional și a responsabilității democratice (2020/2075(INI))

191

2022/C 99/22

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la situația din Nicaragua (2021/2777(RSP))

204

2022/C 99/23

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la reprimarea opoziției din Turcia, în special a Partidului Democrat al Popoarelor (HDP) (2021/2788(RSP))

209

2022/C 99/24

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la înființarea unor zone marine protejate în Antarctica și conservarea biodiversității în Oceanul Antarctic (2021/2757(RSP))

214

2022/C 99/25

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (2021/2780(RSP))

218

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 7 iulie 2021 |
| 2022/C 99/26 | Decizia Parlamentului European din 7 iulie 2021 privind modificarea articolelor 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230, 235 și a anexei V din Regulamentul de procedură al Parlamentului European și introducerea unui nou articol 106a în Regulamentul de procedură al Parlamentului European (2021/2048(REG)) | 226 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 7 iulie 2021

2022/C 99/26

Decizia Parlamentului European din 7 iulie 2021 privind modificarea articolelor 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230, 235 și a anexei V din Regulamentul de procedură al Parlamentului European și introducerea unui nou articol 106a în Regulamentul de procedură al Parlamentului European (2021/2048(REG))

226

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 6 iulie 2021 |
| 2022/C 99/27 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului privind măsurile de raționalizare în scopul înregistrării de progrese în direcția realizării rețelei transeuropene de transport (TEN-T) (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD)) | 234 |
| 2022/C 99/28 | P9_TA(2021)0319Utilizarea tehnologiilor pentru prelucrarea datelor în scopul combaterii abuzului sexual online asupra copiilor (derogare temporară de la Directiva 2002/58/CE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o derogare temporară de la anumite dispoziții ale Directivei 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor de către furnizorii de servicii de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere pentru prelucrarea datelor cu caracter personal și a altor date în scopul combaterii abuzului sexual online asupra copiilor (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))P9_TC1-COD(2020)0259Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului privind o derogare temporară de la anumite dispoziții ale Directivei 2002/58/CE în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor de către furnizorii de servicii de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere pentru prelucrarea datelor cu caracter personal și a altor date în scopul combaterii abuzului sexual online asupra copiilor | 235 |
| 2022/C 99/29 | P9_TA(2021)0320Recunoașterea certificatelor țărilor terțe în domeniul navigației interioare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2017/2397 în ceea ce privește măsurile tranzitorii pentru recunoașterea certificatelor țărilor terțe (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))P9_TC1-COD(2021)0039Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2021 în vederea adoptării Directivei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2017/2397 în ceea ce privește măsurile tranzitorii pentru recunoașterea certificatelor țărilor terțe | 236 |
| 2022/C 99/30 | Rezoluția Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2021 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021 – înregistrarea excedentului aferent exercițiului financiar 2020 (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD)) | 237 |
| 2022/C 99/31 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 168/2007 privind înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP)) | 239 |
| 2022/C 99/32 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de încheiere, în numele Uniunii Europene, a unui protocol referitor la serviciile internaționale regulate și serviciile internaționale regulate speciale de transport de călători cu autocarul și autobuzul, la Acordul privind transportul internațional ocazional de călători cu autocare și autobuze (Acordul Interbus) (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE)) | 240 |
| 2022/C 99/33 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru securitate internă (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD)) | 241 |
| 2022/C 99/34 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1004 (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD)) | 242 |
| 2022/C 99/35 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD)) | 244 |
| | Miercuri, 7 iulie 2021 |
| 2022/C 99/36 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește conferirea de competențe de executare Comisiei pentru a stabili sensul termenilor utilizați în anumite dispoziții ale directivei menționate (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS)) | 245 |
| 2022/C 99/37 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 283/2014 (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD)) | 246 |
| 2022/C 99/38 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/76/CE de stabilire a măsurilor necesare pentru punerea în aplicare a Protocolului, anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene, referitor la consecințele financiare ale expirării Tratatului de instituire a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) și la Fondul de Cercetare pentru Cărbune și Oțel (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP)) | 247 |
| 2022/C 99/39 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/77/CE de stabilire a orientărilor financiare multianuale pentru gestionarea activelor Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) în lichidare și, după încheierea lichidării, a activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE)) | 248 |
| 2022/C 99/40 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008, (CE) nr. 810/2009, (UE) 2016/399, (UE) 2017/2226, (UE) 2018/1240, (UE) 2018/1860, (UE) 2018/1861, (UE) 2019/817 și (UE) 2019/1896 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziilor 2004/512/CE și 2008/633/JAI ale Consiliului, în scopul reformării Sistemului de informații privind vizele (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD)) | 249 |
| 2022/C 99/41 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 603/2013, (UE) 2016/794, (UE) 2018/1862, (UE) 2019/816 și (UE) 2019/818 în ceea ce privește stabilirea condițiilor de acces la celelalte sisteme de informații ale UE în scopuri legate de Sistemul de informații privind vizele (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD)) | 250 |
| 2022/C 99/42 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului de management integrat al frontierelor, a Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD)) | 251 |
| | Joi, 8 iulie 2021 |
| 2022/C 99/43 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iulie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea rolului Agenției Europene pentru Medicamente în ceea ce privește pregătirea pentru situații de criză în domeniul medicamentelor și al dispozitivelor medicale și gestionarea acestora (COM(2020)0725) – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD)) | 252 |
| 2022/C 99/44 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iulie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD)) | 313 |
| 2022/C 99/45 | Decizia Parlamentului European din 8 iulie 2021 privind componența numerică a comisiilor speciale și a comisiei de anchetă (2021/2802(RSO)) | 362 |

III   Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 6 iulie 2021

2022/C 99/27

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului privind măsurile de raționalizare în scopul înregistrării de progrese în direcția realizării rețelei transeuropene de transport (TEN-T) (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD))

234

2022/C 99/28

P9_TA(2021)0319Utilizarea tehnologiilor pentru prelucrarea datelor în scopul combaterii abuzului sexual online asupra copiilor (derogare temporară de la Directiva 2002/58/CE) ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o derogare temporară de la anumite dispoziții ale Directivei 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor de către furnizorii de servicii de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere pentru prelucrarea datelor cu caracter personal și a altor date în scopul combaterii abuzului sexual online asupra copiilor (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))P9_TC1-COD(2020)0259Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului privind o derogare temporară de la anumite dispoziții ale Directivei 2002/58/CE în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor de către furnizorii de servicii de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere pentru prelucrarea datelor cu caracter personal și a altor date în scopul combaterii abuzului sexual online asupra copiilor

235

2022/C 99/29

P9_TA(2021)0320Recunoașterea certificatelor țărilor terțe în domeniul navigației interioare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2017/2397 în ceea ce privește măsurile tranzitorii pentru recunoașterea certificatelor țărilor terțe (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))P9_TC1-COD(2021)0039Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2021 în vederea adoptării Directivei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2017/2397 în ceea ce privește măsurile tranzitorii pentru recunoașterea certificatelor țărilor terțe

236

2022/C 99/30

Rezoluția Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2021 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021 – înregistrarea excedentului aferent exercițiului financiar 2020 (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD))

237

2022/C 99/31

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 168/2007 privind înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP))

239

2022/C 99/32

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de încheiere, în numele Uniunii Europene, a unui protocol referitor la serviciile internaționale regulate și serviciile internaționale regulate speciale de transport de călători cu autocarul și autobuzul, la Acordul privind transportul internațional ocazional de călători cu autocare și autobuze (Acordul Interbus) (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE))

240

2022/C 99/33

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru securitate internă (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD))

241

2022/C 99/34

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1004 (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD))

242

2022/C 99/35

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD))

244

Miercuri, 7 iulie 2021

2022/C 99/36

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește conferirea de competențe de executare Comisiei pentru a stabili sensul termenilor utilizați în anumite dispoziții ale directivei menționate (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS))

245

2022/C 99/37

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 283/2014 (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD))

246

2022/C 99/38

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/76/CE de stabilire a măsurilor necesare pentru punerea în aplicare a Protocolului, anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene, referitor la consecințele financiare ale expirării Tratatului de instituire a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) și la Fondul de Cercetare pentru Cărbune și Oțel (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP))

247

2022/C 99/39

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/77/CE de stabilire a orientărilor financiare multianuale pentru gestionarea activelor Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) în lichidare și, după încheierea lichidării, a activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE))

248

2022/C 99/40

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008, (CE) nr. 810/2009, (UE) 2016/399, (UE) 2017/2226, (UE) 2018/1240, (UE) 2018/1860, (UE) 2018/1861, (UE) 2019/817 și (UE) 2019/1896 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziilor 2004/512/CE și 2008/633/JAI ale Consiliului, în scopul reformării Sistemului de informații privind vizele (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD))

249

2022/C 99/41

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 603/2013, (UE) 2016/794, (UE) 2018/1862, (UE) 2019/816 și (UE) 2019/818 în ceea ce privește stabilirea condițiilor de acces la celelalte sisteme de informații ale UE în scopuri legate de Sistemul de informații privind vizele (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD))

250

2022/C 99/42

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului de management integrat al frontierelor, a Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD))

251

Joi, 8 iulie 2021

2022/C 99/43

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iulie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea rolului Agenției Europene pentru Medicamente în ceea ce privește pregătirea pentru situații de criză în domeniul medicamentelor și al dispozitivelor medicale și gestionarea acestora (COM(2020)0725) – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD))

252

2022/C 99/44

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iulie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD))

313

2022/C 99/45

Decizia Parlamentului European din 8 iulie 2021 privind componența numerică a comisiilor speciale și a comisiei de anchetă (2021/2802(RSO))

362

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

1.3.2022

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2021-2022

Ședințele dintre 5 și 8 iulie 2021

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Miercuri, 7 iulie 2021

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/2

---

P9_TA(2021)0327

Siguranța feroviară și semnalizarea: evaluarea situației actuale a implementării ERTMS

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la siguranța feroviară și semnalizarea: evaluarea situației actuale a implementării Sistemului european de management al traficului feroviar (ERTMS) (2019/2191(INI))

(2022/C 99/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Uniunea Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/797 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2016 privind interoperabilitatea sistemului feroviar în Uniunea Europeană (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE, în special articolul 47 alineatul (2) (2) (Regulamentului privind TEN-T), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE, în special articolul 47 alineatul (2) (2) (Regulamentului privind TEN-T),

| — | Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/6 al Comisiei din 5 ianuarie 2017 privind planul european de implementare a Sistemului european de management al traficului feroviar (3), |
| --- | --- |

—

Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/6 al Comisiei din 5 ianuarie 2017 privind planul european de implementare a Sistemului european de management al traficului feroviar (3),

| — | având în vedere raportul special al Curții de Conturi Europene (CEE) din 3 octombrie 2017, intitulat „Un sistem unic european de management al traficului feroviar: alegerea politică va deveni vreodată realitate?” |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul special al Curții de Conturi Europene (CEE) din 3 octombrie 2017, intitulat „Un sistem unic european de management al traficului feroviar: alegerea politică va deveni vreodată realitate?”

| — | având în vedere Pactul verde european, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul verde european,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2020 intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2020 intitulată „Strategia pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă – înscrierea transporturilor europene pe calea viitorului” (COM(2020)0789),

| — | având în vedere al șaptelea raport al Comisiei din 13 ianuarie 2021 de monitorizare a evoluției pieței feroviare în conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Directiva 2012/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (COM(2021)0005), |
| --- | --- |

—

având în vedere al șaptelea raport al Comisiei din 13 ianuarie 2021 de monitorizare a evoluției pieței feroviare în conformitate cu articolul 15 alineatul (4) din Directiva 2012/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului (COM(2021)0005),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2020/2228 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 decembrie 2020 privind Anul european al căilor ferate (2021) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2020/2228 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 decembrie 2020 privind Anul european al căilor ferate (2021) (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2016 referitoare la competitivitatea industriei europene de echipament feroviar (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 9 iunie 2016 referitoare la competitivitatea industriei europene de echipament feroviar (5),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0181/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0181/2021),

| A. | întrucât Sistemul european de management al traficului feroviar (ERTMS) este standardul UE pentru protecția automată a trenurilor (ATP), care creează un sistem feroviar interoperabil în Europa; |
| --- | --- |

A.

întrucât Sistemul european de management al traficului feroviar (ERTMS) este standardul UE pentru protecția automată a trenurilor (ATP), care creează un sistem feroviar interoperabil în Europa;

| B. | întrucât patru memorandumuri de înțelegere privind cooperarea pentru implementarea ERTMS au fost semnate de Comisia Europeană și de producătorii de căi ferate, administratorii de infrastructură și întreprinderile feroviare din Europa, ultimul fiind în septembrie 2016; |
| --- | --- |

B.

întrucât patru memorandumuri de înțelegere privind cooperarea pentru implementarea ERTMS au fost semnate de Comisia Europeană și de producătorii de căi ferate, administratorii de infrastructură și întreprinderile feroviare din Europa, ultimul fiind în septembrie 2016;

| C. | întrucât au fost luate măsuri legislative importante, inclusiv adoptarea, în iunie 2016, a celui de-al patrulea pachet feroviar, care reglementează aspectele legate de guvernanța feroviară și consolidează rolul Agenției Europene a Căilor Ferate (denumită în continuare „Agenția”) ca autoritate de sistem pentru ERTMS, precum și revizuirea specificațiilor tehnice de interoperabilitate pentru subsistemele de control-comandă și semnalizare la bord și la nivelul căilor (STI CCS) adoptate prin Regulamentul (UE) 2016/919 (6) al Comisiei, care conferă statut juridic specificațiilor Sistemului european de control și comandă al trenului (ETCS) de referință 3 versiunea 2 și specificațiilor de referință GSM-R 1 (Sistemul global de comunicații mobile – căi ferate); |
| --- | --- |

C.

întrucât au fost luate măsuri legislative importante, inclusiv adoptarea, în iunie 2016, a celui de-al patrulea pachet feroviar, care reglementează aspectele legate de guvernanța feroviară și consolidează rolul Agenției Europene a Căilor Ferate (denumită în continuare „Agenția”) ca autoritate de sistem pentru ERTMS, precum și revizuirea specificațiilor tehnice de interoperabilitate pentru subsistemele de control-comandă și semnalizare la bord și la nivelul căilor (STI CCS) adoptate prin Regulamentul (UE) 2016/919 (6) al Comisiei, care conferă statut juridic specificațiilor Sistemului european de control și comandă al trenului (ETCS) de referință 3 versiunea 2 și specificațiilor de referință GSM-R 1 (Sistemul global de comunicații mobile – căi ferate);

| D. | întrucât, la 5 ianuarie 2017 (7), a fost adoptat un nou plan european de implementare a ERTMS, care stabilește calendarul pentru implementarea ERTMS pe coridoarele rețelei centrale; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 5 ianuarie 2017 (7), a fost adoptat un nou plan european de implementare a ERTMS, care stabilește calendarul pentru implementarea ERTMS pe coridoarele rețelei centrale;

| E. | întrucât un ERTMS implementat în totalitate ar permite o creștere a capacității de trafic cu până la 30 % pe infrastructura feroviară existentă; |
| --- | --- |

E.

întrucât un ERTMS implementat în totalitate ar permite o creștere a capacității de trafic cu până la 30 % pe infrastructura feroviară existentă;

| F. | întrucât Comisia a publicat, de asemenea, un plan de acțiune ERTMS (8), care identifică acțiuni de abordare a barierelor din calea implementării și interoperabilității ERTMS și care vizează un obiectiv de conversie care să cuprindă aproximativ o treime din coridoarele rețelei centrale până în 2023; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia a publicat, de asemenea, un plan de acțiune ERTMS (8), care identifică acțiuni de abordare a barierelor din calea implementării și interoperabilității ERTMS și care vizează un obiectiv de conversie care să cuprindă aproximativ o treime din coridoarele rețelei centrale până în 2023;

| G. | întrucât între 2014-2020, bugetul UE a sprijinit implementarea ERTMS cu un buget total estimat de 2,7 miliarde EUR, din care 850 milioane EUR au provenit din Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) (9) și 1,9 miliarde EUR au provenit din fondurile structurale și de investiții europene [Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Fondul de coeziune] în regiunile eligibile; |
| --- | --- |

G.

întrucât între 2014-2020, bugetul UE a sprijinit implementarea ERTMS cu un buget total estimat de 2,7 miliarde EUR, din care 850 milioane EUR au provenit din Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) (9) și 1,9 miliarde EUR au provenit din fondurile structurale și de investiții europene [Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) și Fondul de coeziune] în regiunile eligibile;

| H. | întrucât implementarea ERTMS ar trebui să implice dezafectarea sistemelor de clasă B, instalarea componentelor ETCS la nivelul căilor, precum și modernizarea pe scară largă a materialului rulant cu subsistemele interoperabile de unități de bord ERTMS; |
| --- | --- |

H.

întrucât implementarea ERTMS ar trebui să implice dezafectarea sistemelor de clasă B, instalarea componentelor ETCS la nivelul căilor, precum și modernizarea pe scară largă a materialului rulant cu subsistemele interoperabile de unități de bord ERTMS;

| I. | întrucât nu există nicio obligație legală pentru statele membre de a adopta măsuri pentru a se asigura că întreprinderile feroviare investesc în ERTMS; |
| --- | --- |

I.

întrucât nu există nicio obligație legală pentru statele membre de a adopta măsuri pentru a se asigura că întreprinderile feroviare investesc în ERTMS;

| J. | întrucât CCE a avertizat că implementarea integrală a rețelei centrale ERTMS cunoaște în prezent întârzieri importante și nu va fi finalizată până la termenul limită din 2030, invocând lipsa de coordonare a statelor membre ca fiind unul dintre principalele motive ale acestei întârzieri; |
| --- | --- |

J.

întrucât CCE a avertizat că implementarea integrală a rețelei centrale ERTMS cunoaște în prezent întârzieri importante și nu va fi finalizată până la termenul limită din 2030, invocând lipsa de coordonare a statelor membre ca fiind unul dintre principalele motive ale acestei întârzieri;

| K. | întrucât accidentul feroviar Alvia de la Santiago de Compostela din 24 iulie 2013 a provocat moartea a 80 de persoane și rănirea altor 144; |
| --- | --- |

K.

întrucât accidentul feroviar Alvia de la Santiago de Compostela din 24 iulie 2013 a provocat moartea a 80 de persoane și rănirea altor 144;

| L. | întrucât, pentru noua perioadă de programare, conform metodologiei UE de urmărire a cheltuielilor UE în domeniul climei, ERTMS reprezintă o contribuție de 40 % la obiectivele climatice și, respectiv, de mediu și întrucât 30 % din cheltuielile efectuate în cadrul fondurilor politicii de coeziune și InvestEU, 37 % în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) (10) și 60 % în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei trebuie alocate acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

L.

întrucât, pentru noua perioadă de programare, conform metodologiei UE de urmărire a cheltuielilor UE în domeniul climei, ERTMS reprezintă o contribuție de 40 % la obiectivele climatice și, respectiv, de mediu și întrucât 30 % din cheltuielile efectuate în cadrul fondurilor politicii de coeziune și InvestEU, 37 % în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență (MRR) (10) și 60 % în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei trebuie alocate acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice;

| M. | întrucât Mecanismul de redresare și reziliență stabilește că 20 % din investiții ar trebui să fie orientate spre sectorul digital și întrucât, în metodologia sa de marcare digitală stabilită în anexa VII la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, ERTMS reprezintă 100 % din investițiile digitale; |
| --- | --- |

M.

întrucât Mecanismul de redresare și reziliență stabilește că 20 % din investiții ar trebui să fie orientate spre sectorul digital și întrucât, în metodologia sa de marcare digitală stabilită în anexa VII la Regulamentul privind Mecanismul de redresare și reziliență, ERTMS reprezintă 100 % din investițiile digitale;

1.

subliniază că transportul feroviar este unul dintre modurile de transport în masă de călători și mărfuri cele mai sustenabile și mai eficiente din punct de vedere energetic, dar care nu își atinge încă întregul potențial, în ciuda evoluțiilor pozitive din acest sector, cum ar fi creșterea constantă a volumului de călători pe calea ferată și a volumului transportului feroviar de marfă, chiar dacă acestea au fost inegale în ultimii ani;

2.

subliniază că Pactul verde european face necesar un transfer modal major către transportul feroviar și că noua strategie privind mobilitatea durabilă și inteligentă stabilește etapele de dublare a traficului feroviar de mare viteză până în 2030 și a traficului feroviar de marfă până în 2050, ceea ce necesită o creștere a ponderii capacității de transport feroviar care nu poate fi obținută fără o accelerare pe scară largă a implementării ERTMS în întreaga UE;

3.

subliniază că unul dintre principalele obiective ale coordonării europene în domeniul feroviar sunt consolidarea robusteții rețelei centrale și creșterea ponderii transportului feroviar de mărfuri și călători;

4.

reamintește că ERTMS a fost lansat în anii 1990, iar scopul său este de a asigura siguranța traficului feroviar, de a promova interoperabilitatea între rețelele feroviare naționale și transportul feroviar transfrontalier, de a reduce costurile de achiziționare și întreținere a sistemelor de semnalizare, precum și de a mări capacitatea infrastructurii și fiabilitatea sistemului de transport feroviar;

5.

subliniază că implementarea integrală a ERTMS va contribui la crearea unui spațiu feroviar unic european, este esențială pentru adaptarea sectorului feroviar european la era digitală, va crește rentabilitatea transportului feroviar, va permite creșterea densității de exploatare a unei linii și este o condiție prealabilă pentru ca transportul feroviar să fie în sfârșit competitiv cu alte moduri de transport; salută, prin urmare, faptul că noua strategie pentru mobilitate durabilă și inteligentă confirmă faptul că ERTMS ar trebui să fie o prioritate-cheie pentru a crea un sistem de transport cu adevărat inteligent și eficient, prin atingerea unor obiective precum alocarea suficientă a capacităților și gestionarea traficului de călători și mărfuri;

6.

subliniază că ERTMS a devenit un standard global pentru controlul și comunicarea trenurilor și a fost implementat în aproape 50 de țări din întreaga lume, oferind oportunități excelente de creștere a activităților de afaceri și a expertizei de înaltă valoare adăugată în UE și implementarea în țările terțe; solicită instituirea unui sistem de gestionare standardizată a traficului UE și consideră că, înainte de a impune Uniunii Europene un standard global de gestionare a traficului feroviar, trebuie elaborat rapid un standard al UE; invită, în plus, Comisia să recurgă la cooperarea bilaterală a UE pentru a promova implementarea ERTMS în țările terțe;

7.

salută activitatea Comisiei de stabilire a unui cadru de arhitectură a sistemelor de control-comandă și semnalizare (CCS) pentru a se asigura că transportul feroviar adoptă pe deplin digitalizarea care construiește ERTMS, care ar trebui să permită actualizări și modernizări facilitate și mai abordabile datorită unei mai mari standardizări și modulări, prin introducerea principiului „plug-to-play” (utilizării imediate) și armonizarea modelării datelor;

Guvernanța

Guvernanța

| 8. | salută noile sarcini încredințate Agenției în cadrul celui de-al patrulea pachet feroviar și recunoaște rolul proeminent al Agenției ca ghișeu unic care asigură coerența în dezvoltarea ERTMS interoperabil, faptul că implementarea ERTMS respectă specificațiile în vigoare și că programele europene de cercetare și inovare legate de ERTMS sunt coordonate cu elaborarea specificațiilor tehnice ERTMS; regretă, prin urmare, recenta reducere a bugetului anual al Agenției; |
| --- | --- |

8.

salută noile sarcini încredințate Agenției în cadrul celui de-al patrulea pachet feroviar și recunoaște rolul proeminent al Agenției ca ghișeu unic care asigură coerența în dezvoltarea ERTMS interoperabil, faptul că implementarea ERTMS respectă specificațiile în vigoare și că programele europene de cercetare și inovare legate de ERTMS sunt coordonate cu elaborarea specificațiilor tehnice ERTMS; regretă, prin urmare, recenta reducere a bugetului anual al Agenției;

| 9. | consideră că Agenției ar trebui să i se pună la dispoziție resursele financiare și umane și să i se acorde competențe suplimentare pentru a face față provocărilor încă existente legate de implementarea și funcționarea ERTMS (armonizarea normelor și cerințelor operaționale, întreținerea și modificarea specificațiilor, procedurile de omologare, durata omologărilor de tip și procedurile de achiziții publice etc.) pentru a îmbunătăți competitivitatea și pentru a conduce introducerea tehnică a noilor tehnologii; |
| --- | --- |

9.

consideră că Agenției ar trebui să i se pună la dispoziție resursele financiare și umane și să i se acorde competențe suplimentare pentru a face față provocărilor încă existente legate de implementarea și funcționarea ERTMS (armonizarea normelor și cerințelor operaționale, întreținerea și modificarea specificațiilor, procedurile de omologare, durata omologărilor de tip și procedurile de achiziții publice etc.) pentru a îmbunătăți competitivitatea și pentru a conduce introducerea tehnică a noilor tehnologii;

| 10. | subliniază rolul coordonatorului ERTMS în stabilirea liniilor și coridoarelor care trebuie să fie echipate cu ERTMS în mod prioritar și în asigurarea implementării sale în mod cât mai rentabil, în strânsă cooperare cu statele membre și părțile interesate; |
| --- | --- |

10.

subliniază rolul coordonatorului ERTMS în stabilirea liniilor și coridoarelor care trebuie să fie echipate cu ERTMS în mod prioritar și în asigurarea implementării sale în mod cât mai rentabil, în strânsă cooperare cu statele membre și părțile interesate;

| 11. | consideră că rolul coordonatorului ERTMS trebuie să fie îmbunătățit în mod semnificativ, atât în ceea ce privește resursele, cât și competențele de executare, pentru a atinge obiectivele de implementare; salută, prin urmare ocazia consolidării rolului coordonatorului ERMTS în viitoarea revizuire a Regulamentului privind TEN-T, oferindu-le, de exemplu, un rol decisiv în selectarea proiectelor, responsabilități extinse de supraveghere și condiționând primirea granturilor MIE de aprobarea acestora, în special în ceea ce privește principalele legături transfrontaliere; |
| --- | --- |

11.

consideră că rolul coordonatorului ERTMS trebuie să fie îmbunătățit în mod semnificativ, atât în ceea ce privește resursele, cât și competențele de executare, pentru a atinge obiectivele de implementare; salută, prin urmare ocazia consolidării rolului coordonatorului ERMTS în viitoarea revizuire a Regulamentului privind TEN-T, oferindu-le, de exemplu, un rol decisiv în selectarea proiectelor, responsabilități extinse de supraveghere și condiționând primirea granturilor MIE de aprobarea acestora, în special în ceea ce privește principalele legături transfrontaliere;

| 12. | salută faptul că coordonatorul ERTMS prezintă anual Parlamentului un raport; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că coordonatorul ERTMS prezintă anual Parlamentului un raport;

| 13. | subliniază că o abordare a implementării ERTMS coordonată între toate statele membre și condusă de coordonatorul ERTMS este singura cale de urmat pentru a depăși actuala fragmentare, în special în ceea ce privește proiectele transfrontaliere; invită, prin urmare, Comisia să stabilească un cadru pentru discuții și coordonare între statele membre, administratorii de infrastructură și întreprinderile feroviare cu privire la implementarea ERTMS, condus de coordonatorul ERTMS, cu scopul de a încuraja schimbul de bune practici, de a alinia planurile naționale de implementare, de a încuraja acțiuni comune pentru implementarea ERTMS pe coridoarele transfrontaliere, de a îmbunătăți procedurile de autorizare și de conformitate și de a intensifica angajamentul general al statelor membre; reamintește că administratorii infrastructurii feroviare trebuie să depună mai multe eforturi, acționând colectiv, pentru echiparea și punerea în funcțiune a ERTMS pe tronsoanele transfrontaliere, simultan și în mod coerent din punct de vedere tehnic; |
| --- | --- |

13.

subliniază că o abordare a implementării ERTMS coordonată între toate statele membre și condusă de coordonatorul ERTMS este singura cale de urmat pentru a depăși actuala fragmentare, în special în ceea ce privește proiectele transfrontaliere; invită, prin urmare, Comisia să stabilească un cadru pentru discuții și coordonare între statele membre, administratorii de infrastructură și întreprinderile feroviare cu privire la implementarea ERTMS, condus de coordonatorul ERTMS, cu scopul de a încuraja schimbul de bune practici, de a alinia planurile naționale de implementare, de a încuraja acțiuni comune pentru implementarea ERTMS pe coridoarele transfrontaliere, de a îmbunătăți procedurile de autorizare și de conformitate și de a intensifica angajamentul general al statelor membre; reamintește că administratorii infrastructurii feroviare trebuie să depună mai multe eforturi, acționând colectiv, pentru echiparea și punerea în funcțiune a ERTMS pe tronsoanele transfrontaliere, simultan și în mod coerent din punct de vedere tehnic;

| 14. | consideră că este nevoie de un cadru de reglementare pentru digitalizarea sistemului feroviar, ceea ce plasează ERTMS în centrul procesului de evoluție al sistemului feroviar digital; salută, în acest sens, angajamentul sectorului feroviar de a permite industrializarea ERTMS și contribuția întreprinderii comune Shift2Rail (întreprinderea comună S2R) la cercetare și inovare, cu scopul de a elimina obstacolele tehnice rămase care frânează interoperabilitatea sectorului feroviar și de a asigura tranziția către o piață feroviară a UE mai integrată, mai eficientă și mai sigură, garantând interconectarea adecvată a soluțiilor tehnice și urmărind să facă sistemul feroviar al UE mai durabil, digital, competitiv, fiabil și atractiv; sprijină ferm noua inițiativă care îi va succeda, pilonul Sistemului întreprinderii comune feroviare europene, care coordonează evoluția sistemului, noile evoluții tehnologice, planurile de migrare, industrializarea și implementarea, în special pentru ERTMS, cu scopul de a asigura o colaborare mai eficientă și o mai bună utilizare a resurselor limitate; |
| --- | --- |

14.

consideră că este nevoie de un cadru de reglementare pentru digitalizarea sistemului feroviar, ceea ce plasează ERTMS în centrul procesului de evoluție al sistemului feroviar digital; salută, în acest sens, angajamentul sectorului feroviar de a permite industrializarea ERTMS și contribuția întreprinderii comune Shift2Rail (întreprinderea comună S2R) la cercetare și inovare, cu scopul de a elimina obstacolele tehnice rămase care frânează interoperabilitatea sectorului feroviar și de a asigura tranziția către o piață feroviară a UE mai integrată, mai eficientă și mai sigură, garantând interconectarea adecvată a soluțiilor tehnice și urmărind să facă sistemul feroviar al UE mai durabil, digital, competitiv, fiabil și atractiv; sprijină ferm noua inițiativă care îi va succeda, pilonul Sistemului întreprinderii comune feroviare europene, care coordonează evoluția sistemului, noile evoluții tehnologice, planurile de migrare, industrializarea și implementarea, în special pentru ERTMS, cu scopul de a asigura o colaborare mai eficientă și o mai bună utilizare a resurselor limitate;

| 15. | solicită ca coordonarea între Agenție și întreprinderea comună S2R să fie consolidată în continuare pentru a acorda o mai mare prioritate investițiilor în digitalizarea căilor ferate europene; subliniază, în acest sens, că Agenția ar trebui să joace un rol mai important decât cel de simplu observator în consiliul de conducere al întreprinderii comune S2R; |
| --- | --- |

15.

solicită ca coordonarea între Agenție și întreprinderea comună S2R să fie consolidată în continuare pentru a acorda o mai mare prioritate investițiilor în digitalizarea căilor ferate europene; subliniază, în acest sens, că Agenția ar trebui să joace un rol mai important decât cel de simplu observator în consiliul de conducere al întreprinderii comune S2R;

Interoperabilitate și implementare

Interoperabilitate și implementare

| 16. | evocă rezultatele satisfăcătoare înregistrate de ERTMS în ceea ce privește viteza, capacitatea și siguranța acolo unde a fost implementat; regretă, prin urmare că, în comparație cu obiectivele stabilite în planul de implementare european, la sfârșitul anului 2020, doar aproximativ 13 % din coridoarele rețelei centrale erau exploatate cu ERTMS, iar implementarea ERTMS în majoritatea coridoarelor a variat între 7 % și 28 %; constată, în plus, că investițiile în ERTMS nu sunt un obiectiv sistematic pentru rețeaua centrală, în ciuda planurilor de implementare și orientărilor TEN-T, care recomandă aceste investiții, sau chiar vizează tronsoane izolate care nu sunt conectate la rețeaua centrală; consideră, deci, că trebuie consolidată abordarea pe coridoare pentru a depăși obstacolele din calea implementării ERTMS, în special pe coridoarele cu cele mai scăzute rate de implementare, cum ar fi coridorul atlantic, și în special în Peninsula Iberică; invită, de asemenea, Comisia să enumere conexiunile feroviare transfrontaliere din rețeaua centrală în cazul cărora nu s-a realizat implementarea completă la nivelul căilor a ERTMS și să își publice constatările pentru a atrage atenția asupra valorii adăugate la nivelul UE a implementării depline a ERTMS pe aceste conexiuni feroviare; |
| --- | --- |

16.

evocă rezultatele satisfăcătoare înregistrate de ERTMS în ceea ce privește viteza, capacitatea și siguranța acolo unde a fost implementat; regretă, prin urmare că, în comparație cu obiectivele stabilite în planul de implementare european, la sfârșitul anului 2020, doar aproximativ 13 % din coridoarele rețelei centrale erau exploatate cu ERTMS, iar implementarea ERTMS în majoritatea coridoarelor a variat între 7 % și 28 %; constată, în plus, că investițiile în ERTMS nu sunt un obiectiv sistematic pentru rețeaua centrală, în ciuda planurilor de implementare și orientărilor TEN-T, care recomandă aceste investiții, sau chiar vizează tronsoane izolate care nu sunt conectate la rețeaua centrală; consideră, deci, că trebuie consolidată abordarea pe coridoare pentru a depăși obstacolele din calea implementării ERTMS, în special pe coridoarele cu cele mai scăzute rate de implementare, cum ar fi coridorul atlantic, și în special în Peninsula Iberică; invită, de asemenea, Comisia să enumere conexiunile feroviare transfrontaliere din rețeaua centrală în cazul cărora nu s-a realizat implementarea completă la nivelul căilor a ERTMS și să își publice constatările pentru a atrage atenția asupra valorii adăugate la nivelul UE a implementării depline a ERTMS pe aceste conexiuni feroviare;

| 17. | consideră că este nevoie urgentă de o creștere de zece ori a ritmului de implementare a ERTMS pentru a realiza tranziția digitală și a îmbunătăți siguranța sistemului feroviar al UE, a călătorilor și a lucrătorilor din transportul feroviar; consideră că ERTMS trebuie să fie implementat în rețeaua centrală până în 2030 și în rețeaua globală până în 2040; reamintește necesitatea de a evita întârzierile în instalarea și activarea ERTMS, care ar putea compromite siguranța; invită Comisia, în acest sens, să mențină și să consolideze caracterul obligatoriu al obiectivelor în revizuirile orientărilor programului privind TEN-T, ale planurilor europene de implementare a ERTMS și ale specificațiilor tehnice de interoperabilitate ale coridoarelor rețelei centrale; |
| --- | --- |

17.

consideră că este nevoie urgentă de o creștere de zece ori a ritmului de implementare a ERTMS pentru a realiza tranziția digitală și a îmbunătăți siguranța sistemului feroviar al UE, a călătorilor și a lucrătorilor din transportul feroviar; consideră că ERTMS trebuie să fie implementat în rețeaua centrală până în 2030 și în rețeaua globală până în 2040; reamintește necesitatea de a evita întârzierile în instalarea și activarea ERTMS, care ar putea compromite siguranța; invită Comisia, în acest sens, să mențină și să consolideze caracterul obligatoriu al obiectivelor în revizuirile orientărilor programului privind TEN-T, ale planurilor europene de implementare a ERTMS și ale specificațiilor tehnice de interoperabilitate ale coridoarelor rețelei centrale;

| 18. | consideră că exploatarea întregului potențial al ERTMS depinde în mod incontestabil de finalizarea rețelei centrale TEN-T; invită, prin urmare, Comisia să consolideze rolul coordonatorilor rețelei centrale în viitoarea revizuire a Regulamentului TEN-T și să includă măsuri pentru o gestionare a infrastructurii rețelei centrale la nivelul UE; |
| --- | --- |

18.

consideră că exploatarea întregului potențial al ERTMS depinde în mod incontestabil de finalizarea rețelei centrale TEN-T; invită, prin urmare, Comisia să consolideze rolul coordonatorilor rețelei centrale în viitoarea revizuire a Regulamentului TEN-T și să includă măsuri pentru o gestionare a infrastructurii rețelei centrale la nivelul UE;

| 19. | subliniază că, în prezent, există aproximativ 30 de sisteme naționale de semnalizare diferite, în special în zonele cu trafic predominant local, intern, unde sistemele de clasă B existente au încă o durată de viață economică, și că această diversitate de sisteme explică parțial fragmentarea și variabilitatea costurilor de implementare a ERTMS; subliniază că sistemele de clasă B reprezintă un blocaj pentru introducerea ERTMS și pentru operațiunile transfrontaliere ale traficului feroviar în rețeaua UE, deoarece necesită o autorizație de siguranță mai costisitoare și mai dificilă pentru operatorii de transport feroviar și constituie o barieră majoră în calea competitivității transportului feroviar, împiedicând compatibilitatea tehnică și operațională a căilor ferate în întreaga UE și generând costuri suplimentare pentru sector, inclusiv pentru costuri de întreținere; |
| --- | --- |

19.

subliniază că, în prezent, există aproximativ 30 de sisteme naționale de semnalizare diferite, în special în zonele cu trafic predominant local, intern, unde sistemele de clasă B existente au încă o durată de viață economică, și că această diversitate de sisteme explică parțial fragmentarea și variabilitatea costurilor de implementare a ERTMS; subliniază că sistemele de clasă B reprezintă un blocaj pentru introducerea ERTMS și pentru operațiunile transfrontaliere ale traficului feroviar în rețeaua UE, deoarece necesită o autorizație de siguranță mai costisitoare și mai dificilă pentru operatorii de transport feroviar și constituie o barieră majoră în calea competitivității transportului feroviar, împiedicând compatibilitatea tehnică și operațională a căilor ferate în întreaga UE și generând costuri suplimentare pentru sector, inclusiv pentru costuri de întreținere;

| 20. | subliniază că procesul de dezafectare din clasa B se desfășoară într-un ritm lent; regretă că doar câteva state membre au inclus în planul lor național de implementare a ERTMS planuri de dezafectare a sistemelor de semnalizare de clasă B și că, în prezent, nu există nicio obligație legală și niciun calendar la nivelul UE privind dezafectarea sistemelor de clasă B; |
| --- | --- |

20.

subliniază că procesul de dezafectare din clasa B se desfășoară într-un ritm lent; regretă că doar câteva state membre au inclus în planul lor național de implementare a ERTMS planuri de dezafectare a sistemelor de semnalizare de clasă B și că, în prezent, nu există nicio obligație legală și niciun calendar la nivelul UE privind dezafectarea sistemelor de clasă B;

| 21. | consideră că o implementare eficientă și rapidă a ERTMS poate fi realizată numai prin stabilirea unor obiective obligatorii, consolidate cu sancțiuni pentru administratorii de infrastructură în cazul în care sunt puse la dispoziție un buget și resurse adecvate, dar termenul de implementare nu este respectat; |
| --- | --- |

21.

consideră că o implementare eficientă și rapidă a ERTMS poate fi realizată numai prin stabilirea unor obiective obligatorii, consolidate cu sancțiuni pentru administratorii de infrastructură în cazul în care sunt puse la dispoziție un buget și resurse adecvate, dar termenul de implementare nu este respectat;

| 22. | îndeamnă Comisia să elaboreze o strategie generală de dezafectare a sistemelor de clasă B cu termene reglementare aliniate la obiectivele obligatorii care să fie stabilite la nivelul UE; consideră că eficacitatea acestei strategii și valoarea sa pe termen lung pentru investiții depind de implicarea tuturor părților interesate, inclusiv a întreprinderilor feroviare și a furnizorilor, și de disponibilitatea statelor membre de a-și îndeplini obligațiile ce le revin în temeiul Regulamentului privind TEN-T; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Comisia să elaboreze o strategie generală de dezafectare a sistemelor de clasă B cu termene reglementare aliniate la obiectivele obligatorii care să fie stabilite la nivelul UE; consideră că eficacitatea acestei strategii și valoarea sa pe termen lung pentru investiții depind de implicarea tuturor părților interesate, inclusiv a întreprinderilor feroviare și a furnizorilor, și de disponibilitatea statelor membre de a-și îndeplini obligațiile ce le revin în temeiul Regulamentului privind TEN-T;

| 23. | invită, de asemenea, Comisia să introducă o dispoziție de reglementare pentru a se asigura că planurile naționale de punere în aplicare a ERTMS sunt aliniate din punct de vedere juridic – atât din punct de vedere reglementar, cât și geografic – la obiectivele obligatorii de implementare a ERTMS stabilite în legislația UE, pentru a finaliza introducerea acestuia în rețeaua centrală până în 2030 și în rețeaua globală până în 2040; |
| --- | --- |

23.

invită, de asemenea, Comisia să introducă o dispoziție de reglementare pentru a se asigura că planurile naționale de punere în aplicare a ERTMS sunt aliniate din punct de vedere juridic – atât din punct de vedere reglementar, cât și geografic – la obiectivele obligatorii de implementare a ERTMS stabilite în legislația UE, pentru a finaliza introducerea acestuia în rețeaua centrală până în 2030 și în rețeaua globală până în 2040;

| 24. | subliniază că normele naționale actuale și lipsa de armonizare a cerințelor operaționale legate de ERTMS, ca de exemplu normele tehnice și barierele tehnice, cum ar fi diferențele de ecartament, de tensiune electrică, de dimensiune a vagoanelor, care pot varia de-a lungul rețelei, afectează interoperabilitatea, împiedicând funcționarea neîntreruptă a rețelei feroviare europene și rentabilitatea operatorilor feroviari; |
| --- | --- |

24.

subliniază că normele naționale actuale și lipsa de armonizare a cerințelor operaționale legate de ERTMS, ca de exemplu normele tehnice și barierele tehnice, cum ar fi diferențele de ecartament, de tensiune electrică, de dimensiune a vagoanelor, care pot varia de-a lungul rețelei, afectează interoperabilitatea, împiedicând funcționarea neîntreruptă a rețelei feroviare europene și rentabilitatea operatorilor feroviari;

| 25. | subliniază că costul modernizării infrastructurii și sistemelor de la bord variază foarte mult în funcție de rețea; constată că durata de viață a echipamentelor implică o perioadă lungă de amortizare a investițiilor, care reprezintă un criteriu economic major pentru investițiile viitoare; atrage atenția asupra dificultăților legate de modificările frecvente ale standardelor, care limitează durata de viață a echipamentelor într-un mod imprevizibil pentru sectorul feroviar și care constituie un factor de descurajare a investițiilor; subliniază deci importanța stabilității în materie de reglementare pentru a permite o rentabilitate a investițiilor realizate; solicită Comisiei să analizeze cu atenție modificările ulterioare atunci când realizează actualizarea STI pentru 2030 și să asigure compatibilitatea lor; |
| --- | --- |

25.

subliniază că costul modernizării infrastructurii și sistemelor de la bord variază foarte mult în funcție de rețea; constată că durata de viață a echipamentelor implică o perioadă lungă de amortizare a investițiilor, care reprezintă un criteriu economic major pentru investițiile viitoare; atrage atenția asupra dificultăților legate de modificările frecvente ale standardelor, care limitează durata de viață a echipamentelor într-un mod imprevizibil pentru sectorul feroviar și care constituie un factor de descurajare a investițiilor; subliniază deci importanța stabilității în materie de reglementare pentru a permite o rentabilitate a investițiilor realizate; solicită Comisiei să analizeze cu atenție modificările ulterioare atunci când realizează actualizarea STI pentru 2030 și să asigure compatibilitatea lor;

| 26. | regretă faptul că, în cei cinci ani care au precedat jumătatea anului 2019, aproape 80 % din vehiculele noi date în folosință în Europa fie au făcut obiectul unei derogări, fie au fost exceptate de la cerința de a se instala ERTMS; consideră că, având în vedere implementarea ERTMS în rețeaua globală, materialul rulant nou nu ar trebui să beneficieze de derogări sau scutiri de la cerința de a instala ERTMS; îndeamnă Comisia, în acest sens, să întreprindă inițiative concrete pentru a aborda această problemă prin adoptarea unui cadru de reglementare adecvat și prin garantarea unui set de stimulente economice pentru a stimula investițiile întreprinderilor feroviare în unitățile ERTMS de la bord; |
| --- | --- |

26.

regretă faptul că, în cei cinci ani care au precedat jumătatea anului 2019, aproape 80 % din vehiculele noi date în folosință în Europa fie au făcut obiectul unei derogări, fie au fost exceptate de la cerința de a se instala ERTMS; consideră că, având în vedere implementarea ERTMS în rețeaua globală, materialul rulant nou nu ar trebui să beneficieze de derogări sau scutiri de la cerința de a instala ERTMS; îndeamnă Comisia, în acest sens, să întreprindă inițiative concrete pentru a aborda această problemă prin adoptarea unui cadru de reglementare adecvat și prin garantarea unui set de stimulente economice pentru a stimula investițiile întreprinderilor feroviare în unitățile ERTMS de la bord;

| 27. | subliniază că termenele pentru procesele de autorizare a proiectelor de modernizare, în special pentru procesele de omologare pentru materialul rulant exclusiv pentru zona națională de utilizare, diferă în continuare din cauza evaluărilor divergente efectuate de agențiile naționale de siguranță cu privire la necesitatea de a reautoriza anumite modificări, ceea ce înseamnă că este nevoie de o lună pentru a reautoriza fiecare material rulant; invită Comisia să întreprindă inițiative legislative, inclusiv actualizări ale actualelor regulamente de punere în aplicare, pentru a se asigura că procedurile de autorizare care urmează proceselor de autorizare de tip, în special procedurile de omologare legate de modernizarea subsistemelor ERTMS la bord pentru zona națională de utilizare, sunt raționalizate și armonizate prin intermediul unor operațiuni de control accelerate, pentru a reduce timpul necesar pentru acordarea certificatelor de omologare; consideră, în plus, că procesele de conformitate ar trebui să consolideze și mai mult implicarea într-o etapă timpurie a furnizorilor industriali și a agențiilor naționale de siguranță în cauză, pentru a evita descurajarea întreprinderilor feroviare de la realizarea unor proiecte de implementare la scară largă și ambițioase; solicită, de asemenea, o mai mare implicare a Agenției în procedurile de omologare efectuate atunci când materialul rulant este destinat exclusiv pentru zona națională de utilizare; |
| --- | --- |

27.

subliniază că termenele pentru procesele de autorizare a proiectelor de modernizare, în special pentru procesele de omologare pentru materialul rulant exclusiv pentru zona națională de utilizare, diferă în continuare din cauza evaluărilor divergente efectuate de agențiile naționale de siguranță cu privire la necesitatea de a reautoriza anumite modificări, ceea ce înseamnă că este nevoie de o lună pentru a reautoriza fiecare material rulant; invită Comisia să întreprindă inițiative legislative, inclusiv actualizări ale actualelor regulamente de punere în aplicare, pentru a se asigura că procedurile de autorizare care urmează proceselor de autorizare de tip, în special procedurile de omologare legate de modernizarea subsistemelor ERTMS la bord pentru zona națională de utilizare, sunt raționalizate și armonizate prin intermediul unor operațiuni de control accelerate, pentru a reduce timpul necesar pentru acordarea certificatelor de omologare; consideră, în plus, că procesele de conformitate ar trebui să consolideze și mai mult implicarea într-o etapă timpurie a furnizorilor industriali și a agențiilor naționale de siguranță în cauză, pentru a evita descurajarea întreprinderilor feroviare de la realizarea unor proiecte de implementare la scară largă și ambițioase; solicită, de asemenea, o mai mare implicare a Agenției în procedurile de omologare efectuate atunci când materialul rulant este destinat exclusiv pentru zona națională de utilizare;

| 28. | solicită o abordare sistematică a instalării ERTMS, atât în ceea ce privește instalarea la bord, cât și instalarea la nivelul căilor; |
| --- | --- |

28.

solicită o abordare sistematică a instalării ERTMS, atât în ceea ce privește instalarea la bord, cât și instalarea la nivelul căilor;

| 29. | reamintește că, potrivit recentului studiu referitor la argumentele economice realizat cu privire la cele nouă coridoare principale din cadrul rețelei, strategia de migrare duală la bord pentru instalarea ERTMS, care se axează mai întâi pe echiparea cu ERTMS a flotei, prezintă un rezultat economic mai bun decât strategia de migrare duală la sol; |
| --- | --- |

29.

reamintește că, potrivit recentului studiu referitor la argumentele economice realizat cu privire la cele nouă coridoare principale din cadrul rețelei, strategia de migrare duală la bord pentru instalarea ERTMS, care se axează mai întâi pe echiparea cu ERTMS a flotei, prezintă un rezultat economic mai bun decât strategia de migrare duală la sol;

| 30. | constată că ritmul lent al instalării terestre descurajează implementarea constantă a ERTMS; consideră că strategia de migrare la sol, care se axează pe instalarea ERTMS în paralel cu sistemele existente, care vor continua să funcționeze până la echiparea întregii flote, ar trebui de asemenea accelerată, mai ales având în vedere apropiata aliniere a Regulamentului privind coridoarele de transport feroviar de marfă (11) cu revizuirea orientărilor privind TEN-T, și solicită în acest sens intensificarea cooperării dintre Agenția Uniunii Europene pentru Căile Ferate (ERA), administratorii infrastructurilor și autoritățile naționale din domeniul siguranței, pentru a se realiza compatibilitatea deplină a versiunii ERTMS terestre; reamintește că trebuie eliminată incompatibilitatea dintre diferitele versiuni ale ERTMS la sol care au fost deja instalate și că trebuie asigurată compatibilitatea în viitor a tuturor liniilor echipate cu ERTMS și solicită, în acest sens, să se intensifice cooperarea dintre ERA și administratorii infrastructurilor și autoritățile naționale din domeniul siguranței; |
| --- | --- |

30.

constată că ritmul lent al instalării terestre descurajează implementarea constantă a ERTMS; consideră că strategia de migrare la sol, care se axează pe instalarea ERTMS în paralel cu sistemele existente, care vor continua să funcționeze până la echiparea întregii flote, ar trebui de asemenea accelerată, mai ales având în vedere apropiata aliniere a Regulamentului privind coridoarele de transport feroviar de marfă (11

| 31. | invită Comisia să țină seama de echipamentele ERTMS atunci când definește indicele de conectivitate feroviară; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să țină seama de echipamentele ERTMS atunci când definește indicele de conectivitate feroviară;

| 32. | subliniază că prototipurile reprezintă unul dintre principalele blocaje pentru modernizarea la bord din cauza caracterului complicat, îndelungat și costisitor al dezvoltării lor; subliniază, în plus, riscul potențial actual ca același prototip să primească finanțare din mai multe surse ale UE; solicită crearea unei platforme a UE pentru dezvoltarea prototipurilor, pentru a favoriza economiile de scară, armonizarea și competitivitatea de amploare, precum și crearea unui registru transparent de soluții deja finanțate; |
| --- | --- |

32.

subliniază că prototipurile reprezintă unul dintre principalele blocaje pentru modernizarea la bord din cauza caracterului complicat, îndelungat și costisitor al dezvoltării lor; subliniază, în plus, riscul potențial actual ca același prototip să primească finanțare din mai multe surse ale UE; solicită crearea unei platforme a UE pentru dezvoltarea prototipurilor, pentru a favoriza economiile de scară, armonizarea și competitivitatea de amploare, precum și crearea unui registru transparent de soluții deja finanțate;

| 33. | subliniază că, în lipsa unor interfețe standardizate bazate pe tehnologia „plug-and-play” (utilizare imediată) – atât la nivel terestru, cât și la bord –, sistemul feroviar nu va putea să introducă și să perceapă beneficiile revoluționare ale ERTMS, cum ar fi funcționarea automată a trenurilor, viitoarele sisteme mobile de comunicare pe unde radio, poziționarea prin satelit sau tehnologia de nivel 3; invită Comisia să ia în considerare faptul că tehnologia GSM-R, foarte modernă în momentul lansării ERTMS, devine obsoletă în contextul implementării tehnologiei 4G și 5G; |
| --- | --- |

33.

subliniază că, în lipsa unor interfețe standardizate bazate pe tehnologia „plug-and-play” (utilizare imediată) – atât la nivel terestru, cât și la bord –, sistemul feroviar nu va putea să introducă și să perceapă beneficiile revoluționare ale ERTMS, cum ar fi funcționarea automată a trenurilor, viitoarele sisteme mobile de comunicare pe unde radio, poziționarea prin satelit sau tehnologia de nivel 3; invită Comisia să ia în considerare faptul că tehnologia GSM-R, foarte modernă în momentul lansării ERTMS, devine obsoletă în contextul implementării tehnologiei 4G și 5G;

| 34. | subliniază necesitatea de a asigura sinergii între ERTMS și Sistemul Global de Navigație prin Satelit European (GNSS) cât mai curând posibil, cu atât mai mult cu cât disponibilitatea semnalelor GNSS se bazează pe balize virtuale, a căror implementare și menținere ar fi mai puțin costisitoare, deoarece ar accelera implementarea ERTMS și ar spori competitivitatea ERTMS în afara UE; invită industria feroviară din UE să elaboreze soluții tehnice pe baza cărora GNSS să poată permite utilizarea ERTMS la scară largă; invită, de asemenea, Comisia să aibă în vedere introducerea EGNSS în apropiata revizuire a STI CCS ERTMS, pentru a elimina lacunele tehnologice rămase și a adopta această inovare; invită ERA să coordoneze îndeaproape, să sprijine și să raționalizeze proiecte de cercetare și dezvoltare ale părților interesate din domeniul spațial și feroviar pentru a include cât mai curând posibil date GNSS privind localizarea trenurilor în ERTMS; solicită intensificarea cooperării dintre Agenție și Agenția GNSS pentru introducerea treptată a GNSS în standardele ERTMS; |
| --- | --- |

34.

subliniază necesitatea de a asigura sinergii între ERTMS și Sistemul Global de Navigație prin Satelit European (GNSS) cât mai curând posibil, cu atât mai mult cu cât disponibilitatea semnalelor GNSS se bazează pe balize virtuale, a căror implementare și menținere ar fi mai puțin costisitoare, deoarece ar accelera implementarea ERTMS și ar spori competitivitatea ERTMS în afara UE; invită industria feroviară din UE să elaboreze soluții tehnice pe baza cărora GNSS să poată permite utilizarea ERTMS la scară largă; invită, de asemenea, Comisia să aibă în vedere introducerea EGNSS în apropiata revizuire a STI CCS ERTMS, pentru a elimina lacunele tehnologice rămase și a adopta această inovare; invită ERA să coordoneze îndeaproape, să sprijine și să raționalizeze proiecte de cercetare și dezvoltare ale părților interesate din domeniul spațial și feroviar pentru a include cât mai curând posibil date GNSS privind localizarea trenurilor în ERTMS; solicită intensificarea cooperării dintre Agenție și Agenția GNSS pentru introducerea treptată a GNSS în standardele ERTMS;

| 35. | subliniază ineficiențele și dificultățile actuale în ceea ce privește achizițiile publice pentru implementarea ERTMS; invită Comisia să colaboreze cu Agenția pentru a stabili un format comun al licitațiilor la nivelul UE pentru achiziții publice, pe baza propunerii convenite de sector în 2018, și să abordeze într-o propunere legislativă toate aspectele tehnice pentru asigurarea succesului achizițiilor publice (de exemplu, clauzele de întreținere) și compatibilitatea celor mai recente elemente de referință din cadrul ERTMS); |
| --- | --- |

35.

subliniază ineficiențele și dificultățile actuale în ceea ce privește achizițiile publice pentru implementarea ERTMS; invită Comisia să colaboreze cu Agenția pentru a stabili un format comun al licitațiilor la nivelul UE pentru achiziții publice, pe baza propunerii convenite de sector în 2018, și să abordeze într-o propunere legislativă toate aspectele tehnice pentru asigurarea succesului achizițiilor publice (de exemplu, clauzele de întreținere) și compatibilitatea celor mai recente elemente de referință din cadrul ERTMS);

| 36. | recunoaște că ERTMS este emblema puterii inovatoare a industriei UE; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru o strategie industrială ERTMS ca parte a noii strategii industriale pentru Europa, care să abordeze problema capacității industriale insuficiente, a lipsei de ateliere adecvate pentru modernizare, a lipsei unui buget adecvat, stabil și previzibil și a lipsei de personal calificat și să asigure tranziția de la actuala abordare bazată pe proiecte la industrializarea implementării ERTMS; |
| --- | --- |

36.

recunoaște că ERTMS este emblema puterii inovatoare a industriei UE; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru o strategie industrială ERTMS ca parte a noii strategii industriale pentru Europa, care să abordeze problema capacității industriale insuficiente, a lipsei de ateliere adecvate pentru modernizare, a lipsei unui buget adecvat, stabil și previzibil și a lipsei de personal calificat și să asigure tranziția de la actuala abordare bazată pe proiecte la industrializarea implementării ERTMS;

| 37. | invită Comisia și statele membre să stimuleze, în cadrul Pactului verde european, formarea profesională duală pentru noile locuri de muncă create prin digitalizare și inovare în legătură cu noile provocări generate de implementarea ERTMS, oferind un sprijin suficient pentru recalificarea și perfecționarea lucrătorilor feroviari, cum ar fi formarea privind noul sistem de semnalizare; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia și statele membre să stimuleze, în cadrul Pactului verde european, formarea profesională duală pentru noile locuri de muncă create prin digitalizare și inovare în legătură cu noile provocări generate de implementarea ERTMS, oferind un sprijin suficient pentru recalificarea și perfecționarea lucrătorilor feroviari, cum ar fi formarea privind noul sistem de semnalizare;

Finanțare

Finanțare

| 38. | reamintește că buna funcționare a rețelei feroviare a UE se bazează pe investiții adecvate în infrastructură și în materialul rulant și pe o bună întreținere; |
| --- | --- |

38.

reamintește că buna funcționare a rețelei feroviare a UE se bazează pe investiții adecvate în infrastructură și în materialul rulant și pe o bună întreținere;

| 39. | observă că, în perioada 2014-2020, bugetul UE a sprijinit implementarea ERTMS în regiunile eligibile cu un buget total estimat de 2,7 miliarde EUR, din care 850 milioane EUR au provenit din MIE și 1,9 miliarde EUR din fondurile structurale și de investiții europene (FEDR și Fondul de coeziune); |
| --- | --- |

39.

observă că, în perioada 2014-2020, bugetul UE a sprijinit implementarea ERTMS în regiunile eligibile cu un buget total estimat de 2,7 miliarde EUR, din care 850 milioane EUR au provenit din MIE și 1,9 miliarde EUR din fondurile structurale și de investiții europene (FEDR și Fondul de coeziune);

| 40. | subliniază că investițiile necesare pentru implementarea ERTMS în rețeaua centrală sunt estimate la 12 miliarde EUR pentru sistemele terestre și la 5 miliarde EUR pentru sistemele de la bord; |
| --- | --- |

40.

subliniază că investițiile necesare pentru implementarea ERTMS în rețeaua centrală sunt estimate la 12 miliarde EUR pentru sistemele terestre și la 5 miliarde EUR pentru sistemele de la bord;

| 41. | subliniază că investițiile în implementarea ERTMS contribuie la realizarea obiectivelor instrumentelor financiare ale UE în materie de climă și de integrarea aspectelor digitale și, prin urmare, ar trebui considerate drept prioritare în implementarea acestor instrumente; |
| --- | --- |

41.

subliniază că investițiile în implementarea ERTMS contribuie la realizarea obiectivelor instrumentelor financiare ale UE în materie de climă și de integrarea aspectelor digitale și, prin urmare, ar trebui considerate drept prioritare în implementarea acestor instrumente;

| 42. | reamintește că sprijinul financiar din partea UE este disponibil pentru investițiile în ERTMS, atât la nivelul căilor, cât și la bord, dar poate acoperi doar o sumă limitată din costul total al implementării, cea mai mare parte a costurilor rămânând în sarcina administratorilor de infrastructură și a întreprinderilor feroviare individuale; consideră că este necesar să se îmbunătățească instrumentele financiare existente pentru a stimula investițiile la scară largă în ERTMS; invită Comisia, în acest sens, să elaboreze orientări cuprinzătoare în sprijinul unei strategii pe scară largă de finanțare a ERTMS, atât la nivelul căilor, cât și la bord; |
| --- | --- |

42.

reamintește că sprijinul financiar din partea UE este disponibil pentru investițiile în ERTMS, atât la nivelul căilor, cât și la bord, dar poate acoperi doar o sumă limitată din costul total al implementării, cea mai mare parte a costurilor rămânând în sarcina administratorilor de infrastructură și a întreprinderilor feroviare individuale; consideră că este necesar să se îmbunătățească instrumentele financiare existente pentru a stimula investițiile la scară largă în ERTMS; invită Comisia, în acest sens, să elaboreze orientări cuprinzătoare în sprijinul unei strategii pe scară largă de finanțare a ERTMS, atât la nivelul căilor, cât și la bord;

| 43. | invită Comisia să identifice un set de măsuri pe care statele membre și Uniunea Europeană le pot lua pentru a intensifica implementarea ERTMS la bord, asigurând în același timp viabilitatea activităților pentru întreprinderile implicate și ținând seama în mod corespunzător de rolul administratorilor de rețea ca potențiali furnizori; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia să identifice un set de măsuri pe care statele membre și Uniunea Europeană le pot lua pentru a intensifica implementarea ERTMS la bord, asigurând în același timp viabilitatea activităților pentru întreprinderile implicate și ținând seama în mod corespunzător de rolul administratorilor de rețea ca potențiali furnizori;

| 44. | reamintește constatarea CCE că, la nivelul UE, 50 % din fondurile TEN-T alocate inițial proiectelor ERTMS au fost dezangajate și că principalele motive pentru aceasta fiind întârzierile în realizarea proiectelor și reducerea amplorii lor; solicită Comisiei și statelor membre să remedieze această problemă; |
| --- | --- |

44.

reamintește constatarea CCE că, la nivelul UE, 50 % din fondurile TEN-T alocate inițial proiectelor ERTMS au fost dezangajate și că principalele motive pentru aceasta fiind întârzierile în realizarea proiectelor și reducerea amplorii lor; solicită Comisiei și statelor membre să remedieze această problemă;

| 45. | reamintește că fondurile UE nu sunt suficiente pentru a acoperi toate nevoile preconizate și, prin urmare, invită Comisia și statele membre să coopereze îndeaproape și să își asume angajamente de planificare, financiare și politice, pentru a îmbunătăți în continuare atractivitatea investițiilor în ERTMS și pentru a garanta securitatea juridică pentru investitorii privați; ia act de faptul că durata acordurilor de grant MIE ar putea fi extinsă pentru a reflecta mai bine durata reală a punerii în aplicare a proiectelor ERTMS; |
| --- | --- |

45.

reamintește că fondurile UE nu sunt suficiente pentru a acoperi toate nevoile preconizate și, prin urmare, invită Comisia și statele membre să coopereze îndeaproape și să își asume angajamente de planificare, financiare și politice, pentru a îmbunătăți în continuare atractivitatea investițiilor în ERTMS și pentru a garanta securitatea juridică pentru investitorii privați; ia act de faptul că durata acordurilor de grant MIE ar putea fi extinsă pentru a reflecta mai bine durata reală a punerii în aplicare a proiectelor ERTMS;

| 46. | subliniază caracterul prioritar al finanțării echipamentelor pentru tronsoanele transfrontaliere; consideră că, întrucât ratele de cofinanțare a UE pentru ERTMS sunt insuficiente, acestea ar trebui majorate; invită Comisia, în acest sens, să evalueze oportunitatea de a acorda proiectelor ERTMS un factor de cofinanțare chiar mai mare de 50 % în cadrul finanțării MIE, atunci când astfel de proiecte sunt integrate în planuri ambițioase și accelerate la scară largă pentru extinderea implementării ERTMS, cu scopul de a stimula strategii ambițioase privind ERTMS în statele membre; |
| --- | --- |

46.

subliniază caracterul prioritar al finanțării echipamentelor pentru tronsoanele transfrontaliere; consideră că, întrucât ratele de cofinanțare a UE pentru ERTMS sunt insuficiente, acestea ar trebui majorate; invită Comisia, în acest sens, să evalueze oportunitatea de a acorda proiectelor ERTMS un factor de cofinanțare chiar mai mare de 50 % în cadrul finanțării MIE, atunci când astfel de proiecte sunt integrate în planuri ambițioase și accelerate la scară largă pentru extinderea implementării ERTMS, cu scopul de a stimula strategii ambițioase privind ERTMS în statele membre;

| 47. | invită Comisia Europeană și statele membre să asigure, să promoveze și să favorizeze sinergii între toate instrumentele financiare europene, cum ar fi MIE și mecanismul său de finanțare mixtă, fondurile de coeziune, InvestEU, precum și accesul la Next Generation EU și invită Comisia să încurajeze statele membre să facă din ERTMS una dintre prioritățile lor principale în planurile lor naționale de redresare și reziliență (PNRR); |
| --- | --- |

47.

invită Comisia Europeană și statele membre să asigure, să promoveze și să favorizeze sinergii între toate instrumentele financiare europene, cum ar fi MIE și mecanismul său de finanțare mixtă, fondurile de coeziune, InvestEU, precum și accesul la Next Generation EU și invită Comisia să încurajeze statele membre să facă din ERTMS una dintre prioritățile lor principale în planurile lor naționale de redresare și reziliență (PNRR);

| 48. | reamintește importanța strategică pe care o au programul Next Generation EU și Mecanismul de redresare și reziliență pentru sprijinirea instalării ambițioase la scară largă a ERTMS în planurile naționale de redresare și reziliență ale statelor membre și invită Comisia să se asigure că finanțarea pentru ERTMS dobândește relevanța corespunzătoare în faza de pregătire a PNRR; |
| --- | --- |

48.

reamintește importanța strategică pe care o au programul Next Generation EU și Mecanismul de redresare și reziliență pentru sprijinirea instalării ambițioase la scară largă a ERTMS în planurile naționale de redresare și reziliență ale statelor membre și invită Comisia să se asigure că finanțarea pentru ERTMS dobândește relevanța corespunzătoare în faza de pregătire a PNRR;

| 49. | subliniază că este necesar ca fondurile UE să fie acordate pentru noi proiecte de linii de cale ferată numai dacă acestea includ echipamente ERTMS; solicită, în plus, ca Agenția să evalueze sistematic conformitatea proiectelor finanțate de UE cu specificațiile tehnice de interoperabilitate, pentru a evita dificultățile legate de compatibilitatea versiunilor ERTMS instalate; |
| --- | --- |

49.

subliniază că este necesar ca fondurile UE să fie acordate pentru noi proiecte de linii de cale ferată numai dacă acestea includ echipamente ERTMS; solicită, în plus, ca Agenția să evalueze sistematic conformitatea proiectelor finanțate de UE cu specificațiile tehnice de interoperabilitate, pentru a evita dificultățile legate de compatibilitatea versiunilor ERTMS instalate;

| 50. | invită statele membre să acorde o reducere a taxelor pentru accesul la căi de 75 % timp de 10 ani întreprinderilor feroviare care își echipează cu succes 100 % din locomotivele lor cu ERTMS nivelul de referință 3; |
| --- | --- |

50.

invită statele membre să acorde o reducere a taxelor pentru accesul la căi de 75 % timp de 10 ani întreprinderilor feroviare care își echipează cu succes 100 % din locomotivele lor cu ERTMS nivelul de referință 3;

| 51. | subliniază că metoda de calculare a ajutorului UE pentru echipamentele ERTMS, bazată pe o rată forfetară pe kilometru, este adecvată pentru tronsoanele liniare, dar mai puțin adecvată pentru nodurile urbane care necesită o infrastructură terestră complexă și setări ERTMS complexe pe distanțe scurte; sugerează să se aibă în vedere o defalcare a costurilor în funcție de numărul de macazuri de pe traseu; |
| --- | --- |

51.

subliniază că metoda de calculare a ajutorului UE pentru echipamentele ERTMS, bazată pe o rată forfetară pe kilometru, este adecvată pentru tronsoanele liniare, dar mai puțin adecvată pentru nodurile urbane care necesită o infrastructură terestră complexă și setări ERTMS complexe pe distanțe scurte; sugerează să se aibă în vedere o defalcare a costurilor în funcție de numărul de macazuri de pe traseu;

o

o o

| 52. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

52.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 138, 26.5.2016, p. 44.

1

(2)  JO L 348, 20.12.2013, p. 1.

2

(3)  JO L 3, 6.1.2017, p. 6.

3

(4)  JO L 437, 28.12.2020, p. 108.

4

(5)  JO C 86, 6.3.2018, p. 140.

5

(6)  Regulamentul (UE) 2016/919 al Comisiei din 27 mai 2016 privind specificația tehnică de interoperabilitate referitoare la subsistemele de control-comandă și semnalizare ale sistemului feroviar în Uniunea Europeană (JO L 158, 15.6.2016, p. 1).

6

(7)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2017/6.

7

(8)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 14 noiembrie 2017 intitulat „Crearea unui sistem european de gestionare a traficului (ERTMS) eficace și interoperabil – calea de urmat”, SWD(2017)0375.

8

(9)  Regulamentul (UE) nr. 1316/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 de instituire a Mecanismului pentru Interconectarea Europei, de modificare a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 680/2007 și (CE) nr. 67/2010 (JO L 348, 20.12.2013, p. 129).

9

(10)  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitive (JO L 276, 20.10.2010, p. 22).

11

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/10

---

P9_TA(2021)0328

Aspectele și implicațiile comerciale ale COVID-19

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la aspectele și implicațiile comerciale ale COVID-19 (2020/2117(INI))

(2022/C 99/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 18 februarie 2021 intitulată „Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 18 februarie 2021 intitulată „Revizuirea politicii comerciale – O politică comercială deschisă, durabilă și fermă” (COM(2021)0066),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 17 iunie 2020 referitoare la stabilirea unor condiții de concurență echitabile în ceea ce privește subvențiile străine (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 17 iunie 2020 referitoare la stabilirea unor condiții de concurență echitabile în ceea ce privește subvențiile străine (COM(2020)0253),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „O strategie «De la fermă la consumator» pentru un sistem alimentar echitabil, sănătos și ecologic” (COM(2020)0381),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Adaptarea programului de lucru al Comisiei pentru 2020” (COM(2020)0440) și scrisoarea de intenție adresată de președinta Von der Leyen președintelui Sassoli și cancelarei Merkel la 16 septembrie 2020, intitulată „Starea Uniunii 2020”, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Adaptarea programului de lucru al Comisiei pentru 2020” (COM(2020)0440) și scrisoarea de intenție adresată de președinta Von der Leyen președintelui Sassoli și cancelarei Merkel la 16 septembrie 2020, intitulată „Starea Uniunii 2020”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară: pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 martie 2020 intitulată „Un nou Plan de acțiune privind economia circulară: pentru o Europă mai curată și mai competitivă” (COM(2020)0098),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (COM(2020)0102),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 9 martie 2020 intitulată „Către o strategie cuprinzătoare cu Africa” (JOIN(2020)0004),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 februarie 2020 intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei” (COM(2020)0067),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 2 decembrie 2020 intitulată „Noua agendă UE-SUA pentru o schimbare globală” (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 2 decembrie 2020 intitulată „Noua agendă UE-SUA pentru o schimbare globală” (JOIN(2020)0022),

| — | având în vedere documentul neoficial al serviciilor Comisiei din 26 februarie 2018 privind opinii și calea de urmat pentru a îmbunătăți punerea în aplicare și asigurarea respectării capitolelor despre comerț și dezvoltarea sustenabilă din acordurile de liber schimb ale UE și planul său de acțiune în 15 puncte referitor la aceste capitole, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul neoficial al serviciilor Comisiei din 26 februarie 2018 privind opinii și calea de urmat pentru a îmbunătăți punerea în aplicare și asigurarea respectării capitolelor despre comerț și dezvoltarea sustenabilă din acordurile de liber schimb ale UE și planul său de acțiune în 15 puncte referitor la aceste capitole,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere acordul adoptat în cadrul celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat în cadrul celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 26 noiembrie 2020, referitoare la analiza politicii comerciale a UE (1),, din 9 iunie 2021 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (2), din 20 mai 2021, intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei: înlăturarea barierelor din calea funcționării pieței unice digitale și îmbunătățirea utilizării IA pentru consumatorii europeni” (3), din 25 martie 2021 referitoare la elaborarea unei strategii a UE pentru turismul sustenabil (4), din 10 martie 2021 intitulată „Un mecanism al UE de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon, compatibil cu normele OMC” (5), din 10 martie 2021, conținând recomandări adresate Comisiei cu privire la diligența necesară a întreprinderilor și răspunderea acestora (6), din 10 februarie 2021, referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară (7), din 25 noiembrie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (8), din 7 octombrie 2020 intitulată „Punerea în aplicare a politicii comerciale comune – raport anual pe 2018” (9), din 16 septembrie 2020 referitoare la rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial (10), din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (11), din 12 decembrie 2017 intitulată „Către o strategie în domeniul comerțului digital” (12) și din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 26 noiembrie 2020, referitoare la analiza politicii comerciale a UE (1),, din 9 iunie 2021 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (2), din 20 mai 2021, intitulată „Conturarea viitorului digital al Europei: înlăturarea barierelor din calea funcționării pieței unice digitale și îmbunătățirea utilizării IA pentru consumatorii europeni” (3), din 25 martie 2021 referitoare la elaborarea unei strategii a UE pentru turismul sustenabil (4), din 10 martie 2021 intitulată „Un mecanism al UE de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon, compatibil cu normele OMC” (5), din 10 martie 2021, conținând recomandări adresate Comisiei cu privire la diligența necesară a întreprinderilor și răspunderea acestora (6), din 10 februarie 2021, referitoare la noul plan de acțiune privind economia circulară (7), din 25 noiembrie 2020 intitulată „O nouă strategie industrială pentru Europa” (8), din 7 octombrie 2020 intitulată „Punerea în aplicare a politicii comerciale comune – raport anual pe 2018” (9), din 16 septembrie 2020 referitoare la rolul UE în protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial (10), din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (11), din 12 decembrie 2017 intitulată „Către o strategie în domeniul comerțului digital” (12) și din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (13),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru comerț internațional din 15 aprilie 2021 referitor la raportul intitulat „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru comerț internațional din 15 aprilie 2021 referitor la raportul intitulat „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre”,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0190/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A9-0190/2021),

| A. | întrucât COVID-19 a provocat o pandemie mondială, dând naștere unei crize sanitare, economice, sociale și umanitare fără precedent la scară mondială, care a creat blocaje și perturbări de o amploare fără precedent în comerțul internațional, determinând prăbușirea acestuia în contextul răspândirii virusului, diminuând producția și numărul de locuri de muncă la nivel mondial, scăzând nivelul investițiilor străine directe (ISD) și intensificând tensiunile geopolitice; |
| --- | --- |

A.

întrucât COVID-19 a provocat o pandemie mondială, dând naștere unei crize sanitare, economice, sociale și umanitare fără precedent la scară mondială, care a creat blocaje și perturbări de o amploare fără precedent în comerțul internațional, determinând prăbușirea acestuia în contextul răspândirii virusului, diminuând producția și numărul de locuri de muncă la nivel mondial, scăzând nivelul investițiilor străine directe (ISD) și intensificând tensiunile geopolitice;

| B. | întrucât pandemia a demonstrat vulnerabilități strategice în lanțurile de aprovizionare de la nivelul UE și de la nivel mondial, inclusiv pentru materiile prime critice și pentru produsele medicale esențiale, cum ar fi echipamentele personale de protecție și principiile active și a evidențiat că este trebuie să crească reziliența și gradul de diversificare la nivel mondial regional și local; |
| --- | --- |

B.

întrucât pandemia a demonstrat vulnerabilități strategice în lanțurile de aprovizionare de la nivelul UE și de la nivel mondial, inclusiv pentru materiile prime critice și pentru produsele medicale esențiale, cum ar fi echipamentele personale de protecție și principiile active și a evidențiat că este trebuie să crească reziliența și gradul de diversificare la nivel mondial regional și local;

| C. | întrucât pandemia de COVID-19 a accentuat și mai mult inegalitățile și s-a adăugat la preocuparea din rândul cetățenilor cu privire la pierderea locurilor de muncă în anumite sectoare, la natura schimbătoare a muncii și la presiunea asupra salariilor și drepturilor lucrătorilor; întrucât aceste probleme trebuie soluționate pentru a menține sprijinul public pentru comerțul mondial; |
| --- | --- |

C.

întrucât pandemia de COVID-19 a accentuat și mai mult inegalitățile și s-a adăugat la preocuparea din rândul cetățenilor cu privire la pierderea locurilor de muncă în anumite sectoare, la natura schimbătoare a muncii și la presiunea asupra salariilor și drepturilor lucrătorilor; întrucât aceste probleme trebuie soluționate pentru a menține sprijinul public pentru comerțul mondial;

| D. | întrucât pandemia de COVID-19 riscă să creeze un obstacol în calea combaterii schimbărilor climatice în întreaga lume și totuși avem nevoie de acțiune și cooperare la nivel mondial pentru a elabora politici și a eficientiza acțiunile în domeniul climei în politica internă și externă, deoarece doar vaccinul nu va fi suficient pentru a combate criza socială, de mediu și economică provocată de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

D.

întrucât pandemia de COVID-19 riscă să creeze un obstacol în calea combaterii schimbărilor climatice în întreaga lume și totuși avem nevoie de acțiune și cooperare la nivel mondial pentru a elabora politici și a eficientiza acțiunile în domeniul climei în politica internă și externă, deoarece doar vaccinul nu va fi suficient pentru a combate criza socială, de mediu și economică provocată de pandemia de COVID-19;

| E. | întrucât, deși Uniunea Europeană și-a redus substanțial emisiile interne de gaze cu efect de seră, emisiile incluse în importuri au crescut în mod constant, subminând astfel eforturile Uniunii de a-și reduce amprenta globală de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

E.

întrucât, deși Uniunea Europeană și-a redus substanțial emisiile interne de gaze cu efect de seră, emisiile incluse în importuri au crescut în mod constant, subminând astfel eforturile Uniunii de a-și reduce amprenta globală de gaze cu efect de seră;

| F. | întrucât, potrivit estimărilor Fondului Monetar Internațional (14), comerțul internațional cu bunuri și servicii urmează să crească cu 8,4 % în 2022, iar politica comercială trebuie să contribuie pe deplin la redresarea în urma pandemiei de COVID-19; întrucât comunicarea Comisiei privind revizuirea politicii comerciale trebuie completată de un dialog continuu și de transparență cu Parlamentul European, care va juca un rol-cheie în punerea sa în aplicare, precum și de o strategie de creștere a rezilienței și a autonomiei strategice a UE, inclusiv măsuri și instrumente de politică adaptate în domeniul producției interne, al delocalizării într-o țară apropiată, al diversificării furnizorilor și al stocării; |
| --- | --- |

F.

întrucât, potrivit estimărilor Fondului Monetar Internațional (14), comerțul internațional cu bunuri și servicii urmează să crească cu 8,4 % în 2022, iar politica comercială trebuie să contribuie pe deplin la redresarea în urma pandemiei de COVID-19; întrucât comunicarea Comisiei privind revizuirea politicii comerciale trebuie completată de un dialog continuu și de transparență cu Parlamentul European, care va juca un rol-cheie în punerea sa în aplicare, precum și de o strategie de creștere a rezilienței și a autonomiei strategice a UE, inclusiv măsuri și instrumente de politică adaptate în domeniul producției interne, al delocalizării într-o țară apropiată, al diversificării furnizorilor și al stocării;

| G. | întrucât Uniunea, cel mai mare bloc comercial din lume, cu rețeaua sa extinsă de acorduri comerciale, este cel mai mare actor de pe scena comerțului mondial și se află într-o poziție unică de a coopera la nivel mondial, de a impulsiona punerea în aplicare a standardelor, valorilor și cadrelor de sustenabilitate ale UE în țările partenere și de a asigura redresarea durabilă a economiei mondiale, în conformitate cu Pactul verde european și cu Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

G.

întrucât Uniunea, cel mai mare bloc comercial din lume, cu rețeaua sa extinsă de acorduri comerciale, este cel mai mare actor de pe scena comerțului mondial și se află într-o poziție unică de a coopera la nivel mondial, de a impulsiona punerea în aplicare a standardelor, valorilor și cadrelor de sustenabilitate ale UE în țările partenere și de a asigura redresarea durabilă a economiei mondiale, în conformitate cu Pactul verde european și cu Acordul de la Paris;

| H. | întrucât diviziunile din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și nevoia urgentă de reformare a acesteia au complicat eforturile coordonate pentru menținerea deschisă a lanțurilor de aprovizionare mondiale, iar prioritatea trebuie să fie, în prezent, restabilirea încrederii că instituțiile multilaterale sunt entități care pot oferi răspunsuri globale, prin avansarea rapidă a discuțiilor pe tema inițiativei OMC privind comerțul și sănătatea; |
| --- | --- |

H.

întrucât diviziunile din cadrul Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și nevoia urgentă de reformare a acesteia au complicat eforturile coordonate pentru menținerea deschisă a lanțurilor de aprovizionare mondiale, iar prioritatea trebuie să fie, în prezent, restabilirea încrederii că instituțiile multilaterale sunt entități care pot oferi răspunsuri globale, prin avansarea rapidă a discuțiilor pe tema inițiativei OMC privind comerțul și sănătatea;

| I. | întrucât este important să existe o cooperare strânsă între OMC și alte organisme internaționale, în special Organizația Mondială a Sănătății (OMS), instituțiile ONU și Banca Mondială, pentru a face față crizei într-un mod cuprinzător, acordând o atenție deosebită implicațiilor sanitare și economice în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

I.

întrucât este important să existe o cooperare strânsă între OMC și alte organisme internaționale, în special Organizația Mondială a Sănătății (OMS), instituțiile ONU și Banca Mondială, pentru a face față crizei într-un mod cuprinzător, acordând o atenție deosebită implicațiilor sanitare și economice în țările în curs de dezvoltare;

Lanțuri valorice echitabile, reziliente și ecologice

| 1. | subliniază că politica comercială se află la o răscruce; ia act de faptul că realitatea geopolitică s-a schimbat și subliniază că Uniunea trebuie încă să se poziționeze în acest nou mediu; este convins că pandemia de COVID-19 a făcut să fie și mai necesară o revizuire aprofundată a politicii comerciale a UE; subliniază că Parlamentul este pregătit să contribuie activ la revizuirea politicii comerciale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază importanța unor lanțuri valorice echitabile, reziliente și sustenabile care respectă drepturile omului, drepturile lucrătorilor și standardele de mediu; reamintește că obligația de diligență de-a lungul lanțurilor de aprovizionare ar trebui să fie un instrument pentru a realiza acest lucru; subliniază că ar trebui să se acorde mai multă atenție poziției vulnerabile a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) în UE și în special în țările în curs de dezvoltare, întrucât companiile mari sunt mai susceptibile să facă față șocurilor exogene continue; subliniază că este important să se utilizeze previziunea strategică pentru a îmbunătăți gradul de pregătire și reziliența UE și a țărilor în curs de dezvoltare la orice viitoare șocuri și crize sanitare, inclusiv la apariția unor noi mutații ale bolilor și a unor pandemii viitoare, cu scopul de a elabora strategii și răspunsuri adaptate exigențelor viitorului; subliniază că un pilon-cheie pentru o strategie UE privind lanțurile de aprovizionare sustenabile ar fi să se solicite ca întreprinderile expuse în mare măsură lanțurilor de aprovizionare internaționale să fie supuse unor cerințe de raportare obligatorii din punct de vedere juridic, în contextul viitoarei revizuiri a Directivei privind prezentarea de informații nefinanciare (15); |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Uniunii Europene să asigure funcționarea comerțului și pentru cei defavorizați din punct de vedere economic; reamintește, în această privință, că acțiunile specifice de promovare a „schemelor de comerț echitabil și etic” la care s-a angajat Comisia în cadrul Strategiei „Comerț pentru toți” au devenit și mai relevante în circumstanțele actuale, având în vedere că inițiativele ascendente în materie de comerț echitabil pot garanta că comerțul este benefic pentru actorii defavorizați din punct de vedere economic din lanțul de aprovizionare; subliniază importanța previzibilității pe termen lung a comenzilor și ia act de eficacitatea sistemelor de comandă de acest tip în sectorul comerțului echitabil; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să promoveze inițiativele de comerț echitabil prin programe ale UE care implică tinerii și sectorul privat în acțiunea externă, în general, în punerea în aplicare a capitolelor privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă, prin delegații ale UE și prin recompensarea bunelor practici și facilitarea schimbului de cunoștințe între autoritățile locale, regionale și naționale, societatea civilă, școli și universități din UE, inclusiv prin extinderea premiului „Orașe ale UE în favoarea unui comerț echitabil și etic” în școli și universități și prin instituirea unei săptămâni anuale a comerțului echitabil, găzduită la Bruxelles de către Comisie; solicită Comisiei Europene să raporteze cu privire la sprijinul pe care UE și statele membre îl acordă inițiativelor de comerț echitabil; |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată că lanțurile valorice globale implică adesea efecte asimetrice, inclusiv pentru țările cel mai puțin dezvoltate, o distribuție inegală a riscurilor și un impact negativ disproporționat asupra femeilor; regretă faptul că, în timpul pandemiei, această distribuție inegală a dus la transferarea de către unele întreprinderi europene a costurilor aferente unei cereri mai scăzute de-a lungul lanțurilor lor de aprovizionare, inclusiv în țările curs de dezvoltare, și la anularea unor comenzi care fuseseră deja produse și, în unele cazuri, chiar expediate; invită Comisia să colaboreze cu statele membre, cu guvernele locale, cu sectorul privat și cu societatea civilă pentru a obține o distribuție mai echitabilă a efectelor negative și a riscurilor de-a lungul lanțurilor de aprovizionare; invită Comisia să prezinte propuneri concrete în urma angajamentului său de „toleranță zero față de munca copiilor” înainte de sfârșitul anului 2021, pe care ONU l-a declarat Anul internațional pentru eradicarea muncii copiilor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că lanțul valoric din domeniul turismului este unul dintre principalele ecosisteme industriale ale Europei; subliniază, în această privință, că, din cauza restricțiilor de călătorie și legate de lanțurile de aprovizionare și a perturbărilor cauzate de criza COVID-19, sectoarele legate de turism, cum ar fi cel hotelier, precum și alte industrii majore (industria aeronautică, a autovehiculelor, siderurgică, a construcțiilor navale și marină), suferă un colaps comercial și economic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că sunt necesare norme eficace care să asigure o concurență loială și condiții de concurență echitabile pentru întreprinderile europene, atât pe piața internă, cât și pe piețele țărilor terțe, pentru a garanta relații comerciale reciproc avantajoase cu partenerii internaționali și pentru a proteja piața unică împotriva strategiilor de investiții agresive ale actorilor din afara UE, care încearcă să profite de criza actuală; subliniază, în acest sens, importanța instrumentelor de apărare comercială; subliniază că regulamentul privind respectarea normelor comerțului internațional ar trebui să contribuie pozitiv la obiectivul de a asigura o concurență loială și condiții de concurență echitabile și evidențiază că comerțul și dezvoltarea sustenabilă sunt parte integrantă din politica comercială; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să finalizeze rapid, în 2021, setul de instrumente de apărare comercială prin propuneri legislative sprijinite de studii de impact, acordând prioritate unui instrument de contracarare a acțiunilor coercitive, unui instrument care să abordeze denaturările cauzate de subvențiile străine și de întreprinderile deținute de stat, precum și încheierii negocierilor privind Instrumentul pentru achiziții publice internaționale; subliniază efectul coercitiv al sancțiunilor extrateritoriale impuse de țările terțe și faptul că trebuie protejată funcționarea instrumentelor financiare prin astfel de măsuri; constată importanța intervenției financiare publice în timpul pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

8.

| 9. | este convins că deschiderea ar trebui să meargă mână în mână cu protejarea sectoarelor noastre strategice și ar trebui să fie strâns legată de o politică industrială ambițioasă, orientată spre viitor, în conformitate cu Pactul verde și cu strategia digitală, care poate să crească capacitățile UE de a face față șocurilor viitoare din sectoare strategice, să stimuleze redresarea economică și să asigure competitivitatea întreprinderilor din UE, creând locuri de muncă de calitate și asigurând faptul că Europa joacă un rol esențial în producția de bunuri inovatoare și în viitoarele servicii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că diversificarea și reziliența lanțurilor ar trebui să fie o prioritate-cheie pentru politica comercială revizuită a UE; subliniază cuplarea comerțului cu interesele de securitate și solicită consolidarea și aplicarea proporțională a examinării investițiilor străine directe, completând și sprijinind astfel eforturile statelor membre de a pune în aplicare această examinare pentru a proteja sectoarele strategice europene și prevenind stabilirea unor dependențe economice dăunătoare și exploatabile de actorii din afara UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este convins că UE depinde mult prea mult de un număr limitat de furnizori de anumite materii prime, bunuri și servicii critice, în special de bunuri medicale și farmaceutice, și că acest lucru îi subminează autonomia strategică și obiectivele geopolitice; insistă asupra faptului că UE ar trebui să depășească aceste dependențe de nedorit printr-o combinație orizontală de politici care să stimuleze întreprinderile să acumuleze stocuri, să mărească producția, să diversifice strategiile de aprovizionare și, dacă este necesar, să promoveze delocalizarea într-o țară mai apropiată și relocalizarea, ceea ce ar putea crea noi oportunități comerciale pentru parteneri din vecinătatea estică și sudică și care trebuie să fie însoțită de apropierea reglementării în sectoarele strategice; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază riscurile pentru lanțurile de aprovizionare critice pe care le-a scos în evidență criza de COVID-19 și invită Comisia să acorde o atenție deosebită sustenabilității lanțurilor de aprovizionare ale UE în viitoarea sa strategie industrială, identificând ce lanțuri de aprovizionare ar putea beneficia de o reziliență sporită prin diversificarea aprovizionării, relocalizare și constituirea de stocuri; consideră totuși că întreprinderile ar trebui să decidă în cele din urmă ele însele asupra modalității de gestionare a lanțurilor lor de aprovizionare globale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că Comisia ar trebui să promoveze o economie circulară la nivel mondial și subliniază rolul pe care ar trebui să îl joace acordurile comerciale în consolidarea obiectivelor economiei circulare, diversificarea ofertei și consolidarea relațiilor comerciale deschise pentru bunuri și servicii critice, precum și faptul că scurtarea sau modificarea lanțurilor de aprovizionare către vecinătatea UE și Africa poate avea un efect pozitiv asupra creșterii economice durabile, ecologice, favorabile incluziunii și reziliente a acestora, precum și asupra intereselor strategice ale UE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ia act de faptul că lanțurile de aprovizionare agroalimentare ale UE au continuat să funcționeze în timpul pandemiei, dar regretă că restricțiile la export și barierele comerciale au creat numeroase perturbări; remarcă faptul că sistemul de informații privind piața agricolă (AMIS), care reunește principalele țări ce comercializează produse agricole de bază cu scopul de a spori transparența pieței alimentare și de a îmbunătăți răspunsul politic pentru securitatea alimentară, poate fi considerat un exemplu de bună practică; invită Comisia să analizeze dacă acest model ar putea fi utilizat și în alte lanțuri valorice; sprijină acțiunile menite să faciliteze comerțul adoptate pentru a promova standardele de siguranță alimentară și măsurile sanitare și fitosanitare (SPS) ca răspuns la pandemia de COVID-19; ia act de faptul că, conform Programului Alimentar Mondial al ONU (PAM), pandemia de COVID-19 a supus până la 265 de milioane de persoane riscului de deficit acut de alimente în 2020 în țările cu venituri reduse și cu venituri medii, o cifră mai mare cu 130 de milioane față de 2019; invită Comisia să identifice și să examineze împreună cu ONU măsurile cele mai adecvate pentru a se asigura că această pandemie nu conduce la o criză alimentară în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să elaboreze o strategie privind comerțul digital, care să crească accesul pe piață al întreprinderilor europene, să consolideze infrastructura digitală, să armonizeze cadrele de reglementare, să modernizeze instrumentele comerciale și vamale și să protejeze drepturile cetățenilor UE în temeiul RGPD (16); |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să realizeze evaluări aprofundate care să stabilească dacă noul model de clauză al UE privind fluxurile de date va menține protecția datelor și drepturile la viață privată ale cetățenilor europeni în cazul unui litigiu cu un partener comercial; subliniază că măsurile existente și viitoare care protejează drepturile fundamentale la viață privată și protecția datelor cu caracter personal nu trebuie să fie subminate de acordurile comerciale internaționale; îndeamnă Comisia să ia în considerare angajamentele relevante ale țărilor terțe atunci când evaluează adecvarea lor, inclusiv pentru transferurile ulterioare de date; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că revoluția digitală s-a accelerat în urma pandemiei de COVID-19 și recunoaște că este important ca UE să preia inițiativa și să stabilească standarde pentru o economie globală sustenabilă, bazată pe digitalizare, precum și să mențină deschise fluxurile de date internaționale, pentru a depăși rapid o serie de bariere și blocaje comerciale; subliniază că UE poate stabili un standard global pentru comerțul digital echitabil și rezilient în angajamentele sale bilaterale și multilaterale și în negocierile multilaterale care vizează facilitarea comerțului electronic și a investițiilor; subliniază că capitolul digital din Acordul comercial și de cooperare UE-Regatul Unit poate servi ca model pentru acordurile comerciale viitoare; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită să se acorde stimulente, inclusiv prin dispoziții legale adaptate privind ajutorul de stat, pentru ca întreprinderile din UE să poată face ca lanțurile lor de valoare să fie mai sustenabile și să își scurteze sau să își modifice lanțurile de aprovizionare acolo unde acest lucru ar putea fi benefic pentru economia, reziliența, obiectivele geopolitice și/sau autonomia strategică UE, pentru a se asigura că costurile externe sociale, de mediu și economice sunt pe deplin internalizate în prețuri, în conformitate cu politicile UE precum strategia „De la fermă la consumator”, Planul de acțiune pentru economia circulară, strategia privind biodiversitatea și intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia să revizuiască în amănunt modalitatea și măsura în care au loc transferuri de tehnologii emergente și disruptive din UE către state autoritare prin fluxuri comerciale și de investiții; invită Comisia să propună măsuri noi pentru a limita astfel de transferuri, inclusiv cooperarea în lanțul de aprovizionare cu parteneri care împărtășesc aceeași viziune; solicită să se inițieze unui dialog privind semiconductorii cu Taiwan; |
| --- | --- |

19.

Politica comercială pentru produsele sanitare de importanță critică: învățămintele desprinse în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19

| 20. | subliniază că guvernanța comerțului internațional, care privilegiază cooperarea internațională în raport cu concurența, joacă un rol esențial în dezvoltarea rapidă a tratamentelor medicale și a vaccinurilor, în creșterea rapidă a producției, în dezvoltarea unor lanțuri valorice globale reziliente și în accesul echitabil la piața mondială și, în acest context, subliniază că actuala pandemie ar trebui să impulsioneze consolidarea cooperării internaționale și pregătirea globală pentru urgențele în materie de sănătate, ceea ce necesită un angajament mai mare din partea UE și a statelor membre în cadrul „Echipei Europa”; subliniază că trebuie abordate cauzele pandemiilor și zoonozelor care sunt legate de comerț, cum ar fi impactul comerțului asupra degradării biosferei; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută propunerea mai multor lideri guvernamentali referitoare la un tratat internațional privind răspunsul la pandemii și solicită ca el să includă un pilon comercial solid; subliniază că cadrul comercial internațional trebuie să stimuleze cooperarea și să instituie atât mecanisme structurale, cât și mecanisme de răspuns rapid pentru a ajuta guvernele să depășească provocările asociate urgențelor sanitare; subliniază că aceste dispoziții ar trebui să includă, pe de o parte, o abordare orientată spre cerere, care să ofere finanțare comună și achiziții în avans coordonate la nivel mondial și, pe de altă parte, o strategie integrată privind oferta pentru a crește capacitatea de producție de-a lungul întregului lanț valoric; afirmă că trebuie să se facă progrese în domeniul transparenței privind stocurile disponibile, rețelele de aprovizionare globale, capacitățile de producție și stabilirea prețurilor pentru produsele sanitare esențiale și în punerea în aplicare și dezvoltarea excepțiilor pentru securitatea sănătății publice în cadrul drepturilor de proprietate intelectuală (DPI), crescând mobilitatea globală a serviciilor esențiale, protejând și stimulând reziliența întreprinderilor mici și mijlocii (IMM), precum și dezvoltând o abordare intersecțională pentru a lupta împotriva impactului negativ al crizelor sanitare asupra egalității de gen, egalității veniturilor și poziției minorităților; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită să se instituie un nou Comitet pentru comerț și sănătate în cadrul celei de-a 12-a Conferințe ministeriale a OMC, cu scopul de a elabora orientări privind modalitatea în care guvernele pot pune în aplicare excepțiile și flexibilitățile existente în dreptul comercial internațional pentru a spori securitatea sănătății publice și privind mecanismele care trebuie instituite pentru a îmbunătăți răspunsul global la urgențele sanitare, precum și cu scopul de a pune bazele pentru un pilon comercial dedicat negocierilor referitoare la un viitor tratat internațional privind răspunsul la pandemii; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că lanțurile de aprovizionare globale pentru materii prime și producția și distribuția vaccinurilor trebuie să beneficieze de pe urma unor de relații comerciale deschise; subliniază că protecționismul în ceea ce privește producția și distribuția vaccinurilor poate să împiedice combaterea pandemiei la nivel mondial; evidențiază, în acest sens, efectele negative ale măsurilor unilaterale cum ar fi restricțiile și interdicțiile la export și lipsa de transparență în ceea ce privește stocurile globale și speculațiile ulterioare legate de prețurile bunurilor esențiale limitate, nu în ultimul rând pentru țările cu venituri reduse și medii; solicită, prin urmare, Uniunii Europene să încurajeze adoptarea inițiativei OMC privind comerțul și sănătatea până la sfârșitul anului 2021, să încurajeze o cooperare globală mai puternică și să fie mult mai exigentă în ceea ce privește transparența ofertei, producția și costul produselor medicale, reziliența sistemelor globale de sănătate și produsele și serviciile medicale accesibile și la un preț convenabil; invită UE să se asigure că viitoarele acorduri de achiziționare în avans sunt făcute publice integral, în special cele care privesc următoarea generație de vaccinuri; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită UE să integreze angajamente privind secretele comerciale, datele care constituie obiectul dreptului de proprietate și transferurile de tehnologie și să insiste asupra transparenței necesare din partea furnizorilor, inclusiv asupra unei analize cost-profit pentru fiecare produs; |
| --- | --- |

24.

| 25. | este îngrijorat, prin urmare, de noua multiplicare a restricțiilor la exportul de vaccinuri impuse de către principalele țări producătoare precum SUA, Regatul Unit, China, India și, într-o mai mică măsură, de către UE și subliniază că acest lucru ar putea pune în pericol extinderea rapidă la scară globală a capacității de producție a vaccinurilor, întrerupe lanțurile de producție și conduce la represalii; îndeamnă Comisia să colaboreze cu țările producătoare pentru a elimina rapid barierele la export; reafirmă că mecanismul UE de autorizare a exporturilor este o măsură temporară, care trebuie utilizată numai în ultimă instanță și care ar trebui să se transforme într-un mecanism de transparență; insistă să primească acces total și la timp la astfel de date; subliniază că asigurarea unui grad mai mare de transparență a sporit încrederea cetățenilor UE în campania de vaccinare și în gestionarea pandemiei de COVID-19 de către Uniune; |
| --- | --- |

25.

| 26. | este profund îngrijorat de numărul în creștere al variantelor de COVID-19; subliniază că lipsa producției și a distribuției de vaccinuri în țările terțe ar putea conduce la multiplicarea unor noi tipuri de variante diferite; recunoaște că UE este unul dintre cei mai mari exportatori de vaccinuri în țările terțe, dar că, în termeni absoluți, aceste exporturi nu sunt suficiente pentru a combate pandemia la nivel mondial; subliniază că, în prezent, mecanismul COVAX nu este capabil să răspundă cererii de distribuție a vaccinurilor către populațiile cele mai vulnerabile; evidențiază că accesul global în timp util la vaccinuri poate fi benefic pentru redresarea și reziliența economiei mondiale, precum și a economiei UE; îndeamnă Comisia să întrețină relații diplomatice eficace în domeniul vaccinurilor și al aprovizionării cu medicamente pentru a consolida credibilitatea și vizibilitatea diplomatică a UE și solicită să se intensifice eforturile internaționale pentru a accelera furnizarea de vaccinuri destinate mecanismului COVAX; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că vaccinurile împotriva COVID-19 și a variantelor sale ar trebui să fie un bun public global și că eforturile multilaterale urgente ar trebui să se concentreze asupra distribuției echitabile a vaccinurilor la nivel mondial, măririi rapide a capacităților de producție și a stabilirii de parteneriate și transferuri de tehnologie, inclusiv în țările cu venituri reduse și medii; subliniază că, pe baza lecțiilor învățate, este esențial să se continue îmbunătățirea cadrelor de parteneriat public-privat care stau la baza dezvoltării și producerii de vaccinuri și de alte tehnologii medicale esențiale; salută Summitul mondial privind lanțul de aprovizionare și producția vaccinului C19 care a avut loc la 8 și 9 martie 2021 și solicită crearea unor platforme structurale pentru a extinde rapid producția de vaccinuri în mai multe țări, care ar putea lua forma unui centru de coordonare în parteneriat public-privat pentru a reuni părțile publice și private cu scopul de a permite și a extinde parteneriatele, de a monitoriza blocajele și de a identifica măsuri de sprijinire a producției și a punerii la dispoziție a vaccinurilor; subliniază eforturile depuse de directorul general al OMC pentru ca membrii să avanseze în discuțiile despre inițiativele privind comerțul și sănătatea; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că politica comercială internațională trebuie să aibă un rol proactiv în acest demers prin facilitarea comerțului cu materii prime, reducerea deficitului de personal calificat și cu experiență, soluționarea problemelor legate de lanțul de aprovizionare și revizuirea cadrului global privind drepturile de proprietate intelectuală pentru viitoare pandemii; insistă, în acest sens, asupra unui dialog constructiv referitor la o derogare temporară de la Acordul OMC privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală (TRIPS), cu scopul de a asigura că țările nu se confruntă cu măsuri de retorsiune din cauza încălcării brevetelor legate de COVID-19 în timpul pandemiei; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că cercetătorii și industria au depus eforturi majore pentru a dezvolta noi tipuri de diagnosticare, tratamente și vaccinuri pentru COVID-19; subliniază rolul esențial pe care îl joacă resursele din sectorul public, care permit companiilor farmaceutice să reducă riscurile din întregul lanț valoric al vaccinurilor prin finanțare și subvenții mari pentru cercetare și dezvoltare, precum și prin acorduri preliminare de achiziție la scară largă; subliniază contribuția fundamentală a personalului medico-sanitar, a pacienților, a supraviețuitorilor COVID-19 și a publicului larg care au participat la studiile clinice și la alte activități de cercetare și dezvoltare pentru diferite terapii și vaccinuri; consideră că un cadru juridic multilateral privind DPI poate oferi măsuri de protecție și stimulente esențiale pentru pregătirea împotriva viitoarelor pandemii și recunoaște rolul acestuia în facilitarea unei colaborări ample și fără precedent între guverne, instituțiile de cercetare și companiile farmaceutice; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază importanța crucială a punerii în comun a tehnologiei deschise, a know-how-ului și a cercetării pentru un răspuns eficace la pandemie și a participării depline a companiilor farmaceutice la inițiative multilaterale precum C-TAP (Grupul de acces la tehnologiile de combatere a COVID-19) și recent înființatul centru de transfer tehnologic al OMS pentru a valorifica întregul lor potențial; |
| --- | --- |

30.

Comerțul și dezvoltarea durabilă

| 31. | sprijină integrarea Pactului verde european și a Strategiei digitale europene în Comunicarea privind analiza politicii comerciale și solicită o politică comercială fermă, orientată către multilateralism, reziliență și durabilitate, în conformitate cu angajamentul UE de a pune în aplicare obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; solicită un plan de acțiune, o foaie de parcurs și un calendar concrete pentru a transforma această ambiție în realitate; invită, prin urmare, Comisia să colaboreze cu partenerii pentru a actualiza acordurile comerciale și de investiții existente, utilizând clauzele de revizuire ale acestora; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută faptul că Acordul de la Paris este inclus, ca element esențial, în toate acordurile comerciale, de investiții și de parteneriat viitoare; subliniază că ratificarea convențiilor de bază ale Organizației Internaționale a Muncii (OIM) și respectarea drepturilor omului sunt cerințe pentru încheierea acordurilor de liber schimb (ALS); solicită Uniunii să colaboreze cu partenerii comerciali existenți și viitori pentru a ratifica și a pune efectiv în aplicare alte convenții restante ale OIM și acorduri multilaterale de mediu atunci când revizuiește și negociază acorduri; solicită să se includă capitole ambițioase cu privire la gen, capacitarea femeilor și IMM-uri, precum și capitole specifice cu privire la comerțul digital în toate acordurile comerciale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că redresarea după pandemia de COVID-19 reprezintă o oportunitate unică de a stabili agenda pentru a promova creșterea sustenabilă; invită, prin urmare, Comisia să accelereze revizuirea planului de acțiune în 15 puncte referitor la capitolele privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă în 2021, astfel încât să poată fi pus în aplicare în negocierile în curs; se așteaptă ca în cadrul revizuirii să se abordeze caracterul executoriu și reamintește, în acest sens, documentul neoficial din Țările de Jos și Franța privind comerțul, efectele economice sociale și dezvoltarea sustenabilă (17); propune ca cel puțin progresele recente privind caracterul executoriu în cadrul politicii comerciale a UE ar trebui luate în considerare, și anume capacitatea de a răspunde cazurilor de nerespectare de către parteneri prin sancțiuni unilaterale, ca soluție de ultimă instanță, cum ar fi introducerea de tarife sau contingente pentru anumite produse sau suspendarea încrucișată a altor părți ale unui acord; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită, de asemenea, Consiliului și Comisiei să includă în capitolele privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă și în cele privind calitatea vieții animalelor, comerțul echitabil și economia circulară; subliniază, în acest sens, rolul responsabilului cu aplicarea dispozițiilor în materie comercială și solicită o cooperare strânsă cu Comisia pentru comerț internațional a Parlamentului European în ceea ce privește monitorizarea și controlul aplicării capitolelor privind comerțul și dezvoltarea sustenabilă; invită Comisia să se bazeze pe învățămintele desprinse din recentul grup de experți, astfel încât capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă să includă o foaie de parcurs cu angajamente concrete și verificabile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | regretă că produsele maro beneficiază în continuare de un tratament preferențial în raport cu produsele verzi și că tarifele și barierele comerciale acționează împotriva comerțului sustenabil; subliniază că eliminarea tarifelor și a barierelor comerciale pentru bunurile și serviciile verzi ar trebui să fie concepută în conformitate cu normele OMC, astfel încât să contribuie la soluții inovatoare pentru a aborda criza climatică și la atingerea obiectivelor Pactului verde, precum și a obiectivelor de dezvoltare durabilă și la dezvoltarea sustenabilă la nivel mondial; solicită Comisiei să examineze posibilele instrumente de combatere a acestor denaturări și să își transpună cuvintele în acțiuni în legătură cu Pactul verde, punându-l în aplicare în toate aspectele politicii comerciale; |
| --- | --- |

35.

| 36. | evidențiază că costurile inițiale ridicate, care ar putea fi recuperate doar în timp, și lipsa know-how-ului și a echipamentelor încetinesc în prezent tranziția verde și tranziția digitală a țărilor în curs de dezvoltare; solicită Comisiei să utilizeze toate instrumentele comerciale și politicile de cooperare pentru dezvoltare de care dispune pentru a crește sprijinul financiar, asistența tehnică, transferurile de tehnologie, consolidarea capacităților și digitalizarea cu scopul de a capacita țările în curs de dezvoltare și a le permite să ajungă la o reziliență sustenabilă și să pună mai bine în aplicare obligația de diligență de-a lungul lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită UE să își asume un rol de lider în cadrul multilateral pentru a colabora cu țările și partenerii comerciali care împărtășesc aceeași viziune în ceea ce privește urmărirea unei agende de mediu solide, inclusiv dezvoltarea progresivă de discipline, pentru a pune capăt atât subvențiilor care denaturează piața, cât și subvențiilor dăunătoare mediului în acordurile comerciale și în cadrul OMC, inclusiv în ceea ce privește disciplinele privind subvențiile pentru combustibilii fosili, pe baza principiului de „a nu prejudicia în mod semnificativ”; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că este important să se elaboreze evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile ex ante, intermediare și ex post, pe baza unui calendar concret, abordând posibilele riscuri cât mai curând posibil și, în cazul în care evaluările ex post se dovedesc a fi necesare, să se remedieze efectele negative; invită Comisia să informeze periodic Parlamentul cu privire la evaluările în curs și finalizate ale impactului asupra dezvoltării sustenabile; subliniază că este necesar să se dezvolte un cadru cuprinzător cu ținte concrete, care să inducă progrese în legătură cu ODD, Pactul verde și Agenda OIM privind munca decentă în cadrul acordurilor comerciale și de investiții; subliniază că încheierea de noi acorduri ar trebui să fie condiționată de atingerea acestor ținte și că acordurile existente ar trebui revizuite în consecință; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că transparența, dialogul și buna comunicare cu cetățenii și părțile interesate sunt esențiale pentru a genera sprijin pentru politica comercială și pentru a valorifica beneficiile acesteia; salută, prin urmare, portalul Access2Markets și eforturile Comisiei în promovarea acestui instrument; insistă asupra faptului că rolul și responsabilitățile societății civile și ale grupurilor consultative interne, al căror rol de monitorizare ar putea fi extins mai mult, trebuie să fie clar definite în acordurile politice și comerciale ale UE și că asistența financiară trebuie să fie însoțită de măsuri de consolidare a capacităților, pentru a putea funcționa eficient; subliniază potențialul delegațiilor UE de a sprijini activitatea grupurilor consultative interne din țările terțe și de a monitoriza și pune în aplicare acordurile comerciale, acordând o atenție deosebită sprijinirii IMM-urilor în valorificarea acordurilor și a măsurilor de facilitare a comerțului; regretă lipsa unei structuri globale în acest sens; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că este nevoie de o mai mare coerență și transparență în controlul politicii comerciale a UE; subliniază că este nevoie de criterii coerente, clare, măsurabile și obiective pentru politica comercială a UE și implicarea cetățenilor UE, un dialog mai bun între Comisie și Parlamentul European, o mai mare coerență a politicilor și un control mai bun al tuturor aspectelor politicii comerciale; subliniază, în acest sens, rolul evaluărilor ex ante, intermediare și ex post ale impactului asupra dezvoltării sustenabile; invită Comisia să colaboreze cu Parlamentul în toate etapele propunerilor sale, să dea curs propunerilor formulate de grupurile consultative interne, să revigoreze dialogul cu societatea civilă și să coopereze mai intens cu societatea civilă în cadrul Comitetului Economic și Social European (CESE); solicită Parlamentului să organizeze consultări periodice cu grupurile consultative interne; |
| --- | --- |

40.

Multilateralismul și poziția geopolitică a Europei în lume

| 41. | invită Comisia să identifice acțiuni concrete și specifice și o foaie de parcurs pentru implementarea conceptului de autonomie strategică deschisă și pentru a se asigura că toate opțiunile sunt luate în considerare; constată cu îngrijorare că, în urma pandemiei de COVID-19, s-au intensificat concurența și tensiunile geopolitice; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește semnificația geopolitică a unei politici comerciale a UE puternice, diversificate și reziliente; reamintește că rata ridicată de dependență energetică a UE reprezintă o provocare pentru autonomia strategică deschisă, care ne obligă să accelerăm tranziția energetică; subliniază că puterea de piață a UE, valorile sale și aderarea sa la cooperare, echitate, reciprocitate și un comerț bazat pe norme ar trebui să stea la baza unei astfel de deschideri; |
| --- | --- |

42.

| 43. | recomandă insistent ca UE să urmărească să încheie parteneriate noi cu parteneri care gândesc similar și să le consolideze pe cele existente; consideră că încheierea unor acorduri comerciale multilaterale cu un număr limitat de parteneri și punerea accentului pe probleme strategice oferă o cale mai bună și mai concretă pentru implementarea conceptului de autonomie strategică deschisă și ar beneficia sprijinul societății civile; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază însă că atunci când cooperarea nu este posibilă, UE ar trebui să își urmărească interesele prin măsuri autonome pentru a-și proteja valorile și a combate practicile comerciale neloiale, în conformitate cu dreptul internațional; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută faptul că în analiza politicii comerciale se sprijină multilateralismul și că s-au prezentat propuneri extinse pentru necesara reformă profundă a OMC la nivelul tuturor funcțiilor sale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | împărtășește accentul pus de Comisie în viziunea sa privind reforma OMC asupra redresării economice, dezvoltării durabile, subvențiilor de stat neloiale și comerțului digital și îndeamnă Comisia să depună toate eforturile pentru a-și pune în aplicare agenda, inclusiv obiectivele privind egalitatea de gen, drepturile omului și standardele de muncă; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că este important să se asigure conectarea rapidă a OMC cu alte organizații din sistemul multilateral, cum ar fi OMS, să se ajungă la un consens la Geneva, să se asigure că organizațiile internaționale lucrează împreună pentru a face față provocărilor globale și să se încheie negocierile privind subvențiile pentru pescuit în cadrul celei de-a 12-a Conferințe ministeriale a OMC; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază importanța inițiativei OMC privind comerțul și clima și își reiterează sprijinul pentru un acord privind bunurile de mediu; salută, în acest context, abordarea noii directoare generale a OMC și se așteaptă ca aceasta să primească un sprijin puternic din partea Comisiei pentru a oferi un nou impuls organizației, astfel încât să poată face față provocărilor cu care se confruntă în prezent sistemul comercial multilateral; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că este important ca litigiile să fie soluționate în mod eficace pentru a asigura stabilitatea și predictibilitatea în cadrul sistemului comercial multilateral și că este necesar ca situația actuală a organului de apel să fie rezolvată în cooperare cu SUA, pentru ca acesta să redevină operațional, garantând astfel că litigiile comerciale pot fi soluționate în mod corespunzător; solicită Comisiei să propună, ca parte a inițiativei sale privind comerțul și clima în cadrul OMC, includerea expertizei în materie de mediu în contextul soluționării litigiilor, după caz; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că revitalizarea funcției de negociere a OMC va juca un rol esențial în cadrul oricărei reforme substanțiale a organizației; constată, în special, că denaturările concurenței cauzate de subvențiile industriale și de întreprinderile de stat, în special în China, trebuie abordate și solicită Comisiei să prezinte propuneri de identificare și diferențiere a categoriilor de subvenții în funcție de contribuția acestora la obiectivele publice legitime; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că, pentru a revitaliza funcția de negociere a OMC, UE trebuie să colaboreze cu parteneri care gândesc similar pentru a găsi o bază comună pentru reforma OMC în sensul cel mai larg; reafirmă că, pentru a se înregistra progrese semnificative în ceea ce privește reforma OMC, este necesară realizarea unui consens larg și a unor coaliții între parteneri care gândesc similar; invită Comisia să se angajeze în continuare în negocieri multilaterale, ca un pas în direcția încheierii unor acorduri multilaterale; sprijină propunerea Comisiei de a iniția negocieri pentru un acord multilateral privind neutralitatea concurențială cu parteneri care gândesc similar; este convins că asumarea rolului de lider de către UE și cooperarea transatlantică sunt esențiale pentru reușita oricărei reforme semnificative a OMC; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia să caute activ o soluție pentru a elimina neconcordanța dintre nivelul de dezvoltare și nivelul angajamentelor asumate în cadrul sistemului comercial internațional; subliniază că trebuie să se acorde o atenție specială țărilor în curs de dezvoltare și nevoilor lor specifice în ceea ce privește creșterea economică, dezvoltarea sustenabilă și reforma OMC; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră că este esențial ca următoarea Conferință ministerială a OMC să abordeze regimul de sancțiuni pentru a nu permite ca consecințele încălcării normelor comerciale internaționale de către unii membri să fie plătite de sectoare care nu sunt responsabile de nerespectarea acestora; |
| --- | --- |

53.

| 54. | este de acord cu sugestia formulată în analiza politicii comerciale potrivit căreia G20 ar trebui să consolideze cooperarea și să-și coordoneze eforturile depuse pentru a atinge neutralitatea emisiilor de dioxid de carbon și alte aspecte din cadrul Pactului verde; subliniază însă că pentru ca această abordare să fie eficace, unii membri ai G20 vor fi nevoiți să își crească angajamentele de reducere a emisiilor; invită Comisia să furnizeze un mecanism eficient de ajustare la frontieră a emisiilor de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

54.

| 55. | sprijină o nouă agendă transatlantică amplă, orientată spre viitor, bazată pe interese și valori comune, care să aibă drept obiective contrabalansarea dezvoltării cooperării economice și comerciale în Pacific, pentru realizarea unei reforme semnificative a OMC și găsirea unor soluții comune la probleme comune; |
| --- | --- |

55.

| 56. | recunoaște, în același timp, că există în continuare unele interese divergente; îndeamnă Comisia și administrația SUA să coopereze îndeaproape în noul context politic pentru a asigura condiții de concurență echitabile pentru întreprinderi în scopul de a îmbunătăți accesul la piață pentru companiile din UE, de a continua să exploreze acorduri privind evaluarea conformității și eliminarea tarifelor industriale, de a conveni asupra unor standarde sociale, tehnologice și de mediu ambițioase și de a se baza pe experiența fiecăreia dintre ele pentru a promova mai eficient aceste standarde pe scena mondială; |
| --- | --- |

56.

| 57. | îndeamnă ambele părți să soluționeze disputele comerciale bilaterale, sprijină suspendarea tarifelor Airbus-Boeing și îndeamnă ca această chestiune să fie soluționată permanent pentru a găsi o soluție la taxele digitale; îndeamnă SUA să elimine tarifele din secțiunea 232 pentru oțel și aluminiu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | solicită să se depună eforturi comune pentru ca lucrătorii și companiile să se afle în centrul politicii comerciale, pentru a trece peste pandemie, pentru a accelera redresarea economică și pentru a facilita comerțul cu vaccinuri și produse medicale esențiale; reiterează că ar trebui să lucrăm împreună pentru a realiza o reformă semnificativă a OMC și pentru a restabili un organ de apel care să funcționeze bine; încurajează ambele părți să respecte angajamentele asumate de OMC în temeiul Acordului privind achizițiile publice și să găsească soluții comune la probleme comune, dar subliniază că este necesar ca UE să acționeze în mod autonom, dacă este necesar; |
| --- | --- |

58.

| 59. | sprijină comunicarea comună intitulată „O nouă agendă UE-SUA pentru o schimbare globală” și solicită înființarea rapidă a unui nou Consiliu UE-SUA pentru comerț și tehnologie; solicită ca UE și SUA să coopereze îndeaproape în ceea ce privește tehnologiile emergente și disruptive, inclusiv în ceea ce privește restricțiile comune la export și import aplicabile statelor autoritare; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită, în acest sens, Comisia să plaseze comerțul și clima, precum și reformele legate de acestea, în centrul relațiilor transatlantice, remarcând, în același timp, nivelul înalt de ambiție pe care noua administrație a SUA îl manifestă în acest domeniu, care ar trebui să se bazeze și pe noi abordări precum cele introduse de acordul comercial dintre SUA, Mexic și Canada; |
| --- | --- |

60.

| 61. | este conștient de importanța relației comerciale a UE cu China, care a devenit în 2020 cel mai important partener comercial al UE în domeniul comerțului cu mărfuri; este ferm convins că relațiile comerciale dintre UE și China necesită o abordare mai echilibrată și reciprocă; subliniază că procesul de ratificare a acordului cuprinzător între UE și China privind investițiile poate începe doar în momentul în care UE a obținut progrese substanțiale în elaborarea unor măsuri autonome adecvate și eficiente, care să fie concretizate prin eforturi de combatere a practicilor de denaturare a pieței sau de apărare a intereselor strategice ale UE, inclusiv printr-o interdicție privind produsele fabricate prin muncă forțată, un set actualizat de instrumente de apărare comercială și un mecanism funcțional de sancțiuni în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că ratificarea acordului cuprinzător privind investițiile este de neconceput în contextul dinamicii în evoluție a relației mai largi dintre UE și China și consideră extrem de regretabilă escaladarea inacceptabilă a Chinei de a supune la sancțiuni membrii aleși ai Parlamentului European și entități europene, deoarece acest lucru erodează și mai mult încrederea și împiedică cooperarea bilaterală; subliniază că procesul de ratificare a acordului cuprinzător privind investițiile nu poate începe până când sancțiunile chineze împotriva deputaților și organismelor Parlamentului nu vor fi ridicate; |
| --- | --- |

62.

| 63. | subliniază că Parlamentul va examina cu atenție acordul, inclusiv dispozițiile acestuia privind dezvoltarea sustenabilă, și reamintește Comisiei că va lua în considerare situația drepturilor omului în China, inclusiv în Hong Kong, atunci când i se va solicita să aprobe acordul de investiții; |
| --- | --- |

63.

| 64. | îndeamnă Comisia să avanseze cu un acord de investiții cu Taiwanul, demonstrând angajamentul față de implicarea semnificativă în relațiile comerciale și de investiții și luând măsurile necesare în vederea realizării unei evaluări a impactului, a unor consultări publice și a unui exercițiu de definire a domeniului de aplicare înainte de sfârșitul anului 2021; reiterează importanța dialogului structural bilateral, inclusiv în ceea ce privește aspectele legate de multilateralism și de OMC, de tehnologie și de sănătate publică, precum și a cooperării esențiale în materie de aprovizionare cu bunuri critice, cum ar fi semiconductorii; |
| --- | --- |

64.

| 65. | salută faptul că analiza politicii comerciale s-a angajat în mod eficient, susținut și constructiv față de Africa și vecinătatea estică și sudică și solicită măsuri concrete pentru aprofundarea relațiilor UE cu acești parteneri, inclusiv în domeniul energiei; |
| --- | --- |

65.

| 66. | reiterează importanța unui parteneriat strategic și sustenabil cu Asia de Sud-Est și cu India; invită Comisia, în acest context, să rămână implicată în regiune și să promoveze proactiv relațiile comerciale bazate pe norme pentru o strategie indo-pacifică cuprinzătoare și ambițioasă; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază că criza provocată de pandemia de COVID-19 a subliniat importanța unui nou parteneriat cu continentul african, care să promoveze o abordare politică durabilă și favorabilă incluziunii; subliniază, în acest context, că este necesar să se abordeze aspectele legate de reducerea și anularea datoriilor; subliniază că UE trebuie să sprijine în mod activ diversificarea lanțurilor valorice din Africa; |
| --- | --- |

67.

| 68. | salută intrarea în vigoare a zonei continentale africane de liber schimb (AfCFTA), instrument care va însoți activ integrarea regională, economică și politică a Africii și va îmbunătăți accesul său la piețele mondiale; |
| --- | --- |

68.

| 69. | subliniază importanța angajamentului UE față de relațiile noastre comerciale cu America Latină și zona Caraibilor, inclusiv cu țările și teritoriile de peste mări; își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul COVID-19, în special asupra femeilor, în această regiune; |
| --- | --- |

69.

| 70. | invită toate instituțiile UE să mențină ca prioritate cooperarea noastră în domeniul comerțului și al dezvoltării și al consolidării rezilienței în fața pandemiilor și a urgențelor sanitare; invită Comisia să mențină, în acest scop, un dialog structural cu partenerii din regiunile menționate mai sus; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0337.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0277.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0261.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0109.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0071.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0073.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0040.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0321.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0252.

(10)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0212.

(11)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0078.

(12)  JO C 369, 11.10.2018, p. 22.

(13)  JO C 101, 16.3.2018, p. 30.

(14)  Fondul Monetar Internațional, World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries, aprilie 2021.

(15)  Directiva 2014/95/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 de modificare a Directivei 2013/34/UE în ceea ce privește prezentarea de informații nefinanciare și de informații privind diversitatea de către anumite întreprinderi și grupuri mari (JO L 330, 15.11.2014, p. 1).

(16)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(17)  Document neoficial al Țărilor de Jos și al Franței privind comerțul, efectele economice sociale și dezvoltarea durabilă, accesat la „Țările de Jos la organizațiile internaționale (permanentrepresentations.nl)”.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/21

---

P9_TA(2021)0331

Activitățile financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual pe 2020

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la activitățile financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual pe 2020 (2020/2124(INI))

(2022/C 99/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 și 309 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Protocolul său nr. 5 privind Statutul Băncii Europene de Investiții (BEI), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 și 309 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și Protocolul său nr. 5 privind Statutul Băncii Europene de Investiții (BEI),

| — | având în vedere strategia climatică și noua politică de împrumuturi din sectorul energiei, adoptate de BEI în noiembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia climatică și noua politică de împrumuturi din sectorul energiei, adoptate de BEI în noiembrie 2019,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 ianuarie 2020 intitulată „Planul de investiții pentru o Europă durabilă – Planul de investiții din cadrul Pactului ecologic european” (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 ianuarie 2020 intitulată „Planul de investiții pentru o Europă durabilă – Planul de investiții din cadrul Pactului ecologic european” (COM(2020)0021),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 14 ianuarie 2020 referitoare la un regulament de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (COM(2020)0022), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 14 ianuarie 2020 referitoare la un regulament de instituire a Fondului pentru o tranziție justă (COM(2020)0022),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (1),

| — | având în vedere Raportul financiar al BEI pe 2019, publicat la 5 mai 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul financiar al BEI pe 2019, publicat la 5 mai 2020,

| — | având în vedere Raportul de activitate al BEI pentru 2019 intitulat „The Green Thread” (Firul verde), publicat la 7 mai 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de activitate al BEI pentru 2019 intitulat „The Green Thread” (Firul verde), publicat la 7 mai 2020,

| — | având în vedere adoptarea de către Consiliul de administrație al BEI, la 11 noiembrie 2020, a Foii de parcurs referitoare la Banca pentru climă și noua strategie a BEI privind clima din noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere adoptarea de către Consiliul de administrație al BEI, la 11 noiembrie 2020, a Foii de parcurs referitoare la Banca pentru climă și noua strategie a BEI privind clima din noiembrie 2020,

| — | având în vedere raportul din 2019 privind operațiunile BEI în Uniunea Europeană, publicat la 3 septembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2019 privind operațiunile BEI în Uniunea Europeană, publicat la 3 septembrie 2019,

| — | având în vedere raportul din 2019 privind proiectele sprijinite de BEI în afara Uniunii Europene intitulat „Global reach: the impact of the EIB beyond the European Union” (Dimensiunea mondială: impactul BEI dincolo de Uniunea Europeană), publicat la 10 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2019 privind proiectele sprijinite de BEI în afara Uniunii Europene intitulat „Global reach: the impact of the EIB beyond the European Union” (Dimensiunea mondială: impactul BEI dincolo de Uniunea Europeană), publicat la 10 decembrie 2020,

| — | având în vedere raportul financiar și raportul statistic ale BEI pentru 2019, publicate la 5 și, respectiv, 7 mai 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul financiar și raportul statistic ale BEI pentru 2019, publicate la 5 și, respectiv, 7 mai 2020,

| — | având în vedere rapoartele anuale ale Comitetului de audit al BEI, raportul de activitate privind anchetele antifraudă și Raportul privind mecanismul de tratare a plângerilor pentru 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale ale Comitetului de audit al BEI, raportul de activitate privind anchetele antifraudă și Raportul privind mecanismul de tratare a plângerilor pentru 2019,

| — | având în vedere raportul de informare privind gestionarea riscurilor al Grupului BEI pentru 2019, publicat la 6 iulie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de informare privind gestionarea riscurilor al Grupului BEI pentru 2019, publicat la 6 iulie 2020,

| — | având în vedere că BEI a aprobat ratificarea Acordului de la Paris de către UE la 7 octombrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere că BEI a aprobat ratificarea Acordului de la Paris de către UE la 7 octombrie 2016,

| — | având în vedere obiectivele ONU de dezvoltare durabilă (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele ONU de dezvoltare durabilă (ODD),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 13 martie 2020 intitulată „Răspunsul economic coordonat la epidemia de COVID-19” (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 13 martie 2020 intitulată „Răspunsul economic coordonat la epidemia de COVID-19” (COM(2020)0112),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/460 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013 și (UE) nr. 508/2014 în ceea ce privește anumite măsuri specifice menite să mobilizeze investiții în sistemele de sănătate ale statelor membre și în alte sectoare ale economiilor acestora ca reacție la epidemia de COVID-19 (Inițiativa pentru investiții ca reacție la coronavirus) (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la Planul de investiții pentru o Europă durabilă – modalități de finanțare a Pactului verde (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la Planul de investiții pentru o Europă durabilă – modalități de finanțare a Pactului verde (4),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 11 decembrie 2020 privind cadrul financiar multianual (CFM) și Next Generation EU, COVID-19, schimbările climatice, securitatea și relațiile externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 11 decembrie 2020 privind cadrul financiar multianual (CFM) și Next Generation EU, COVID-19, schimbările climatice, securitatea și relațiile externe,

| — | având în vedere Raportul special nr. 03/2019 al Curții de Conturi Europene (CCE) intitulat „Fondul european pentru investiții strategice (FEIS): este nevoie să se acționeze pentru ca FEIS să devină un succes deplin”, publicat la 29 ianuarie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 03/2019 al Curții de Conturi Europene (CCE) intitulat „Fondul european pentru investiții strategice (FEIS): este nevoie să se acționeze pentru ca FEIS să devină un succes deplin”, publicat la 29 ianuarie 2019,

| — | având în vedere Raportul de activitate al BEI pentru 2020 intitulat „Crisis Solutions” (Soluții la criză), publicat la 20 ianuarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de activitate al BEI pentru 2020 intitulat „Crisis Solutions” (Soluții la criză), publicat la 20 ianuarie 2021,

| — | având în vedere Raportul special nr. 12/2020 al CCE intitulat „Platforma europeană de consiliere în materie de investiții: lansată cu scopul de a stimula investițiile în UE, impactul platformei rămâne limitat”, publicat la 12 mai 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 12/2020 al CCE intitulat „Platforma europeană de consiliere în materie de investiții: lansată cu scopul de a stimula investițiile în UE, impactul platformei rămâne limitat”, publicat la 12 mai 2020,

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la instituțiile și organismele uniunii economice și monetare: prevenirea conflictelor de interese după ocuparea unor funcții publice (5) |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la instituțiile și organismele uniunii economice și monetare: prevenirea conflictelor de interese după ocuparea unor funcții publice (5)

| — | având în vedere scrisoarea Ombudsmanului din 22 iulie 2016 adresată președintelui BEI cu privire la conflictele de interese și răspunsul președintelui BEI din 31 ianuarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Ombudsmanului din 22 iulie 2016 adresată președintelui BEI cu privire la conflictele de interese și răspunsul președintelui BEI din 31 ianuarie 2017,

| — | având în vedere decizia Ombudsmanului în cauza 2168/2019/KR privind decizia Autorității Bancare Europene de a aproba cererea directorului său executiv de a deveni director general al unui grup de lobby în domeniul financiar, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Ombudsmanului în cauza 2168/2019/KR privind decizia Autorității Bancare Europene de a aproba cererea directorului său executiv de a deveni director general al unui grup de lobby în domeniul financiar,

| — | având în vedere raportul din 2019 al organizației Counter Balance intitulat „Este oare BEI aptă să confrunte frauda și corupția? Provocări pentru cadrul de guvernanță al Băncii UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2019 al organizației Counter Balance intitulat „Este oare BEI aptă să confrunte frauda și corupția? Provocări pentru cadrul de guvernanță al Băncii UE”,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru bugete, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru dezvoltare și Comisiei pentru bugete,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0200/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0200/2021),

| A. | întrucât, în temeiul articolului 309 din TFUE și în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, BEI are sarcina de a contribui la realizarea obiectivelor Uniunii, inclusiv prin diverse instrumente de investiții, cum ar fi împrumuturile, titlurile de capital, garanțiile, facilitățile de partajare a riscurilor și serviciile de consiliere; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în temeiul articolului 309 din TFUE și în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene, BEI are sarcina de a contribui la realizarea obiectivelor Uniunii, inclusiv prin diverse instrumente de investiții, cum ar fi împrumuturile, titlurile de capital, garanțiile, facilitățile de partajare a riscurilor și serviciile de consiliere;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 18 din statutul său, BEI trebuie să se asigure că fondurile sale sunt utilizate cât mai rațional posibil în interesul Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 18 din statutul său, BEI trebuie să se asigure că fondurile sale sunt utilizate cât mai rațional posibil în interesul Uniunii;

| C. | întrucât BEI este instituția de finanțare publică a Uniunii Europene și una dintre cele mai mari instituții financiare multilaterale din lume, întrucât, în consecință, BEI este partenerul natural al UE pentru punerea în aplicare a instrumentelor financiare, în strânsă cooperare cu instituțiile financiare naționale și multilaterale; |
| --- | --- |

C.

întrucât BEI este instituția de finanțare publică a Uniunii Europene și una dintre cele mai mari instituții financiare multilaterale din lume, întrucât, în consecință, BEI este partenerul natural al UE pentru punerea în aplicare a instrumentelor financiare, în strânsă cooperare cu instituțiile financiare naționale și multilaterale;

| D. | întrucât BEI și-a asumat un rol important în mobilizarea finanțării economiei, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), după impactul economic cauzat de pandemia de COVID-19, care a început în 2020; |
| --- | --- |

D.

întrucât BEI și-a asumat un rol important în mobilizarea finanțării economiei, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri), după impactul economic cauzat de pandemia de COVID-19, care a început în 2020;

| E. | întrucât BEI joacă un rol important în strategia adoptată de UE pentru a face față provocărilor legate de climă și mediu, așa cum a fost prezentată de Comisie, cu investiții suplimentare în valoare de 350 miliarde EUR necesare anual pentru a atinge obiectivele actualizate pentru 2030 privind clima și energia; |
| --- | --- |

E.

întrucât BEI joacă un rol important în strategia adoptată de UE pentru a face față provocărilor legate de climă și mediu, așa cum a fost prezentată de Comisie, cu investiții suplimentare în valoare de 350 miliarde EUR necesare anual pentru a atinge obiectivele actualizate pentru 2030 privind clima și energia;

| F. | întrucât BEI s-a angajat în 2019 să sprijine obiectivele Pactului verde european, să își alinieze toate activitățile de finanțare la obiectivele Acordului de la Paris și să devină „Banca UE pentru climă”; |
| --- | --- |

F.

întrucât BEI s-a angajat în 2019 să sprijine obiectivele Pactului verde european, să își alinieze toate activitățile de finanțare la obiectivele Acordului de la Paris și să devină „Banca UE pentru climă”;

| G. | întrucât Consiliul de administrație al BEI a aprobat foaia de parcurs referitoare la Banca pentru climă pentru perioada 2021-2025; |
| --- | --- |

G.

întrucât Consiliul de administrație al BEI a aprobat foaia de parcurs referitoare la Banca pentru climă pentru perioada 2021-2025;

| H. | întrucât BEI a început procesul de revizuire a politicii sale din 2011 de creditare în domeniul transporturilor, pentru a finanța sectorul transporturilor spre a deveni accesibil, eficient, ecologic și sigur; |
| --- | --- |

H.

întrucât BEI a început procesul de revizuire a politicii sale din 2011 de creditare în domeniul transporturilor, pentru a finanța sectorul transporturilor spre a deveni accesibil, eficient, ecologic și sigur;

| I. | întrucât finanțarea IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie este un obiectiv fundamental de politică publică al BEI; întrucât, numai în 2020, Grupul BEI a sprijinit cu noi finanțări peste 425 000 de IMM-uri și întreprinderi cu capitalizare medie; întrucât sprijinul pentru IMM-uri a reprezentat 40 % din volumul total al finanțării oferite de BEI; |
| --- | --- |

I.

întrucât finanțarea IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie este un obiectiv fundamental de politică publică al BEI; întrucât, numai în 2020, Grupul BEI a sprijinit cu noi finanțări peste 425 000 de IMM-uri și întreprinderi cu capitalizare medie; întrucât sprijinul pentru IMM-uri a reprezentat 40 % din volumul total al finanțării oferite de BEI;

| J. | întrucât investițiile BEI pot sprijini sectorul social, inclusiv sănătatea, educația și locuințele; |
| --- | --- |

J.

întrucât investițiile BEI pot sprijini sectorul social, inclusiv sănătatea, educația și locuințele;

| K. | întrucât, în 2020, BEI a aprobat împrumuturi în valoare de 10,23 miliarde EUR pentru proiecte din afara Uniunii, inclusiv 2,3 miliarde EUR în țările cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în 2020, BEI a aprobat împrumuturi în valoare de 10,23 miliarde EUR pentru proiecte din afara Uniunii, inclusiv 2,3 miliarde EUR în țările cel mai puțin dezvoltate;

| L. | întrucât Grupul la nivel înalt al „înțelepților” pentru arhitectura financiară europeană pentru dezvoltare a publicat raportul său final la 7 octombrie 2019, în care a schițat următoarele trei opțiuni posibile pentru construirea viitoarei Bănci Europene pentru Climă și Dezvoltare Sustenabilă: a) extinderea Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) și a activităților de finanțare externă ale BEI; b) gruparea activităților externe ale instituțiilor financiare existente ale UE în cadrul unei noi instituții financiare cu o structură de proprietate mixtă; c) transferarea tuturor activităților externe ale BEI către o filială a BEI la care să participe și alți acționari importanți; întrucât în concluziile Consiliului din decembrie 2019 se preciza că numai opțiunile a) și c) ar trebui explorate; întrucât rezultatele studiilor de fezabilitate pentru fiecare opțiune în parte, care ar fi trebuit să fie prezentate în toamna anului 2020, nu au fost încă prezentate, |
| --- | --- |

L.

întrucât Grupul la nivel înalt al „înțelepților” pentru arhitectura financiară europeană pentru dezvoltare a publicat raportul său final la 7 octombrie 2019, în care a schițat următoarele trei opțiuni posibile pentru construirea viitoarei Bănci Europene pentru Climă și Dezvoltare Sustenabilă: a) extinderea Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) și a activităților de finanțare externă ale BEI; b) gruparea activităților externe ale instituțiilor financiare existente ale UE în cadrul unei noi instituții financiare cu o structură de proprietate mixtă; c) transferarea tuturor activităților externe ale BEI către o filială a BEI la care să participe și alți acționari importanți; întrucât în concluziile Consiliului din decembrie 2019 se preciza că numai opțiunile a) și c) ar trebui explorate; întrucât rezultatele studiilor de fezabilitate pentru fiecare opțiune în parte, care ar fi trebuit să fie prezentate în toamna anului 2020, nu au fost încă prezentate,

| M. | întrucât Grupul BEI lucrează în prezent la elaborarea unor orientări care să ilustreze partenerilor săi cum să respecte obiectivele de mediu și de sustenabilitate, |
| --- | --- |

M.

întrucât Grupul BEI lucrează în prezent la elaborarea unor orientări care să ilustreze partenerilor săi cum să respecte obiectivele de mediu și de sustenabilitate,

Considerații generale

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la dezechilibrele macroeconomice grave care decurg din criza provocată de pandemia de COVID-19 și impactul lor asupra creșterii economice sustenabile, investițiilor, rezilienței, ratelor de ocupare a forței de muncă, educației și inegalităților socioeconomice; subliniază că criza economică și socială cauzată de pandemia de COVID-19 a afectat puternic creșterea economică în UE și că una dintre principalele consecințe este declinul investițiilor, investiții care sunt în prezent insuficiente pentru a îndeplini obiectivele UE; subliniază că scăderea investițiilor publice și private a atins niveluri alarmante; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază rolul fundamental al BEI în calitate de bancă publică a UE – singura instituție financiară internațională deținută integral de statele membre ale UE și ghidată pe deplin de politicile și standardele UE – în sprijinirea redresării economice în contextul post-pandemie și în orientarea investițiilor către materializarea priorităților europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază rolul esențial al BEI în sprijinirea redresării economice pe termen scurt și mediu, împreună cu Pactul verde european, Legea europeană a climei, Strategia industrială pentru Europa, Instrumentul de redresare „Next Generation EU” (NGEU), cu bugetul pe termen lung al UE, InvestEU și cu alte instrumente financiare europene; salută implicarea financiară a BEI în InvestEU ca modalitate de a contribui la depășirea deficitului de investiții în UE, ale cărui cauze profunde trebuie încă abordate; salută, de asemenea, rolul central jucat de BEI în furnizarea de sprijin consultativ în cadrul Platformei de consiliere InvestEU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sprijină concluzia Consiliului European potrivit căreia BEI ar trebui să dispună de capitalul necesar pentru a pune în aplicare politicile Uniunii și dublează invitația adresată Consiliului guvernatorilor BEI de a revizui adecvarea capitalului BEI având în vedere instrumentele incluse în CFM și NGEU, precum și contribuția băncii la ambițiile Uniunii de combatere a schimbărilor climatice și de digitalizare a economiei europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că se justifică o majorare de capital pentru a permite Băncii să ofere finanțare pe termen lung, să promoveze creșterea durabilă și favorabilă incluziunii, coeziunea socială și regională și să sprijine investițiile esențiale în economia reală care altfel nu ar fi posibile, menținându-și ratingul actual „AAA”, care este un atu important al băncii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată că BEI este o instituție cu un grad ridicat de îndatorare; invită acționarii BEI să analizeze structura optimă a capitalului propriu și să convină asupra unei majorări a capitalului, atât a celui subscris și vărsat, cât și a celui nevărsat; subliniază că o majorare de capital ar trebui să fie însoțită de o mai mare transparență, responsabilitate democratică, eficiență în structura de gestionare și sustenabilitate a mediului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită, în acest context, Comisia să analizeze posibilitatea de a fi reprezentată în Consiliul guvernatorilor BEI prin subscrierea la capital BEI utilizând fonduri de la bugetul UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată din Planul Comisiei privind obiectivele climatice pentru 2030 că, în perioada 2021-2030, UE va trebui să investească anual cu 350 miliarde EUR mai mult decât în perioada 2011-2020; subliniază că trebuie accentuat rolul BEI pentru a acoperi acest deficit de investiții în domeniul climei; invită Consiliul guvernatorilor să profite de ocazia oferită de condițiile favorabile de creditare pentru BEI pentru a crește emisiunea de obligațiuni și a prelungi scadența acestora, păstrându-și totodată poziția puternică din punct de vedere al capitalului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută recenta majorare de capital a Fondului european de investiții (FEI) (6); |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită BEI, în calitate de bancă publică a Uniunii, să depună toate eforturile concertate pentru a duce la bun sfârșit activități de finanțare solide și axate pe politici, în conformitate cu dispozițiile juridice aplicabile, care să asigure eficiență economică, să sprijine creșterea durabilă și să nu împiedice accesul la servicii publice de înaltă calitate; invită BEI să acorde prioritate proiectelor de interes public care promovează obiectivele de politică ale UE și creșterea economică durabilă, în special celor care altfel nu ar fi „eligibile pentru finanțare”, atât în interiorul, cât și în afara Uniunii, pentru a face față provocărilor globale fără precedent din deceniile următoare și mai ales schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită BEI să își consolideze în continuare capacitatea și competențele interne pentru a garanta un angajament pe termen lung orientat către misiuni în cadrul parteneriatelor sale, să promoveze coordonarea între actorii naționali și regionali și să dezvolte în continuare condițiile pentru asumarea unor riscuri mai mari în ceea ce privește inovarea și investițiile care favorizează creșterea; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța factorului de adiționalitate pe care BEI trebuie să îl ofere investițiilor din întreaga UE; subliniază că strategiile trebuie coordonate cu celelalte instituții europene și cu băncile multilaterale și naționale de dezvoltare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută eforturile depuse de BEI pentru a stabili obiective și o încurajează să consolideze punerea în aplicare pe teren a standardelor sale sociale și de mediu și să îmbunătățească evaluările impactului economic, social și de mediu al proiectelor finanțate, precum și adiționalitatea și sustenabilitatea lor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că BEI trebuie să încerce să evite situațiile în care, prin activitățile sale, descurajează investițiile private; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că este important să se evite noi dezechilibre geografice în activitatea de creditare a BEI, pentru a garanta o repartizare geografică și sectorială mai largă a investițiilor, a aborda disparitățile regionale, și anume cele care rezultă din deficitele de investiții pe termen lung și din dezavantajele geografice, și a consolida convergența și coeziunea economică și socială; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută eforturile depuse deja de BEI în acest sens, dar subliniază că trebuie să se facă mai mult, întrucât rapoartele recente demonstrează un nivel ridicat constant de concentrare geografică a proiectelor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită BEI să contribuie la remedierea deficiențelor sistemice care împiedică anumite regiuni sau țări să profite la maximum de finanțare BEI, de exemplu prin lărgirea activităților de creditare, prin furnizarea de asistență tehnică și consiliere, în special în regiunile care atrag investiții scăzute și care, din cauza lipsei fondurilor publice sau a marjei de manevră, nu au beneficiat prea mult de derogarea de la normele privind ajutoarele de stat în timpul crizei provocate de pandemie; |
| --- | --- |

17.

Mobilizarea fondurilor pentru a combate pandemia de COVID-19

| 18. | salută mobilizarea rapidă de către BEI a unei finanțări de urgență în valoare de până la 40 de miliarde EUR pentru a combate criza provocată de pandemia de COVID-19, prin crearea de împrumuturi, amânarea la plată a creditelor și măsuri de reducere a problemelor de lichiditate ale IMM-urilor și ale întreprinderilor cu capitalizare medie; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută, de asemenea, crearea ulterioară a Fondului european de garantare (FEG) în valoare de 25 miliarde EUR ca răspuns la criza provocată de pandemia de COVID-19 și, nu în ultimul rând, impactul său pozitiv în ceea ce privește acordarea de sprijin financiar IMM-urilor și sectorului sănătății; regretă, cu toate acestea, ritmul lent de executare a FEG, primele fonduri fiind aprobate abia la sfârșitul anului 2020, din cauza depunerii tardive a cererilor de către statele membre și a proceselor de compensare a ajutoarelor de stat; subliniază că FEG a fost creat pentru a avea un caracter temporar; sugerează ca FEG să rămână operațional și după 2021, având în vedere impactul prelungit al crizei provocate de pandemia de COVID-19 și al măsurilor de izolare impuse în mod repetat în multe state membre; |
| --- | --- |

19.

| 20. | constată că sprijinul garantat de FEG intermediarilor financiari ar trebui să facă obiectul unei serii de criterii de evaluare, cum ar fi politicile de mediu, sociale și de guvernanță corporativă; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită BEI să ia în considerare propunerea unor stimulente suplimentare pentru proiectele și liniile de credit deja aprobate, pentru a le demara cât mai curând posibil și pentru a asigura execuția rapidă a fondurilor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută crearea unui instrument de investiții în valoare de 6 miliarde EUR pentru a sprijini finanțarea sectorului sănătății, și anume infrastructurile medicale, cercetarea și dezvoltarea de vaccinuri; invită BEI să acorde prioritate consolidării sistemelor de sănătate publică; |
| --- | --- |

22.

| 23. | constată că, pentru a contracara efectele pandemiei de COVID-19, BEI a aprobat, la 30 septembrie 2020, 84 de operațiuni în UE cu investiții totale de 23,5 miliarde EUR; constată și că 88 % din operațiunile aprobate priveau IMM-uri și întreprinderi cu capitalizare medie, precum și sectorul sănătății; subliniază că este important să se sprijine IMM-urile, dat fiind că situația acestora este deosebit de dificilă din cauza efectelor pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută crearea unei inițiative de finanțare specifice în valoare de până la 5,2 miliarde EUR ca răspuns la pandemia de COVID-19, pentru a sprijini țările din afara UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută participarea BEI la COVAX, cu o investiție de 400 milioane EUR în angajamentul prealabil de achiziție COVAX; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază, având în vedere valurile succesive și imprevizibile ale pandemiei de COVID-19, că aceste instrumente vor trebui consolidate, aplicate și extinse în continuare; solicită BEI să fie pregătită să dezvolte instrumentele existente și să lanseze noi inițiative financiare de sprijin, după caz; |
| --- | --- |

26.

Transformarea în Banca pentru climă a UE

| 27. | salută faptul că, în 2020, BEI a acordat 40 % dintre împrumuturi pentru proiecte climatice și de mediu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută faptul că BEI este lider mondial în emiterea de obligațiuni ecologice, care au mobilizat un capital de 34,6 miliarde EUR de obligațiuni de sensibilizare la problemele climatice și obligațiuni de sensibilizare cu privire la sustenabilitate în decurs de 12 de ani; invită BEI să continue și să extindă emiterea de obligațiuni ecologice pentru a spori lichiditatea acestei piețe și să continue să participe la elaborarea unui standard al UE privind obligațiunile ecologice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută noul sistem de evaluare a riscurilor climatice (CRA) instituit pentru a evalua riscul climatic fizic în cazul împrumuturilor directe și sugerează BEI să propună metode armonizate de verificare în planurile sale de acțiune, utilizând, după caz, Regulamentul privind taxonomia (7); |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută angajamentul BEI de a sprijini Planul de acțiune privind finanțarea durabilă al Comisiei, în special prin alinierea la taxonomia UE pentru a urmări finanțarea acțiunilor climatice și a sustenabilității mediului și prin adoptarea criteriilor de „a nu aduce prejudicii semnificative” ca bază pentru evaluarea proiectelor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită BEI să își respecte angajamentul de a își alinia toate operațiunile la obiectivele Acordului de la Paris, cât mai curând posibil și conform unui calendar care să fie coerent cu obiectivul UE de realizare a neutralității climatice până cel târziu în 2050; subliniază că dezvoltarea de combustibili alternativi avansați și durabili va necesita investiții semnificative pentru a depăși actuala frontieră tehnologică; invită BEI să stabilească și să încheie contracte de tranziție ecologică pentru sectoarele cu emisii ridicate, cu scopul de a garanta că acestea își aliniază modelele de afaceri la obiectivele de neutralitate climatică; |
| --- | --- |

31.

| 32. | recunoaște că este necesar ca UE și statele sale membre să redirecționeze fluxurile de capital în vederea adaptării la schimbările climatice și a atenuării efectelor acestora, pentru a permite economiilor, întreprinderilor și societăților noastre să devină mai rezistente la șocurile și riscurile climatice și de mediu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută adoptarea de către Consiliul de administrație al BEI a Foii de parcurs ambițioase a BEI referitoare la Banca pentru climă pentru perioada 2021-2025 și îndeosebi includerea mecanismului de stabilire a prețurilor potențiale ale emisiilor de carbon care oferă un cadru esențial pentru a sprijini tranziția și punerea în aplicare a Pactului verde european și marchează un pas decisiv în direcția transformării BEI în Banca pentru climă a UE, a promovării investițiilor durabile și a protejării mediului în următorul deceniu critic; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută poziția de lider în domeniul climei a BEI și decizia de a majora finanțarea BEI pentru a sprijini acțiunile în domeniul climei și durabilitatea mediului, inclusiv energiile regenerabile, de la aproximativ 30 % la cel puțin 50 % până în 2025; |
| --- | --- |

34.

| 35. | constată că foaia de parcurs prevede introducerea unei perioade de tranziție până la sfârșitul anului 2022, ceea ce provoacă o întârziere în alinierea la obiectivele Acordului de la Paris; invită BEI să depună eforturi pentru a asigura respectarea maximă a Acordului de la Paris în cadrul procedurilor de evaluare în curs și respectarea sa deplină începând cu 2023, cel mai târziu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ia act de faptul că BEI va structura activitatea viitoare de punere în aplicare a foii de parcurs în jurul a zece noi planuri de acțiune, care se vor baza pe primii cinci ani de punere în aplicare a Strategiei BEI privind clima din 2015; solicită, în acest context, să fie informat periodic și pe deplin cu privire la punerea în aplicare a foii de parcurs; |
| --- | --- |

36.

| 37. | invită BEI să ia în considerare contribuțiile părților interesate relevante, ale autorităților locale, ale sindicatelor și ale ONG-urilor în strategia sa de investiții în calitate de bancă pentru climă a UE și în contextul punerii în aplicare a foii de parcurs; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută elaborarea de către BEI a unei evaluări a riscurilor pentru biodiversitate și adoptarea Orientărilor de mediu, climatice și sociale privind dezvoltarea energiei hidroelectrice; reamintește că este esențial să se protejeze biodiversitatea pentru sustenabilitatea UE, dat fiind că aceasta are un impact fundamental asupra situației economice, alimentare și de sănătate în Europa; invită BEI să dezvolte în continuare componentele de protecție a biodiversității în instrumentele sale financiare, pentru a evita efectele negative asupra biodiversității; |
| --- | --- |

38.

| 39. | recunoaște provocările și progresele realizate în timpul punerii în aplicare a Mecanismului de finanțare a capitalului natural (NCFF); solicită BEI să aibă în vedere asigurarea unei componente de subvenționare în cadrul mecanismului NCFF pentru a sprijini extinderea inițială a proiectelor locale și a facilita generarea de venituri; consideră că o evaluare a mecanismului NCFF ar trebui integrată într-o analiză mai amplă efectuată de BEI cu privire la modalitatea de a sprijini refacerea ecosistemelor și a biodiversității în UE; |
| --- | --- |

39.

| 40. | salută angajamentul asumat de BEI în cadrul Foii de parcurs pentru climă a băncii de a concentra sprijinul pe sectoarele sustenabile ale creșterii animalelor și produselor lactate și, în special, de a acorda atenție calității vieții animalelor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită Grupului BEI să sprijine, prin noile sale operațiuni, obiectivele Strategiei UE pentru promovarea sustenabilității în domeniul substanțelor chimice prin stimularea inovării pentru dezvoltarea de substanțe chimice, materiale și produse sigure și concepute ca sustenabile, Planul de acțiune pentru economia circulară bazat pe cicluri de materiale netoxice și viitorul Plan de acțiune privind reducerea la zero a poluării apei, aerului și solului; |
| --- | --- |

41.

| 42. | salută viitoarea revizuire a politicii de creditare a BEI în domeniul transporturilor și angajamentul BEI de a pune capăt sprijinului acordat extinderii aeroporturilor până la sfârșitul anului 2022; subliniază că este important să se alinieze, cât mai curând posibil, portofoliul BEI în domeniul transporturilor și politica sa de acordare a creditelor în domeniul transporturilor la Acordul de la Paris; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită să se adopte fără întârziere o nouă strategie politică de finanțare a transporturilor destinată să decarbonizeze sectorul transporturilor din UE până în 2050, cel târziu, și să promoveze mijloace de transport accesibile, eficiente, ecologice și sigure; subliniază, în acest context, că BEI ar trebui să își mențină angajamentul de a finanța inovarea și tehnologia ecologică în domeniul aviației; solicită, în acest context, ca noua politică în domeniul transporturilor să țină seama și de caracteristicile geografice ale regiunilor UE, cum ar fi regiunile insulare, interne și ultraperiferice; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită BEI să crească sprijinul acordat transferurilor modale către un transport cu emisii scăzute de dioxid de carbon, cum ar fi ciclismul și transportul public, în special pentru comunitățile și localitățile insuficient deservite; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază rolul esențial al BEI în îndeplinirea obiectivelor Mecanismului pentru o tranziție justă și solicită un mai mare angajament și acțiuni concrete în acest sens, și anume prin împrumuturi în cadrul programelor structurale, InvestEU și ca partener de finanțare pentru facilitatea de împrumut pentru sectorul public; invită BEI să folosească oportunitatea oferită de rolul său de partener financiar pentru facilitatea de împrumut pentru sectorul public cu scopul de a își consolida capacitatea de a finanța proiecte mai mici și inițiative plasate sub responsabilitatea comunității și de a construi parteneriate cu municipalități și alte entități publice, pentru ca nimeni să nu fie lăsat în urmă în procesul de tranziție economică; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că statele membre și regiunile au puncte de plecare diferite; constată că tranziția către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de dioxid de carbon trebuie să fie favorabilă incluziunii, justă și nu trebuie să lase pe nimeni în urmă; subliniază că trebuie să se acorde o atenție specială protecției cetățenilor și a lucrătorilor care vor fi cei mai afectați de tranziție; propune ca BEI să colaboreze în mod proactiv cu statele membre pentru a sprijini regiunile în care locurile de muncă depind în mare măsură de industriile cu emisii ridicate; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută noua politică a BEI de acordare de împrumuturi în domeniul energiei și angajamentul ei de a pune capăt investițiilor în combustibilii fosili până la sfârșitul anului 2021; invită BEI să evalueze compatibilitatea investițiilor realizate în 2021 în proiecte cu emisii ridicate de dioxid de carbon cu obiectivele climatice actualizate pentru 2030; insistă ca BEI să pună în aplicare principiul eficienței energetice și să stabilească obiectivul de combatere a sărăciei energetice în cadrul tuturor împrumuturilor sale în domeniul energiei; |
| --- | --- |

47.

| 48. | salută inițiativa „Finanțare inteligentă pentru clădiri inteligente”, care facilitează investițiile în proiecte de eficiență energetică; solicită să se îmbunătățească investițiile în locuințe care promovează eficiența energetică și combat sărăcia energetică și să se investească mai mult în locuințele sociale și accesibile, pentru a contribui și la inițiativa „Valul de renovări ale clădirilor”; |
| --- | --- |

48.

Sprijinirea inovării, a IMM-urilor, a industriei și a digitalizării

| 49. | consideră că greșelile din trecut nu ar trebui repetate și că investițiile eficiente în inovare, infrastructură, educație și competențe sunt elemente esențiale pentru redresarea în urma crizei economice și sociale, asigurarea unei creșteri durabile și favorabile incluziunii și crearea de locuri de muncă de înaltă calitate și competitivitate pe termen lung; subliniază, în plus, că un mediu de reglementare compus din norme previzibile, condiții de concurență echitabile și eficiență administrativă contribuie, de asemenea, la atragerea investițiilor private; |
| --- | --- |

49.

| 50. | salută faptul că, în 2020, BEI a acordat sprijin pentru inovare și competențe în valoare de 14,43 miliarde EUR; invită BEI să crească sprijinul pentru inovare și competențe; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că BEI are un rol important de jucat pentru a asigura succesul programului InvestEU în redresarea post-pandemie; subliniază că BEI va continua să fie principalul partener de investiții pentru punerea în aplicare a programului InvestEU; |
| --- | --- |

51.

| 52. | speră că noul program InvestEU va permite BEI să își asume în continuare riscuri în proiectele din domeniul economiei reale și să sprijine în special IMM-urile, inclusiv prin sprijin sub formă de capital; |
| --- | --- |

52.

| 53. | reamintește că IMM-urile reprezintă coloana vertebrală a economiei europene, reprezentând 99 % din totalul întreprinderilor din UE și angajând aproximativ 100 de milioane de persoane; salută faptul că, în 2020, BEI a oferit IMM-urilor și întreprinderilor cu capitalizare medie finanțare în valoare totală de 30,56 miliarde EUR în investiții, sprijinind 425 000 de întreprinderi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reiterează faptul că sprijinirea microîntreprinderilor, a IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie trebuie să rămână un obiectiv-cheie pentru BEI și ar trebui să fie consolidată în continuare în timpul actualei crize economice, în special pentru a le oferi asistență în ceea ce privește finanțarea, internaționalizarea, decarbonizarea și accesul la instrumentele TIC; subliniază că IMM-urile dispun adesea de resurse administrative limitate și ar trebui să beneficieze, prin urmare, de canale de finanțare ușor accesibile; salută eforturile depuse pentru a oferi asistență și consiliere online IMM-urilor în ceea ce privește accesarea împrumuturilor acordate de BEI și solicită să se extindă această funcție consultativă; |
| --- | --- |

54.

| 55. | solicită BEI să depună mai multe eforturi pentru a construi o societate bazată pe date într-un mod transparent, fiabil, interoperabil și favorabil incluziunii, punând un accent deosebit pe adaptarea IMM-urilor pentru a le spori competitivitatea; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază, în acest sens, că IMM-urile europene au rămas în urmă în ceea ce privește adoptarea tehnologiilor digitale, dat fiind că doar 66 % dintre întreprinderile producătoare din UE au adoptat cel puțin o tehnologie digitală; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază că trebuie să se crească împrumuturile acordate IMM-urilor conduse de femei pentru a promova o redresare mai egalitară; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită BEI să mobilizeze suficient sprijin pentru infrastructuri care să asigure o viteză mai mare a internetului în toate regiunile din UE și să reducă decalajul digital existent și solicită BEI să sprijine în continuare dezvoltarea competențelor digitale, în special pentru angajații din sectoarele economiei care au nevoie de adaptare și recalificare; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ia act de faptul că epidemia de COVID-19 a scos la iveală fragilitatea lanțurilor de aprovizionare ale UE și insuficiența rețelelor informatice; invită BEI să își alinieze strategia de investiții pentru a contribui la asigurarea unei mai mari reziliențe a lanțurilor valorice ale pieței interne și la consolidarea sectorului industrial european, în special în domenii strategice; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită BEI să joace un rol în sprijinirea și finanțarea creării de ecosisteme de inovare și de economii bazate pe cunoaștere în întreaga Uniune, precum și în promovarea transformării industriale locale, în cadrul căreia universitățile, întreprinderile, IMM-urile și întreprinderile nou-înființate să poată dezvolta parteneriate pe termen lung pentru binele comun și care poate aduce o contribuție semnificativă la realizarea obiectivelor Pactului verde și la digitalizarea economiei; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că este necesar ca BEI să pună un accent puternic pe proiectele orientate către tineri, în special pe întreprinderile nou-înființate și pe proiectele care vizează să soluționeze problema din ce în ce mai mare a șomajului în rândul tinerilor și a tinerilor cu locuri de muncă precare; |
| --- | --- |

61.

Investițiile în infrastructura socială și în bunăstare

| 62. | constată că, în timpul crizei actuale provocate de pandemia de COVID-19, sistemele de protecție socială din statele membre au fost supuse unei presiuni fără precedent; invită BEI să colaboreze cu Comisia și cu statele membre pentru a crește investițiile în sectorul social; |
| --- | --- |

62.

| 63. | recunoaște că criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut un impact disproporționat asupra anumitor segmente ale societății; îndeamnă BEI să sprijine statele membre în proiectele care abordează inegalitățile, inclusiv inegalitățile de gen, și pe cele care afectează comunitățile marginalizate; |
| --- | --- |

63.

| 64. | salută angajamentul BEI de a investi în sectorul social, promovând astfel bunăstarea, accesul la educație, sănătate și locuințe, precum și dobândirea competențelor pe care le impune o economie modernă bazată pe cunoaștere; |
| --- | --- |

64.

| 65. | invită BEI să sprijine proiectele din statele membre care urmăresc punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, a ODD și a reformelor sociale identificate în recomandările specifice fiecărei țări din cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

65.

| 66. | constată că pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ asupra educației și vieții copiilor la nivel mondial, cu milioane de copii care tot nu au acces la educație din cauza măsurilor de izolare și, de aceea, riscă să rămână în urmă, cu posibile sechele pe toată viața; salută investițiile BEI în educație, deoarece aceasta contribuie la combaterea sărăciei și a inegalităților, stimulează creșterea economică și îmbunătățește egalitatea de gen; solicită BEI să majoreze investițiile în educație pentru a ajuta la atenuarea impactului grav al crizei provocate de pandemia de COVID-19 asupra sistemelor de educație la nivel mondial; |
| --- | --- |

66.

Sprijinirea dezvoltării și a durabilității în afara UE

| 67. | elogiază BEI pentru că este cel mai mare creditor multilateral din lume, care se străduiește să sprijine cooperarea externă și politicile de dezvoltare ale UE; constată că BEI este activă în afara UE de peste 50 ani, acordând împrumuturi în valoare de 150,1 miliarde EUR în 150 de țări diferite începând cu sfârșitul anului 2020, din care 10,23 miliarde EUR au fost semnate în 2020; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită BEI să aplice o suspendare împrumuturilor sale pendinte, să evalueze atent impactul viitoarelor sale operațiuni asupra datoriei și să manifeste sprijin public pentru crearea unui mecanism multilateral de reeșalonare a datoriilor pentru a aborda atât impactul crizei, cât și cerințele de finanțare din Agenda 2030, dat fiind faptul că toți acționarii BEI s-au angajat să respecte angajamentul G20 de a suspenda datoria a 77 de țări ca urmare a crizei datoriilor legate de izbucnirea pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

68.

| 69. | subliniază că BEI ar trebui să își alinieze integral investițiile în țările terțe la acțiunile externe ale UE și la prioritățile de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

69.

| 70. | constată că BEI își va consolida în continuare sprijinul pentru investițiile verzi în afara UE; insistă ca BEI să aplice aceleași standarde și criterii de apreciere și evaluare a proiectelor, atât în Uniune, cât în afara sa, inclusiv în cazul proiectelor convenite recent în Foaia de parcurs pentru climă; |
| --- | --- |

70.

| 71. | consideră, în acest context, că BEI ar trebui să monitorizeze mai bine proiectele din afara UE și să optimizeze raportarea cu privire al acestea, precum și să optimizeze analiza impactului economic, social și de mediu și să crească eficiența cadrului de măsurare a rezultatelor (REM), consolidând, în același timp, obligația de diligență în ceea ce privește drepturile omului pentru proiectele din țările din afara UE; |
| --- | --- |

71.

| 72. | consideră că ar trebui luați în considerare și indicatori personalizați pentru a măsura reducerea inegalităților, generarea de venituri fiscale pentru țările-gazdă și impactul asupra echilibrului de gen și asupra grupurilor marginalizate; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ia act de faptul că investițiile sectorului privat vor fi esențiale pentru a acoperi deficitul de finanțare pentru ODD; reamintește rolul esențial al BEI în reducerea riscurilor legate de investițiile private, în special în contexte fragile; este îngrijorat însă de utilizarea fondurilor de dezvoltare ale UE pentru reducerea riscurilor legate de investițiile private întrucât nu există dovezi privind capacitatea acestei modalități financiare de a demonstra adiționalitate și de a îndeplini obiectivele de dezvoltare, astfel cum s-a raportat recent în revizuirea finală a FEDD, precum și în avizul Curții de Conturi Europene (nr. 7/2020); subliniază că donatorii trebuie să acorde prioritate din oficiu finanțării bazate pe granturi, în special în cazul țărilor cel mai puțin dezvoltate, și să nu favorizeze finanțarea mixtă, garanțiile sau orice alt tip de împrumuturi în raport cu granturile, deoarece nu sunt în concordanță cu ODD și ar putea crește povara datoriei țărilor; |
| --- | --- |

73.

| 74. | salută acordul la care au ajuns Consiliul European și Parlamentul cu privire la regulamentul de instituire a Instrumentului de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională; remarcă, în special, rolul pe care îl va juca BEI în contextul Fondului european pentru investiții durabile; |
| --- | --- |

74.

| 75. | subliniază că schimbările climatice reprezintă provocare majoră pentru dezvoltarea durabilă, deoarece amenință să înrăutățească condițiile de trai și sărăcia; solicită, prin urmare, BEI să acorde prioritate investițiilor în proiecte care ajută țările terțe să realizeze obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU și care garantează justiția socială și de mediu, securitatea alimentară, serviciile publice și oportunitățile economice echitabile pentru cetățeni; apreciază faptul că BEI își va consolida în continuare sprijinul pentru investițiile ecologice în afara UE, ceea ce va contribui la sublinierea rolului său de lider mondial în ceea ce privește clima și durabilitatea mediului; |
| --- | --- |

75.

| 76. | invită BEI ca, respectând mandatul său de acordare a împrumuturilor externe, să se implice mai mult în țările cel mai puțin dezvoltate și în cele care se confruntă cu conflicte, să consolideze cooperarea cu delegațiile UE și să își sporească prezența pe teren, cu personal suplimentar axat pe aspectele legate de dezvoltare; |
| --- | --- |

76.

Realizarea obiectivelor în materie de guvernanță, responsabilitate, transparență și integritate

| 77. | reamintește solicitarea sa de a încheia un acord interinstituțional între BEI și Parlament pentru a înlesni accesul la documentele și datele BEI și a întări răspunderea democratică, în care să intre și posibilitatea de a adresa BEI întrebări cu solicitare de răspuns scris, după cum s-a prevăzut deja în cazul BCE, precum și precizarea drepturilor Parlamentului și ale deputaților săi în ceea ce privește accesul la documente și date, precum și organizarea de audieri și dialoguri economice; |
| --- | --- |

77.

| 78. | propune, de asemenea, în acest timp, instituirea unui protocol pentru un memorandum interimar de cooperare între BEI și Parlament, aplicabil cu efect imediat, pentru a îmbunătăți dialogul interinstituțional și a spori transparența și responsabilitatea BEI; |
| --- | --- |

78.

| 79. | invită BEI să prezinte mai des rapoarte Parlamentului despre deciziile luate, progresele realizate și impactul activităților sale de creditare, în special prin dialoguri structurate periodice și să aplice aceleași dispoziții de raportare și răspundere ca cele prevăzute în Regulamentul FEIS (8); |
| --- | --- |

79.

| 80. | solicită BEI să își intensifice eforturile în materie de comunicare; consideră esențial dialogul cu cetățenii UE pentru a le explica mai bine obiectivele politicilor sale și pentru a ilustra cum anume contribuie la schimbarea în bine a vieții lor de zi cu zi; |
| --- | --- |

80.

| 81. | felicită BEI pentru lansarea, în decembrie 2020, a unei consultări publice privind revizuirea politicii sale de transparență; constată, cu toate acestea, că propunerea actuală nu îndeplinește cerințele Parlamentului și ale organizațiilor societății civile de a-și aduce politica de transparență la un nivel superior, în concordanță cu cele mai bune practici și standarde aplicate de alte instituții financiare; |
| --- | --- |

81.

| 82. | invită BEI să asigure publicarea la timp a unor informații mai ample cu privire la toate activitățile sale de finanțare, în conformitate cu bunele practici internaționale, inclusiv evaluările sociale și de mediu, pentru a le face accesibile potențialilor beneficiari, grupurilor afectate și organizațiilor locale ale societății civile; |
| --- | --- |

82.

| 83. | își reiterează apelul ca BEI să acționeze mai curând în temeiul „prezumției de divulgare”; solicită, în special, publicarea la timp a ordinilor de zi și a proceselor-verbale ale reuniunilor Comitetului director și salută publicarea ordinii de zi și a proceselor-verbale ale reuniunii Consiliului de administrație; subliniază că viitoarea politică de transparență ar trebui să impună cerințe de transparență mai stricte pentru toate operațiunile sale și să le ceară promotorilor de proiecte să pună la dispoziția publicului evaluările impactului asupra mediului, incluzând obligații stricte, dar proporționale, de transparență în clauzele contractuale pe această temă semnate cu toți clienții BEI; |
| --- | --- |

83.

| 84. | cere încă o dată BEI să divulge avizele emise de Comisie în cadrul procedurii prevăzute la articolul 19 din Statutul BEI cu privire la operațiunile de finanțare ale BEI, cu scopul de a evalua dacă sunt conforme cu legislația și politicile relevante ale UE; invită Comisia și BEI să ajungă la un acord pentru a asigura transparența deplină cu privire la astfel de avize și la considerentele pe care se întemeiază; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ia act de faptul că numirea fostului vicepreședinte al BEI ca membru al Consiliului de administrație al Iberdrola a generat preocupări serioase cu privire la riscurile de conflicte de interese, în ciuda faptului că mutarea a fost notificată în prealabil în mod corespunzător și a respectat dispozițiile aplicabile foștilor membri ai Comitetului de direcție al BEI; constată, de asemenea, că un aviz obligatoriu din partea Comitetului de etică și conformitate al BEI, emis înainte de numire, nu a ridicat nicio obiecție cu privire la acest caz și solicită explicații suplimentare cu privire la acest aviz; observă că ocuparea acestui post după deținerea unei funcții publice, fără a respecta aproape deloc o perioadă de incompatibilitate, reprezintă un risc pentru reputația și independența BEI; reamintește că Ombudsmanul European a constatat că decizia Autorității Bancare Europene de a nu interzice directorului său executiv să devină director executiv al unei firme de lobby din sectorul financiar a fost un caz de administrare defectuoasă și că interzicerea schimbării locului de muncă ar fi fost o măsură necesară și proporțională; invită BEI să evalueze necesitatea de a îmbunătăți în continuare normele și practicile privind conflictele de interese; |
| --- | --- |

85.

| 86. | se arată îngrijorat de faptul că cei opt vicepreședinți ai BEI, pe lângă responsabilitățile lor sectoriale, supraveghează propuneri de proiecte din țările lor de origine, pe lângă alte responsabilități legate de țara lor; regretă că BEI nu a dat curs solicitării Parlamentului de a include în Codul de conduită al Comitetului director și o dispoziție care exclude posibilitatea ca membrii săi să supravegheze acordarea de împrumuturi sau implementarea proiectelor în țările lor de origine; |
| --- | --- |

86.

| 87. | apreciază analiza internă și revizuirea de către BEI a politicii sale antifraudă și intenția sa de a încetățeni această politică la nivel de grup, aplicând-o astfel atât BEI, cât și FEI; îndeamnă BEI să adopte o abordare ambițioasă și cuprinzătoare cu privire la această revizuire și să abordeze deficiențele existente în ceea ce privește diligența necesară și mecanismele de control intern, precum și să își consolideze politica de combatere a fraudei și a corupției, în conformitate cu solicitările repetate ale Parlamentului; |
| --- | --- |

87.

| 88. | subliniază că este important ca biroul de investigații antifraudă al BEI să aibă prerogative importante, resurse suficiente și independență de acțiune; invită BEI să își intensifice cooperarea cu Ombudsmanul European, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și Parchetul European (EPPO), după caz, și să raporteze cazurile penale autorităților naționale; îndeamnă BEI să întărească autonomia și eficiența Oficiului mecanismului de tratare a plângerilor și a Diviziei pentru investigarea fraudelor; |
| --- | --- |

88.

| 89. | reamintește că Comisia a solicitat BEI să partajeze mai multe informații privind aplicarea efectivă a clauzelor contractuale care permit BEI să oprească sau să retragă finanțarea (9) și se așteaptă ca Parlamentul să aibă acces deplin la aceste informații; |
| --- | --- |

89.

| 90. | salută progresele înregistrate în punerea în aplicare a Strategiei Grupului BEI privind egalitatea de gen și a Planului de acțiune pentru egalitatea de gen; ia act de Raportul pe 2019 privind progresele înregistrate în ceea ce privește diversitatea și incluziunea; constată că femeile reprezintă 51,4 % din forța de muncă a BEI; |
| --- | --- |

90.

| 91. | regretă că femeile nu sunt încă suficient reprezentate în posturile de conducere și de nivel înalt; consideră că trebuie depuse mai multe eforturi în acest sens în timpul punerii în aplicare a celei de a doua faze a planului de acțiune în 2021 și, prin urmare, solicită BEI să încurajeze în continuare participarea femeilor și să promoveze în mod activ reprezentarea echilibrată a femeilor în posturile sale de conducere; solicită BEI să promoveze în continuare toate formele de diversitate și incluziune la nivel de organizație și să fixeze ținte ambițioase; |
| --- | --- |

91.

| 92. | îndeamnă BEI să colecteze, acolo unde este posibil, date defalcate pe gen și să elaboreze instrumente și metodologii pentru a efectua analize de gen și evaluări ale impactului de gen pentru proiectele și operațiunile BEI atât în interiorul, cât și în afara Uniunii Europene, și să se consulte cu experți independenți în acest scop; |
| --- | --- |

92.

| 93. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la acuzațiile privind hărțuirea și mediul de lucru în cadrul BEI; recunoaște că BEI a depus recent eforturi pentru a rezolva aceste probleme și alte aspecte relevante legate de personal; îndeamnă BEI să se asigure că se pune efectiv în aplicare o politică de toleranță zero față de toate tipurile de hărțuire, inclusiv măsuri preventive și de protecție, precum și mecanisme adecvate și fiabile de depunere a plângerilor și de sprijinire a victimelor; îndeamnă conducerea BEI să se angajeze cu adevărat într-un dialog cu reprezentanții personalului pentru a răspunde preocupărilor acestora; |
| --- | --- |

93.

| 94. | felicită BEI pentru că își va revizui standardele sociale și de mediu și solicită o consultare publică amplă și cuprinzătoare cu privire la aceste aspecte; subliniază posibilitatea ca BEI să includă standarde suplimentare privind alte priorități politice; invită BEI să includă considerente sociale atunci când evaluează efectele negative ale potențialelor investiții; |
| --- | --- |

94.

| 95. | reiterează faptul că sustenabilitatea, așa cum este definită ea în dreptul UE (10), este un concept larg și că investițiile sunt sustenabile numai dacă iau în considerare principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative” în legătură cu obiectivele de sustenabilitate socială sau de mediu; salută faptul că BEI s-a angajat să își alinieze pe deplin metodologia de monitorizare a acțiunilor în favoarea climei și obiectivele în materie de durabilitate a mediului la cadrul definit de taxonomia UE, inclusiv încorporarea principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative” (11) în toate operațiunile sale; |
| --- | --- |

95.

| 96. | invită BEI să profite de această ocazie pentru a-și consolida politica în domeniul drepturilor omului; se așteaptă, în special, ca obligațiile de diligență în materie de drepturi ale omului să fie consolidate și ca dimensiunea drepturilor omului în planificarea proiectelor să devină mai predominantă, în special pentru proiectele din țările din afara UE; |
| --- | --- |

96.

| 97. | speră ca BEI să facă o monitorizare detaliată care să țină seama pe deplin de preocupările exprimate de părțile implicate și părțile interesate, în special de cele care se referă la încălcări ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

97.

| 98. | subliniază că companiile în care a investit BEI ar trebui să urmeze principiile bunei guvernanțe, inclusiv în chestiuni fiscale; salută faptul că BEI nu se mai implică în operațiuni noi sau reînnoite cu entități înregistrate sau stabilite în jurisdicții listate în scopuri fiscale și de combatere a spălării banilor/finanțării terorismului (AML-CFT) și că se efectuează o evaluare a riscurilor de la caz la caz atunci când contrapărțile contractante înregistrate sau stabilite în jurisdicții care sunt în general cooperante, dar care nu au soluționat încă anumite probleme restante de bună guvernanță fiscală (jurisdicțiile enumerate în anexa II la lista UE a jurisdicțiilor necooperante); |
| --- | --- |

98.

| 99. | subliniază că sunt necesare verificări amănunțite pentru a se asigura că contrapărțile nu beneficiază de pe urma altor legături juridice cu astfel de jurisdicții; invită BEI să aplice măsuri de prevenire și evaluări periodice ale utilizării jurisdicțiilor fiscale necooperante și ale practicilor fiscale dăunătoare ale partenerilor; |
| --- | --- |

99.

| 100. | încurajează Grupul BEI să își actualizeze în viitor politica privind jurisdicțiile necooperante, pe baza evoluțiilor viitoare în materie de bună guvernanță fiscală în UE sau la nivel internațional; reamintește că această politică prevede o interdicție generală de a desfășura operațiuni cu contrapărți contractante înregistrate sau stabilite în CJN, cu excepția unor condiții stricte; |
| --- | --- |

100.

| 101. | ia act de Cadrul BEI de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului din decembrie 2020; este preocupat de faptul că cadrul prezentat nu detaliază procedurile specifice de aliniere a activităților băncii la legislația UE, și anume măsurile de precauție privind clientela și, în special, atunci când se aplică măsuri de precauție mai stricte; |
| --- | --- |

101.

| 102. | reamintește preocupările exprimate anterior de Parlament cu privire la lipsa controlului asupra fondurilor gestionate de intermediarii financiari și la dificultatea de a monitoriza beneficiarii finali și respectarea criteriilor de eligibilitate; |
| --- | --- |

102.

| 103. | apreciază faptul că BEI lucrează în prezent la elaborarea unor orientări privind alinierea contrapărților; invită BEI să elaboreze un plan de acțiune ambițios pentru un „cadru de aliniere a contrapărților” și să se asigure că orientările prevăd o mai mare transparență și o diligență mai strictă în ceea ce privește partenerii săi și eligibilitatea acestora de a plăti fondurile sprijinite de BEI în condiții stricte, care să includă criterii etice, de integritate, sociale și de mediu; reiterează faptul că acest cadru ar trebui să includă, de asemenea, cerințe viitoare pentru toți intermediarii financiari și clienții corporativi de a institui un plan prospectiv de decarbonizare aliniat la Acordul de la Paris, utilizând obiective de emisii bazate pe date științifice, cât mai curând posibil și nu mai târziu de 2025, fără a aduce atingere capacității BEI de a oferi asistență tehnică pentru elaborarea acestor planuri de decarbonizare; |
| --- | --- |

103.

| 104. | cere BEI să publice informații mai regulate, mai detaliate și mai cuprinzătoare cu privire la intermediarii financiari responsabili de mobilizarea fondurilor BEI (198), protejând în același timp datele comerciale sensibile, și să includă clauze contractuale privind publicarea obligatorie de informații de către aceste instituții în legătură cu activitatea de creditare; |
| --- | --- |

104.

| 105. | insistă ca BEI să consolideze și să recurgă fără rezerve la clauzele contractuale care îi permit să suspende plățile sau la alte măsuri de atenuare care vizează protejarea integrității și a reputației operatorilor săi, dacă proiectele nu respectă standardele de mediu, sociale, de drepturi ale omului, fiscale și de transparență; |
| --- | --- |

105.

| 106. | se pronunță pentru o politică strictă de excludere pentru excluderea de la finanțarea BEI a entităților implicate în fraude, corupție, spălare de bani sau alte forme de nereguli; |
| --- | --- |

106.

| 107. | apreciază munca Curții de Conturi Europene (CCE) legată de fondurile bugetare ale Uniunii gestionate de BEI și invită instituțiile să convină să lărgească drepturile de audit ale CCE în limitele tratatelor UE; |
| --- | --- |

107.

| 108. | ia act de criticile formulate de CCE în Raportul său special nr. 12/2020 intitulat „Platforma europeană de consiliere în materie de investiții: lansată cu scopul de a stimula investițiile în UE, impactul platformei rămâne limitat” și invită BEI să tragă concluziile necesare pentru continuarea activității sale; |
| --- | --- |

108.

| 109. | invită CCE să publice un raport special cu recomandări privind performanța activităților BEI și alinierea acestora la politicile și obiectivele UE; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ia act de raportul special nr. 3/2019 al CCE intitulat: „Fondul european pentru investiții strategice (FEIS): este nevoie să se acționeze pentru ca FEI să devină un succes deplin”, în special de observațiile sale cu privire la necesitatea unor indicatori de performanță și de monitorizare comparabili pentru toate instrumentele financiare și garanțiile bugetare ale UE; invită Comisia să asigure o monitorizare adecvată, în colaborare cu BEI, în calitate de actor major responsabil de punerea în aplicare în contextul InvestEU; |
| --- | --- |

110.

o

o o

| 111. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Europene de Investiții, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

111.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(2)  JO L 99, 31.3.2020, p. 5.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0305.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0017.

(6)  https://www.eib.org/en/press/all/2021-060-capital-increase-for-eif-boosts-finance-for-covid-19-impacted-companies-and-strengthens-support-for-green-and-digital-transformation-of-the-eu-economy.

(7)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13.)

(8)  Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (JO L 169, 1.7.2015, p. 1).

(9)  Sinteză a evaluării Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiuni de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii (SWD(2019)0333), 13 septembrie 2019.

(10)  Regulamentul (UE) 2019/2088 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 noiembrie 2019 privind informațiile privind durabilitatea în sectorul serviciilor financiare (JO L 317, 9.12.2019, p. 1), articolul 2.

(11)  Foaia de parcurs a BEI referitoare la banca europeană pentru climă, p. 55.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/34

---

P9_TA(2021)0332

Controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual pe 2019

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual pe 2019 (2020/2245(INI))

(2022/C 99/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul de activitate pe 2019 al Grupului Băncii Europene de Investiții (BEI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de activitate pe 2019 al Grupului Băncii Europene de Investiții (BEI),

| — | având în vedere Raportul financiar pe 2019 al Grupului BEI și Raportul statistic pe 2019 al Grupului BEI, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul financiar pe 2019 al Grupului BEI și Raportul statistic pe 2019 al Grupului BEI,

| — | având în vedere Raportul Grupului BEI pe 2019 privind sustenabilitatea și raportul însoțitor al Grupului BEI privind amprenta de carbon, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Grupului BEI pe 2019 privind sustenabilitatea și raportul însoțitor al Grupului BEI privind amprenta de carbon,

| — | având în vedere Raportul privind punerea în practică în 2019 a politicii de transparență a BEI, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind punerea în practică în 2019 a politicii de transparență a BEI,

| — | având în vedere Raportul BEI pe 2019 privind mecanismul de tratare a plângerilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul BEI pe 2019 privind mecanismul de tratare a plângerilor,

| — | având în vedere Raportul anual pe 2019 privind activitatea BEI în Africa, zona Caraibilor, Pacific, precum și în țările și teritoriile de peste mări, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2019 privind activitatea BEI în Africa, zona Caraibilor, Pacific, precum și în țările și teritoriile de peste mări,

| — | având în vedere Raportul anual al Comitetului de audit pentru 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Comitetului de audit pentru 2019,

| — | având în vedere Raportul de investiții al BEI pentru 2019/2020, intitulat „Accelerating Europe’s transformation” (Accelerarea transformării Europei), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de investiții al BEI pentru 2019/2020, intitulat „Accelerating Europe’s transformation” (Accelerarea transformării Europei),

| — | având în vedere Raportul Grupului BEI pe 2019 privind guvernanța instituției, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Grupului BEI pe 2019 privind guvernanța instituției,

| — | având în vedere Raportul de activitate pe 2019 privind anchetele antifraudă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de activitate pe 2019 privind anchetele antifraudă,

| — | având în vedere Planul operațional al Grupului BEI pentru 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul operațional al Grupului BEI pentru 2019,

| — | având în vedere Raportul pe 2019 al Băncii Europene de Investiții către Parlamentul European și Consiliu privind FEIS, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul pe 2019 al Băncii Europene de Investiții către Parlamentul European și Consiliu privind FEIS,

| — | având în vedere Raportul special nr. 03/2019 al Curții de Conturi Europene (CCE) din 29 ianuarie 2019, intitulat „Fondul european pentru investiții strategice (FEIS): este nevoie să se acționeze pentru ca FEIS să devină un succes deplin” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 03/2019 al Curții de Conturi Europene (CCE) din 29 ianuarie 2019, intitulat „Fondul european pentru investiții strategice (FEIS): este nevoie să se acționeze pentru ca FEIS să devină un succes deplin” (1),

| — | având în vedere Raportul special nr. 12/2020 al CCE din 12 mai 2020, intitulat „Platforma europeană de consiliere în materie de investiții: lansată cu scopul de a stimula investițiile în UE, impactul platformei rămâne limitat”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 12/2020 al CCE din 12 mai 2020, intitulat „Platforma europeană de consiliere în materie de investiții: lansată cu scopul de a stimula investițiile în UE, impactul platformei rămâne limitat”,

| — | având în vedere Raportul pe 2019 privind Platforma europeană de consiliere în materie de investiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul pe 2019 privind Platforma europeană de consiliere în materie de investiții,

| — | având în vedere evaluarea de către Comisie a Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiuni de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii (SWD(2019)0333) și sinteza evaluării respective (SWD(2019)0334), publicate la 13 septembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea de către Comisie a Deciziei nr. 466/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiuni de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii (SWD(2019)0333) și sinteza evaluării respective (SWD(2019)0334), publicate la 13 septembrie 2019,

| — | având în vedere articolele 3 și 9 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 3 și 9 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolele 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 și 309 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Protocolul nr. 5 la acesta privind Statutul BEI și Protocolul nr. 28 la acesta privind coeziunea economică, socială și teritorială, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 și 309 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Protocolul nr. 5 la acesta privind Statutul BEI și Protocolul nr. 28 la acesta privind coeziunea economică, socială și teritorială,

| — | având în vedere Regulamentul de procedură al Băncii Europene de Investiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de procedură al Băncii Europene de Investiții,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (2),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 28 mai 2019 privind gestionarea Fondului de garantare al Fondului european pentru investiții strategice în 2018 (COM(2019)0244), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 28 mai 2019 privind gestionarea Fondului de garantare al Fondului european pentru investiții strategice în 2018 (COM(2019)0244),

| — | având în vedere Acordul tripartit din septembrie 2016 dintre Comisia Europeană, Curtea de Conturi Europeană și Banca Europeană de Investiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul tripartit din septembrie 2016 dintre Comisia Europeană, Curtea de Conturi Europeană și Banca Europeană de Investiții,

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual 2018 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 iulie 2020 referitoare la controlul activităților financiare ale Băncii Europene de Investiții – raportul anual 2018 (3),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0215/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0215/2021),

| A. | întrucât BEI este obligată, în temeiul tratatelor, să contribuie la integrarea, la coeziunea economică și socială și la dezvoltarea regională ale UE prin intermediul unor instrumente de investiții specifice, cum ar fi împrumuturile, titlurile de capital, garanțiile, mecanismele de partajare a riscurilor și serviciile de consiliere; |
| --- | --- |

A.

întrucât BEI este obligată, în temeiul tratatelor, să contribuie la integrarea, la coeziunea economică și socială și la dezvoltarea regională ale UE prin intermediul unor instrumente de investiții specifice, cum ar fi împrumuturile, titlurile de capital, garanțiile, mecanismele de partajare a riscurilor și serviciile de consiliere;

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 309 din TFUE, obiectivul principal al BEI este de a contribui la dezvoltarea echilibrată și constantă a pieței interne în interesul Uniunii, prin facilitarea finanțării proiectelor care urmăresc punerea în valoare a regiunilor mai puțin dezvoltate, precum și a proiectelor de interes comun pentru mai multe state membre care, prin amploarea sau natura lor, nu pot fi finanțate în întregime prin diferitele mijloace de finanțare existente în fiecare dintre statele membre; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 309 din TFUE, obiectivul principal al BEI este de a contribui la dezvoltarea echilibrată și constantă a pieței interne în interesul Uniunii, prin facilitarea finanțării proiectelor care urmăresc punerea în valoare a regiunilor mai puțin dezvoltate, precum și a proiectelor de interes comun pentru mai multe state membre care, prin amploarea sau natura lor, nu pot fi finanțate în întregime prin diferitele mijloace de finanțare existente în fiecare dintre statele membre;

| C. | întrucât Grupul BEI este obligat prin tratate să contribuie la integrarea UE și la dezvoltarea regională, în conformitate cu articolul 309 din TFUE și cu Protocolul nr. 28; |
| --- | --- |

C.

întrucât Grupul BEI este obligat prin tratate să contribuie la integrarea UE și la dezvoltarea regională, în conformitate cu articolul 309 din TFUE și cu Protocolul nr. 28;

| D. | întrucât, de la criza financiară, UE înregistrează un nivel foarte scăzut al investițiilor, confruntându-se în același timp cu o cerere urgentă de investiții pentru a face față transformării ecologice și digitale necesare a economiei și a societății; |
| --- | --- |

D.

întrucât, de la criza financiară, UE înregistrează un nivel foarte scăzut al investițiilor, confruntându-se în același timp cu o cerere urgentă de investiții pentru a face față transformării ecologice și digitale necesare a economiei și a societății;

| E. | întrucât BEI a adoptat o nouă politică de acordare de împrumuturi în domeniul energiei în noiembrie 2019 și o foaie de parcurs a Băncii pentru climă în decembrie 2020; |
| --- | --- |

E.

întrucât BEI a adoptat o nouă politică de acordare de împrumuturi în domeniul energiei în noiembrie 2019 și o foaie de parcurs a Băncii pentru climă în decembrie 2020;

| F. | întrucât se preconizează ca BEI să joace un rol determinant în finanțarea Pactului verde european prin intermediul Planului de investiții pentru o Europă durabilă; |
| --- | --- |

F.

întrucât se preconizează ca BEI să joace un rol determinant în finanțarea Pactului verde european prin intermediul Planului de investiții pentru o Europă durabilă;

| G. | întrucât se așteaptă ca BEI să sprijine o tranziție verde echitabilă prin intermediul Mecanismului pentru o tranziție justă; |
| --- | --- |

G.

întrucât se așteaptă ca BEI să sprijine o tranziție verde echitabilă prin intermediul Mecanismului pentru o tranziție justă;

| H. | întrucât obiectivele de politici publice precum coeziunea teritorială și socială, dezvoltarea durabilă, combaterea șomajului (în rândul tinerilor), a sărăciei și a excluziunii sociale ar trebui să se afle în centrul atenției și obiectivelor Băncii în misiunea sa de a contribui la dezvoltarea echilibrată și constantă a pieței interne; |
| --- | --- |

H.

întrucât obiectivele de politici publice precum coeziunea teritorială și socială, dezvoltarea durabilă, combaterea șomajului (în rândul tinerilor), a sărăciei și a excluziunii sociale ar trebui să se afle în centrul atenției și obiectivelor Băncii în misiunea sa de a contribui la dezvoltarea echilibrată și constantă a pieței interne;

| I. | întrucât, în perioada 2014-2019, Banca a oferit finanțare de peste 100 de miliarde EUR în regiunile de coeziune; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în perioada 2014-2019, Banca a oferit finanțare de peste 100 de miliarde EUR în regiunile de coeziune;

| J. | întrucât BEI preconizează să devină prima bancă multilaterală de dezvoltare care să fie aliniată la Acordul de la Paris, iar Consiliul a solicitat deja BEI și BERD să prezinte planurile respective pentru a fi discutate; |
| --- | --- |

J.

întrucât BEI preconizează să devină prima bancă multilaterală de dezvoltare care să fie aliniată la Acordul de la Paris, iar Consiliul a solicitat deja BEI și BERD să prezinte planurile respective pentru a fi discutate;

| K. | întrucât diligența necesară și condițiile contractuale ale BEI trebuie să conțină garanții împotriva fraudelor, inclusiv a fraudelor fiscale și a spălării de bani, precum și împotriva riscurilor de finanțare a terorismului și de corupție, |
| --- | --- |

K.

întrucât diligența necesară și condițiile contractuale ale BEI trebuie să conțină garanții împotriva fraudelor, inclusiv a fraudelor fiscale și a spălării de bani, precum și împotriva riscurilor de finanțare a terorismului și de corupție,

| L. | întrucât BEI joacă un rol important în afara UE prin intermediul activităților sale de creditare externă, în calitate de cea mai mare instituție financiară multilaterală din lume; |
| --- | --- |

L.

întrucât BEI joacă un rol important în afara UE prin intermediul activităților sale de creditare externă, în calitate de cea mai mare instituție financiară multilaterală din lume;

| M. | întrucât BEI joacă un rol central în eforturile UE de a asigura punerea în aplicare a Agendei pentru dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

M.

întrucât BEI joacă un rol central în eforturile UE de a asigura punerea în aplicare a Agendei pentru dezvoltare durabilă,

Principalele rezultate ale activităților de finanțare desfășurate de BEI în 2019

| 1. | constată că, în 2019, împrumuturile semnate de Bancă s-au ridicat la 63,3 miliarde EUR (din care 61,9 miliarde EUR din resursele proprii ale Băncii), în conformitate cu obiectivul stabilit în Planul operațional pentru 2019 (63 de miliarde EUR ± 10 %) și mult peste volumele din 2018 (55,6 miliarde EUR, din care 54,3 miliarde EUR din resursele proprii ale Băncii); observă că totalul plăților a ajuns la 48,1 miliarde EUR în 2019 (din care 47,5 miliarde EUR din resursele proprii ale Băncii), comparativ cu 52,6 miliarde EUR în 2018 (din care 51,8 miliarde EUR din resursele proprii ale Băncii); observă că BEI a obținut rezultate financiare solide, înregistrând un excedent net anual de 2,4 miliarde EUR pentru 2019, comparativ cu 2,3 miliarde EUR în 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de cota împrumuturilor depreciate, care la sfârșitul lui 2019 era de 0,4 % din ansamblul portofoliului de împrumuturi (0,3 % la sfârșitul lui 2018), în pofida recurgerii recente de către Bancă la operațiuni cu un grad de risc mai ridicat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată cu satisfacție că, în 2019, BEI și-a îndeplinit obiectivul anual privind acordarea de împrumuturi pentru coeziune de cel puțin 30 % din totalul operațiunilor noi din UE, țările aflate în faza de preaderare și țările AELS; constată că, în 2019, UE a furnizat 16,13 miliarde EUR pentru proiecte în regiunile de coeziune ale UE; evidențiază importanța majoră de a sprijini în continuare dezvoltarea regională și obiectivele de coeziune socială și economică ale UE, astfel cum se prevede în Protocolul nr. 28 la tratate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | observă că, în Planul operațional al BEI pentru 2019, au fost incluse referiri la retragerea Regatului Unit din UE, precum și rezultatele discuțiilor privind rolul BEI în cadrul financiar multianual pentru perioada 2021-2027; sprijină accentul pus pe linia de activitate „Activități speciale”, cu risc mai ridicat, care include proiectele legate de FEIS, și pe serviciile de consiliere, cu 530 de noi misiuni preconizate în 2019 pentru a sprijini investiții în valoare de 35 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută noua strategie a Grupului BEI privind capitalurile proprii, care va urmări să abordeze mai bine lacunele în materie de investiții de pe piața de capital; invită BEI să aplice recomandarea studiului „The EIB and the new EU missions framework” (BEI și noul cadru al misiunilor UE) pentru a promova în continuare asumarea unor riscuri mai mari prin dezvoltarea unor instrumente financiare adecvate, pe termen lung și cu risc mai ridicat, bazate pe mecanismele existente de partajare a riscurilor (de exemplu, FEIS, InnovFin); |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută adoptarea, în 2019, a noului sistem de evaluare a riscurilor climatice (CRA) pentru a furniza o evaluare sistematică a riscurilor fizice legate de climă în cadrul împrumuturilor directe, care să permită BEI și clientului său să înțeleagă cum pot afecta schimbările climatice proiectul finanțat și să identifice măsuri de remediere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută adoptarea, în martie 2019, a unei noi politici fiscale, care include măsuri de combatere a evitării obligațiilor fiscale prin intermediul verificărilor privind obligația de diligență în materie de integritate fiscală și al unui set de instrumente împotriva evitării obligațiilor fiscale; observă că BEI nu va fi în măsură să investească în țările incluse pe lista neagră a UE a jurisdicțiilor interzise, iar jurisdicțiile neconforme vor face obiectul „unei vigilențe sporite”; reiterează că ar trebui să se aplice măsuri mai stricte de diligență fiscală ori de câte ori apar paradisuri fiscale în structura corporativă a clienților, a promotorilor sau a intermediarilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită BEI să utilizeze pe deplin setul său de instrumente împotriva evitării obligațiilor fiscale pentru proiecte vulnerabile la riscuri în cadrul obligației sale de diligență fiscală și să utilizeze cerințele legate de transfer atunci când este necesar; ia act de Cadrul revizuit al Grupului BEI pentru combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului și invită BEI să își actualizeze politica din perspectiva celei de-a cincea Directive privind combaterea spălării banilor, care a intrat în vigoare în ianuarie 2020, și să coopereze cu autoritățile relevante pentru a asigura sancțiuni adecvate pentru încălcarea legii și standarde stricte privind intermediarii financiari; |
| --- | --- |

8.

| 9. | constată că, în 2019, mecanismul BEI de tratare a plângerilor a înregistrat 84 de cazuri noi, a tratat 173 de cazuri și a închis 113 cazuri; invită BEI să își continue eforturile pentru a permite societății civile să raporteze situații îngrijorătoare care să fie tratate în mod efectiv și independent; subliniază importanța monitorizării modului în care este pusă în aplicare recomandarea mecanismului de tratare a plângerilor; invită BEI să dea curs constatărilor mecanismului de tratare a plângerilor prin acțiuni concrete; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută faptul că BEI pune în aplicare politica sa de excludere și se angajează să o aplice în mod riguros prin proceduri discreționare de excludere și acorduri de soluționare; cere BEI să raporteze numărul și sfera de aplicare a deciziilor de suspendare/întrerupere a plăților și/sau de recuperare a împrumuturilor sau a cererilor de rambursare anticipată a împrumuturilor ca urmare a comportamentelor interzise sau a altor practici incorecte care afectează activitățile finanțate; invită BEI să informeze despre natura sprijinului financiar afectat de presupusele abateri și despre distribuția geografică a unor astfel de cazuri, dacă este posibil din punct de vedere legal; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută informațiile actualizate privind COVID-19 prezentate de Grupul BEI în Raportul financiar al BEI pe 2019, care evidențiază pachetul de măsuri de urgență adoptat în 2020 pentru a sprijini întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile) și sectoarele cu capitalizare medie din Uniune, cuprinzând linii de lichidități și scheme de garantare pentru bănci și programe de achiziționare de titluri garantate cu active și vizând crearea unui Fond european de garantare (FEG) axat pe sprijinul financiar acordat IMM-urilor; constată cu satisfacție că Grupul BEI și-a extins contribuția în afara UE, punând accentul pe investițiile în sectorul sănătății și în cel privat; îndeamnă BEI să impună întreprinderilor finanțate din FEG sau din alte programe de finanțare instituite pentru a face față crizei COVID-19 să contribuie la îndeplinirea obiectivelor pentru 2030 propuse de Comisia Europeană în Planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale, precum și să respecte condiții sociale și de mediu, cum ar fi adoptarea unor planuri de decarbonizare, pentru a le îmbunătăți reziliența, interzicându-le să plătească eșalonului superior de conducere dividende și prime sau să recurgă la răscumpărări de acțiuni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută, în acest sens, componenta pentru IMM-uri a Fondului InvestEU; subliniază necesitatea de a se concentra pe finanțarea pe termen lung, și anume prin sprijinirea finanțării unor proiecte care altfel nu ar beneficia de finanțare, îndeosebi sprijinirea întreprinderilor nou-înființate și a IMM-urilor inovatoare; subliniază totuși că activitățile de finanțare ale BEI nu pot înlocui politicile fiscale sustenabile ale statelor membre; invită BEI să își sporească investițiile în inovații revoluționare, în special pentru tranziția verde, pentru a sprijini societățile europene; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită BEI să majoreze finanțarea pentru a aborda tranziția tehnologică, să sprijine dezvoltarea competențelor adaptate la nevoile actuale și viitoare ale pieței muncii, să promoveze în continuare investițiile în competențele digitale ale angajaților și antreprenorilor, infrastructura digitală și consolidarea capacităților pentru digitalizare, să furnizeze fonduri pentru cercetarea și inovarea pe termen lung și IMM-uri, să sprijine economia socială și să consolideze coeziunea socială și teritorială, și anume prin eliminarea lacunelor actuale în materie de investiții în locuințe și infrastructuri publice; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ia act de diferitele situații și capacități economice ale statelor membre și subliniază importanța asigurării unei tranziții echitabile pentru a ajuta regiunile și țările cele mai afectate să se adapteze la schimbări iminente, astfel încât nimeni să nu fie lăsat în urmă; subliniază necesitatea de a sprijini în mod proactiv domeniile în care locurile de muncă sunt în prezent dependente de industriile cu emisii ridicate, cu investiții substanțiale în formare și oportunități economice alternative pentru a garanta locuri de muncă de calitate, asigurând astfel o tranziție lină; consideră că, în această privință, coerența și coordonarea cu alte instrumente de finanțare ale UE vor fi esențiale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește Planul de acțiune pentru egalitatea de gen, aprobat cu intenția de a orienta punerea în aplicare a Strategiei BEI privind egalitatea de gen și de a integra promovarea egalității de gen în modelul de afaceri al BEI; invită BEI să raporteze cu privire la progresele înregistrate în prima fază a Planului de acțiune, în legătură cu obiective precum revizuirea cadrului de diligență necesară pentru a aborda impactul și riscurile investițiilor BEI asupra drepturilor femeilor, asigurarea accesului egal la beneficiile generate de investițiile BEI și realizarea de investiții în participarea femeilor în economie și pe piața muncii; |
| --- | --- |

15.

Funcționarea și eficacitatea FEIS

| 16. | reamintește că FEIS are o structură de guvernanță distinctă față de cea a BEI, iar operațiunile sale de investiții se fac în două domenii tematice, și anume componenta pentru infrastructură și inovare gestionată de BEI și componenta pentru IMM-uri gestionată de Fondul European de Investiții (FEI); |
| --- | --- |

16.

| 17. | ia act de rezultatele prezentate în Raportul pe 2019 privind Platforma europeană de consiliere în materie de investiții; salută impactul pozitiv al Platformei europene de consiliere în materie de investiții (EIAH); solicită consolidarea suplimentară a capacităților financiare și consultative interne ale BEI pentru a garanta un angajament de durată în favoarea realizării misiunilor UE și un orizont de finanțare pe termen lung a acestor misiuni, cum ar fi lupta împotriva cancerului, adaptarea la schimbările climatice, asigurarea unei tranziții echitabile în regiunile cele mai afectate de transformările generate de Pactul verde, protejarea oceanelor noastre, traiul în orașe mai verzi și asigurarea sănătății solului și a aprovizionării cu alimente; salută faptul că, în urma recomandărilor CCE, BEI a prezentat în iulie 2019 un studiu ca răspuns la recomandarea CCE 5 „Îmbunătățirea distribuției geografice a investițiilor sprijinite de FEIS”; ia act de concluziile acestei analize, care prezintă eforturile considerabile ale BEI și ale Comisiei de a facilita o distribuție geografică mai echilibrată a investițiilor FEIS pentru a contribui la o convergență economică sustenabilă pe termen lung în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită BEI să asigure o distribuție geografică mai echilibrată a finanțării BEI, în conformitate cu rolul său în asigurarea coeziunii teritoriale și sociale; invită BEI să remedieze deficiențele care împiedică anumite regiuni sau state membre să beneficieze pe deplin de instrumentele sale financiare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită îmbunătățirea asistenței tehnice și a expertizei financiare ale autorităților locale și regionale, în special în regiunile cu o capacitate investițională redusă, înainte de aprobarea proiectelor, pentru a îmbunătăți accesibilitatea; solicită intensificarea cooperării cu băncile naționale de promovare și cu instituțiile naționale; |
| --- | --- |

19.

Rolul BEI în finanțarea Pactului verde european

| 20. | reamintește că, în noiembrie 2019, în conformitate cu ambiția politică care stă la baza Pactului verde european, Consiliul de administrație al BEI a decis să crească nivelul angajamentului Grupului BEI față de climă și mediu, cu scopul de a transforma BEI dintr-o „bancă a UE care sprijină clima” în „Banca UE pentru climă” și s-a angajat să mărească treptat ponderea finanțării sale dedicate acțiunilor climatice și sustenabilității mediului, care urmează să ajungă la 50 % din operațiunile sale în 2025, aliniind toate activitățile de finanțare la obiectivele Acordului de la Paris începând cu sfârșitul anului 2020; salută adoptarea foii de parcurs pentru climă; invită BEI să examineze coerența proiectelor aflate deja în pregătire înainte de noiembrie 2020 cu obiectivul neutralității climatice până în 2050, asigurând continuitatea activității și ținând seama de perioada de tranziție prevăzută până la sfârșitul anului 2022; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută utilizarea de către BEI a unui cost ascuns al carbonului din ce în ce mai mare ca parte a abordării globale care va asigura conformitatea operațiunilor BEI cu obiectivul de 1,5 oC, asigurând în același timp o tranziție justă către o economie neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon, care să nu lase pe nimeni în urmă; |
| --- | --- |

21.

| 22. | constată că problema schimbărilor climatice nu poate fi soluționată fără sprijin din partea industriei și că o schimbare la scară largă poate fi realizată doar dacă se ține seama de nevoile industriei și dacă se acordă stimulentele necesare pentru găsirea unor soluții inovatoare de combatere a schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | constată că, potrivit Raportului BEI privind sustenabilitatea, emisiile absolute ale portofoliului BEI în 2019 sunt estimate la 3,9 milioane de tone de CO2e pe an, față de 2,2 milioane de tone de CO2e pe an în 2018; observă că emisiile totale reduse sau evitate în cadrul aceleași finanțări sunt estimate la 3,1 milioane de tone de CO2e pe an în 2019, comparativ cu 3,5 milioane de tone de CO2e pe an în 2018; invită BEI să își intensifice eforturile de reducere a emisiilor absolute; invită BEI să publice sistematic calculele privind amprenta de gaze cu efect de seră (GES) pentru toate proiectele care fac obiectul amprentei de carbon, pentru a îmbunătăți transparența; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută politica de acordare de împrumuturi în domeniul energiei convenită de Consiliul de administrație al BEI în noiembrie 2019 și, în special, decizia de a pune capăt finanțării proiectelor energetice bazate pe combustibili fosili; observă totuși că proiectele de infrastructură pentru gaze incluse pe cea de a patra listă de proiecte de interes comun, precum și proiectele în domeniul gazelor aflate în curs de evaluare la 14 noiembrie 2019 nu sunt excluse de la finanțarea BEI până la sfârșitul anului 2021; evidențiază că aceste proiecte ar putea fi finanțate atât timp cât contribuie la misiunea BEI de a facilita o tranziție justă și o dezvoltare echilibrată în UE; observă că, în 2019, BEI a oferit finanțare în valoare de 685 de milioane EUR pentru transportul și distribuția de gaze naturale; invită BEI să evalueze și să abordeze riscurile potențiale legate de dependența de activele cu emisii importante de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește BEI apelul Parlamentului de a explica modul în care gazoductul transanatolian și gazoductul transadriatic vor fi aliniate la obiectivele Acordului de la Paris până la sfârșitul anului 2020; observă că proiectele fac obiectul unei anchete a Ombudsmanului European (4) cu privire la incapacitatea BEI de a asigura o evaluare adecvată a impactului asupra climei în cazul ambelor proiecte; îndeamnă BEI să remedieze eventualele deficiențe ale evaluării impactului asupra mediului și să abordeze în mod prioritar impactul negativ asupra mediului, a climei și a societății; |
| --- | --- |

25.

| 26. | observă că, în conformitate cu politica actuală de acordare de împrumuturi în domeniul energiei, centralele electrice pe gaz și proiectele de rețele de gaze care sunt planificate pentru transportul gazelor cu emisii reduse de dioxid de carbon sunt eligibile sub rezerva unui „plan credibil”, inclusiv a unei traiectorii a emisiilor inclusă în contractul de finanțare al BEI; invită BEI să se asigure că, pentru ca aceste planuri să fie considerate credibile, criteriile sunt în conformitate cu mandatul său de a contribui la o tranziție justă, pentru a evita riscul de a sprijini proiecte în domeniul gazelor care nu sunt aliniate la obiectivele climatice; constată că BEI va efectua o evaluare la jumătatea perioadei a politicii de creditare în domeniul energiei la începutul anului 2022; |
| --- | --- |

26.

| 27. | observă că, în 2019, BEI a sprijinit mai multe proiecte care implică energia hidroelectrică; salută Orientările de mediu, climatice și sociale privind dezvoltarea energiei hidroelectrice; salută faptul că BEI își actualizează în prezent cerințele de raportare pentru împrumuturile intermediate pentru a ține seama de alinierea la Acordul de la Paris și la taxonomia UE în materie de finanțe sustenabile și își revizuiește cadrul privind sustenabilitatea socială și de mediu; accentuează că astfel de noi cerințe ar trebui să îmbunătățească transparența operațiunilor BEI care implică intermediari financiari pentru a identifica și a evita potențialele efecte negative asupra mediului sau a drepturilor omului în cazul operațiunilor hidroelectrice, atât în interiorul, cât și în afara UE, garantând accesul IMM-urilor la finanțare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reamintește că Grupul BEI dispune de un cadru de mediu și social, salută faptul că BEI raportează cu privire la impactul de mediu, social și economic și furnizează evaluări ex-ante și ex-post în contextul exercițiului de examinare a impactului social și de mediu; își exprimă îngrijorarea cu privire la riscul ca BEI și FEI să finanțeze activități cu emisii ridicate de dioxid de carbon prin intermediari financiari; invită Grupul BEI să monitorizeze în continuare respectarea unor criterii obligatorii de mediu, sociale, de guvernanță și de impozitare echitabilă în viitoarele orientări privind alinierea contrapărților, inclusiv liste de activități restricționate și cerința ca clienții să aibă planuri clare și obligatorii de decarbonizare în conformitate cu Acordul de la Paris, garantând totodată accesul la finanțare pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că nevoile financiare ale fermierilor, în special ale fermierilor tineri și ale celor nou intrați pe piață, sunt semnificative și că fermierii și întreprinderile din acest sector au o rată mai scăzută de succes atunci când solicită finanțare; invită BEI să pregătească inițiative de finanțare care vor îmbunătăți accesibilitatea finanțării pentru sectorul agricol; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ia act de implicarea tot mai mare a Grupului BEI în sectorul agricol; insistă că finanțarea BEI trebuie să sprijine comunitățile rurale și tranziția sectorului agricol în conformitate cu obiectivele politicii europene, inclusiv respectând mai mult bunăstarea animalelor, și că ar trebui să evite să contribuie la densități ale efectivelor de animale care depășesc capacitatea de suport a terenurilor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | constată că finanțarea acordată în cadrul Uniunii în 2019 pentru transporturi a fost mai mare decât în 2018 (9 325 de milioane EUR față de 8 237 de milioane EUR în 2018) și că reducerea finanțării pentru drumuri și autostrăzi a fost compensată de creșterea finanțării pentru transportul feroviar și aerian; evidențiază că este important să se alinieze politica de creditare în domeniul transporturilor și portofoliul BEI în domeniul transporturilor la foaia de parcurs a Băncii pentru climă, în special la obiectivul de decarbonizare a sectorului transporturilor până în 2050, dar și la viitoarea strategie a Comisiei pentru o mobilitate sustenabilă și inteligentă, în contextul noului Pact verde european, precum și la alte domenii ale politicii UE în domeniul transporturilor, asigurând în același timp o tranziție justă și o dezvoltare socială și teritorială echilibrată; salută angajamentul BEI de a nu finanța extinderea capacității aeroportuare existente și infrastructura portuară dedicată transportului și depozitării combustibililor fosili; solicită ca politica să evite dependența de active cu emisii importante de carbon și să sprijine transferul modal către o mobilitate fără emisii de dioxid de carbon atât în transportul de marfă, cât și în transportul de pasageri la nivel urban și interurban, cum ar fi transportul feroviar, mersul cu bicicleta în condiții de siguranță și transportul public curat, în special pentru comunitățile și localitățile insuficient deservite, precum și pentru infrastructura de electrificare bazată pe surse regenerabile de energie; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută rolul de lider al BEI pe piața obligațiunilor ecologice în 2019, prin emiterea de obligațiuni de sensibilizare la problemele climatice și obligațiuni de sensibilizare cu privire la sustenabilitate, în valoare de 4,1 miliarde EUR; subliniază cât de importante sunt o documentație transparentă și credibilă și monitorizarea veniturilor aferente celor două tipuri de obligațiuni, precum și asigurarea coerenței cu taxonomia UE în materie de finanțe sustenabile și cu viitorul standard al UE privind obligațiunile ecologice; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută viitoarea revizuire a cadrului social și de mediu al BEI și dezvoltarea unor instrumente de gestionare a riscurilor climatice, de mediu și sociale pentru a evalua riscurile fizice, de tranziție și sistemice; invită BEI să se asigure că acesta intră în vigoare până la sfârșitul anului 2021; salută angajamentul BEI de a adopta drept criteriu de bază principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, prevăzut în Regulamentul (UE) 2020/852 (5), și de a stabili standarde mai stricte ori de câte ori acest lucru se justifică; |
| --- | --- |

33.

Operațiunile BEI în afara UE

| 34. | recunoaște că cel mai important mandat care ghidează operațiunile BEI în afara Uniunii este mandatul de acordare a împrumuturilor externe, în temeiul căruia operațiunile BEI din perioada 2014-2020 au fost susținute de un fond de garantare specific, cu un plafon de 32,3 miliarde EUR, oferind BEI un temei juridic și o garanție împotriva pierderilor rezultate din operațiuni de finanțare în 68 de țări eligibile din afara UE; observă că Comisia a propus ca mandatul de acordare a împrumuturilor externe să nu rămână în forma sa actuală; ia act de crearea garanției Fondului european pentru dezvoltare durabilă Plus (FEDD+), care ține seama de noile mandate ale BEI; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută sprijinul acordat de BEI pe parcursul anului 2019 la formularea Mecanismului pentru o tranziție justă, care ajută teritoriile și regiunile cele mai afectate de tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, în special cele care au cea mai mică capacitate de a face față costurilor tranziției; subliniază importanța BEI pentru punerea în aplicare a Mecanismului în următorii ani, asigurându-se că nicio regiune nu este lăsată în urmă; |
| --- | --- |

35.

| 36. | observă că politica de dezvoltare a Uniunii va fi pusă în aplicare prin intermediul noului Instrument de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI), al cărui organism principal de implementare este BEI; este îngrijorat de utilizarea fondurilor de dezvoltare ale UE pentru reducerea riscurilor legate de investițiile private întrucât nu există dovezi privind capacitatea lor de a oferi adiționalitate și de a îndeplini obiectivele de dezvoltare, astfel cum s-a raportat recent în revizuirea finală a FEDD, precum și în avizul Curții de Conturi Europene (nr. 7/2020) din 11 septembrie 2020; accentuează că donatorii trebuie să acorde prioritate din oficiu finanțării bazate pe granturi, în special în cazul țărilor cel mai puțin dezvoltate, pentru a evita creșterea poverii datoriei; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reiterează faptul că operațiunile externe ale BEI ar trebui să contribuie la obiectivele de politică ale UE, promovând dezvoltarea economică, socială și de mediu durabilă a țărilor în curs de dezvoltare, în special în rândul celor mai dezavantajate dintre acestea, precum și respectarea obiectivelor aprobate de Uniune; recunoaște eradicarea sărăciei, mobilizarea resurselor interne și drepturile omului ca aspecte centrale în arhitectura finanțării pentru dezvoltare a UE; reamintește că implicarea părților interesate este piatra de temelie a dezvoltării durabile și favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

37.

| 38. | observă că BEI are obligații în temeiul Cartei drepturilor fundamentale a UE; subliniază că principiile drepturilor omului sunt integrate în procedurile și standardele sale privind obligația de diligență la nivel de proiect, inclusiv permițând suspendarea plăților în cazul unor încălcări grave ale drepturilor omului sau ale standardelor sociale și de mediu; constată că mecanismele de tratare a plângerilor au fost consolidate la sfârșitul anului 2018; invită BEI să se asigure că mecanismul său de tratare a plângerilor este ușor accesibil, oportun și eficace pentru a detecta și a remedia eventualele încălcări ale drepturilor omului în cadrul proiectelor legate de BEI; cere BEI să informeze Parlamentul și Consiliul guvernatorilor cu privire la acest aspect; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită BEI să sprijine pe deplin realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU prin activitățile sale în cadrul mandatelor specifice decise de Consiliul de Miniștri al UE și de Parlamentul European; |
| --- | --- |

39.

Guvernanța, transparența și răspunderea BEI

| 40. | reiterează importanța eticii, integrității, transparenței, comunicării și răspunderii Grupului BEI în toate operațiunile și politicile sale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu lipsa de transparență a operațiunilor BEI desfășurate prin intermediari financiari, cum ar fi băncile comerciale și fondurile de investiții; subliniază necesitatea de a evalua impactul economic și social al împrumuturilor intermediate punând la dispoziție informații despre beneficiarii finali; invită BEI să stabilească obligații standard de raportare pentru intermediarii financiari și beneficiarii finali, respectând, acolo unde este necesar, acordurile de confidențialitate dintre intermediarul financiar și beneficiarul final, dar oferind o structură solidă pentru colectarea de date și informații; |
| --- | --- |

41.

| 42. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la acuzațiile de hărțuire și hărțuire sexuală la locul de muncă împotriva BEI, la impunitatea pentru autorii hărțuirilor, la nemulțumirea angajaților, la deficiențele procedurilor de recrutare a personalului de conducere și la lipsa unei participări adecvate a angajaților la administrarea BEI; invită BEI să se asigure că toate acuzațiile de hărțuire sunt investigate independent și să garanteze transparența rezultatelor anchetelor anterioare și actuale și a sancțiunilor aplicate, astfel încât să restabilească încrederea și să creeze o cultură a răspunderii; invită BEI să publice rezultatele anchetelor privind gradul de satisfacție a personalului în perioada 2010-2021; solicită o evaluare independentă a transparenței și calității procedurilor de recrutare pentru funcțiile înalte, posturile de conducere, profesionale și administrative în cadrul BEI; invită BEI să prezinte un plan de acțiune pentru a restabili încrederea între conducere și personal și pentru a consolida participarea angajaților la procesul decizional; |
| --- | --- |

42.

| 43. | își exprimă îngrijorarea cu privire la relatările potrivit cărora mai mulți foști vicepreședinți au preluat posturi în cadrul unor entități asociate BEI fără a respecta o perioadă de reflecție; deplânge faptul că astfel de practici nu sunt strict reglementate și interzise de Codul de conduită al BEI; regretă că revizuirea în curs a politicii post-angajare nu a fost încă finalizată și subliniază că ar trebui puse în aplicare norme mai stricte; invită BEI să își alinieze politica post-angajare la cea a Comisiei și a instituțiilor similare; |
| --- | --- |

43.

| 44. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că vicepreședinții sunt încă responsabili, printre alte țări, de țara lor de origine, ceea ce poate crea conflicte de interese; invită BEI să dea curs solicitării Parlamentului de a include în Codul de conduită al Comitetului director o dispoziție care exclude posibilitatea ca membrii săi să supravegheze acordarea de împrumuturi sau implementarea proiectelor în țările lor de origine; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută Decizia BEI din 6 februarie 2019 de stabilire a normelor interne privind prelucrarea datelor cu caracter personal de către Serviciul Anchetarea fraudelor din cadrul Inspectoratului general și de Biroul de conformitate; evidențiază că, în ceea ce privește conformitatea întreprinderilor, trebuie alocate resurse adecvate pentru controlul și monitorizarea activităților externe, a conflictelor de interese, a achizițiilor publice și a cadourilor; |
| --- | --- |

45.

| 46. | regretă lipsa persistentă a diversității și a echilibrului de gen la nivelul conducerii superioare și în cadrul organelor de conducere ale Grupului BEI, precum și proporția foarte ridicată a femeilor în funcții de asistență; observă că Banca a stabilit obiectivele de a crește proporția femeilor în posturi de conducere la 33 % și ponderea femeilor în funcții executive înalte la 40 %, precum și ponderea femeilor în funcții executive la 50 % până în 2021; îndeamnă BEI să își intensifice eforturile de promovare a echilibrului de gen la toate nivelurile personalului; îndeamnă BEI să încurajeze statele membre care propun vicepreședinți să ia în considerare, de asemenea, obiectivele privind diversitatea și echilibrul de gen; invită BEI să asigure o reprezentare adecvată în cadrul secretariatului său a cetățenilor din toate statele membre, respectând în același timp competențele și meritele candidaților; invită BEI să publice defalcarea pe gen și naționalitate a posturilor de conducere de nivel mediu și superior; |
| --- | --- |

46.

| 47. | regretă că BEI nu dezvăluie încă pe deplin detaliile privind beneficiarii reali ai clienților săi; accentuează că, în unele cazuri, datele operatorilor economici implicați nu sunt comunicate de promotori sau de intermediarii financiari; subliniază că divulgarea beneficiarilor și a proprietății efective este în conformitate cu cadrul juridic existent; reamintește însă că este posibil ca statele membre să prevadă derogări de la divulgarea prin intermediul registrelor de informații despre proprietatea efectivă și să aibă acces la astfel de informații, în circumstanțe excepționale; cere BEI să utilizeze instrumentele disponibile și să pună în aplicare standardele promovate de cea de a cincea Directivă privind combaterea spălării banilor pentru a face accesibile astfel de date; invită Banca să examineze ce măsuri ar putea fi luate în cazul refuzului nejustificat al unei jurisdicții de a furniza astfel de informații; reiterează necesitatea ca Departamentul de conformitate al FEI și Biroul de conformitate al BEI să colaboreze pentru a asigura coerența în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor Grupului BEI în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită BEI să publice pe site-ul său, în ceea ce privește clienții săi, informații privind beneficiarii reali, pentru a spori vizibilitatea operațiunilor sale și a contribui la prevenirea cazurilor de corupție și a conflictelor de interese; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită BEI să condiționeze acordarea de împrumuturi directe și indirecte de publicarea datelor fiscale și contabile, pentru fiecare țară în parte, precum și de publicarea datelor privind proprietatea efectivă în ceea ce privește beneficiarii și intermediarii financiari implicați în operațiunile de finanțare; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită BEI să finalizeze revizuirea politicii Grupului BEI de combatere a fraudei, lansată în 2019, în conformitate cu solicitările exprimate de Parlament; salută dialogul intens dintre BEI și Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) cu privire la actualizarea acesteia; invită BEI să profite de rolul de sprijin al OLAF, consolidat odată cu noua strategie antifraudă a Comisiei, adoptată în aprilie 2019; susține că mandatul Parchetului European ar trebui să includă urmărirea penală a activităților infracționale care afectează finanțarea BEI; |
| --- | --- |

50.

| 51. | reiterează importanța implicării părților interesate relevante de la nivel național, regional și local, inclusiv a experților în domeniul climei, a sindicatelor, a actorilor societății civile, a reprezentanților mediului de afaceri, a IMM-urilor și a mediului academic în evaluarea impactului investițiilor; inclusiv printr-o comunicare transparentă, precum și importanța evaluării nevoilor și așteptărilor persoanelor afectate de proiect; subliniază că consultările trebuie să includă toate comunitățile interesate, să fie accesibile grupurilor vulnerabile, să fie adaptate în funcție de nevoile individuale ale părților interesate și să continue pe parcursul întregului ciclu de viață al proiectului; solicită respectarea principiului consimțământului liber, prealabil și în cunoștință de cauză al tuturor comunităților afectate (pe lângă populația indigenă) în cazul investițiilor în terenuri și resurse naturale; cere BEI să prezinte un raport despre aplicarea principiilor de mai sus; salută consultarea de către Bancă a părților interesate cu privire la anumite politici, astfel cum se prevede la articolele 7.10 și 7.11 din Politica de transparență a Grupului BEI; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită BEI să ia în considerare toate riscurile de mediu ale proiectelor de infrastructură de mare amploare și să finanțeze numai acele proiecte care au demonstrat o valoare adăugată reală atât pentru populația locală, cât și din punct de vedere ecologic, social și economic; subliniază că este important să se monitorizeze strict posibilele riscuri de corupție și fraudă în acest context și să se efectueze evaluări ex ante și ex post atente cu privire la proiectele care urmează să fie finanțate; |
| --- | --- |

52.

| 53. | reamintește că articolul 287 alineatul (3) din TFUE definește competențele de audit ale CCE în raport cu BEI; reamintește că CCE are competența de a audita activitatea BEI în gestionarea cheltuielilor și a veniturilor Uniunii; reamintește că Comitetul de audit este competent să auditeze capitalul social al BEI în conformitate cu articolul 12 din Protocolul 5 (Statutul BEI); subliniază că, astfel, CCE nu este în măsură să furnizeze o imagine completă a legăturilor dintre operațiunile Grupului BEI și bugetul UE; reamintește că articolul 308 alineatul (3) din TFUE permite Consiliului să modifice Protocolul privind Statutul BEI printr-o decizie simplă, fără o revizuire completă a tratatului; subliniază importanța sporită în contextul noului cadru financiar multianual a garanțiilor Uniunii și a altor instrumente financiare administrate de BEI; solicită, prin urmare, Consiliului să modifice articolul 12 din Protocolul 5 pentru a oferi CCE un rol în auditarea capitalului social al BEI; ia act de faptul că acordul tripartit dintre Comisie, BEI și CCE privind auditurile operațiunilor finanțate sau sprijinite de bugetul Uniunii a expirat în 2020; invită Comisia, CCE și BEI să întărească rolul CCE și să îi consolideze în continuare competențele de audit în ceea ce privește activitățile BEI, la reînnoirea acordului tripartit care reglementează normele de angajare; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Grupul BEI și Comisia să lanseze procesul de revizuire a dispozițiilor Acordului-cadru financiar și administrativ, care datează din mai 2014, stabilind normele care reglementează instrumentele UE gestionate la nivel central încredințate Grupului BEI; |
| --- | --- |

54.

| 55. | cere BEI să analizeze, împreună cu Comisia, modalități de coordonare a sistemului de detectare timpurie și de excludere (EDES) și a politicii de excludere a BEI pentru a realiza sinergii și a garanta acoperirea integrală a situațiilor critice care afectează operațiunile BEI și interesele financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ia act de adoptarea, în martie 2019, a politicii Grupului BEI privind denunțarea neregulilor și constată conformitatea acesteia cu principiile și standardele generale incluse în Directiva (UE) 2019/1937 (6), care a intrat în vigoare ulterior; regretă că politica se aplică exclusiv cazurilor de denunțare internă; se așteaptă ca politica BEI în ceea ce privește protecția avertizorilor de integritate să fie ambițioasă și să prevadă standarde ridicate; îndeamnă BEI să includă atât avertizorii interni, cât și pe cei externi, precum și să stabilească proceduri, termene și orientări clare și bine definite, cu scopul de a le oferi avertizorilor o îndrumare optimă și de a-i proteja de orice eventuale represalii; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită BEI să își îmbunătățească strategia de comunicare; consideră că, fiind cel mai mare donator și debitor multilateral din lume, este esențial ca BEI să comunice în mod clar și relevant cu privire la misiunea și statutul său și să se adreseze unui public foarte divers; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ia act de creșterea în continuare a numărului de acuzații raportate în 2019 serviciului BEI pentru anchetarea fraudelor, cu 228 de noi acuzații (184 în 2018), dintre care 69 % proveneau de la membri ai personalului și 30 % din surse externe, inclusiv părți la proiecte, societatea civilă și mass-media; observă că 59 % din acțiunile de investigare se referă la cazuri de fraudă, urmate de corupție (15 %) și coluziune (6 %) și că peste o treime din acuzațiile examinate au legătură cu sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | constată că, în 2019, din cele 220 de cazuri finalizate, 40 au fost motivate, ceea ce corespunde unei proporții de 18 % dintre cazurile finalizate, și au condus fie la sesizarea autorităților competente, fie la recomandări adresate serviciilor Grupului BEI; constată, de asemenea, că 62 % din aceste sesizări (25 din 40) au fost adresate OLAF; solicită BEI să prezinte un raport cu privire la rezultatele acțiunilor întreprinse, inclusiv, dacă sunt disponibile, sumele care au fost recuperate; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită BEI să dea dovadă de mai multă transparență proactivă punând prompt la dispoziția publicului documente neconfidențiale într-o bază de date ușor de utilizat; își reiterează apelul ca BEI să acționeze mai curând în temeiul „prezumției de divulgare” decât în temeiul „prezumției de confidențialitate”; |
| --- | --- |

60.

| 61. | invită Grupul BEI să își îmbunătățească răspunderea; solicită încheierea unui memorandum de înțelegere între Grupul BEI și Parlament pentru a îmbunătăți accesul Parlamentului la documentele BEI și la datele referitoare la orientarea strategică și politicile de finanțare în vederea consolidării răspunderii Băncii; sugerează ideea unui dialog trimestrial cu comisiile competente ale Parlamentului, pentru a participa la strategia de investiții a BEI și pentru a asigura o supraveghere adecvată; subliniază importanța unui control mai strict al Parlamentului asupra deciziilor Consiliului de administrație al BEI; solicită o mai bună partajare a informațiilor de către Comisie pentru a-și spori transparența față de Parlament în ceea ce privește pozițiile pe care le adoptă în Consiliul de administrație al BEI; cere încă o dată BEI să divulge avizele emise de Comisie în cadrul procedurii prevăzute la articolul 19 din Statutul BEI cu privire la operațiunile de finanțare ale BEI, cu scopul de a evalua dacă sunt conforme cu legislația și politicile relevante ale UE; invită Comisia și BEI să ajungă la un acord pentru a asigura transparența deplină cu privire la astfel de avize și la considerentele pe care se întemeiază, în măsura în care acest lucru este posibil din punct de vedere legal; |
| --- | --- |

61.

| 62. | solicită publicarea promptă a ordinilor de zi și a proceselor-verbale complete ale reuniunilor Comitetului director și ale Consiliului de administrație; subliniază că viitoarea politică de transparență ar trebui să impună cerințe de transparență mai stricte pentru toate operațiunile sale și să le ceară promotorilor de proiecte să pună la dispoziția publicului evaluarea impactului asupra mediului și documentele conexe, incluzând obligații stricte de transparență în clauzele contractuale pe această temă semnate cu toți clienții BEI; cere BEI să publice informații mai regulate, mai detaliate și mai cuprinzătoare cu privire la intermediarii financiari responsabili de mobilizarea fondurilor BEI și să includă clauze contractuale privind publicarea obligatorie de informații de către aceste instituții în legătură cu activitatea de creditare; |
| --- | --- |

62.

Acțiuni întreprinse în urma recomandărilor Parlamentului

| 63. | invită BEI să raporteze în continuare cu privire la situația actuală și la stadiul recomandărilor anterioare formulate de Parlament în rezoluțiile sale anuale, în special în ceea ce privește:






  (a) | impactul (economic, de mediu și social) al strategiei sale de investiții și rezultatele obținute pentru a contribui la dezvoltarea echilibrată și constantă a pieței interne în interesul Uniunii; |
| --- | --- | --- |

63.

(a)

impactul (economic, de mediu și social) al strategiei sale de investiții și rezultatele obținute pentru a contribui la dezvoltarea echilibrată și constantă a pieței interne în interesul Uniunii;

| (b) | acțiunile adoptate pentru a îmbunătăți prevenirea conflictelor de interese; |
| --- | --- |

(b)

acțiunile adoptate pentru a îmbunătăți prevenirea conflictelor de interese;

| (c) | măsurile de consolidare a transparenței ca urmare a obligației de diligență în materie de integritate a clienților pentru a preveni evitarea obligațiilor fiscale, frauda și corupția; |
| --- | --- |

(c)

măsurile de consolidare a transparenței ca urmare a obligației de diligență în materie de integritate a clienților pentru a preveni evitarea obligațiilor fiscale, frauda și corupția;

| (d) | acțiunile întreprinse pentru a da curs apelurilor și solicitărilor adoptate prin prezenta rezoluție. |
| --- | --- |

(d)

acțiunile întreprinse pentru a da curs apelurilor și solicitărilor adoptate prin prezenta rezoluție.

o

o o

| 64. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei și solicită Consiliului și Consiliului de administrație al BEI să organizeze o dezbatere cu privire la pozițiile Parlamentului prezentate mai sus. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/ro/Pages/DocItem.aspx?did=49051

(2)  JO L 169, 1.7.2015, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0191.

(4)  Dosar depus de ONG-urile de mediu CEE Bankwatch Network, Counter Balance, Re: Common și Friends of the Earth Europa.

(5)  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13).

(6)  Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/45 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/45

---

P9_TA(2021)0333

Soia modificată genetic DAS-81419-2

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073421/01 – 2021/2759(RSP))

(2022/C 99/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073421/01, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073421/01,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere votul din data de 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, prin care nu a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, prin care nu a emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 26 octombrie 2016 și publicat la 5 decembrie 2016 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 26 octombrie 2016 și publicat la 5 decembrie 2016 (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic („OMG-uri”) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic („OMG-uri”) (4),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât, la 9 februarie 2012, Dow Agro Sciences Ltd a prezentat autorității naționale competente din Țările de Jos o cerere de introducere pe piață de produse alimentare, ingrediente alimentare și furaje care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 (denumită în continuare „soia modificată genetic”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 (denumită în continuare „cererea”); întrucât cererea viza, de asemenea, introducerea pe piață de produse care conțin sau constau în soia modificată genetic, destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 9 februarie 2012, Dow Agro Sciences Ltd a prezentat autorității naționale competente din Țările de Jos o cerere de introducere pe piață de produse alimentare, ingrediente alimentare și furaje care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 (denumită în continuare „soia modificată genetic”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 (denumită în continuare „cererea”); întrucât cererea viza, de asemenea, introducerea pe piață de produse care conțin sau constau în soia modificată genetic, destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării;

| B. | întrucât, la 26 octombrie 2016, EFSA a adoptat un aviz favorabil în legătură cu cererea respectivă, care a fost publicat la 5 decembrie 2016; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 26 octombrie 2016, EFSA a adoptat un aviz favorabil în legătură cu cererea respectivă, care a fost publicat la 5 decembrie 2016;

| C. | întrucât soia modificată genetic a fost dezvoltată pentru a produce două toxine Bt derivate sintetic, Cry1F și Cry1Ac, care conferă rezistență la anumite specii de lepidoptere, și pentru a fi rezistentă la erbicidul glufosinat (5); |
| --- | --- |

C.

întrucât soia modificată genetic a fost dezvoltată pentru a produce două toxine Bt derivate sintetic, Cry1F și Cry1Ac, care conferă rezistență la anumite specii de lepidoptere, și pentru a fi rezistentă la erbicidul glufosinat (5);

Lipsa de evaluări privind reziduurile de erbicide, metaboliții și efectele de cocktail

| D. | întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor „complementare”, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (6); întrucât, în consecință, este de așteptat ca soia modificată genetic să fie expusă la doze mai mari și repetate de glufosinat, ceea ce ar putea, prin urmare, duce la prezența unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă; |
| --- | --- |

D.

întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor „complementare”, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (6); întrucât, în consecință, este de așteptat ca soia modificată genetic să fie expusă la doze mai mari și repetate de glufosinat, ceea ce ar putea, prin urmare, duce la prezența unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă;

| E. | întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere 1B și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (7); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (8); |
| --- | --- |

E.

întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere 1B și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (7); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (8);

| F. | întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a produselor de descompunere ale acestora în plantele modificate genetic nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru organismele modificate genetic („Grupul EFSA pentru OMG”) și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; |
| --- | --- |

F.

întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a produselor de descompunere ale acestora în plantele modificate genetic nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru organismele modificate genetic („Grupul EFSA pentru OMG”) și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic;

| G. | întrucât, din cauza unor practici agricole specifice legate de cultivarea plantelor modificate genetic tolerante la erbicide, există tendințe specifice în aplicare, expunere, prezența metaboliților specifici și apariția unor efecte combinatorii care necesită o atenție deosebită; întrucât acestea nu au fost luate în considerare de către EFSA; |
| --- | --- |

G.

întrucât, din cauza unor practici agricole specifice legate de cultivarea plantelor modificate genetic tolerante la erbicide, există tendințe specifice în aplicare, expunere, prezența metaboliților specifici și apariția unor efecte combinatorii care necesită o atenție deosebită; întrucât acestea nu au fost luate în considerare de către EFSA;

Chestiuni nesoluționate privind toxinele Bt

| H. | întrucât analizele toxicologice pentru autorizarea organismelor modificate genetic se efectuează pe toxine Bt izolate; întrucât testele toxicologice efectuate cu proteine izolate nu pot fi considerate semnificative, deoarece toxinele Bt din culturile modificate genetic, cum ar fi porumbul, bumbacul și soia, sunt inerent mai toxice decât toxinele Bt izolate; întrucât acest lucru se datorează faptului că inhibitorii de protează (PI), prezenți în țesutul vegetal, pot crește toxicitatea toxinelor Bt prin întârzierea descompunerii lor; întrucât acest fenomen a fost demonstrat într-o serie de studii științifice, inclusiv în unul realizat pentru Monsanto în urmă cu 30 de ani, care a arătat că chiar și prezența unor niveluri extrem de scăzute de PI sporește toxicitatea toxinelor Bt de până la 20 de ori (9); |
| --- | --- |

H.

întrucât analizele toxicologice pentru autorizarea organismelor modificate genetic se efectuează pe toxine Bt izolate; întrucât testele toxicologice efectuate cu proteine izolate nu pot fi considerate semnificative, deoarece toxinele Bt din culturile modificate genetic, cum ar fi porumbul, bumbacul și soia, sunt inerent mai toxice decât toxinele Bt izolate; întrucât acest lucru se datorează faptului că inhibitorii de protează (PI), prezenți în țesutul vegetal, pot crește toxicitatea toxinelor Bt prin întârzierea descompunerii lor; întrucât acest fenomen a fost demonstrat într-o serie de studii științifice, inclusiv în unul realizat pentru Monsanto în urmă cu 30 de ani, care a arătat că chiar și prezența unor niveluri extrem de scăzute de PI sporește toxicitatea toxinelor Bt de până la 20 de ori (9);

| I. | întrucât aceste efecte nu au fost niciodată luate în considerare în evaluările riscurilor efectuate de EFSA, chiar dacă sunt pertinente pentru toate plantele Bt aprobate pentru import sau cultivate în Uniune; întrucât nu pot fi excluse riscurile pe care le prezintă această toxicitate crescută cauzată de interacțiunea dintre inhibitorii de protează și toxinele Bt pentru oamenii și animalele care consumă alimente, respectiv furaje care conțin toxine Bt; |
| --- | --- |

I.

întrucât aceste efecte nu au fost niciodată luate în considerare în evaluările riscurilor efectuate de EFSA, chiar dacă sunt pertinente pentru toate plantele Bt aprobate pentru import sau cultivate în Uniune; întrucât nu pot fi excluse riscurile pe care le prezintă această toxicitate crescută cauzată de interacțiunea dintre inhibitorii de protează și toxinele Bt pentru oamenii și animalele care consumă alimente, respectiv furaje care conțin toxine Bt;

| J. | întrucât mai multe studii arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar după expunerea la toxinele Bt și că anumite toxine Bt pot avea proprietăți adjuvante (10), ceea ce înseamnă că pot amplifica caracterul alergen al altor proteine cu care intră în contact; |
| --- | --- |

J.

întrucât mai multe studii arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar după expunerea la toxinele Bt și că anumite toxine Bt pot avea proprietăți adjuvante (10), ceea ce înseamnă că pot amplifica caracterul alergen al altor proteine cu care intră în contact;

| K. | întrucât se consideră că evaluarea posibilelor interacțiuni ale reziduurilor de erbicide și ale metaboliților acestora cu toxinele Bt nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru OMG și, prin urmare, o astfel de evaluare nu este efectuată în cadrul evaluării riscurilor; întrucât acest lucru este problematic, deoarece se știe că reziduurile de la pulverizarea cu glufosinat perturbă microbiomul, ceea ce poate, de exemplu, intensifica reacțiile imune în combinație cu toxinele Bt (11); |
| --- | --- |

K.

întrucât se consideră că evaluarea posibilelor interacțiuni ale reziduurilor de erbicide și ale metaboliților acestora cu toxinele Bt nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru OMG și, prin urmare, o astfel de evaluare nu este efectuată în cadrul evaluării riscurilor; întrucât acest lucru este problematic, deoarece se știe că reziduurile de la pulverizarea cu glufosinat perturbă microbiomul, ceea ce poate, de exemplu, intensifica reacțiile imune în combinație cu toxinele Bt (11);

Observații din partea autorităților competente ale statelor membre

| L. | întrucât autoritățile competente ale statelor membre au trimis observații destinate agenției EFSA, în cursul perioadei de consultare de trei luni (12); întrucât printre observațiile critice trimise ca feedback se numără acelea că datele prezentate privind pericolul dăunătorilor și al bolilor sunt insuficiente pentru o analiză detaliată a interacțiunii ecologice a soii modificate genetic cu mediul înconjurător, că solicitantul se referă doar la pierderile neintenționate substanțiale de soia modificată genetic în timpul încărcării și descărcării ca fiind o cale de expunere a mediului înconjurător și că nu au fost evaluate în mod specific și alte căi de expunere a mediului prin deșeuri provenite din prelucrarea sau utilizarea soii (de exemplu gunoi de grajd, fecale provenite de la animale hrănite cu soia modificată genetic), precum și că planul de monitorizare propus nu abordează chestiuni relevante pentru supravegherea generală a sănătății umane și animale și nu poate fi considerat suficient de elaborat; |
| --- | --- |

L.

întrucât autoritățile competente ale statelor membre au trimis observații destinate agenției EFSA, în cursul perioadei de consultare de trei luni (12); întrucât printre observațiile critice trimise ca feedback se numără acelea că datele prezentate privind pericolul dăunătorilor și al bolilor sunt insuficiente pentru o analiză detaliată a interacțiunii ecologice a soii modificate genetic cu mediul înconjurător, că solicitantul se referă doar la pierderile neintenționate substanțiale de soia modificată genetic în timpul încărcării și descărcării ca fiind o cale de expunere a mediului înconjurător și că nu au fost evaluate în mod specific și alte căi de expunere a mediului prin deșeuri provenite din prelucrarea sau utilizarea soii (de exemplu gunoi de grajd, fecale provenite de la animale hrănite cu soia modificată genetic), precum și că planul de monitorizare propus nu abordează chestiuni relevante pentru supravegherea generală a sănătății umane și animale și nu poate fi considerat suficient de elaborat;

Proces decizional nedemocratic

| M. | întrucât, în urma votului din 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în urma votului din 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre;

| N. | întrucât Comisia recunoaște caracterul problematic al faptului că deciziile de autorizare a organismelor modificate genetic sunt adoptate în continuare de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regulă în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic; |
| --- | --- |

N.

întrucât Comisia recunoaște caracterul problematic al faptului că deciziile de autorizare a organismelor modificate genetic sunt adoptate în continuare de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regulă în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic;

| O. | întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul European a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață a organismelor modificate genetic pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de organisme modificate genetic în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul European a adoptat deja 18 obiecții cu privire la introducerea pe piață a OMG; întrucât nu s-a constituit o majoritate calificată a statelor membre în favoarea niciunuia dintre aceste OMG; întrucât printre motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile se află nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul European a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață a organismelor modificate genetic pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de organisme modificate genetic în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul European a adoptat deja 18 obiecții cu privire la introducerea pe piață a OMG; întrucât nu s-a constituit o majoritate calificată a statelor membre în favoarea niciunuia dintre aceste OMG; întrucât printre motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile se află nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor;

| P. | întrucât, în ciuda faptului că ea însăși recunoaște lacunele pe plan democratic și în ciuda absenței unui sprijin din partea statelor membre și a obiecțiilor Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în ciuda faptului că ea însăși recunoaște lacunele pe plan democratic și în ciuda absenței unui sprijin din partea statelor membre și a obiecțiilor Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri;

| Q. | întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată să nu autorizeze OMG-uri atunci când nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizarea în cadrul Comitetului de apel (13); |
| --- | --- |

Q.

întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată să nu autorizeze OMG-uri atunci când nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizarea în cadrul Comitetului de apel (13);

Respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii

| R. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru chestiunea în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să includă obligațiile Uniunii în temeiul obiectivelor de dezvoltare durabilă („ODD”) ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al Convenției ONU privind diversitatea biologică („CBD a ONU”); |
| --- | --- |

R.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru chestiunea în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să includă obligațiile Uniunii în temeiul obiectivelor de dezvoltare durabilă („ODD”) ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al Convenției ONU privind diversitatea biologică („CBD a ONU”);

| S. | întrucât într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (14); întrucât ODD al ONU 3.9 vizează, până în 2030, reducerea substanțială a numărului de decese și de boli cauzate de substanțele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, a apei și a solului (15); întrucât autorizarea importului de soia modificată genetic ar crește cererea pentru această cultură tratată cu un erbicid care este toxic pentru reproducere și a cărui utilizare nu mai este autorizată în Uniune, sporind astfel expunerea lucrătorilor din țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai ridicate a lucrătorilor constituie un motiv de deosebită îngrijorare în ceea ce privește culturile modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza volumelor mai mari de erbicide utilizate; |
| --- | --- |

S.

întrucât într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (14); întrucât ODD al ONU 3.9 vizează, până în 2030, reducerea substanțială a numărului de decese și de boli cauzate de substanțele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, a apei și a solului (15); întrucât autorizarea importului de soia modificată genetic ar crește cererea pentru această cultură tratată cu un erbicid care este toxic pentru reproducere și a cărui utilizare nu mai este autorizată în Uniune, sporind astfel expunerea lucrătorilor din țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai ridicate a lucrătorilor constituie un motiv de deosebită îngrijorare în ceea ce privește culturile modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza volumelor mai mari de erbicide utilizate;

| T. | întrucât defrișările reprezintă o cauză majoră a declinului biodiversității; întrucât emisiile rezultate din exploatarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor, cauzate în principal de defrișări, reprezintă a doua principală cauză a schimbărilor climatice, după arderea combustibililor fosili (16); întrucât Acordul de la Paris privind schimbările climatice și Planul strategic privind biodiversitatea pentru 2011-2020, adoptat în cadrul CBD a ONU, și obiectivele de la Aichi privind biodiversitatea promovează gestionarea sustenabilă a pădurilor, protecția și refacerea acestora (17); întrucât ODD al ONU nr. 15 include obiectivul de a opri defrișările până în 2020 (18); întrucât pădurile au un rol multifuncțional, sprijinind realizarea majorității ODD ale ONU (19); |
| --- | --- |

T.

întrucât defrișările reprezintă o cauză majoră a declinului biodiversității; întrucât emisiile rezultate din exploatarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor, cauzate în principal de defrișări, reprezintă a doua principală cauză a schimbărilor climatice, după arderea combustibililor fosili (16); întrucât Acordul de la Paris privind schimbările climatice și Planul strategic privind biodiversitatea pentru 2011-2020, adoptat în cadrul CBD a ONU, și obiectivele de la Aichi privind biodiversitatea promovează gestionarea sustenabilă a pădurilor, protecția și refacerea acestora (17); întrucât ODD al ONU nr. 15 include obiectivul de a opri defrișările până în 2020 (18); întrucât pădurile au un rol multifuncțional, sprijinind realizarea majorității ODD ale ONU (19);

| U. | întrucât producția de soia este un factor determinant care stimulează defrișările din pădurile din Amazonia, Cerrado și Gran Chaco din America de Sud; întrucât 97 % și, respectiv, 100 % din soia cultivată în Brazilia și Argentina este soia modificată genetic (20); întrucât marea majoritate a soiurilor de soia modificate genetic autorizate pentru cultivare în Brazilia și Argentina sunt, de asemenea, autorizate să fie importate în Uniune; întrucât soia modificată genetic este deja autorizată pentru cultivare în Argentina și Brazilia (21); |
| --- | --- |

U.

întrucât producția de soia este un factor determinant care stimulează defrișările din pădurile din Amazonia, Cerrado și Gran Chaco din America de Sud; întrucât 97 % și, respectiv, 100 % din soia cultivată în Brazilia și Argentina este soia modificată genetic (20); întrucât marea majoritate a soiurilor de soia modificate genetic autorizate pentru cultivare în Brazilia și Argentina sunt, de asemenea, autorizate să fie importate în Uniune; întrucât soia modificată genetic este deja autorizată pentru cultivare în Argentina și Brazilia (21);

| V. | întrucât un studiu științific recent supus evaluării inter pares a constatat că Uniunea este regiunea cu cea mai mare amprentă de carbon din lume asociată importurilor de soia din Brazilia, cu 13,8 % mai mare decât cea a Chinei, cel mai mare importator de soia, din cauza unei ponderi mai mari a emisiilor provenite din defrișările încorporate (22); întrucât un alt studiu recent a constatat că aproximativ o cincime din soia exportată către Uniune din regiunile Amazonia și Cerrado din Brazilia, în principal pentru hrana animalelor, ar putea fi „contaminată cu defrișări ilegale” (23), |
| --- | --- |

V.

întrucât un studiu științific recent supus evaluării inter pares a constatat că Uniunea este regiunea cu cea mai mare amprentă de carbon din lume asociată importurilor de soia din Brazilia, cu 13,8 % mai mare decât cea a Chinei, cel mai mare importator de soia, din cauza unei ponderi mai mari a emisiilor provenite din defrișările încorporate (22); întrucât un alt studiu recent a constatat că aproximativ o cincime din soia exportată către Uniune din regiunile Amazonia și Cerrado din Brazilia, în principal pentru hrana animalelor, ar putea fi „contaminată cu defrișări ilegale” (23),

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de punere în aplicare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în concordanță cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (24), constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animalelor, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând, în același timp, funcționarea eficace a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că, în sfârșit, Comisia a recunoscut, în scrisoarea din 11 septembrie 2020 adresată deputaților, necesitatea de a ține seama de sustenabilitate în deciziile de autorizare a OMG-urilor (25); își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea profundă cu privire la faptul că Comisia autorizează în continuare importurile de soia modificată genetic (26), în pofida obiecțiilor ridicate de Parlament și de majoritatea statelor membre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să avanseze de urgență în elaborarea criteriilor de sustenabilitate, cu implicarea deplină a Parlamentului; invită Comisia să transmită informații cu privire la modul de desfășurare a acestui proces și la intervalul de timp prevăzut; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă din nou Comisia să țină seama de obligațiile Uniunii în temeiul acordurilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Convenția ONU privind diversitatea biologică și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; își reiterează solicitarea ca proiectele de acte de punere în aplicare să fie însoțite de o expunere de motive în care să se explice cum acestea respectă principiul de „a nu provoca daune” (27); |
| --- | --- |

6.

| 7. | evidențiază că amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 decembrie 2020 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (28), care au fost adoptate în Parlament ca bază pentru negocierile cu Consiliul, prevăd că Comisia nu trebuie să autorizeze OMG-uri în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre în favoarea acestora; insistă ca Comisia să respecte această poziție și invită Consiliul să își continue activitatea și să adopte de urgență o poziție generală cu privire la acest dosar; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își reiterează apelul adresat Comisiei de a nu autoriza culturi modificate genetic rezistente la erbicide până când riscurile pentru sănătate asociate reziduurilor nu sunt investigate în mod cuprinzător, de la caz la caz, ceea ce impune o evaluare completă a reziduurilor rezultate în urma pulverizării acestor culturi modificate genetic cu erbicide complementare și o evaluare a produselor de descompunere a erbicidelor și a eventualelor efecte combinatorii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită din nou Comisia ca, în evaluarea riscurilor legate de plantele modificate genetic tolerante la erbicide, să țină seama pe deplin de evaluarea riscurilor generate de utilizarea de erbicide complementare și de reziduurile acestora, indiferent dacă planta modificată genetic vizată este destinată să fie cultivată în Uniune sau să fie importată în Uniune în vederea utilizării în produse alimentare sau furaje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită din nou Comisia să nu autorizeze importul pentru utilizare în produse alimentare sau furaje al niciunei plante modificate genetic care a fost modificată pentru a fi tolerantă la o substanță activă cu acțiune erbicidă a cărei utilizare nu este autorizată în Uniune; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută anunțul unei propuneri legislative a Comisiei privind adoptarea unor măsuri pentru a evita sau a reduce la minimum introducerea pe piața UE a produselor asociate cu defrișarea sau cu degradarea pădurilor; între timp, având în vedere că este stringent necesar să se combată defrișările din pădurile situate în Amazonia, Cerrado și Gran Chaco și faptul că cererea Uniunii de soia modificată genetic contribuie la defrișarea pădurilor din această regiune, invită Comisia să suspende imediat importul de soia modificată genetic cultivată în Brazilia și Argentina, recurgând, dacă este necesar, la articolul 53 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002, până la instituirea unor mecanisme eficace și obligatorii din punct de vedere juridic care să împiedice introducerea pe piața Uniunii a produselor asociate cu defrișarea și cu încălcări ale drepturilor omului legate de aceasta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își reiterează solicitarea de a se implementa o strategie europeană pentru producția de proteine vegetale și de aprovizionare cu acestea (29), care să îi permită Uniunii să-și reducă dependența de importurile de soia modificată genetic și să creeze lanțuri alimentare mai scurte și piețe regionale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  Avizul științific al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic referitor la introducerea pe piață a soii modificate genetic rezistentă la insecte DAS-81419-2 pentru utilizare în alimente și furaje, import și prelucrare în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA-GMO-NL-2013-116), EFSA Journal, 2016; 14(12): 4642, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4642

(4)  În cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții în care se opune autorizării OMG-urilor. De asemenea, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat următoarele rezoluții:

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de reînnoire a autorizației de introducere pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de reînnoire a autorizației de introducere pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0365).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0366).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0367).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0368).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0369).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0080).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0081).

(5)  Avizul EFSA, p. 1.

(6)  A se vedea, de exemplu, Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, ianuarie 2016, 57(1), p. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 și Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28 septembrie 2012, vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, p. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(10)  Pentru o analiză, a se vedea Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, mai 2016, 36(5), p. 630-648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(11)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins”, EFSA Supporting Publications, ianuarie 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(12)  Observațiile statelor membre cu privire la soia modificată genetic pot fi consultate prin intermediul registrului de întrebări al EFSA, https://open.efsa.europa.eu/

(13)  Comisia „poate acorda”, nu „acordă” autorizația în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizația în cadrul Comitetului de apel, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 [articolul 6 alineatul (3)].

(14)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(15)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(16)  Comunicarea Comisiei din 23 iulie 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, COM(2019)0352, p. 1.

(17)  Idem, p. 2.

(18)  A se vedea obiectivul 15.2: https://sdgs.un.org/2030agenda

(19)  Comunicarea Comisiei din 23 iulie 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial”, COM(2019)0352, p. 2.

(20)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, „Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA Brief nr. 53, (2017, p. 16 și 21) http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(21)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=339&Event=DAS81419

(22)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E.K.J., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., „Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports”, Global Environmental Change, volumul 62, mai 2020, 102067, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(23)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., „The rotten apples of Brazil’s agribusiness”, Science, 17 iulie 2020, vol. 369, nr. 6501, p. 246-248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(24)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(27)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005, punctul 102.

(28)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0364.

(29)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005, punctul 64.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/52

---

P9_TA(2021)0334

Soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS-44406-6

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073422/01 – 2021/2760(RSP))

(2022/C 99/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073422/01, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 × DAS–44406–6, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073422/01,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere votul din data de 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, în urma căruia nu a fost emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, în urma căruia nu a fost emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 15 octombrie 2020 și publicat la 20 noiembrie 2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 15 octombrie 2020 și publicat la 20 noiembrie 2020 (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic („OMG”) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic („OMG”) (4),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât, la 2 martie 2016, Dow AgroSciences Ltd a depus o cerere pe lângă autoritățile competente naționale din Țările de Jos în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea respectivă viza introducerea pe piață a unor produse alimentare, a unor ingrediente alimentare și a unor furaje care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 x DAS-44406-6 („soia MG”); întrucât cererea viza de asemenea introducerea pe piață a unor produse care conțin sau constau în soia MG, destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 2 martie 2016, Dow AgroSciences Ltd a depus o cerere pe lângă autoritățile competente naționale din Țările de Jos în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea respectivă viza introducerea pe piață a unor produse alimentare, a unor ingrediente alimentare și a unor furaje care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic DAS-81419-2 x DAS-44406-6 („soia MG”); întrucât cererea viza de asemenea introducerea pe piață a unor produse care conțin sau constau în soia MG, destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării;

| B. | întrucât, la 15 octombrie 2020, EFSA a adoptat un aviz favorabil în legătură cu cererea respectivă, care a fost publicat la 20 noiembrie 2020; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 15 octombrie 2020, EFSA a adoptat un aviz favorabil în legătură cu cererea respectivă, care a fost publicat la 20 noiembrie 2020;

| C. | întrucât soia MG a fost dezvoltată pentru a-i conferi rezistență la trei grupe de erbicide: glifosat, acid 2,4 diclorfenoxiacetic (2,4-D) și alte erbicide fenoxi înrudite (AAD-12) și glufosinat, precum și rezistență la lepidoptere dăunătoare prin expresia toxinelor Bt Cry1F și Cry1Ac (5); |
| --- | --- |

C.

întrucât soia MG a fost dezvoltată pentru a-i conferi rezistență la trei grupe de erbicide: glifosat, acid 2,4 diclorfenoxiacetic (2,4-D) și alte erbicide fenoxi înrudite (AAD-12) și glufosinat, precum și rezistență la lepidoptere dăunătoare prin expresia toxinelor Bt Cry1F și Cry1Ac (5);

Lipsa evaluării reziduurilor de erbicide, a metaboliților și a efectelor de cocktail

| D. | întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor „complementare”, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (6); întrucât, în consecință, este de așteptat ca soia MG să fie expusă la doze mai mari și, în același timp, doze repetate de glufosinat, glifosat și 2-4,D, ceea ce ar putea, prin urmare, duce la prezența unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă; |
| --- | --- |

D.

întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor „complementare”, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (6); întrucât, în consecință, este de așteptat ca soia MG să fie expusă la doze mai mari și, în același timp, doze repetate de glufosinat, glifosat și 2-4,D, ceea ce ar putea, prin urmare, duce la prezența unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă;

| E. | întrucât există în continuare incertitudini legate de potențialul cancerigen al glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția internațională pentru cercetări în domeniul cancerului (agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății) a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni; |
| --- | --- |

E.

întrucât există în continuare incertitudini legate de potențialul cancerigen al glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția internațională pentru cercetări în domeniul cancerului (agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății) a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni;

| F. | întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere 1B și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (7); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (8); |
| --- | --- |

F.

întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere 1B și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (7); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (8);

| G. | întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a produselor de descompunere ale acestora în plantele modificate genetic nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru organismele modificate genetic („Grupul EFSA pentru OMG”) și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de către plantele MG în cauză, precum și compoziția și, prin urmare, toxicitatea produșilor de descompunere (metaboliților) pot fi determinate de modificarea genetică însăși (9); |
| --- | --- |

G.

întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a produselor de descompunere ale acestora în plantele modificate genetic nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru organismele modificate genetic („Grupul EFSA pentru OMG”) și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de către plantele MG în cauză, precum și compoziția și, prin urmare, toxicitatea produșilor de descompunere (metaboliților) pot fi determinate de modificarea genetică însăși (9);

| H. | întrucât, din cauza unor practici agricole specifice în cadrul cultivării plantelor modificate genetic tolerante la erbicide, există tendințe specifice în ceea ce privește aplicarea, expunerea, prezența metaboliților specifici și apariția unor efecte combinatorii care necesită o atenție deosebită; întrucât acestea nu au fost luate în considerare de către EFSA; |
| --- | --- |

H.

întrucât, din cauza unor practici agricole specifice în cadrul cultivării plantelor modificate genetic tolerante la erbicide, există tendințe specifice în ceea ce privește aplicarea, expunerea, prezența metaboliților specifici și apariția unor efecte combinatorii care necesită o atenție deosebită; întrucât acestea nu au fost luate în considerare de către EFSA;

| I. | întrucât, prin urmare, nu se poate constata că consumul de soia modificată genetic nu prezintă pericole pentru sănătatea umană și animală; |
| --- | --- |

I.

întrucât, prin urmare, nu se poate constata că consumul de soia modificată genetic nu prezintă pericole pentru sănătatea umană și animală;

Chestiuni nesoluționate privind toxinele Bt

| J. | întrucât analizele toxicologice pentru autorizarea organismelor modificate genetic se efectuează pe toxine Bt izolate; întrucât testele toxicologice efectuate cu proteine izolate nu pot fi considerate semnificative, deoarece toxinele Bt din culturile modificate genetic, cum ar fi porumbul, bumbacul și boabele de soia, sunt inerent mai toxice decât toxinele Bt izolate; întrucât acest lucru se datorează faptului că inhibitorii de protează (PI), prezenți în țesutul vegetal, pot crește toxicitatea toxinelor Bt prin întârzierea descompunerii lor; întrucât acest fenomen a fost demonstrat într-o serie de studii științifice, inclusiv în unul realizat pentru Monsanto în urmă cu 30 de ani, care a arătat că și prezența unor niveluri extrem de scăzute de PI sporește toxicitatea toxinelor Bt de până la 20 de ori (10); |
| --- | --- |

J.

întrucât analizele toxicologice pentru autorizarea organismelor modificate genetic se efectuează pe toxine Bt izolate; întrucât testele toxicologice efectuate cu proteine izolate nu pot fi considerate semnificative, deoarece toxinele Bt din culturile modificate genetic, cum ar fi porumbul, bumbacul și boabele de soia, sunt inerent mai toxice decât toxinele Bt izolate; întrucât acest lucru se datorează faptului că inhibitorii de protează (PI), prezenți în țesutul vegetal, pot crește toxicitatea toxinelor Bt prin întârzierea descompunerii lor; întrucât acest fenomen a fost demonstrat într-o serie de studii științifice, inclusiv în unul realizat pentru Monsanto în urmă cu 30 de ani, care a arătat că și prezența unor niveluri extrem de scăzute de PI sporește toxicitatea toxinelor Bt de până la 20 de ori (10);

| K. | întrucât aceste efecte nu au fost niciodată luate în considerare în evaluările riscurilor efectuate de EFSA, chiar dacă sunt pertinente pentru toate plantele Bt aprobate pentru import sau cultivate în Uniune; întrucât, ca urmare a interacțiunii dintre inhibitorii de protează și toxinele Bt, nu pot fi excluse riscurile pe care le prezintă această toxicitate crescută pentru oamenii și animalele care consumă alimente, respectiv furaje, care conțin toxine Bt; |
| --- | --- |

K.

întrucât aceste efecte nu au fost niciodată luate în considerare în evaluările riscurilor efectuate de EFSA, chiar dacă sunt pertinente pentru toate plantele Bt aprobate pentru import sau cultivate în Uniune; întrucât, ca urmare a interacțiunii dintre inhibitorii de protează și toxinele Bt, nu pot fi excluse riscurile pe care le prezintă această toxicitate crescută pentru oamenii și animalele care consumă alimente, respectiv furaje, care conțin toxine Bt;

| L. | întrucât mai multe studii arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar după expunerea la toxinele Bt și că anumite toxine Bt pot avea proprietăți adjuvante (11), ceea ce înseamnă că pot amplifica caracterul alergen al altor proteine cu care intră în contact; |
| --- | --- |

L.

întrucât mai multe studii arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar după expunerea la toxinele Bt și că anumite toxine Bt pot avea proprietăți adjuvante (11), ceea ce înseamnă că pot amplifica caracterul alergen al altor proteine cu care intră în contact;

| M. | întrucât se consideră că evaluarea posibilelor interacțiuni ale reziduurilor de erbicide și ale metaboliților acestora cu toxinele Bt nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru OMG și, prin urmare, o astfel de evaluare nu este efectuată în cadrul evaluării riscurilor; întrucât acest lucru este problematic, deoarece se știe că reziduurile de la pulverizarea cu glufosinat perturbă microbiomul, ceea ce poate, de exemplu, intensifica reacțiile imune în combinație cu toxinele Bt (12); |
| --- | --- |

M.

întrucât se consideră că evaluarea posibilelor interacțiuni ale reziduurilor de erbicide și ale metaboliților acestora cu toxinele Bt nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru OMG și, prin urmare, o astfel de evaluare nu este efectuată în cadrul evaluării riscurilor; întrucât acest lucru este problematic, deoarece se știe că reziduurile de la pulverizarea cu glufosinat perturbă microbiomul, ceea ce poate, de exemplu, intensifica reacțiile imune în combinație cu toxinele Bt (12);

Observații din partea autorităților competente ale statelor membre

| N. | întrucât, în cursul perioadei de consultare de trei luni, autoritățile competente ale statelor membre au trimis observații destinate agenției EFSA (13); întrucât observațiile critice au inclus faptul că instrumentele disponibile în prezent pentru monitorizarea transferurilor genetice orizontale în mediile naturale nu sunt adecvate pentru a depista evenimente rare și că solicitantul ignoră potențialul de creare a unei variabilități genetice prin transferul de variante genetice pat, epsps și cry supuse unor mutații sau de fragmente ale acestora, că datele prezentate pentru a demonstra siguranța boabelor de soia modificate genetic pentru om și animale pe baza echivalenței sale substanțiale cu soia convențională nu sunt concludente și că efectele combinate asupra mediului ale toxinelor cry necesită cercetări suplimentare pentru a se exclude orice risc pentru mediu; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în cursul perioadei de consultare de trei luni, autoritățile competente ale statelor membre au trimis observații destinate agenției EFSA (13); întrucât observațiile critice au inclus faptul că instrumentele disponibile în prezent pentru monitorizarea transferurilor genetice orizontale în mediile naturale nu sunt adecvate pentru a depista evenimente rare și că solicitantul ignoră potențialul de creare a unei variabilități genetice prin transferul de variante genetice pat, epsps și cry supuse unor mutații sau de fragmente ale acestora, că datele prezentate pentru a demonstra siguranța boabelor de soia modificate genetic pentru om și animale pe baza echivalenței sale substanțiale cu soia convențională nu sunt concludente și că efectele combinate asupra mediului ale toxinelor cry necesită cercetări suplimentare pentru a se exclude orice risc pentru mediu;

Luarea deciziilor în mod nedemocratic

| O. | întrucât, în urma votului din 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în urma votului din 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre;

| P. | întrucât Comisia recunoaște caracterul problematic al faptului că deciziile de autorizare a organismelor modificate genetic sunt adoptate în continuare de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regulă în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic; |
| --- | --- |

P.

întrucât Comisia recunoaște caracterul problematic al faptului că deciziile de autorizare a organismelor modificate genetic sunt adoptate în continuare de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regulă în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic;

| Q. | întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul European a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață a organismelor modificate genetic pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de organisme modificate genetic în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul European a adoptat deja 18 obiecții cu privire la introducerea pe piață a OMG; întrucât nu s-a constituit o majoritate calificată a statelor membre în favoarea niciunuia dintre aceste OMG; întrucât printre motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile se află nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările de ordin științific legate de evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul European a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață a organismelor modificate genetic pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de organisme modificate genetic în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul European a adoptat deja 18 obiecții cu privire la introducerea pe piață a OMG; întrucât nu s-a constituit o majoritate calificată a statelor membre în favoarea niciunuia dintre aceste OMG; întrucât printre motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile se află nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările de ordin științific legate de evaluarea riscurilor;

| R. | întrucât, în ciuda faptului că ea însăși recunoaște existența unor lacune de ordin democratic și în ciuda absenței unui sprijin din partea statelor membre și a obiecțiilor Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în ciuda faptului că ea însăși recunoaște existența unor lacune de ordin democratic și în ciuda absenței unui sprijin din partea statelor membre și a obiecțiilor Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri;

| S. | întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată să nu autorizeze OMG-uri atunci când nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizarea în cadrul Comitetului de apel (14); |
| --- | --- |

S.

întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată să nu autorizeze OMG-uri atunci când nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizarea în cadrul Comitetului de apel (14);

Respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii

| T. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru chestiunea în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să includă obligațiile Uniunii în temeiul obiectivelor de dezvoltare durabilă („ODD”) ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al Convenției ONU privind diversitatea biologică („CBD a ONU”); |
| --- | --- |

T.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru chestiunea în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să includă obligațiile Uniunii în temeiul obiectivelor de dezvoltare durabilă („ODD”) ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al Convenției ONU privind diversitatea biologică („CBD a ONU”);

| U. | întrucât într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (15); întrucât ținta 3.9 din ODD ale ONU vizează reducerea substanțială până în 2030 a numărului de decese și de cazuri de îmbolnăvire cauzate de substanțele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, a apei și a solului (16); întrucât autorizarea importului de soia modificată genetic ar crește cererea pentru această cultură tratată cu un erbicid care este toxic pentru reproducere și a cărui utilizare nu mai este autorizată în Uniune, sporind astfel expunerea lucrătorilor din țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai ridicate a lucrătorilor constituie un motiv de deosebită îngrijorare în ceea ce privește culturile modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza volumelor mai mari de erbicide utilizate; |
| --- | --- |

U.

întrucât într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (15); întrucât ținta 3.9 din ODD ale ONU vizează reducerea substanțială până în 2030 a numărului de decese și de cazuri de îmbolnăvire cauzate de substanțele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, a apei și a solului (16); întrucât autorizarea importului de soia modificată genetic ar crește cererea pentru această cultură tratată cu un erbicid care este toxic pentru reproducere și a cărui utilizare nu mai este autorizată în Uniune, sporind astfel expunerea lucrătorilor din țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai ridicate a lucrătorilor constituie un motiv de deosebită îngrijorare în ceea ce privește culturile modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza volumelor mai mari de erbicide utilizate;

| V. | întrucât defrișările reprezintă o cauză majoră a declinului biodiversității; întrucât emisiile rezultate din exploatarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor, cauzate în principal de defrișări, reprezintă a doua principală cauză a schimbărilor climatice, după arderea combustibililor fosili (17); întrucât Acordul de la Paris privind schimbările climatice și Planul strategic privind biodiversitatea pentru 2011-2020, adoptat în cadrul CBD a ONU, și obiectivele de la Aichi privind biodiversitatea promovează gestionarea sustenabilă a pădurilor, protecția și refacerea acestora (18); întrucât ODD al ONU nr. 15 include obiectivul de a opri defrișările până în 2020 (19); întrucât pădurile au un rol multifuncțional, sprijinind realizarea majorității ODD ale ONU (20); |
| --- | --- |

V.

întrucât defrișările reprezintă o cauză majoră a declinului biodiversității; întrucât emisiile rezultate din exploatarea terenurilor și schimbarea destinației terenurilor, cauzate în principal de defrișări, reprezintă a doua principală cauză a schimbărilor climatice, după arderea combustibililor fosili (17); întrucât Acordul de la Paris privind schimbările climatice și Planul strategic privind biodiversitatea pentru 2011-2020, adoptat în cadrul CBD a ONU, și obiectivele de la Aichi privind biodiversitatea promovează gestionarea sustenabilă a pădurilor, protecția și refacerea acestora (18); întrucât ODD al ONU nr. 15 include obiectivul de a opri defrișările până în 2020 (19); întrucât pădurile au un rol multifuncțional, sprijinind realizarea majorității ODD ale ONU (20);

| W. | întrucât producția de soia este un factor determinant care stimulează defrișările din pădurile din Amazonia, Cerrado și Gran Chaco din America de Sud; întrucât 97 % și, respectiv, 100 % din soia cultivată în Brazilia și Argentina este soia modificată genetic (21); întrucât marea majoritate a soiurilor de soia modificate genetic autorizate pentru cultivare în Brazilia și Argentina sunt, de asemenea, autorizate să fie importate în Uniune; întrucât soia modificată genetic este deja autorizată pentru cultivare în Argentina și Brazilia (22); |
| --- | --- |

W.

întrucât producția de soia este un factor determinant care stimulează defrișările din pădurile din Amazonia, Cerrado și Gran Chaco din America de Sud; întrucât 97 % și, respectiv, 100 % din soia cultivată în Brazilia și Argentina este soia modificată genetic (21); întrucât marea majoritate a soiurilor de soia modificate genetic autorizate pentru cultivare în Brazilia și Argentina sunt, de asemenea, autorizate să fie importate în Uniune; întrucât soia modificată genetic este deja autorizată pentru cultivare în Argentina și Brazilia (22);

| X. | întrucât un studiu științific recent supus evaluării inter pares a constatat că Uniunea este regiunea cu cea mai mare amprentă de carbon din lume asociată importurilor de soia din Brazilia, cu 13,8 % mai mare decât cea a Chinei, cel mai mare importator de soia, din cauza unei ponderi mai mari a emisiilor provenite din defrișările încorporate (23); întrucât un alt studiu recent a constatat că aproximativ o cincime din soia exportată către Uniune din regiunile Amazonia și Cerrado din Brazilia, în principal pentru hrana animalelor, ar putea fi „contaminată cu defrișări ilegale” (24), |
| --- | --- |

X.

întrucât un studiu științific recent supus evaluării inter pares a constatat că Uniunea este regiunea cu cea mai mare amprentă de carbon din lume asociată importurilor de soia din Brazilia, cu 13,8 % mai mare decât cea a Chinei, cel mai mare importator de soia, din cauza unei ponderi mai mari a emisiilor provenite din defrișările încorporate (23); întrucât un alt studiu recent a constatat că aproximativ o cincime din soia exportată către Uniune din regiunile Amazonia și Cerrado din Brazilia, în principal pentru hrana animalelor, ar putea fi „contaminată cu defrișări ilegale” (24),

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de punere în aplicare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este compatibil cu dreptul Uniunii prin faptul că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (25), constă în asigurarea unei baze pentru garantarea unui nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunului tratament al animalelor, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând, în același timp, funcționarea efectivă a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că, în sfârșit, Comisia a recunoscut, în scrisoarea din 11 septembrie 2020 adresată deputaților, necesitatea de a ține seama de sustenabilitate în deciziile de autorizare a OMG-urilor (26); își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea profundă cu privire la faptul că Comisia autorizează în continuare importurile de soia modificată genetic (27), în pofida obiecțiilor ridicate de Parlament și de majoritatea statelor membre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să avanseze de urgență în elaborarea criteriilor de sustenabilitate, cu implicarea deplină a Parlamentului; invită Comisia să transmită informații cu privire la modul de desfășurare a acestui proces și la intervalul de timp prevăzut; |
| --- | --- |

5.

| 6. | îndeamnă din nou Comisia să țină seama de obligațiile ce îi revin Uniunii în temeiul acordurilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Convenția ONU privind diversitatea biologică și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; își reiterează solicitarea ca proiectele de acte de punere în aplicare să fie însoțite de o expunere de motive în care să se explice cum acestea respectă principiul de „a nu provoca daune” (28); |
| --- | --- |

6.

| 7. | evidențiază că amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 decembrie 2020 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (29), care au fost adoptate în Parlament ca bază pentru negocierile cu Consiliul, prevăd că Comisia nu trebuie să autorizeze OMG-uri în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre în favoarea acestora; insistă ca Comisia să respecte această poziție și invită Consiliul să își continue activitatea și să adopte de urgență o poziție generală cu privire la acest dosar; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își reiterează apelul adresat Comisiei de a nu autoriza culturi modificate genetic rezistente la erbicide până când riscurile pentru sănătate asociate reziduurilor nu sunt investigate în mod cuprinzător, de la caz la caz, ceea ce impune o evaluare completă a reziduurilor rezultate în urma pulverizării acestor culturi modificate genetic cu erbicide complementare și o evaluare a produselor de descompunere a erbicidelor și a eventualelor efecte combinatorii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită din nou Comisia ca, în evaluarea riscurilor legate de plantele modificate genetic tolerante la erbicide, să țină seama pe deplin de evaluarea riscurilor generate de utilizarea de erbicide complementare și de reziduurile acestora, indiferent dacă planta modificată genetic vizată este destinată să fie cultivată în Uniune sau să fie importată în Uniune în vederea utilizării în produsele alimentare sau furaje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită din nou Comisia să nu autorizeze importul pentru utilizare în produsele alimentare sau furaje al niciunei plante modificate genetic care a fost modificată pentru a fi tolerantă la o substanță activă cu acțiune erbicidă a cărei utilizare nu este autorizată în Uniune; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută anunțul unei propuneri legislative a Comisiei privind adoptarea unor măsuri pentru a evita sau a reduce la minimum introducerea pe piața UE a produselor asociate cu defrișarea sau cu degradarea pădurilor; între timp, având în vedere că este stringent necesar să se combată defrișările din pădurile situate în Amazonia, Cerrado și Gran Chaco și faptul că cererea Uniunii de soia modificată genetic contribuie la defrișarea pădurilor din această regiune, invită Comisia să suspende imediat importul de soia modificată genetic cultivată în Brazilia și Argentina, recurgând, dacă este necesar, la articolul 53 din Regulamentul (CE) nr. 178/2002, până la instituirea unor mecanisme eficace și obligatorii din punct de vedere juridic care să împiedice introducerea pe piața Uniunii a produselor asociate cu defrișarea și cu încălcări ale drepturilor omului legate de aceasta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | își reiterează solicitarea de a se implementa o strategie europeană pentru producția de proteine vegetale și de aprovizionare cu acestea (30), care să îi permită Uniunii să-și reducă dependența de importurile de soia modificată genetic și să creeze lanțuri alimentare mai scurte și piețe regionale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  Aviz științific al Grupului EFSA pentru organismele modificate genetic referitor la autorizarea boabelor de soia modificate genetic DAS-81419-2 x DAS-44406-6, care sunt rezistente la insecte și tolerante la erbicide, pentru a fi utilizate în produse alimentare și furaje, precum și pentru import și prelucrare, prezentat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA GMO-NL-2016-132), EFSA Journal, 2020; 18(11):6302, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2020.6302.

(4)  În cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții în care se opune autorizării OMG. În plus, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat următoarele rezoluții:

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de reînnoire a autorizației de introducere pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de reînnoire a autorizației de introducere pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0365).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0366).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0367).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0368).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0369).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0080).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0081).

(5)  Avizul EFSA, p. 1.

(6)  A se vedea, de exemplu, Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, ianuarie 2016; 57(1), pp. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 și Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28 septembrie 2012, Vol 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24.

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  Acest lucru este într-adevăr valabil în cazul glifosatului, potrivit Analizei EFSA a reziduurilor maxime existente de glifosat efectuate în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, EFSA Journal, 2018; 16(5):5263, p. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(10)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, p. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(11)  Prezentare de sinteză: Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, mai 2016, 36(5), p. 630 648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(12)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins”, EFSA Supporting Publications, ianuarie 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(13)  Observațiile statelor membre cu privire la soia modificată genetic pot fi consultate prin intermediul registrului de întrebări al EFSA: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00753

(14)  Comisia „poate adopta”, nu „adoptă” autorizația în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizația în cadrul Comitetului de apel, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 [articolul 6 alineatul (3)];

(15)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(16)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(17)  Comunicarea Comisiei din 23 iulie 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (COM(2019)0352), p. 1.

(18)  Idem, p. 2.

(19)  A se vedea obiectivul 15.2: https://sdgs.un.org/2030agenda

(20)  Comunicarea Comisiei din 23 iulie 2019 intitulată „Intensificarea acțiunii UE pentru protejarea și refacerea pădurilor la nivel mondial” (COM(2019)0352), p. 2.

(21)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, „Global status of /GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA Brief nr. 53 (2017), p. 16 și 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(22)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=416&Event=DAS81419%20x%20DA4406

(23)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., „Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports”, Global Environmental Change, volumul 62, mai 2020, 102067 https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

s, F.,

, J.,

Science

(25)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

25

(26)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

26

(27)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

27

(28)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005, punctul 102.

28

(29)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0364.

29

(30)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005, punctul 64.

30

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/59

---

P9_TA(2021)0335

Porumbul modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și porumbul modificat genetic care combină două sau trei dintre evenimentele unice 1507, MIR162, MON810 și NK603

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073423/01 – 2021/2765(RSP))

(2022/C 99/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073423/01, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele de transformare 1507, MIR162, MON810 și NK603 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073423/01,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 7 alineatul (3) și articolul 19 alineatul (3),

| — | având în vedere votul din data de 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, prin care nu a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, prin care nu a emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 25 noiembrie 2020 și publicat la 13 ianuarie 2021 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 25 noiembrie 2020 și publicat la 13 ianuarie 2021 (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic („OMG-uri”) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic („OMG-uri”) (4),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât, la 8 decembrie 2015, Pioneer Overseas Corporation („solicitantul”) a depus o cerere pentru introducerea pe piață a unor produse alimentare, ingrediente alimentare și furaje care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 („porumb modificat genetic cu acumulare de gene”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea și la introducerea pe piață a unor produse care conțin sau constau în porumb modificat genetic cu acumulare de gene destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 8 decembrie 2015, Pioneer Overseas Corporation („solicitantul”) a depus o cerere pentru introducerea pe piață a unor produse alimentare, ingrediente alimentare și furaje care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 („porumb modificat genetic cu acumulare de gene”), în conformitate cu articolele 5 și 17 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; întrucât cererea se referea și la introducerea pe piață a unor produse care conțin sau constau în porumb modificat genetic cu acumulare de gene destinate altor utilizări decât pentru alimente și furaje, cu excepția cultivării;

| B. | întrucât, în plus, cererea se referea la introducerea pe piață a unor produse care conțin, constau în sau sunt produse din 10 subcombinații ale evenimentelor de transformare care constituie porumbul modificat genetic cu acumulare de gene; întrucât au fost deja autorizate șase subcombinații de porumb modificat genetic cu acumulare de gene; întrucât decizia de punere în aplicare a Comisiei cuprinde cele patru subcombinații rămase; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în plus, cererea se referea la introducerea pe piață a unor produse care conțin, constau în sau sunt produse din 10 subcombinații ale evenimentelor de transformare care constituie porumbul modificat genetic cu acumulare de gene; întrucât au fost deja autorizate șase subcombinații de porumb modificat genetic cu acumulare de gene; întrucât decizia de punere în aplicare a Comisiei cuprinde cele patru subcombinații rămase;

| C. | întrucât, la 25 noiembrie 2020, EFSA a adoptat un aviz favorabil, care a fost publicat la 13 ianuarie 2021; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 25 noiembrie 2020, EFSA a adoptat un aviz favorabil, care a fost publicat la 13 ianuarie 2021;

| D. | întrucât porumbul modificat genetic cu acumulare de gene este derivat din încrucișarea a patru evenimente de porumb modificat genetic (MG) și conferă toleranță la erbicide care conțin glufosinat și glifosat și produce trei proteine insecticide (proteinele „Bt” sau „Cry”): Cry1F, Cry1Ab și Vip3Aa20, care sunt toxice pentru anumiți dăunători din ordinul lepidopterelor (5); |
| --- | --- |

D.

întrucât porumbul modificat genetic cu acumulare de gene este derivat din încrucișarea a patru evenimente de porumb modificat genetic (MG) și conferă toleranță la erbicide care conțin glufosinat și glifosat și produce trei proteine insecticide (proteinele „Bt” sau „Cry”): Cry1F, Cry1Ab și Vip3Aa20, care sunt toxice pentru anumiți dăunători din ordinul lepidopterelor (5);

| E. | întrucât, pentru cele patru subcombinații vizate de proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei, solicitantul nu a furnizat date experimentale; |
| --- | --- |

E.

întrucât, pentru cele patru subcombinații vizate de proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei, solicitantul nu a furnizat date experimentale;

Lipsa de evaluări privind reziduurile de erbicide, metaboliții și efectele de cocktail

| F. | întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor „complementare”, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (6); întrucât este, prin urmare, de așteptat ca culturile de porumb modificat genetic cu acumulare de gene să fie expuse la doze mai mari și, în același timp, repetate de glufosinat și glifosat, ceea ce ar putea, prin urmare, duce la prezența unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă; |
| --- | --- |

F.

întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor „complementare”, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (6); întrucât este, prin urmare, de așteptat ca culturile de porumb modificat genetic cu acumulare de gene să fie expuse la doze mai mari și, în același timp, repetate de glufosinat și glifosat, ceea ce ar putea, prin urmare, duce la prezența unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă;

| G. | întrucât există în continuare incertitudini legate de potențialul cancerigen al glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția internațională pentru cercetare în domeniul cancerului, agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății, a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni; |
| --- | --- |

G.

întrucât există în continuare incertitudini legate de potențialul cancerigen al glifosatului; întrucât, în noiembrie 2015, EFSA a ajuns la concluzia că este puțin probabil ca glifosatul să fie cancerigen, iar în martie 2017 Agenția Europeană pentru Produse Chimice a ajuns la concluzia că nu se justifică clasificarea acestei substanțe ca atare; întrucât, dimpotrivă, în 2015, Agenția internațională pentru cercetare în domeniul cancerului, agenția specializată în domeniul cancerului a Organizației Mondiale a Sănătății, a clasificat glifosatul drept substanță probabil cancerigenă pentru oameni;

| H. | întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere 1B și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (7); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (8); |
| --- | --- |

H.

întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere 1B și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (7); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (8);

| I. | întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a produselor de descompunere ale acestora în plantele modificate genetic nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru organismele modificate genetic („Grupul EFSA pentru OMG”) și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de către plantele modificate genetic în cauză, precum și compoziția și, prin urmare, toxicitatea produșilor de descompunere (metaboliți) pot fi determinate de modificarea genetică în sine (9); |
| --- | --- |

I.

întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a produselor de descompunere ale acestora în plantele modificate genetic nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru organismele modificate genetic („Grupul EFSA pentru OMG”) și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de către plantele modificate genetic în cauză, precum și compoziția și, prin urmare, toxicitatea produșilor de descompunere (metaboliți) pot fi determinate de modificarea genetică în sine (9);

| J. | întrucât, din cauza unor practici agricole specifice legate de cultivarea plantelor modificate genetic tolerante la erbicide, există tendințe specifice în aplicare, expunere, prezența metaboliților specifici și apariția unor efecte combinatorii care necesită o atenție deosebită; întrucât acestea nu au fost luate în considerare de către EFSA; |
| --- | --- |

J.

întrucât, din cauza unor practici agricole specifice legate de cultivarea plantelor modificate genetic tolerante la erbicide, există tendințe specifice în aplicare, expunere, prezența metaboliților specifici și apariția unor efecte combinatorii care necesită o atenție deosebită; întrucât acestea nu au fost luate în considerare de către EFSA;

| K. | întrucât, prin urmare, nu se poate concluziona că consumul de porumb modificat genetic cu acumulare de gene sau consumul de subcombinații ale acestuia este sigur pentru sănătatea umană și animală; |
| --- | --- |

K.

întrucât, prin urmare, nu se poate concluziona că consumul de porumb modificat genetic cu acumulare de gene sau consumul de subcombinații ale acestuia este sigur pentru sănătatea umană și animală;

Lipsa unor limite maxime de reziduuri și a controalelor aferente

| L. | întrucât, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (10), care urmărește asigurarea unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor, ar trebui stabilite limite maxime specifice de reziduuri (LMR) pentru produsele alimentare și hrana pentru animale produse în țări terțe, atunci când utilizarea pesticidelor duce la niveluri de reziduuri diferite de cele care rezultă din practicile agricole din Uniune; întrucât acesta este cazul culturilor modificate genetic importate tolerante la erbicide, din cauza volumului crescut de erbicide utilizat în raport cu culturile nemodificate genetic; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului (10), care urmărește asigurarea unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor, ar trebui stabilite limite maxime specifice de reziduuri (LMR) pentru produsele alimentare și hrana pentru animale produse în țări terțe, atunci când utilizarea pesticidelor duce la niveluri de reziduuri diferite de cele care rezultă din practicile agricole din Uniune; întrucât acesta este cazul culturilor modificate genetic importate tolerante la erbicide, din cauza volumului crescut de erbicide utilizat în raport cu culturile nemodificate genetic;

| M. | întrucât, cu toate acestea, conform unei analize EFSA din 2018 a LMR existente pentru glifosat, datele disponibile nu erau suficiente pentru a stabili LMR și valori pentru evaluarea riscurilor pentru glifosat în ceea ce privește porumbul modificat genetic cu o modificare EPSPS (11); întrucât porumbul modificat genetic cu acumulare de gene are modificarea EPSPS (12); |
| --- | --- |

M.

întrucât, cu toate acestea, conform unei analize EFSA din 2018 a LMR existente pentru glifosat, datele disponibile nu erau suficiente pentru a stabili LMR și valori pentru evaluarea riscurilor pentru glifosat în ceea ce privește porumbul modificat genetic cu o modificare EPSPS (11); întrucât porumbul modificat genetic cu acumulare de gene are modificarea EPSPS (12);

Chestiuni nesoluționate privind toxinele Bt

| N. | întrucât analizele toxicologice pentru autorizarea organismelor modificate genetic se efectuează pe toxine Bt izolate; întrucât testele toxicologice efectuate cu proteine izolate nu pot fi considerate semnificative, deoarece toxinele Bt din culturile modificate genetic, cum ar fi porumbul, bumbacul și soia, sunt inerent mai toxice decât toxinele Bt izolate; întrucât acest lucru se datorează faptului că inhibitorii de protează (PI), prezenți în țesutul vegetal, pot crește toxicitatea toxinelor Bt prin întârzierea descompunerii lor; întrucât acest fenomen a fost demonstrat într-o serie de studii științifice, inclusiv în unul realizat pentru Monsanto în urmă cu 30 de ani, care a arătat că prezența, chiar și la niveluri extrem de scăzute, de PI sporește toxicitatea toxinelor Bt de până la 20 de ori (13); |
| --- | --- |

N.

întrucât analizele toxicologice pentru autorizarea organismelor modificate genetic se efectuează pe toxine Bt izolate; întrucât testele toxicologice efectuate cu proteine izolate nu pot fi considerate semnificative, deoarece toxinele Bt din culturile modificate genetic, cum ar fi porumbul, bumbacul și soia, sunt inerent mai toxice decât toxinele Bt izolate; întrucât acest lucru se datorează faptului că inhibitorii de protează (PI), prezenți în țesutul vegetal, pot crește toxicitatea toxinelor Bt prin întârzierea descompunerii lor; întrucât acest fenomen a fost demonstrat într-o serie de studii științifice, inclusiv în unul realizat pentru Monsanto în urmă cu 30 de ani, care a arătat că prezența, chiar și la niveluri extrem de scăzute, de PI sporește toxicitatea toxinelor Bt de până la 20 de ori (13);

| O. | întrucât aceste efecte nu au fost niciodată luate în considerare în evaluările riscurilor efectuate de EFSA, chiar dacă sunt pertinente pentru toate plantele Bt aprobate pentru import sau cultivate în Uniune; întrucât nu pot fi excluse riscurile pe care le prezintă această toxicitate crescută cauzată de interacțiunea dintre inhibitorii de protează și toxinele Bt pentru oamenii și animalele care consumă alimente, respectiv furaje care conțin toxine Bt; |
| --- | --- |

O.

întrucât aceste efecte nu au fost niciodată luate în considerare în evaluările riscurilor efectuate de EFSA, chiar dacă sunt pertinente pentru toate plantele Bt aprobate pentru import sau cultivate în Uniune; întrucât nu pot fi excluse riscurile pe care le prezintă această toxicitate crescută cauzată de interacțiunea dintre inhibitorii de protează și toxinele Bt pentru oamenii și animalele care consumă alimente, respectiv furaje care conțin toxine Bt;

| P. | întrucât mai multe studii arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar după expunerea la toxinele Bt și că anumite toxine Bt pot avea proprietăți adjuvante (14), ceea ce înseamnă că pot amplifica caracterul alergen al altor proteine cu care intră în contact; |
| --- | --- |

P.

întrucât mai multe studii arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar după expunerea la toxinele Bt și că anumite toxine Bt pot avea proprietăți adjuvante (14), ceea ce înseamnă că pot amplifica caracterul alergen al altor proteine cu care intră în contact;

| Q. | întrucât se consideră că evaluarea posibilelor interacțiuni ale reziduurilor de erbicide și ale metaboliților acestora cu toxinele Bt nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru OMG și, prin urmare, o astfel de evaluare nu este efectuată în cadrul evaluării riscurilor; întrucât acest lucru este problematic, deoarece se știe că reziduurile de la pulverizarea cu glufosinat perturbă microbiomul, ceea ce poate, de exemplu, intensifica reacțiile imune în combinație cu toxinele Bt (15); |
| --- | --- |

Q.

întrucât se consideră că evaluarea posibilelor interacțiuni ale reziduurilor de erbicide și ale metaboliților acestora cu toxinele Bt nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru OMG și, prin urmare, o astfel de evaluare nu este efectuată în cadrul evaluării riscurilor; întrucât acest lucru este problematic, deoarece se știe că reziduurile de la pulverizarea cu glufosinat perturbă microbiomul, ceea ce poate, de exemplu, intensifica reacțiile imune în combinație cu toxinele Bt (15);

Culturile Bt: efectele asupra organismelor nevizate și rezistența crescută

| R. | întrucât, spre deosebire de utilizarea insecticidelor, unde expunerea are loc în momentul pulverizării și, ulterior, pentru o perioadă limitată, utilizarea culturilor MG Bt conduce la expunerea continuă a organismelor vizate și a celor nevizate la toxinele Bt; |
| --- | --- |

R.

întrucât, spre deosebire de utilizarea insecticidelor, unde expunerea are loc în momentul pulverizării și, ulterior, pentru o perioadă limitată, utilizarea culturilor MG Bt conduce la expunerea continuă a organismelor vizate și a celor nevizate la toxinele Bt;

| S. | întrucât ipoteza că toxinele Bt prezintă un singur model de acțiune specific obiectivelor nu mai poate fi considerată corectă, iar efectele asupra organismelor nevizate nu pot fi excluse (16), întrucât se pare că un număr tot mai mare de organisme nevizate sunt afectate în multe feluri; întrucât 39 de publicații evaluate inter pares în care se raportează efecte adverse semnificative ale toxinelor Bt asupra multor specii „din afara gamei” sunt menționate într-un articol de sinteză recent (17); întrucât o serie de organisme nevizate din Uniune ar putea fi expuse la toxine Bt prin scurgeri, deșeuri și gunoi de grajd rezultate din importul de culturi Bt; întrucât nu au fost evaluate efectele asupra organismelor nevizate în cadrul evaluării riscurilor; |
| --- | --- |

S.

întrucât ipoteza că toxinele Bt prezintă un singur model de acțiune specific obiectivelor nu mai poate fi considerată corectă, iar efectele asupra organismelor nevizate nu pot fi excluse (16), întrucât se pare că un număr tot mai mare de organisme nevizate sunt afectate în multe feluri; întrucât 39 de publicații evaluate inter pares în care se raportează efecte adverse semnificative ale toxinelor Bt asupra multor specii „din afara gamei” sunt menționate într-un articol de sinteză recent (17); întrucât o serie de organisme nevizate din Uniune ar putea fi expuse la toxine Bt prin scurgeri, deșeuri și gunoi de grajd rezultate din importul de culturi Bt; întrucât nu au fost evaluate efectele asupra organismelor nevizate în cadrul evaluării riscurilor;

| T. | întrucât evaluarea riscurilor nu a luat în considerare dezvoltarea rezistenței dăunătorilor vizați la toxinele Bt, ceea ce ar putea duce la utilizarea unor pesticide mai puțin sigure pentru mediu sau la creșterea dozelor și a numărului de cereri de culturi MG în țara de cultivare; întrucât Agenția pentru Protecția Mediului din SUA plănuiește eliminarea treptată a numeroși hibrizi de porumb Bt, precum și a unor soiuri de bumbac Bt, în următorii trei-cinci ani, din cauza creșterii rezistenței insectelor la astfel de culturi (18); |
| --- | --- |

T.

întrucât evaluarea riscurilor nu a luat în considerare dezvoltarea rezistenței dăunătorilor vizați la toxinele Bt, ceea ce ar putea duce la utilizarea unor pesticide mai puțin sigure pentru mediu sau la creșterea dozelor și a numărului de cereri de culturi MG în țara de cultivare; întrucât Agenția pentru Protecția Mediului din SUA plănuiește eliminarea treptată a numeroși hibrizi de porumb Bt, precum și a unor soiuri de bumbac Bt, în următorii trei-cinci ani, din cauza creșterii rezistenței insectelor la astfel de culturi (18);

| U. | întrucât, deși s-a susținut că utilizarea culturilor Bt duce la o scădere a utilizării insecticidelor, un studiu recent publicat în Statele Unite ale Americii (19) constată că „mai multe analize privind influența culturilor Bt asupra modelelor de utilizare a pesticidelor nu par să fi luat în considerare tratamentele semințelor și, prin urmare, este posibil să fi supraestimat reducerile utilizării insecticidelor (în special ale «suprafeței tratate») asociată cu culturile Bt”; |
| --- | --- |

U.

întrucât, deși s-a susținut că utilizarea culturilor Bt duce la o scădere a utilizării insecticidelor, un studiu recent publicat în Statele Unite ale Americii (19) constată că „mai multe analize privind influența culturilor Bt asupra modelelor de utilizare a pesticidelor nu par să fi luat în considerare tratamentele semințelor și, prin urmare, este posibil să fi supraestimat reducerile utilizării insecticidelor (în special ale «suprafeței tratate») asociată cu culturile Bt”;

| V. | întrucât Uniunea este parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CBD a ONU”), care clarifică faptul că atât țările exportatoare, cât și cele importatoare au responsabilități internaționale în ceea ce privește diversitatea biologică; |
| --- | --- |

V.

întrucât Uniunea este parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CBD a ONU”), care clarifică faptul că atât țările exportatoare, cât și cele importatoare au responsabilități internaționale în ceea ce privește diversitatea biologică;

Respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii

| W. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru chestiunea în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să includă obligațiile Uniunii în temeiul obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU; |
| --- | --- |

W.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru chestiunea în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să includă obligațiile Uniunii în temeiul obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU;

| X. | întrucât într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (20); întrucât ODD al ONU 3.9 vizează, până în 2030, reducerea substanțială a numărului de decese și de boli cauzate de substanțele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, a apei și a solului (21); întrucât autorizarea importului de porumb modificat genetic ar crește cererea pentru această cultură tratată cu un erbicid care este toxic pentru reproducere și a cărui utilizare nu mai este autorizată în Uniune, sporind astfel expunerea lucrătorilor din țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai ridicate a lucrătorilor constituie un motiv de deosebită îngrijorare în ceea ce privește culturile modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza volumelor mai mari de erbicide utilizate; |
| --- | --- |

X.

întrucât într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (20); întrucât ODD al ONU 3.9 vizează, până în 2030, reducerea substanțială a numărului de decese și de boli cauzate de substanțele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, a apei și a solului (21); întrucât autorizarea importului de porumb modificat genetic ar crește cererea pentru această cultură tratată cu un erbicid care este toxic pentru reproducere și a cărui utilizare nu mai este autorizată în Uniune, sporind astfel expunerea lucrătorilor din țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mai ridicate a lucrătorilor constituie un motiv de deosebită îngrijorare în ceea ce privește culturile modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza volumelor mai mari de erbicide utilizate;

Proces decizional nedemocratic

| Y. | întrucât, în urma votului din 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, în urma votului din 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre;

| Z. | întrucât Comisia recunoaște caracterul problematic al faptului că deciziile de autorizare a organismelor modificate genetic sunt adoptate în continuare de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regulă în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Comisia recunoaște caracterul problematic al faptului că deciziile de autorizare a organismelor modificate genetic sunt adoptate în continuare de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regulă în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și a furajelor modificate genetic;

| AA. | întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul European a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață a organismelor modificate genetic pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de organisme modificate genetic în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul European a adoptat deja 18 obiecții cu privire la introducerea pe piață a OMG; întrucât nu s-a constituit o majoritate calificată a statelor membre în favoarea niciunuia dintre aceste OMG; întrucât printre motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile se află nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul European a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață a organismelor modificate genetic pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de organisme modificate genetic în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul European a adoptat deja 18 obiecții cu privire la introducerea pe piață a OMG; întrucât nu s-a constituit o majoritate calificată a statelor membre în favoarea niciunuia dintre aceste OMG; întrucât printre motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile se află nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor;

| AB. | întrucât, în ciuda faptului că ea însăși recunoaște lacunele pe plan democratic și în ciuda absenței unui sprijin din partea statelor membre și a obiecțiilor Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, în ciuda faptului că ea însăși recunoaște lacunele pe plan democratic și în ciuda absenței unui sprijin din partea statelor membre și a obiecțiilor Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri;

| AC. | întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată să nu autorizeze OMG-uri atunci când nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizarea în cadrul Comitetului de apel (22); |
| --- | --- |

AC.

întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată să nu autorizeze OMG-uri atunci când nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizarea în cadrul Comitetului de apel (22);

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de punere în aplicare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în concordanță cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (23), constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animalelor, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând, în același timp, funcționarea eficace a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că, în sfârșit, Comisia a recunoscut, în scrisoarea din 11 septembrie 2020 adresată deputaților, necesitatea de a ține seama de sustenabilitate în deciziile de autorizare a OMG-urilor (24); își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea profundă că, de atunci, Comisia a continuat să autorizeze importul de OMG-uri în Uniune, în pofida obiecțiilor actuale formulate de Parlament și de o majoritate a statelor membre care au votat împotrivă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să avanseze de urgență în elaborarea criteriilor de sustenabilitate, cu implicarea deplină a Parlamentului; invită Comisia să transmită informații cu privire la modul de desfășurare a acestui proces și la intervalul de timp prevăzut; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită din nou Comisia să nu autorizeze culturi modificate genetic rezistente la erbicide până când riscurile pentru sănătate asociate reziduurilor nu sunt investigate în mod aprofundat, de la caz la caz, ceea ce impune o evaluare completă a reziduurilor rezultate în urma pulverizării acestor culturi modificate genetic cu erbicide complementare, o evaluare a produselor de degradare a erbicidelor și a eventualelor efecte combinatorii, inclusiv cu însăși planta modificată genetic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită din nou Comisia să nu autorizeze importul pentru utilizare în produse alimentare sau furaje al niciunei plante modificate genetic care a fost modificată pentru a fi tolerantă la o substanță activă cu acțiune erbicidă a cărei utilizare nu este autorizată în Uniune; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită EFSA să investigheze diferențele substanțiale dintre toxinele Bt native și cele exprimate de transgene sintetice în plantele de culturi modificate genetic și să își extindă evaluarea riscurilor pentru a lua pe deplin în considerare toate interacțiunile și efectele combinatorii dintre toxinele Bt, plantele modificate genetic și constituenții acestora, reziduurile provenite din pulverizarea cu erbicide complementare, mediu, precum și impactul asupra sănătății și siguranței alimentare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită EFSA să nu mai accepte studiile de toxicitate bazate pe proteine izolate, care ar putea fi diferite din punctul de vedere al structurii și al efectelor biologice, în comparație cu cele produse de planta însăși și să solicite ca toate testele să fie efectuate pe țesuturi provenite de la planta modificată genetic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită EFSA să solicite date privind impactul consumului de alimente și furaje derivate din plante modificate genetic asupra microbiomului intestinal; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă din nou Comisia să țină seama de obligațiile Uniunii în temeiul acordurilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Convenția ONU privind diversitatea biologică și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; își reiterează solicitarea ca proiectele de acte de punere în aplicare să fie însoțite de o expunere de motive în care să se explice cum acestea respectă principiul de „a nu provoca daune” (25); |
| --- | --- |

11.

| 12. | evidențiază că amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 decembrie 2020 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (26), care au fost adoptate în Parlament ca bază pentru negocierile cu Consiliul, prevăd că Comisia nu trebuie să autorizeze OMG-uri în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre în favoarea acestora; insistă ca Comisia să respecte această poziție și invită Consiliul să își continue activitatea și să adopte de urgență o poziție generală cu privire la acest dosar; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  Avizul științific al Grupului EFSA pentru organisme modificate genetic privind evaluarea porumbului modificat genetic 1507 × MIR162 × MON 810 × NK603 și a subcombinațiilor acestuia, destinat utilizării în alimente și furaje, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA-GMO-NL-2015-127), EFSA Journal, 2021; 19(1):6348, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2021.6348

(4)  În cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții în care se opune autorizării OMG-urilor. În plus, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat următoarele rezoluții:

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de reînnoire a autorizației de introducere pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de reînnoire a autorizației de introducere pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0365).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0366).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0367).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0368).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0369).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0080).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0081).

(5)  Avizul EFSA, p. 11, tabelul 4.

(6)  A se vedea, de exemplu, Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, ianuarie 2016, 57(1), pp. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 și Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years” (Impactul culturilor modificate prin inginerie genetică asupra utilizării de pesticide în SUA – primii 16 ani), Environmental Sciences Europe, 28 septembrie 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  Acest lucru este într-adevăr valabil în cazul glifosatului, potrivit Analizei EFSA a reziduurilor maxime existente de glifosat, efectuate în temeiul articolului 12 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005, EFSA Journal, 2018; 16(5):5263, p. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263.

(10)  Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (JO L 70, 16.3.2005, p. 1). A se vedea considerentul 26.

(11)  „Reasoned opinion on the review of the existing maximum residue levels (MRLs) for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005” [„Aviz motivat privind analiza actualelor limite maxime de reziduuri (LMR) pentru glifosat în conformitate cu articolul 12 din Regulamentul (CE) nr. 396/2005”], EFSA Journal, 2018; 16(5):5263, p. 4. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5263

(12)  Avizul EFSA, p. 12.

(13)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, p. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(14)  A se vedea prezentarea de sinteză: Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, mai 2016, 36(5), p. 630 -648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(15)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins”, EFSA Supporting Publications, ianuarie 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(16)  A se vedea, de exemplu, Hilbeck, A., Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science, 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(17)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES, 2020, p. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_reportInsecticidal%20Bt%20plants.pdf

(18)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(19)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology, 2015, 49, 8, pp. 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(20)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(21)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(22)  Comisia „poate adopta”, nu „adoptă”, autorizația în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizația în cadrul Comitetului de apel, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 [articolul 6 alineatul (3)],

(23)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(24)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(25)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005, punctul 102.

(26)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0364.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/66

---

P9_TA(2021)0336

Porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1)

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073424/01 – 2021/2761(RSP))

(2022/C 99/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073424/01, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic Bt 11 (SYN-BTØ11-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (D073424/01,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 11 alineatul (3) și articolul 23 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind produsele alimentare și furajele modificate genetic (1), în special articolul 11 alineatul (3) și articolul 23 alineatul (3),

| — | având în vedere votul din data de 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, când nu s-a emis niciun aviz, |
| --- | --- |

—

având în vedere votul din data de 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală, menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, când nu s-a emis niciun aviz,

| — | având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 11 și 13 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (2),

| — | având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 25 noiembrie 2020 și publicat la 13 ianuarie 2021 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul adoptat de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) la 25 noiembrie 2020 și publicat la 13 ianuarie 2021 (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se opune autorizării organismelor modificate genetic (OMG) (4),

| — | având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 112 alineatele (2) și (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| A. | întrucât, la 24 septembrie 2018, Syngenta Crop Protection NV/SA a prezentat Comisiei, în conformitate cu articolele 11 și 23 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, o cerere de reînnoire a autorizației de introducere pe piață a produselor care conțin sau constau în porumb modificat genetic Bt11 (denumit în continuare „porumbul modificat genetic”) destinate altor utilizări decât consumul uman și animal, cu excepția cultivării; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 24 septembrie 2018, Syngenta Crop Protection NV/SA a prezentat Comisiei, în conformitate cu articolele 11 și 23 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003, o cerere de reînnoire a autorizației de introducere pe piață a produselor care conțin sau constau în porumb modificat genetic Bt11 (denumit în continuare „porumbul modificat genetic”) destinate altor utilizări decât consumul uman și animal, cu excepția cultivării;

| B. | întrucât, la 25 noiembrie 2020, EFSA a adoptat un aviz favorabil privind cererea de reînnoire a porumbului modificat genetic, care a fost publicat la 13 ianuarie 2021; întrucât, la 28 ianuarie 2009, EFSA a adoptat un aviz favorabil privind autorizarea inițială a porumbului modificat genetic, care a fost publicat la 17 februarie 2009 (5); |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 25 noiembrie 2020, EFSA a adoptat un aviz favorabil privind cererea de reînnoire a porumbului modificat genetic, care a fost publicat la 13 ianuarie 2021; întrucât, la 28 ianuarie 2009, EFSA a adoptat un aviz favorabil privind autorizarea inițială a porumbului modificat genetic, care a fost publicat la 17 februarie 2009 (5);

| C. | întrucât porumbul modificat genetic conferă toleranță la erbicidele care conțin glufosinat și produce o proteină insecticidă, o „toxină Bt”, Cry1Ab, care este toxică pentru anumite lepidoptere dăunătoare (6); |
| --- | --- |

C.

întrucât porumbul modificat genetic conferă toleranță la erbicidele care conțin glufosinat și produce o proteină insecticidă, o „toxină Bt”, Cry1Ab, care este toxică pentru anumite lepidoptere dăunătoare (6);

Lipsa evaluării reziduurilor de erbicide, a metaboliților și a efectelor de cocktail

| D. | întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor „complementare”, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (7); întrucât este, prin urmare, de așteptat ca porumbul modificat genetic să fie expus la doze mai mari și, în același timp, repetate de glufosinat, ceea ce ar putea, prin urmare, duce la prezența unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă; |
| --- | --- |

D.

întrucât mai multe studii demonstrează că culturile modificate genetic cu toleranță la erbicide duc la o utilizare mai mare a erbicidelor „complementare”, în mare parte din cauza apariției unor buruieni tolerante la erbicide (7); întrucât este, prin urmare, de așteptat ca porumbul modificat genetic să fie expus la doze mai mari și, în același timp, repetate de glufosinat, ceea ce ar putea, prin urmare, duce la prezența unei cantități mai mari de reziduuri în recoltă;

| E. | întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere 1B și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (8); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (9); |
| --- | --- |

E.

întrucât glufosinatul este clasificat drept toxic pentru reproducere 1B și îndeplinește, prin urmare, criteriile de excludere prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (8); întrucât autorizarea utilizării glufosinatului în Uniune a expirat la 31 iulie 2018 (9);

| F. | întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a produselor de descompunere ale acestora în plantele modificate genetic nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru organismele modificate genetic („Grupul EFSA pentru OMG”) și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; Întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de către plantele modificate genetic, precum și compoziția și, prin urmare, toxicitatea produșilor de descompunere (metaboliți) pot fi generate de modificarea genetică în sine; |
| --- | --- |

F.

întrucât se consideră că evaluarea reziduurilor de erbicide și a produselor de descompunere ale acestora în plantele modificate genetic nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA pentru organismele modificate genetic („Grupul EFSA pentru OMG”) și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul procesului de autorizare a organismelor modificate genetic; Întrucât acest lucru este problematic, deoarece modul în care erbicidele complementare sunt descompuse de către plantele modificate genetic, precum și compoziția și, prin urmare, toxicitatea produșilor de descompunere (metaboliți) pot fi generate de modificarea genetică în sine;

| G. | întrucât, din cauza unor practici agricole specifice legate de cultivarea plantelor modificate genetic tolerante la erbicide, există modele specifice de aplicare, expunere, prezență a metaboliților specifici și apariție a unor efecte combinatorii care necesită o atenție deosebită; întrucât acestea nu au fost luate în considerare de către EFSA; |
| --- | --- |

G.

întrucât, din cauza unor practici agricole specifice legate de cultivarea plantelor modificate genetic tolerante la erbicide, există modele specifice de aplicare, expunere, prezență a metaboliților specifici și apariție a unor efecte combinatorii care necesită o atenție deosebită; întrucât acestea nu au fost luate în considerare de către EFSA;

Chestiuni nesoluționate privind toxinele Bt

| H. | întrucât analizele toxicologice pentru autorizarea organismelor modificate genetic se efectuează pe toxine Bt izolate; întrucât testele toxicologice efectuate cu proteine izolate nu pot fi considerate semnificative, deoarece toxinele Bt din culturile modificate genetic, cum ar fi porumbul, bumbacul și boabele de soia, sunt inerent mai toxice decât toxinele Bt izolate; întrucât acest lucru se datorează faptului că inhibitorii de protează (PI), prezenți în țesutul vegetal, pot crește toxicitatea toxinelor Bt prin întârzierea degradării lor; întrucât acest fenomen a fost demonstrat într-o serie de studii științifice, inclusiv unul realizat pentru Monsanto în urmă cu 30 de ani, care a arătat că chiar și prezența unor niveluri extrem de scăzute de PI a sporit toxicitatea toxinelor Bt de până la 20 de ori (10); |
| --- | --- |

H.

întrucât analizele toxicologice pentru autorizarea organismelor modificate genetic se efectuează pe toxine Bt izolate; întrucât testele toxicologice efectuate cu proteine izolate nu pot fi considerate semnificative, deoarece toxinele Bt din culturile modificate genetic, cum ar fi porumbul, bumbacul și boabele de soia, sunt inerent mai toxice decât toxinele Bt izolate; întrucât acest lucru se datorează faptului că inhibitorii de protează (PI), prezenți în țesutul vegetal, pot crește toxicitatea toxinelor Bt prin întârzierea degradării lor; întrucât acest fenomen a fost demonstrat într-o serie de studii științifice, inclusiv unul realizat pentru Monsanto în urmă cu 30 de ani, care a arătat că chiar și prezența unor niveluri extrem de scăzute de PI a sporit toxicitatea toxinelor Bt de până la 20 de ori (10);

| I. | întrucât aceste efecte nu sunt luate în considerare în evaluările riscurilor efectuate de EFSA, chiar dacă sunt pertinente pentru toate plantele Bt aprobate pentru import sau cultivare în Uniune; întrucât nu pot fi excluse riscurile pe care le prezintă această toxicitate crescută ca urmare a interacțiunii dintre inhibitorii de protează și toxinele Bt pentru oamenii și animalele care consumă alimente, respectiv furaje care conțin toxine Bt; |
| --- | --- |

I.

întrucât aceste efecte nu sunt luate în considerare în evaluările riscurilor efectuate de EFSA, chiar dacă sunt pertinente pentru toate plantele Bt aprobate pentru import sau cultivare în Uniune; întrucât nu pot fi excluse riscurile pe care le prezintă această toxicitate crescută ca urmare a interacțiunii dintre inhibitorii de protează și toxinele Bt pentru oamenii și animalele care consumă alimente, respectiv furaje care conțin toxine Bt;

| J. | întrucât mai multe studii arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar după expunerea la toxinele Bt și că anumite toxine Bt pot avea proprietăți adjuvante (11), ceea ce înseamnă că pot amplifica caracterul alergen al altor proteine cu care intră în contact; |
| --- | --- |

J.

întrucât mai multe studii arată că au fost observate efecte secundare care pot afecta sistemul imunitar după expunerea la toxinele Bt și că anumite toxine Bt pot avea proprietăți adjuvante (11), ceea ce înseamnă că pot amplifica caracterul alergen al altor proteine cu care intră în contact;

| K. | întrucât se consideră că evaluarea posibilelor interacțiuni ale reziduurilor de erbicide și ale metaboliților acestora cu toxinele Bt nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA GMO și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul evaluării riscurilor; întrucât acest lucru este problematic, deoarece se știe că reziduurile de la pulverizarea cu glufosinat perturbă microbiomul, ceea ce poate, de exemplu, intensifica reacțiile imune în combinație cu toxinele Bt (12); |
| --- | --- |

K.

întrucât se consideră că evaluarea posibilelor interacțiuni ale reziduurilor de erbicide și ale metaboliților acestora cu toxinele Bt nu intră în sfera de competență a Grupului EFSA GMO și, prin urmare, nu este efectuată în cadrul evaluării riscurilor; întrucât acest lucru este problematic, deoarece se știe că reziduurile de la pulverizarea cu glufosinat perturbă microbiomul, ceea ce poate, de exemplu, intensifica reacțiile imune în combinație cu toxinele Bt (12);

Culturile Bt: efectele asupra organismelor nevizate și rezistența crescută

| L. | întrucât, spre deosebire de utilizarea insecticidelor, unde expunerea are loc în momentul pulverizării și, ulterior, pentru o perioadă limitată, utilizarea culturilor MG Bt conduce la expunerea continuă a organismelor vizate și a celor nevizate la toxinele Bt; |
| --- | --- |

L.

întrucât, spre deosebire de utilizarea insecticidelor, unde expunerea are loc în momentul pulverizării și, ulterior, pentru o perioadă limitată, utilizarea culturilor MG Bt conduce la expunerea continuă a organismelor vizate și a celor nevizate la toxinele Bt;

| M. | întrucât ipoteza că toxinele Bt prezintă un singur model de acțiune specific obiectivelor nu mai poate fi considerată corectă, iar efectele asupra organismelor nevizate nu pot fi excluse (13), întrucât se pare că un număr tot mai mare de organisme nevizate sunt afectate în multe feluri; întrucât 39 de publicații evaluate inter pares în care se raportează efecte adverse semnificative ale toxinelor Bt asupra multor specii „din afara gamei” sunt menționate într-un articol de sinteză recent (14); întrucât o serie de organisme nevizate din Uniune ar putea fi expuse la toxine Bt prin scurgeri, deșeuri și gunoi de grajd rezultate din importul de culturi Bt; întrucât nu au fost evaluate efectele asupra organismelor nevizate în cadrul evaluării riscurilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât ipoteza că toxinele Bt prezintă un singur model de acțiune specific obiectivelor nu mai poate fi considerată corectă, iar efectele asupra organismelor nevizate nu pot fi excluse (13), întrucât se pare că un număr tot mai mare de organisme nevizate sunt afectate în multe feluri; întrucât 39 de publicații evaluate inter pares în care se raportează efecte adverse semnificative ale toxinelor Bt asupra multor specii „din afara gamei” sunt menționate într-un articol de sinteză recent (14); întrucât o serie de organisme nevizate din Uniune ar putea fi expuse la toxine Bt prin scurgeri, deșeuri și gunoi de grajd rezultate din importul de culturi Bt; întrucât nu au fost evaluate efectele asupra organismelor nevizate în cadrul evaluării riscurilor;

| N. | întrucât evaluarea riscurilor nu a luat în considerare dezvoltarea rezistenței dăunătorilor vizați la toxinele Bt, ceea ce ar putea duce la utilizarea unor pesticide mai puțin sigure pentru mediu sau la creșterea dozelor și a numărului de cereri de culturi MG în țara de cultivare; întrucât Agenția pentru Protecția Mediului din SUA plănuiește eliminarea treptată a numeroși hibrizi de porumb Bt, precum și a unor soiuri de bumbac Bt, în următorii trei-cinci ani, din cauza creșterii rezistenței insectelor la astfel de culturi (15); |
| --- | --- |

N.

întrucât evaluarea riscurilor nu a luat în considerare dezvoltarea rezistenței dăunătorilor vizați la toxinele Bt, ceea ce ar putea duce la utilizarea unor pesticide mai puțin sigure pentru mediu sau la creșterea dozelor și a numărului de cereri de culturi MG în țara de cultivare; întrucât Agenția pentru Protecția Mediului din SUA plănuiește eliminarea treptată a numeroși hibrizi de porumb Bt, precum și a unor soiuri de bumbac Bt, în următorii trei-cinci ani, din cauza creșterii rezistenței insectelor la astfel de culturi (15);

| O. | întrucât, deși s-a susținut că utilizarea culturilor Bt duce la o scădere a utilizării insecticidelor, un studiu recent publicat în Statele Unite ale Americii (16) constată că „mai multe analize privind influența culturilor Bt asupra modelelor de utilizare a pesticidelor nu par să fi luat în considerare tratamentele semințelor și, prin urmare, este posibil să fi supraestimat reducerile utilizării insecticidelor (în special ale «suprafaței tratate») asociată cu culturile Bt”; |
| --- | --- |

O.

întrucât, deși s-a susținut că utilizarea culturilor Bt duce la o scădere a utilizării insecticidelor, un studiu recent publicat în Statele Unite ale Americii (16) constată că „mai multe analize privind influența culturilor Bt asupra modelelor de utilizare a pesticidelor nu par să fi luat în considerare tratamentele semințelor și, prin urmare, este posibil să fi supraestimat reducerile utilizării insecticidelor (în special ale «suprafaței tratate») asociată cu culturile Bt”;

| P. | întrucât Uniunea este parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CBD a ONU”), care clarifică faptul că atât țările exportatoare, cât și cele importatoare au responsabilități internaționale în ceea ce privește diversitatea biologică; |
| --- | --- |

P.

întrucât Uniunea este parte la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică („CBD a ONU”), care clarifică faptul că atât țările exportatoare, cât și cele importatoare au responsabilități internaționale în ceea ce privește diversitatea biologică;

Observațiile autorităților competente din statele membre

| Q. | întrucât autoritățile competente ale statelor membre au trimis numeroase observații critice destinate EFSA, în cursul perioadei de consultare de trei luni (17); întrucât aceste observații includ critici cu privire la cercetarea literaturii de specialitate efectuată de solicitant, potrivit cărora rapoartele de monitorizare a porumbului modificat genetic pentru perioada de autorizare prezintă deficiențe grave și că datele privind nivelurile de reziduuri de glufosinat, inclusiv metaboliții relevanți, din materialul vegetal din studiile de teren ar sprijini evaluarea siguranței alimentare, a hranei pentru animale și a mediului; întrucât o autoritate competentă a solicitat o evaluare a impactului culturii modificate genetic asupra biodiversității în țările producătoare și exportatoare, inclusiv asupra modului în care importul acestei culturi influențează selectarea culturilor în Uniune și a ridicat, de asemenea, problema etică dacă un produs a cărui cultivare va implica expunerea operatorilor la glufosinat toxic pentru reproducere și care nu mai este autorizat în Uniune ar trebui să fie autorizat pentru importarea în Uniune; |
| --- | --- |

Q.

întrucât autoritățile competente ale statelor membre au trimis numeroase observații critice destinate EFSA, în cursul perioadei de consultare de trei luni (17); întrucât aceste observații includ critici cu privire la cercetarea literaturii de specialitate efectuată de solicitant, potrivit cărora rapoartele de monitorizare a porumbului modificat genetic pentru perioada de autorizare prezintă deficiențe grave și că datele privind nivelurile de reziduuri de glufosinat, inclusiv metaboliții relevanți, din materialul vegetal din studiile de teren ar sprijini evaluarea siguranței alimentare, a hranei pentru animale și a mediului; întrucât o autoritate competentă a solicitat o evaluare a impactului culturii modificate genetic asupra biodiversității în țările producătoare și exportatoare, inclusiv asupra modului în care importul acestei culturi influențează selectarea culturilor în Uniune și a ridicat, de asemenea, problema etică dacă un produs a cărui cultivare va implica expunerea operatorilor la glufosinat toxic pentru reproducere și care nu mai este autorizat în Uniune ar trebui să fie autorizat pentru importarea în Uniune;

Respectarea obligațiilor internaționale ale Uniunii

| R. | întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să includă obligațiile Uniunii în temeiul obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU; |
| --- | --- |

R.

întrucât Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 prevede că produsele alimentare sau furajele modificate genetic nu trebuie să aibă efecte adverse asupra sănătății umane, a sănătății animale sau a mediului și că, la elaborarea deciziei sale, Comisia trebuie să țină seama de toate dispozițiile pertinente din dreptul Uniunii și de alți factori legitimi pertinenți pentru subiectul în cauză; întrucât acești factori legitimi ar trebui să includă obligațiile Uniunii în temeiul obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU, al Acordului de la Paris privind schimbările climatice și al CBD a ONU;

| S. | întrucât într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (18); întrucât ODD ONU 3.9 vizează, până în 2030, reducerea substanțială a numărului de decese și de boli cauzate de substanțele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, a apei și a solului (19); întrucât autorizarea importului de porumb modificat genetic ar crește cererea pentru această cultură tratată cu un erbicid care este toxic pentru reproducere și a cărui utilizare nu mai este autorizată în Uniune, sporind astfel expunerea lucrătorilor din țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mult prea ridicate a lucrătorilor constituie un motiv de deosebită îngrijorare în ceea ce privește culturile modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza volumelor mai mari de erbicide utilizate; |
| --- | --- |

S.

întrucât într-un raport din 2017 al Raportorului special al ONU privind dreptul la alimentație se afirmă că, în special în țările în curs de dezvoltare, pesticidele periculoase au un impact dezastruos asupra sănătății (18); întrucât ODD ONU 3.9 vizează, până în 2030, reducerea substanțială a numărului de decese și de boli cauzate de substanțele chimice periculoase și de poluarea și contaminarea aerului, a apei și a solului (19); întrucât autorizarea importului de porumb modificat genetic ar crește cererea pentru această cultură tratată cu un erbicid care este toxic pentru reproducere și a cărui utilizare nu mai este autorizată în Uniune, sporind astfel expunerea lucrătorilor din țările terțe; întrucât riscul unei expuneri mult prea ridicate a lucrătorilor constituie un motiv de deosebită îngrijorare în ceea ce privește culturile modificate genetic tolerante la erbicide, din cauza volumelor mai mari de erbicide utilizate;

Procesul decizional nedemocratic

| T. | întrucât în urma votului din 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre; |
| --- | --- |

T.

întrucât în urma votului din 17 mai 2021 al Comitetului permanent pentru lanțul alimentar și sănătatea animală menționat la articolul 35 din Regulamentul (CE) nr. 1829/2003 nu a fost emis niciun aviz, ceea ce înseamnă că autorizarea nu a fost susținută de o majoritate calificată a statelor membre;

| U. | întrucât Comisia recunoaște că faptul că deciziile de autorizare a organismelor modificate genetic (OMG) continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii este problematic, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regula în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și furajelor modificate genetic; |
| --- | --- |

U.

întrucât Comisia recunoaște că faptul că deciziile de autorizare a organismelor modificate genetic (OMG) continuă să fie adoptate de Comisie fără ca o majoritate calificată a statelor membre să fie în favoarea acestor decizii este problematic, ceea ce constituie de fapt o excepție în cazul autorizării produselor în ansamblu, dar a devenit regula în procesul decizional privind autorizarea produselor alimentare și furajelor modificate genetic;

| V. | întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul European a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață a organismelor modificate genetic pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de organisme modificate genetic (OMG) în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul European a adoptat deja 18 obiecții cu privire la introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în cea de a opta sa legislatură, Parlamentul European a adoptat în total 36 de rezoluții prin care se opune introducerii pe piață a organismelor modificate genetic pentru alimente și furaje (33 de rezoluții) și cultivării de organisme modificate genetic (OMG) în Uniune (trei rezoluții); întrucât, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul European a adoptat deja 18 obiecții cu privire la introducerea pe piață a OMG-urilor; întrucât nu a existat o majoritate calificată a statelor membre în favoarea autorizării vreunuia dintre aceste OMG; întrucât motivele pentru care statele membre nu susțin autorizațiile includ nerespectarea principiului precauției în procesul de autorizare și preocupările științifice legate de evaluarea riscurilor;

| W. | întrucât, în ciuda faptului că ea însăși recunoaște lacunele pe plan democratic și în ciuda absenței sprijinului din partea statelor membre și a obiecțiilor Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în ciuda faptului că ea însăși recunoaște lacunele pe plan democratic și în ciuda absenței sprijinului din partea statelor membre și a obiecțiilor Parlamentului, Comisia continuă să autorizeze OMG-uri;

| X. | întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată să nu autorizeze OMG-uri atunci când nu există o majoritate calificată a statelor membre în favoarea acestei autorizări în cadrul Comitetului de apel (20), |
| --- | --- |

X.

întrucât nu este necesară nicio modificare a legislației pentru ca Comisia să poată să nu autorizeze OMG-uri atunci când nu există o majoritate calificată a statelor membre în favoarea acestei autorizări în cadrul Comitetului de apel (20),

| 1. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei depășește competențele de punere în aplicare prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei nu este în concordanță cu dreptul Uniunii, prin faptul că nu este compatibil cu obiectivul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, care, în conformitate cu principiile generale prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului (21), constă în asigurarea unei baze prin care să se garanteze un nivel ridicat de protecție a vieții și sănătății umane, a sănătății și bunăstării animalelor, a intereselor de mediu și ale consumatorilor în ceea ce privește produsele alimentare și furajele modificate genetic, asigurând, în același timp, funcționarea eficace a pieței interne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să își retragă proiectul de decizie de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că, în sfârșit, Comisia a recunoscut, într-o scrisoare din 11 septembrie 2020 adresată deputaților, necesitatea de a ține seama de sustenabilitate în deciziile de autorizare referitoare la OMG-uri (22); își exprimă, cu toate acestea, dezamăgirea profundă că, de atunci, Comisia a continuat să autorizeze importul de OMG-uri în Uniune, în pofida obiecțiilor actuale formulate de Parlament și de o majoritate a statelor membre care au votat împotrivă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să facă progrese urgente în elaborarea criteriilor de sustenabilitate, cu implicarea deplină a Parlamentului; invită Comisia să transmită informații cu privire la modul de desfășurare a acestui proces și la intervalul de timp prevăzut; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită din nou Comisia să nu autorizeze culturi modificate genetic rezistente la erbicide până când riscurile pentru sănătate asociate reziduurilor nu sunt investigate în mod aprofundat, de la caz la caz, ceea ce impune o evaluare completă a reziduurilor rezultate în urma pulverizării acestor culturi modificate genetic cu erbicide complementare, o evaluare a produselor de degradare a erbicidelor și a eventualelor efecte combinatorii, inclusiv cu însăși planta modificată genetic; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită din nou Comisia să nu autorizeze importul pentru utilizări în produse alimentare sau furaje al niciunei plante modificate genetic care a fost modificată pentru a fi tolerantă la o substanță activă cu acțiune erbicidă, neautorizată pentru utilizare în Uniune; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită EFSA să investigheze diferențele substanțiale dintre toxinele Bt native și cele exprimate de transgene sintetice în plantele de culturi modificate genetic și să își extindă evaluarea riscurilor pentru a lua pe deplin în considerare toate interacțiunile și efectele combinatorii dintre toxinele Bt, plantele modificate genetic și constituenții acestora, reziduurile provenite din pulverizarea cu erbicide complementare, mediu, precum și impactul asupra sănătății și siguranței alimentare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită EFSA să nu mai accepte studiile de toxicitate bazate pe proteine izolate, care ar putea fi diferite din punctul de vedere al structurii și al efectelor biologice, în comparație cu cele produse de planta însăși, și să solicite ca toate testele să fie efectuate pe țesuturi provenite de la planta modificată genetic; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită EFSA să solicite date privind impactul consumului de alimente și furaje derivate din plante MG asupra microbiomului intestinal; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă din nou Comisia să țină seama de obligațiile Uniunii în temeiul acordurilor internaționale, cum ar fi Acordul de la Paris privind schimbările climatice, Convenția ONU privind diversitatea biologică și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; își reiterează solicitarea ca proiectele de acte de punere în aplicare să fie însoțite de o expunere de motive în care să se explice cum acestea respectă principiul de „a nu provoca daune” (23); |
| --- | --- |

11.

| 12. | evidențiază că amendamentele adoptate de Parlamentul European la 17 decembrie 2020 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (24), care au fost adoptate în Parlament ca bază pentru negocierile cu Consiliul, prevăd că Comisia nu autorizează OMG-uri în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre în favoarea acestora; insistă ca Comisia să respecte această poziție și invită Consiliul să își continue activitatea și să adopte de urgență o abordare generală cu privire la acest dosar; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  JO L 268, 18.10.2003, p. 1.

(2)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

(3)  Avizul Grupului EFSA pentru organismele modificate genetic privind evaluarea porumbului modificat genetic Bt11 pentru reînnoirea autorizației în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 (cererea EFSA-GMO RX-016), EFSA Journal, 2021; 19(1):6347, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2021.6347

(4)  În cea de a opta sa legislatură, Parlamentul a adoptat 36 de rezoluții în care se opune autorizării OMG. În plus, în cea de a noua sa legislatură, Parlamentul a adoptat următoarele rezoluții:

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0028).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic A2704-12 (ACS-GMØØ5-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0029).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 10 octombrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 și DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0030).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din bumbac modificat genetic LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0054).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89788 (MON-89788-1), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0055).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și din subcombinații MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 și NK603 × DAS-40278-9, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0056).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2019 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei, patru sau cinci dintre evenimentele Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 și GA21, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2019)0057).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 14 mai 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată genetic MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0069).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și NK603, și de abrogare a Deciziei (UE) 2018/1111 de punere în aplicare a Comisiei, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0291).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0292).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 noiembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două, trei sau patru dintre evenimentele MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 și NK603, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0293).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată geneticMON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din soia modificată geneticMON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0365).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din porumb modificat genetic MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 și din porumb modificat genetic obținut din combinarea a două sau trei dintre evenimentele MON 87427, MON 89034, MIR162 și MON 87411 în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0366).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0367).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MON 88017 (MON-88Ø17-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0368).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 17 decembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei privind reînnoirea autorizației pentru introducerea pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din soia modificată genetic MON 89034 (MON-89Ø34-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2020)0369).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, constau în sau sunt fabricate din bumbac modificat genetic GHB614 × T304-40 × GHB119, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0080).

| — | Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Comisiei de autorizare a introducerii pe piață a produselor care conțin, sunt compuse sau fabricate din porumb modificat genetic MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 al Parlamentului European și al Consiliului (Texte adoptate, P9_TA(2021)0081).

(5)  Avizul Grupului EFSA pentru organismele modificate genetic privind cererea din partea Syngenta, cu referința EFSA-GMO-RX-Bt11, de reînnoire a autorizației pentru produsele existente fabricate din porumb modificat genetic Bt11 rezistent la insecte, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1829/2003, EFSA Journal, 2009; 7(2):977 https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/977

(6)  Avizul din 2009 al EFSA, p. 2.

(7)  A se vedea, de exemplu, Bonny, S., „Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, ianuarie 2016; 57(1), pp. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 și Benbrook, C.M., „Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28 septembrie 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(8)  Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (JO L 309, 24.11.2009, p. 1).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(10)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., „Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, p. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(11)  A se vedea prezentarea de sinteză: Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., „An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, mai 2016, 36(5), p. 630 648,https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(12)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., „Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins”, EFSA Supporting Publications, January 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(13)  A se vedea, de exemplu, Hilbeck, A., Otto, M., „Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science, 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(14)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., „Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES, 2020, p. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(15)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(16)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., „Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology, 2015, 49, 8, pp. 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(17)  Observațiile statelor cu privire la porumbul modificat genetic pot fi consultate prin intermediul registrului de întrebări al EFSA: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/login?

(18)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(19)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(20)  Comisia „poate adopta”, nu „adoptă”, autorizația în cazul în care nu există o majoritate calificată a statelor membre care să sprijine autorizația în cadrul Comitetului de apel, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 [articolul 6 alineatul (3)].

(21)  Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (JO L 31, 1.2.2002, p. 1).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005, punctul 102.

(24)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0364.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/73

---

P9_TA(2021)0337

Protecția intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – raport anual pe 2019

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la protecția intereselor financiare ale Uniunii Europene – combaterea fraudei – raport anual pe 2019 (2020/2246(INI))

(2022/C 99/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 310 alineatul (6) și articolul 325 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 310 alineatul (6) și articolul 325 alineatul (5) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere rezoluțiile sale referitoare la rapoartele anuale anterioare ale Comisiei și ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la rapoartele anuale anterioare ale Comisiei și ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 3 septembrie 2020 intitulat „Al 31-lea raport anual privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – Combaterea fraudei – 2019” (COM(2020)0363) și documentele de lucru însoțitoare ale serviciilor Comisiei (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 și SWD(2020)0160), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 3 septembrie 2020 intitulat „Al 31-lea raport anual privind protejarea intereselor financiare ale Uniunii Europene – Combaterea fraudei – 2019” (COM(2020)0363) și documentele de lucru însoțitoare ale serviciilor Comisiei (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 și SWD(2020)0160),

| — | având în vedere raportul OLAF pe 2019 și raportul de activitate pe 2019 al Comitetului său de supraveghere, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OLAF pe 2019 și raportul de activitate pe 2019 al Comitetului său de supraveghere,

| — | având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi Europene referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2019, însoțit de răspunsurile instituțiilor (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Curții de Conturi Europene referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2019, însoțit de răspunsurile instituțiilor (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (2) (Regulamentul OLAF), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 883/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 septembrie 2013 privind investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1073/1999 al Parlamentului European și al Consiliului și a Regulamentului (Euratom) nr. 1074/1999 al Consiliului (2) (Regulamentul OLAF),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2223 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 în ceea ce privește cooperarea cu Parchetul European și eficacitatea investigațiilor Oficiului European de Luptă Antifraudă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2223 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 decembrie 2020 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 883/2013 în ceea ce privește cooperarea cu Parchetul European și eficacitatea investigațiilor Oficiului European de Luptă Antifraudă (3),

| — | având în vedere Hotărârea Tribunalului (Camera întâi) din 26 iunie 2019, Vialto Consulting Kft./Comisia, T-617/17 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Tribunalului (Camera întâi) din 26 iunie 2019, Vialto Consulting Kft./Comisia, T-617/17 (4),

| — | având în vedere Hotărârea Tribunalului (Camera a șasea) din 6 iunie 2019, Dalli/Comisia, T-399/17 (5), și Hotărârea Curții (Camera întâi) din 25 februarie 2021, Dalli/Comisia, C-615/19 P, |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Tribunalului (Camera a șasea) din 6 iunie 2019, Dalli/Comisia, T-399/17 (5), și Hotărârea Curții (Camera întâi) din 25 februarie 2021, Dalli/Comisia, C-615/19 P,

| — | având în vedere Hotărârea Tribunalului din 13 mai 2020, Agmin Italy SpA/Comisia, T-290/18 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Tribunalului din 13 mai 2020, Agmin Italy SpA/Comisia, T-290/18 (6),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (7),

| — | având în vedere Raportul special nr. 01/2019 al Curții de Conturi Europene din 10 ianuarie 2019 intitulat „Combaterea fraudei legate de cheltuielile UE: este necesar să se acționeze”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 01/2019 al Curții de Conturi Europene din 10 ianuarie 2019 intitulat „Combaterea fraudei legate de cheltuielile UE: este necesar să se acționeze”,

| — | având în vedere Raportul special nr. 06/2019 al Curții de Conturi Europene din 16 mai 2019 intitulat „Combaterea fraudei legate de cheltuielile în domeniul politicii de coeziune a UE: autoritățile de management trebuie să consolideze detectarea, reacția și coordonarea”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 06/2019 al Curții de Conturi Europene din 16 mai 2019 intitulat „Combaterea fraudei legate de cheltuielile în domeniul politicii de coeziune a UE: autoritățile de management trebuie să consolideze detectarea, reacția și coordonarea”,

| — | având în vedere publicația Curții de Conturi Europene din 9 octombrie 2018 intitulată „2017: Auditul bugetului UE – pe scurt: Prezentarea rapoartelor anuale pe 2017 ale Curții de Conturi Europene”, |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Curții de Conturi Europene din 9 octombrie 2018 intitulată „2017: Auditul bugetului UE – pe scurt: Prezentarea rapoartelor anuale pe 2017 ale Curții de Conturi Europene”,

| — | având în vedere raportul de expertiză din 10 septembrie 2020 elaborat pentru Comisie, intitulat „Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: 2020 Final Report” (Studiu și rapoarte privind deficitul de încasare a TVA-ului în statele membre ale UE-28: raportul final pentru 2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de expertiză din 10 septembrie 2020 elaborat pentru Comisie, intitulat „Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: 2020 Final Report” (Studiu și rapoarte privind deficitul de încasare a TVA-ului în statele membre ale UE-28: raportul final pentru 2020),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal („Directiva PIF”) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal („Directiva PIF”) (8),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (9),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2019/1798 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 de numire a procurorului-șef european al Parchetului European (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2019/1798 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 de numire a procurorului-șef european al Parchetului European (10),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2020 privind examinarea Uniunii Europene prevăzută de mecanismul de examinare a punerii în aplicare al Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC) (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 decembrie 2020 privind examinarea Uniunii Europene prevăzută de mecanismul de examinare a punerii în aplicare al Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției (UNCAC) (COM(2020)0793),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la rolul denunțătorilor în protecția intereselor financiare ale UE (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la rolul denunțătorilor în protecția intereselor financiare ale UE (11),

| — | având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (12),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (13),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2019 intitulată „Strategia antifraudă a Comisiei: acțiuni intensificate pentru protecția bugetului UE” (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2019 intitulată „Strategia antifraudă a Comisiei: acțiuni intensificate pentru protecția bugetului UE” (COM(2019)0196),

| — | având în vedere implementarea în continuare a programului Hercule III, |
| --- | --- |

—

având în vedere implementarea în continuare a programului Hercule III,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/785 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Programului Uniunii de luptă antifraudă și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 250/2014 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/785 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2021 de instituire a Programului Uniunii de luptă antifraudă și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 250/2014 (14),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 14 aprilie 2021 referitoare la Strategia UE de combatere a criminalității organizate 2021-2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 14 aprilie 2021 referitoare la Strategia UE de combatere a criminalității organizate 2021-2025 (COM(2021)0170),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0209/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A9-0209/2021),

| A. | întrucât de jure statele membre și Comisia au o responsabilitate comună și trebuie să colaboreze îndeaproape pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii și a combate frauda și corupția; întrucât de facto autoritățile din statele membre au gestionat aproximativ 74 % din cheltuielile UE și au colectat resursele proprii tradiționale (RPT) ale Uniunii în bugetul Uniunii pentru 2019; |
| --- | --- |

A.

întrucât de jure statele membre și Comisia au o responsabilitate comună și trebuie să colaboreze îndeaproape pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii și a combate frauda și corupția; întrucât de facto autoritățile din statele membre au gestionat aproximativ 74 % din cheltuielile UE și au colectat resursele proprii tradiționale (RPT) ale Uniunii în bugetul Uniunii pentru 2019;

| B. | întrucât deși ar trebui să își îndeplinească responsabilitățile de supraveghere, control și audit din cadrul gestiunii partajate, Comisia este doar capabilă să monitorizeze aproximativ 10 % din totalul cheltuielilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât deși ar trebui să își îndeplinească responsabilitățile de supraveghere, control și audit din cadrul gestiunii partajate, Comisia este doar capabilă să monitorizeze aproximativ 10 % din totalul cheltuielilor;

| C. | întrucât articolul 310 alineatul (6) din TFUE prevede că „Uniunea și statele membre, în conformitate cu articolul 325, combat frauda și orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii”; întrucât articolul 325 alineatul (2) din TFUE prevede că „pentru a combate frauda care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii, statele membre adoptă aceleași măsuri pe care le adoptă pentru a combate frauda care aduce atingere propriilor lor interese financiare”; întrucât articolul 325 alineatul (3) din TFUE prevede că „statele membre își coordonează acțiunea urmărind să apere interesele financiare ale Uniunii împotriva fraudei” și că în acest scop „organizează, împreună cu Comisia, o cooperare strânsă și constantă între autoritățile competente”; întrucât, în temeiul articolului 325 alineatul (4) din TFUE, Curtea de Conturi Europeană trebuie să fie consultată cu privire la orice măsuri adoptate de legiuitor în domeniul prevenirii și combaterii fraudei care afectează interesele financiare ale UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 310 alineatul (6) din TFUE prevede că „Uniunea și statele membre, în conformitate cu articolul 325, combat frauda și orice altă activitate ilegală care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii”; întrucât articolul 325 alineatul (2) din TFUE prevede că „pentru a combate frauda care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii, statele membre adoptă aceleași măsuri pe care le adoptă pentru a combate frauda care aduce atingere propriilor lor interese financiare”; întrucât articolul 325 alineatul (3) din TFUE prevede că „statele membre își coordonează acțiunea urmărind să apere interesele financiare ale Uniunii împotriva fraudei” și că în acest scop „organizează, împreună cu Comisia, o cooperare strânsă și constantă între autoritățile competente”; întrucât, în temeiul articolului 325 alineatul (4) din TFUE, Curtea de Conturi Europeană trebuie să fie consultată cu privire la orice măsuri adoptate de legiuitor în domeniul prevenirii și combaterii fraudei care afectează interesele financiare ale UE;

| D. | întrucât, potrivit articolului 83 din TFUE, corupția este o infracțiune de o gravitate deosebită de dimensiune transfrontalieră; |
| --- | --- |

D.

întrucât, potrivit articolului 83 din TFUE, corupția este o infracțiune de o gravitate deosebită de dimensiune transfrontalieră;

| E. | întrucât diversitatea sistemelor juridice și administrative ale statelor membre trebuie abordată adecvat pentru a putea crea sisteme administrative și de raportare mai unificate în UE și pentru a preveni neregulile și a combate frauda și corupția în mod eficace; |
| --- | --- |

E.

întrucât diversitatea sistemelor juridice și administrative ale statelor membre trebuie abordată adecvat pentru a putea crea sisteme administrative și de raportare mai unificate în UE și pentru a preveni neregulile și a combate frauda și corupția în mod eficace;

| F. | întrucât TVA-ul este o sursă de venit importantă pentru bugetele naționale, iar resursele proprii bazate pe TVA au constituit 11,97 % din veniturile bugetare totale ale UE în 2019; |
| --- | --- |

F.

întrucât TVA-ul este o sursă de venit importantă pentru bugetele naționale, iar resursele proprii bazate pe TVA au constituit 11,97 % din veniturile bugetare totale ale UE în 2019;

| G. | întrucât cazurile sistematice, instituționalizate și la nivel înalt de corupție și încercările deliberate de slăbire a sistemului de control și echilibru și a independenței instituțiilor responsabile cu monitorizarea și controlul finanțelor din anumite state membre aduc prejudicii grave intereselor financiare ale Uniunii, reprezentând totodată o amenințare la adresa democrației, a drepturilor fundamentale și a statului de drept; reamintește impactul negativ al corupției asupra încrederii cetățenilor UE în instituții; |
| --- | --- |

G.

întrucât cazurile sistematice, instituționalizate și la nivel înalt de corupție și încercările deliberate de slăbire a sistemului de control și echilibru și a independenței instituțiilor responsabile cu monitorizarea și controlul finanțelor din anumite state membre aduc prejudicii grave intereselor financiare ale Uniunii, reprezentând totodată o amenințare la adresa democrației, a drepturilor fundamentale și a statului de drept; reamintește impactul negativ al corupției asupra încrederii cetățenilor UE în instituții;

| H. | întrucât, potrivit Curții de Conturi Europene, informațiile de care dispune Comisia cu privire la amploarea, natura și cauzele fraudei sunt insuficiente și nu toate fraudele potențiale sunt raportate în Sistemul de gestionare a neregulilor; |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit Curții de Conturi Europene, informațiile de care dispune Comisia cu privire la amploarea, natura și cauzele fraudei sunt insuficiente și nu toate fraudele potențiale sunt raportate în Sistemul de gestionare a neregulilor;

| I. | întrucât corupția afectează toate statele membre în măsuri diferite și nu numai că reprezintă o povară pentru economia UE, ci și subminează democrația și statul de drept în întreaga Europă, |
| --- | --- |

I.

întrucât corupția afectează toate statele membre în măsuri diferite și nu numai că reprezintă o povară pentru economia UE, ci și subminează democrația și statul de drept în întreaga Europă,

Considerații generale

| 1. | salută cel de al 31-lea raport anual al Comisiei privind protejarea intereselor financiare ale UE și combaterea fraudei (Raportul PIF), care subliniază realizările din 2019 legate de consolidarea cadrului instituțional privind combaterea fraudei și a neregulilor la nivelul UE, și anume faptul că, până la sfârșitul anului, 18 state membre au transpus în legislația națională măsurile prevăzute în Directiva PIF, patru alte state membre făcând acest lucru până în iunie 2020; invită toate celelalte state membre să ia toate măsurile necesare și să asigure transpunerea integrală și corectă a directivei în cel mai scurt timp posibil; invită Comisia să monitorizeze cu atenție procesul de transpunere în toate statele membre, precum și să își folosească prerogativele pentru a iniția proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în cazurile în care statele membre nu respectă procesul de transpunere; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă că, la 3 decembrie 2020, Comisia a trebuit să trimită Irlandei și României avize motivate pentru netranspunerea Directivei PIF în legislația națională; observă că România a transpus Directiva PIF în dreptul intern la 15 decembrie 2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că respectarea statului de drept este o condiție prealabilă a unei bune gestiuni financiare, care include alocarea și gestionarea în mod eficient și eficace a fondurilor UE, precum și combaterea corupției și a gestionării defectuoase; salută, în acest sens, adoptarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că Comisia și-a început imediat activitatea privind o metodologie clară și analiza potențialelor cazuri; constată că Comisia a declarat clar în repetate rânduri că își va îndeplini rolul de „gardian al tratatelor” și că va aplica Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 de la data intrării sale în vigoare fără întârzieri nejustificate, astfel încât să nu se piardă niciun caz în timpul lucrărilor de pregătire necesare din prima jumătate a anului 2021; reamintește că Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 se aplică tuturor angajamentelor și plăților începând cu 1 ianuarie 2021, oferind totodată garanții pentru beneficiarii și destinatarii finali; |
| --- | --- |

4.

Neregulile de natură frauduloasă și nefrauduloasă detectate

| 5. | constată că numărul total de nereguli de natură frauduloasă și nefrauduloasă raportate în 2019 s-a ridicat la 11 726 de cazuri în total (cu 2 % mai puține cazuri decât în 2018) și a implicat o valoare de aproximativ 1,6 miliarde EUR – o scădere de 34 % față de 2018; constată, în acest sens, că datele privind numărul de cazuri și valoarea aferentă fiecărui an sunt evaluate și actualizate continuu și ar trebui luate în considerare dintr-o perspectivă pe termen lung; |
| --- | --- |

5.

| 6. | observă că numărul neregulilor detectate raportate ca fiind de natură frauduloasă indică nivelul de detectare a potențialelor fraude și capacitatea statelor membre și organismelor UE de a le intercepta și reamintește că acesta nu este un indicator direct al nivelului de fraudă care afectează bugetul UE sau un anumit stat membru; constată că nu este clar câte nereguli de natură frauduloasă rămân neraportate în fiecare an, ceea ce face foarte dificilă evaluarea eficacității activităților antifraudă; reamintește că, în 2019, Curtea de Conturi Europeană a publicat două rapoarte speciale în care evidenția deficiențele Comisiei în ceea ce privește înțelegerea amplorii, naturii și cauzelor fraudelor și identifica punctele slabe ale abordării strategice a Comisiei în legătură cu gestionarea riscurilor de fraudă, invitând-o să ia măsuri mai proactive pentru a aborda aceste probleme; invită, prin urmare, Comisia să elaboreze o metodologie prin care să se îmbunătățească fiabilitatea și să se furnizeze estimări mai precise ale amplorii fraudei în UE; constată că detectarea și raportarea unei nereguli implică faptul că au fost luate măsuri corective pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii și că, după caz, au fost inițiate proceduri penale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că numărul neregulilor de natură frauduloasă raportate în 2019 (939 de cazuri – 8 % din totalul neregulilor) și sumele aferente acestora (aproximativ 461,4 milioane EUR – 28 % din totalul sumelor afectate de nereguli) au scăzut semnificativ în comparație cu 2018; constată că, în 2019, numărul neregulilor de natură frauduloasă raportate a fost cu 40 % mai mic decât în 2015 și cu 25 % mai mic decât media pe cinci ani în perioada 2015-2019; constată că, în 2019, 514 nereguli raportate ca fiind de natură nefrauduloasă legate de cheltuieli au reprezentat 0,3 % din plățile din 2019, în timp ce 425 de nereguli raportate ca fiind de natură nefrauduloasă legate de venituri au reprezentat 0,3 % din cuantumul brut al RPT colectate pentru 2019; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia în considerare faptul că numărul neregulilor de natură nefrauduloasă înregistrate în 2019 (10 787 de cazuri) a rămas stabil în comparație cu 2018, în timp ce sumele implicate au scăzut cu 8 %, ajungând la aproximativ 1,2 miliarde EUR; observă că, în 2019, 6 550 de nereguli raportate ca fiind de natură nefrauduloasă legate de cheltuieli au reprezentat 0,5 % din plățile din 2019 și că 4 237 de nereguli raportate ca fiind nefrauduloase legate de venituri au reprezentat 1,5 % din valoarea brută a RPT colectate în 2019; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că modificarea numărului de nereguli de natură frauduloasă sau nefrauduloasă detectate reprezintă un instantaneu care trebuie privit în contextul altor factori relevanți; accentuează că scăderile raportate ale numărului total de cazuri de nereguli de natură frauduloasă și nefrauduloasă pot indica fie o evoluție pozitivă – o scădere generală a activității frauduloase, fie o evoluție negativă – o reducere a nivelului de detectare a activității frauduloase; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că, în special în cazul neregulilor de natură frauduloasă, depistările s-au concentrat în câteva state membre, sugerând abordări diferite în ceea ce privește utilizarea dreptului penal pentru protejarea bugetului UE; subliniază și regretă faptul că multe state membre nu au o legislație specifică pentru combaterea criminalității organizate de tip mafiot, a cărei prezență se face simțită din ce în ce mai mult în activități și sectoare transfrontaliere, afectând interesele financiare ale UE; invită Comisia să abordeze aceste diferențe dintre statele membre și să ia în considerare noi măsuri de armonizare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că deficiențele în ceea ce privește validitatea și comparabilitatea datelor și a tehnologiilor de raportare, cu grade diferite de digitalizare în statele membre, continuă să afecteze grav calitatea și fiabilitatea informațiilor aflate la dispoziția Comisiei în sistemul de gestionare a neregulilor și sistemul OWNRES; regretă că depistarea utilizării abuzive, a fraudelor și a deturnărilor de fonduri ale Uniunii se limitează în principal la descoperirile făcute întâmplător de Comisie și de Curtea de Conturi în cursul auditurilor lor pe bază de eșantioane sau al anchetelor OLAF; este preocupat de constatările repetate ale Curții de Conturi potrivit cărora activitatea unor autorități naționale este considerată prea expusă la erori și, prin urmare, nefiabilă; subliniază că aceste deficiențe au un impact asupra calității datelor raportate Comisiei de statele membre cu privire la numărul de nereguli de natură frauduloasă și nefrauduloasă detectate; constată că trei state membre nu au raportat nereguli de natură frauduloasă în 2019 (15); este deosebit de preocupat de lipsa personalului și a calificărilor adecvate în cadrul anumitor autorități naționale și de lipsa auditurilor interne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | evidențiază riscurile mai mari pe care le prezintă criza COVID-19 pentru execuția bugetului UE; constată cu îngrijorare că mai mult de jumătate din neregulile de natură frauduloasă au fost raportate de două state membre și că, în mod regulat, unele state membre nu raportează niciun caz de fraudă; invită Comisia să acorde o atenție deosebită acestor cazuri, desfășurând acțiuni de monitorizare și luând măsuri pentru a asigura protecția deplină a bugetului UE, și să efectueze controale aleatorii la fața locului, în special în situații excepționale de criză; împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia combaterea fraudei și a neregulilor este de importanță majoră într-o perioadă de criză (16); |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă statele membre și Comisia să coopereze mai strâns în ceea ce privește schimbul de informații, îmbunătățirea colectării datelor și sporirea eficacității controalelor; invită statele membre, în acest sens, să publice date privind beneficiarii finali într-un format uniform care poate fi citit automat și să asigure interoperabilitatea cu instrumentele de monitorizare ale Comisiei; îndeamnă insistent Comisia să analizeze amănunțit cauzele profunde și eventualele probleme structurale care determină deficiențele sistemice persistente privind fiabilitatea activității anumitor autorități naționale și să acorde o atenție deosebită oricărei potențiale diferențe între sistemele țărilor; invită Comisia să adreseze autorităților naționale recomandări clare specifice fiecărei țări; cere Comisiei să instituie un dialog structurat cu autoritățile naționale și cu Curtea de Conturi pentru a lucra continuu la consolidarea capacităților și la schimbul de bune practici, cu scopul de a îmbunătăți fiabilitatea activității autorităților naționale, și să informeze cu regularitate Parlamentul despre progrese; invită Comisia să ofere sprijin suplimentar pentru îmbunătățirea cooperării în cadrul rețelei Eurofisc; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită din nou Comisia, în acest sens, să instituie un sistem uniform de colectare de date comparabile privind neregulile și cazurile de fraudă din statele membre, pentru a standardiza procesul de raportare și pentru a asigura calitatea și comparabilitatea datelor furnizate; |
| --- | --- |

14.

Venituri – fraude în materie de resurse proprii

| 15. | constată că, în 2019, 425 de nereguli au fost raportate ca fraude legate de venituri – 21 % mai puțin decât media pe cinci ani de 541 de nereguli pe an pentru perioada 2015-2019; constată, în plus, că valoarea afectată a RPT, estimată și stabilită (80 de milioane EUR) în 2019, a fost cu 19 % mai mică decât media pe cinci ani de 98 de milioane EUR; ia act de faptul că inspectarea de către serviciile antifraudă a fost cea mai reușită metodă de detectare a cazurilor frauduloase; |
| --- | --- |

15.

| 16. | constată că 4 237 de nereguli au fost detectate și raportate ca fiind nefrauduloase în 2019, cu 6 % mai puține decât media pe cinci ani, și că valoarea aferentă a RPT estimată și stabilită a fost de 397 de milioane EUR în 2019, deci mai mică cu 3 % decât media pe cinci ani; constată, de asemenea, că neregulile de natură nefrauduloasă au fost detectate în principal cu ajutorul controalelor vamale ulterioare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază gravitatea situației actuale în ceea ce privește fraudele comise prin neplata TVA-ului, în special așa-numita fraudă de tip „carusel”; invită toate statele membre să participe la toate domeniile de activitate ale Eurofisc, astfel încât să faciliteze schimbul de informații pentru a contribui la combaterea fraudei; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată, pe baza Raportului final din 2020 privind deficitul de încasare a TVA, că, în 2018, deficitul de încasare a TVA în UE a scăzut la 140 de miliarde EUR și ar putea scădea sub 130 de miliarde EUR în 2019; este preocupat, cu toate acestea, de faptul că deficitul de încasare a TVA ar putea ajunge la 164 de miliarde EUR în 2020 și solicită Comisiei să explice în detaliu dacă respectiva creștere a fost legată în vreun fel de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este profund îngrijorat de impactul masiv al fraudei în domeniul TVA asupra bugetului UE, precum și asupra bugetelor naționale; consideră că este foarte important să se intensifice lupta împotriva celui mai important tip de fraudă în materie de TVA, și anume frauda intracomunitară cu firme „fantomă”, cu un cost anual estimat la 40-60 de miliarde EUR; invită Comisia să evalueze punctele forte și punctele slabe ale diferitelor soluții potențiale de combatere a fraudei de acest fel, în special introducerea unui sistem digital de raportare în timp real bazat pe tranzacții dezvoltat de cercetători (TX++), sau o combinație a sistemului definitiv de TVA cu o raportare digitală, în timp real, bazată pe tranzacții; |
| --- | --- |

19.

| 20. | constată că, în 2019, statele membre au raportat 16 măsuri antifraudă în domeniul veniturilor: opt în domeniul fraudei vamale, cinci în domeniul fraudei fiscale și trei în ceea ce privește o combinație a celor două tipuri de fraudă; observă că, în 2019, Comisia a început un proces de evaluare pentru a stabili cât de util a fost Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului (17) pentru prevenirea fraudei vamale; |
| --- | --- |

20.

| 21. | constată că, în perioada 2017-2019, Comisia a efectuat inspecții la fața locului cu privire la strategia de control în domeniul valorii în vamă în toate statele membre și a constatat că interesele financiare ale Uniunii nu au fost protejate în mod eficace, ceea ce a dus la pierderi semnificative de RPT pentru bugetul UE; constată că OLAF a emis rapoarte de investigare care conțin recomandări către șase state membre care nu au pus în aplicare pe deplin măsurile necesare pentru a combate consecvent frauda prin subevaluare; invită Comisia să informeze Parlamentul precizând statele membre care ar putea oferi un exemplu pozitiv în materie de bune practici de urmat și, de asemenea, cele în care persistă provocări semnificative; |
| --- | --- |

21.

| 22. | constată că, la fel ca în 2017 și 2018, panourile solare au fost mărfurile cele mai afectate de fraudă și de nereguli în termeni monetari în 2019; invită Comisia să recunoască natura sistemică a unor astfel de fraude și îndeamnă insistent Consiliul și statele membre să ia măsuri ferme în acest sens; |
| --- | --- |

22.

| 23. | constată că există îndoieli serioase cu privire la exactitatea sumelor aferente RPT (taxe vamale) transferate la bugetul UE de către Regatul Unit ca urmare a investigațiilor efectuate de OLAF cu privire la frauda prin subevaluare în ceea ce privește textilele și încălțămintea importate din China prin Regatul Unit și a investigațiilor efectuate de Comisie în cadrul gestionării resurselor proprii; critică vehement faptul că Regatul Unit încă refuză să pună la dispoziția bugetului UE sumele aferente RPT pierdute în perioada 2011-2017 (2,679 miliarde EUR brut); salută faptul că, în martie 2019, Comisia a transmis Curții de Justiție cazul său de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Regatului Unit în ceea ce privește pierderile RPT ca urmare a importurilor subevaluate; solicită Comisiei să raporteze cu privire la orice evoluție în acest sens; |
| --- | --- |

23.

| 24. | este profund îngrijorat de rezerva necuantificabilă menținută pentru 2019 de Direcția Generală Buget a Comisiei (DG BUDG), care a afirmat că frauda prin subevaluare a fost parțial mutată către alte state membre, afectând colectarea RPT într-o măsură care trebuie stabilită prin cuantificarea finală; constată că Comisia a efectuat inspecții privind subevaluarea în toate statele membre și a verificat modul în care statele membre sunt organizate pentru a aborda problemele de subevaluare, în special în ceea ce privește textilele și încălțămintea din China; observă că subevaluarea bunurilor importate în UE este și va rămâne o amenințare la adresa veniturilor, reprezentând o provocare semnificativă care va trebui abordată în anii următori; constată că Comisia va urmări și va responsabiliza financiar statele membre pentru orice eventuale pierderi suferite; este îngrijorat că, potrivit calculelor provizorii, pierderile de RPT în 2019 ar ajunge la 1 % din RPT totale pentru anul respectiv; solicită Comisiei să informeze cu promptitudine Parlamentul cu privire la constatările și consecințele inspecțiilor sale și la calculele de cuantificare, odată ce sunt finalizate; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește că o combinație de diferite metode de depistare (controlul în momentul acordării liberului de vamă, controlul vamal ulterior, inspecțiile efectuate de serviciile antifraudă și altele) reprezintă cea mai eficientă cale pentru a depista frauda, iar eficiența fiecărei metode depinde de statul membru în cauză, de coordonarea eficientă a administrației sale și de capacitatea serviciilor relevante ale statelor membre de a comunica între ele; invită Comisia să informeze Consiliul cu privire la statele membre care ar putea oferi un exemplu pozitiv în materie de bune practici de urmat și la cele în care persistă provocări semnificative de abordat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | constată că, în ultimii cinci ani, rata anuală de recuperare a RPT a variat între 52 % și 66 %, iar rata de recuperare pentru cazurile raportate în 2019 este în prezent de aproximativ 57 %; constată că diferențele dintre statele membre în ceea ce privește rezultatele recuperării pot rezulta din factori precum tipul de fraudă sau neregulă sau tipul de debitor implicat; constată că, în martie 2020, rata globală de recuperare pentru perioada 1989-2019 era de 61 %; reiterează apelul său adresat Comisiei de a raporta anual cuantumul resurselor proprii ale UE recuperate, dând curs recomandărilor făcute de OLAF, și să comunice autorității care acordă descărcarea de gestiune cuantumurile care mai trebuie recuperate; |
| --- | --- |

26.

Frauda în materie de cheltuieli

| 27. | constată că, în 2019, au fost raportate 514 nereguli de natură frauduloasă, în valoare totală de 381,4 milioane EUR (0,3 % din plățile din 2019); |
| --- | --- |

27.

| 28. | constată că, în 2019, au fost raportate 6 550 de nereguli de natură nefrauduloasă, ceea ce reprezintă 0,5 % din plățile din 2019; |
| --- | --- |

28.

| 29. | constată că, în ceea ce privește politica agricolă comună (PAC), neregulile detectate s-au concentrat în câteva state membre, în special în ceea ce privește neregulile de natură frauduloasă, ceea ce sugerează că abordările diferite în ceea ce privește utilizarea dreptului penal pentru a proteja bugetul UE sau practicile de raportare privind suspiciunile de fraudă ar putea fi factori semnificativi care conduc la diferențe între statele membre; constată că deși, în 2019, valorile financiare totale au fost relativ stabile, valorile aferente sprijinului direct au crescut, iar cele aferente dezvoltării rurale au scăzut; constată, în special, că, în domeniul sprijinului direct, majoritatea cazurilor detectate au indicat utilizarea unor documente sau cereri de ajutor falsificate, în timp ce, în domeniul dezvoltării rurale, multe cazuri detectate au fost legate de punerea în aplicare; este îngrijorat că crearea unor condiții artificiale pentru primirea de sprijin financiar este un tip obișnuit de fraudă în ceea ce privește sprijinul direct, care indică un mod de operare în neregulile de natură frauduloasă ce afectează etica și integritatea; constată că s-a înregistrat o scădere semnificativă a numărului neregulilor de natură frauduloasă în domeniul dezvoltării rurale, ca urmare a scăderii numărului de cazuri detectate legate de perioada de programare 2007-2013, în conformitate cu ciclul de programare, și a unui debut lent al cazurilor detectate legate de perioada de programare 2014-2020, și că în dezvoltarea rurală au fost detectate în continuare mai multe nereguli de natură frauduloasă și nefrauduloasă decât în cazul sprijinului direct; atrage atenția totuși că măsurile de piață au înregistrat cea mai ridicată rată de detectare a fraudei (FDR), de 0,87 %, de peste patru ori mai mare decât cea a dezvoltării rurale în ceea ce privește neregulile de natură frauduloasă și că neregulile de natură nefrauduloasă au reprezentat aproape dublul ratei de detectare a neregulilor (IDR) în domeniul dezvoltării rurale; constată, în plus, din rapoartele anuale pe 2017 ale Curții de Conturi (18), că modul în care sunt efectuate cheltuielile are un impact asupra riscului de eroare și că, în special, erorile s-au limitat în principal la rambursarea costurilor, în timp ce rata de eroare pentru plățile bazate pe drepturi la plată s-a situat sub pragul de semnificație de 2 %; |
| --- | --- |

29.

| 30. | își reiterează apelul privind introducerea unui cuantum maxim al plăților de care o persoană fizică poate beneficia în cadrul primului și al celui de al doilea pilon al PAC, precum și pentru fondurile de coeziune; consideră că sumele maxime definite pentru fiecare persoană fizică sunt mult mai greu de eludat; reamintește că beneficiarii își pot diviza în mod artificial întreprinderile sau pot crea noi întreprinderi care să primească toate cuantumul maxim al finanțării, eludând astfel un plafon definit per persoană juridică; salută intenția de a se propune pentru PAC ca toate întreprinderile aparținând aceluiași grup să fie considerate drept un singur beneficiar; este însă de părere că acest lucru nu este suficient, deoarece structuri opace și extrem de complexe ale întreprinderilor, care implică adesea entități din mai multe state membre și/sau țări terțe, îngreunează foarte mult identificarea tuturor întreprinderilor care aparțin aceluiași grup și tratarea lor, în fapt, ca pe un singur beneficiar și creează alte oportunități de eludare a acestor restricții; invită Comisia să includă propuneri de plafoane pentru fiecare persoană fizică pentru PAC și fondurile de coeziune în propunerea sa de revizuire a Regulamentului financiar (19); |
| --- | --- |

30.

| 31. | își reiterează îngrijorarea cu privire la faptul că subvențiile PAC continuă să încurajeze acapararea terenurilor de către structurile infracționale și oligarhice; își reiterează apelul urgent adresat Comisiei de a institui un mecanism de tratare a plângerilor provenite de la fermierii și IMM-urile care se confruntă cu acapararea terenurilor, cu abateri grave ale autorităților naționale, cu un tratament ilegal sau părtinitor în cadrul licitațiilor sau la distribuirea subvențiilor, cu presiuni sau acțiuni de intimidare exercitate de structurile infracționale, structurile de criminalitate organizată sau structurile oligarhice, ori cu alte încălcări grave ale dreptului lor fundamental de a depune o plângere direct la Comisie; salută faptul că un astfel de mecanism de tratare a plângerilor a fost propus pentru noul regulament privind PAC; |
| --- | --- |

31.

| 32. | constată complexitatea analizei datelor privind politica de coeziune și diferitele etape ale perioadei de programare 2007-2013; constată că valorile financiare raportate au fost semnificativ mai mici decât pentru anul excepțional 2018, dar, în medie, înregistrează o tendință ascendentă pentru fondurile de coeziune; subliniază că este important să se coopereze cu autoritățile judiciare și reliefează că este necesar să se acorde o atenție mai mare scăderii neașteptate a sumelor implicate în nereguli de natură frauduloasă și nefrauduloasă, și cu excepția cazurilor „excepționale”, pentru perioada de programare 2014-2020 în 2019, a sumelor implicate în nereguli de natură frauduloasă pentru toate fondurile, în special în ceea ce privește Fondul european de dezvoltare regională; evidențiază nevoia urgentă ca Comisia, OLAF și EPPO să investigheze pe deplin dacă diferențele dintre modelele de raportare ale statelor membre în ceea ce privește tendința de detectare a neregulilor de natură frauduloasă care implică sume ridicate sunt legate în vreun fel de posibile conflicte de interese ale părților interesate din statele membre sau chiar de activități infracționale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | este foarte preocupat de relatările din mass-media referitoare la investițiile în infrastructură cofinanțate de UE care au fost reafectate după perioada minimă obligatorie de trei sau cinci ani; regretă acuzațiile de fraudă și de îmbogățire personală asociate cu această schimbare de destinație; regretă că Comisia nu a fost în măsură să furnizeze informații suplimentare pentru a risipi toate îndoielile rămase; salută intenția Comisiei de a verifica în mod corespunzător aceste acuzații și invită Comisia să informeze Parlamentul cu privire la constatările sale; invită, de asemenea, Comisia să analizeze în ce state membre există probleme grave în ceea ce privește reafectarea proiectelor de infrastructură cofinanțate de UE; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că cerința legală de durabilitate minimă de trei până la cinci ani este prea scurtă, având în vedere volumul important al cofinanțărilor și longevitatea unor astfel de proiecte; regretă că colegiuitorii nu au decis să introducă cerințe de durabilitate mai mare în timpul revizuirii Regulamentului privind dispozițiile comune (20); constată că există diferențe semnificative între statele membre în ceea ce privește normele naționale privind durabilitatea investițiilor în infrastructură și reafectarea prematură; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia să efectueze o analiză aprofundată a diferitelor norme naționale privind cerințele de durabilitate a investițiilor cofinanțate și reafectarea prematură atât pentru infrastructură, cât și pentru echipamente, acordând o atenție deosebită măsurii în care normele naționale depășesc cerințele minime la nivelul UE; solicită Comisiei să prezinte Parlamentului un raport privind concluziile sale; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește cerințele privind transparența din cadrul PAC și al politicii de coeziune, care obligă autoritățile responsabile din statele membre să păstreze o listă a beneficiarilor finali care să fie disponibilă public; invită insistent statele membre să publice aceste date în mod uniform, într-un format prelucrabil automat, și să asigure interoperabilitatea informațiilor; cere Comisiei să colecteze și să compileze datele și să publice liste cu cei mai mari beneficiari ai fiecărui fond, în fiecare stat membru; |
| --- | --- |

36.

| 37. | observă că, printre neregulile de natură frauduloasă detectate în 2019, acțiunile legate de infrastructura de sănătate au fost afectate de încălcări ale normelor privind achizițiile publice, problemele cel mai des detectate referindu-se la documentele justificative: 15 state membre au raportat nereguli în acțiunile legate de infrastructura de sănătate, iar șapte dintre acestea au detectat, de asemenea, fraude; constată că neraportarea unor nereguli în acest domeniu de către alte state membre nu este un indiciu al faptului că acestea nu au fost afectate de astfel de riscuri și cere Comisiei, OLAF și EPPO să se asigure că activitățile frauduloase, în special cele legate de combaterea pandemiei de COVID-19, nu rămân nerezolvate; |
| --- | --- |

37.

| 38. | își exprimă îngrijorarea cu privire la raportările constante ale Curții de Conturi și ale Comisiei despre deficiențe persistente în domeniul achizițiilor publice din mai multe state membre; invită Comisia să efectueze o analiză aprofundată a statelor membre cu deficiențe notabile cu privire la motivele subiacente și să precizeze în ce măsură aceste deficiențe sunt cauzate de erori formale sau de fraude și corupție sistemice; este de părere că erorile formale minore trebuie tratate diferit și că Comisia ar trebui să se concentreze mai mult asupra aspectelor mai grave, cum ar fi manipularea intenționată a criteriilor de licitație pentru a favoriza candidatura anumitor ofertanți sau a unor ofertanți unici, corupția în ceea ce privește selectarea ofertanților, conflictele de interese și alte abuzuri frauduloase; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că este esențial să se asigure transparența deplină în contabilizarea cheltuielilor, în special în ceea ce privește lucrările de infrastructură finanțate direct prin fonduri sau instrumente financiare ale UE; solicită Comisiei să acorde cetățenilor UE un acces deplin la informații privind proiectele cofinanțate; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază necesitatea unei transparențe depline în ceea ce privește raportarea transferurilor și a împrumuturilor în cadrul Mecanismului de redresare și reziliență și invită Comisia să asigure accesul deplin la informații al Parlamentului; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia să își intensifice activitatea de prevenire și detectare a fraudelor pentru a se asigura că fondurile UE continuă să ajungă la beneficiarii vizați și să aducă beneficii concrete și măsurabile vieții cetățenilor; |
| --- | --- |

41.

Digitalizarea ca mijloc de protejare a intereselor financiare ale UE

| 42. | subliniază că digitalizarea, interoperabilitatea și armonizarea raportării, monitorizării și auditului în Uniune trebuiau de mult îmbunătățite, lucru absolut necesar dat fiind că utilizarea abuzivă, fraudarea și deturnările fondurilor, conflictele de interese, dubla finanțare și alte probleme sistemice au un caracter transfrontalier; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea cu privire la controalele asupra instrumentelor financiare gestionate de intermediari și cu privire la deficiențele constate în controalele efectuate asupra sediilor sociale ale beneficiarilor; reafirmă că este necesar să se condiționeze plata fondurilor directe și indirecte de divulgarea datelor privind proprietatea efectivă de către beneficiari și intermediarii financiari; |
| --- | --- |

42.

| 43. | regretă că, în conformitate cu normele actuale, lipsa de informații cu privire la structurile de proprietate și la beneficiarii reali ai societăților și ai grupurilor de societăți contribuie semnificativ la opacitatea distribuției actuale a fondurilor și împiedică detectarea mai eficientă a neregulilor; reliefează din nou că, pentru a putea realiza un control eficient, eficace și în timp util al cheltuielilor europene și pentru a proteja banii contribuabililor europeni, este deosebit de important să existe date cuprinzătoare, fiabile și comparabile; |
| --- | --- |

43.

| 44. | reiterează apelul urgent al Parlamentului adresat Comisiei de a propune un temei juridic în Regulamentul financiar pentru crearea unui sistem interoperabil de raportare și monitorizare digitală, care să permită raportarea la timp, uniformă și standardizată de către autoritățile statelor membre în domeniul gestiunii partajate; încurajează utilizarea obligatorie a instrumentelor existente de extragere a datelor și de notare a riscurilor, cum ar fi Arachne, ca element al sistemului de raportare și monitorizare avut în vedere; evidențiază că acest tip de sistem interoperabil de raportare și monitorizare ar permite nu doar depistarea mai timpurie și mai eficientă a utilizării abuzive, a fraudelor, a deturnărilor de fonduri, a conflictelor de interese, a dublei finanțări și a altor probleme sistemice, ci și o privire de ansamblu asupra modului în care fondurile UE sunt distribuite efectiv și a concentrărilor – potențial neintenționate – în mâinile câtorva beneficiari finali care sunt oligarhi sau chiar infractori; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reamintește că acest sistem nu ar trebui să ducă la supraîncărcarea administrativă a autorităților naționale, nici la o congestionare a datelor; invită Comisia să stabilească care sunt indicatorii și datele cu adevărat relevante, necesare și proporționale în scopuri de audit și control și pentru atingerea obiectivelor de programare vizate și să reducă numărul de indicatori și de obiective de etapă care trebuie introduse în sistem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | observă că sistemul de detectare timpurie și de excludere (EDES), instituit prin articolul 135 din Regulamentul financiar, ar trebui să asigure sancțiuni eficace împotriva persoanelor sau entităților ce nu sunt de încredere, prin excluderea lor de la procedurile de atribuire și de achiziții finanțate din bugetul UE și prin impunerea de sancțiuni financiare; regretă că baza de date nu conține decât foarte puțini operatori economici (șase în mai 2021); invită Comisia să revizuiască criteriile, pentru a reduce complexitatea și a crește aplicabilitatea EDES în practică; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită Comisiei ca, atunci când va propune revizuirea Regulamentului financiar, să ia în considerare extinderea EDES pentru ca acesta să se aplice fondurilor care fac obiectul gestiunii partajate, cu respectarea principiilor proporționalității și adecvării; îndeamnă statele membre și Comisia să asigure o mai mare interoperabilitate a bazelor de date și a instrumentelor de extragere a datelor existente la nivel european și național; ia act de faptul că Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor nu consideră că instituirea unei astfel de interoperabilități ridică probleme generale de protecție a datelor, atât timp cât există un temei juridic clar în acest sens; |
| --- | --- |

47.

| 48. | salută normele existente privind achizițiile publice electronice, care prevăd că licitațiile trebuie publicate pe platforma Tenders Electronic Daily (TED), documentele achiziției trebuie să fie accesibile electronic și trebuie incluse hyperlink-uri în anunțurile TED, operatorii economici trebuie să depună oferte pe cale electronică, iar autoritățile contractante trebuie să accepte facturi electronice; |
| --- | --- |

48.

| 49. | observă că achizițiile publice trec printr-o transformare digitală; salută procesul de regândire a achizițiilor publice ținând seama de tehnologiile digitale; este de părere că această reformă ar trebui să fie mai mult decât o simplă trecere la instrumente electronice și ar trebui să includă diferite etape anterioare atribuirii și ulterioare atribuirii; insistă că aceste reforme ar trebui să permită și integrarea unor abordări bazate pe date în diferite etape ale procesului de achiziții publice; invită Comisia să acorde o atenție deosebită acordurilor-cadru atribuite prin intermediul procedurilor de achiziții publice, deoarece frauda și corupția legate de acestea reprezintă un risc sporit pentru interesele financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

49.

| 50. | observă că digitalizarea tot mai mare a serviciilor publice și normele de transparență sporită înseamnă că mai multe informații referitoare la finanțele publice ale UE sunt disponibile în formate electronice; constată, de asemenea, că capacitatea informatică și programele informatice disponibile în prezent permit prelucrarea unui volum mare de date complexe într-o perioadă relativ scurtă de timp, ceea ce creează un nou potențial de detectare a fraudelor utilizând tehnici specializate de analiză a datelor, cum ar fi volumele mari de date, extragerea datelor și tehnologiile IA privind datele deschise; consideră că abundența datelor deschise reprezintă o oportunitate de a sprijini crearea unor „sisteme de reputație” fiabile, care pot contribui la prevenirea activităților infracționale; solicită Comisiei să efectueze o analiză sistemică pentru a investiga modul în care sunt utilizate noile tehnologii în domeniul detectării și prevenirii fraudelor, să evalueze limitările acestora și să facă propuneri cum să îmbunătățească utilizarea lor; |
| --- | --- |

50.

Noua strategie antifraudă a Comisiei

| 51. | salută adoptarea noii strategii antifraudă a Comisiei la 29 aprilie 2019; salută politica de toleranță zero față de fraudă; salută reintroducerea supravegherii corporative de către Comisie a aspectelor legate de fraudă, conferind OLAF un rol consultativ și de supraveghere mai puternic; reamintește că strategia prevede un plan de acțiune obligatoriu doar pentru serviciile Comisiei și agențiile executive, în ciuda faptului că majoritatea responsabilităților le revin statelor membre; solicită o abordare unitară care să includă și statele membre; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia să aibă în vedere revizuirea strategiei sale antifraudă pentru a reflecta pe deplin operaționalizarea EPPO și rolul său în combaterea fraudei; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază că este important să se acorde prioritate elaborării și instituirii unor strategii naționale antifraudă de către toate statele membre, ținând seama, de asemenea, de noile provocări legate de pandemia de COVID-19 și de planurile de redresare și reziliență; este foarte preocupat de faptul că, potrivit monitorizării pentru 2018, doar 10 state membre au raportat adoptarea sau actualizarea unei strategii naționale antifraudă și au comunicat-o OLAF, în timp ce 17 state membre nu au adoptat încă nicio strategie (21) și doar patru dintre ele au în vedere adoptarea sau pregătirea unei noi strategii (22); invită statele membre care nu au adoptat încă o strategie națională antifraudă să facă acest lucru fără întârzieri nejustificate; invită Comisia să evalueze strategii naționale antifraudă care au fost adoptate, să examineze motivele pentru care statele membre au rămas în urmă în ceea ce privește adoptarea acestora și să încurajeze celelalte state membre să progreseze în ceea ce privește adoptarea; |
| --- | --- |

53.

Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF)

| 54. | salută deschiderea, în 2019, a negocierilor privind revizuirea Regulamentului OLAF în ceea ce privește cooperarea cu Parchetul European și eficacitatea investigațiilor OLAF; salută intrarea în vigoare a regulamentului revizuit (UE, Euratom) 2020/2223 în ianuarie 2021, care consolidează semnificativ rolul OLAF și pregătește terenul pentru o colaborare armonioasă cu EPPO; constată că noile norme includ o definiție clară a rolurilor complementare ale celor două oficii, norme clare privind raportarea cazurilor și îmbunătățesc modul în care OLAF își poate desfășura propriile investigații; ia act de faptul că noul cadru juridic sporește eficacitatea OLAF prin simplificarea normelor privind controalele și inspecțiile la fața locului, permițând accesul OLAF la informațiile privind conturile bancare prin intermediul autorităților naționale competente, consolidând normele care reglementează activitatea serviciilor de coordonare antifraudă din statele membre și oferind garanții mai bune pentru persoanele vizate de investigațiile OLAF prin crearea unui controlor; |
| --- | --- |

54.

| 55. | consideră că extinderea competențelor OLAF, lansarea EPPO și coordonarea activității în întreaga arhitectură antifraudă a UE pentru identificarea, anchetarea și urmărirea penală a autorilor fraudelor reprezintă un important pas înainte în protejarea intereselor financiare ale UE; salută, în acest sens, încheierea unor acorduri de lucru între EPPO și Eurojust și Europol, care stabilesc normele de cooperare și modul în care organismele UE vor colabora în lupta împotriva infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reiterează evaluarea sa privind importanța investigațiilor OLAF și rolul său în coordonarea eforturilor de protejare a intereselor financiare ale UE și de combatere a fraudei; |
| --- | --- |

56.

| 57. | reamintește că OLAF a fost creat nu numai pentru investigațiile interne, ci și pentru sprijinirea statelor membre în investigațiile externe; subliniază că, după crearea EPPO, OLAF va rămâne singurul oficiu responsabil de protejarea intereselor financiare ale UE în statele membre care au optat să nu participe la EPPO; reamintește că, deși principiul subsidiarității împiedică OLAF să lanseze investigații în situațiile în care statele membre se află într-o poziție mai bună pentru a acționa, acest lucru nu exclude posibilitatea ca OLAF să efectueze analize ale cazurilor, tendințelor și modelelor recurente și cu privire la modul în care capacitatea sa de a detecta aceste fenomene a condus la o cooperare consolidată și la acțiuni de succes; |
| --- | --- |

57.

| 58. | este ferm convins că OLAF trebuie să fie consolidat cu mijloace bugetare și personal pentru a-și putea îndeplini pe deplin sarcinile în materie de prevenire și investigare, în special în statele membre care nu participă la EPPO; subliniază că este important să se garanteze că OLAF rămâne un partener puternic și pe deplin funcțional al EPPO; subliniază că viitoarea colaborare dintre OLAF și EPPO ar trebui să se bazeze pe o cooperare strânsă, pe schimbul eficient de informații și pe complementaritate, evitând în același timp duplicările sau incompatibilitatea competențelor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | reiterează că OLAF are misiunea de a contribui la elaborarea și dezvoltarea de metode de prevenire și combatere a fraudei, a corupției și a oricăror alte activități ilegale care afectează interesele financiare ale Uniunii; reamintește că unul dintre elementele-cheie ale mandatului OLAF este de a promova și coordona, împreună cu statele membre și între acestea, schimbul de experiență operațională și de bune practici procedurale în domeniul protecției intereselor financiare ale Uniunii; regretă, prin urmare, că raportul PIF nu prevede în mod explicit nicio evaluare a rezultatelor investigațiilor OLAF privind cheltuielile; invită OLAF să ofere orientări și consiliere concrete statelor membre și Comisiei, bazate pe analiza experienței sale în materie de investigații; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ia act de acordul administrativ privind schimbul de informații și cooperarea dintre OLAF și Curtea de Conturi Europeană, semnat în 2019, și salută cooperarea mai structurată dintre Curtea de Conturi Europeană și OLAF; |
| --- | --- |

60.

| 61. | salută acordul dintre OLAF și colegiuitori, în strânsă cooperare cu serviciile Comisiei, în vederea includerii unor dispoziții standard privind protecția intereselor financiare ale Uniunii în toate legislațiile armonizate pe domenii privind programele de cheltuieli de după 2020; |
| --- | --- |

61.

Parchetul European (EPPO)

| 62. | salută numirea dnei Laura Codruța Kövesi în funcția de procuror-șef european în 2019 și lansarea operațiunilor EPPO la 1 iunie 2021; regretă că data la care EPPO trebuia să devină operațional a trebuit să fie amânată de mai multe ori din cauza lipsei de resurse financiare și umane și a întârzierilor grave în numirea procurorilor europeni și a procurorilor delegați în câteva state membre; solicită Comisiei să majoreze resursele financiare și de personal ale EPPO pentru a-i permite să facă față provocărilor care vor apărea în urma utilizării fondului de redresare excepțional de mare; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ia act de faptul că procedura de numire a procurorilor europeni delegați a fost lansată în 2019 și finalizată în 2020, 22 de procurori europeni depunându-și jurământul în fața Curții de Justiție la 28 septembrie 2020; regretă lipsa numirilor procurorilor europeni delegați, în special de către Slovenia, care și-a anulat procesul de numire, precum și întârzierile considerabile din multe alte state membre; ia act de faptul că procuroarea-șefă, Laura Codruța Kövesi, este profund îngrijorată de „lipsa evidentă de cooperare loială” din partea Sloveniei, ca urmare a întârzierilor în recrutarea procurorilor săi delegați; îndeamnă Comisia să monitorizeze cu strictețe statele membre care nu și-au numit încă procurorii europeni delegați sau care nu și-au adaptat legislația națională pentru operaționalizarea EPPO, dacă este necesar, suspendându-le finanțarea în temeiul articolului 63 alineatele (2) și (8) din Regulamentul financiar și al normelor sectoriale și/sau lansând proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; constată, de asemenea, că, până la sfârșitul anului 2019, 18 state membre notificaseră Comisiei că au transpus Directiva PIF în legislația națională; invită Comisia să facă tot posibilul pentru a încuraja toate statele membre să adere la EPPO și îndeamnă cele cinci state membre care nu au aderat încă să facă acest lucru fără întârzieri nejustificate; |
| --- | --- |

63.

| 64. | reamintește că, în conformitate cu Decizia de punere în aplicare (UE) 2018/1696 a Consiliului, juriul de selecție pentru numirea procurorilor europeni evaluează candidații și pune la dispoziția Consiliului un clasament pe care trebuie să îl ia în considerare, dar care, potrivit deciziei de punere în aplicare, nu este obligatoriu; reamintește că, în cazul candidaților nominalizați de Belgia, Bulgaria și Portugalia, Consiliul nu a respectat ordinea preferințelor juriului de selecție; reamintește că, la 27 iulie 2020, Austria, Estonia, Luxemburg și Țările de Jos au publicat o declarație afirmând că „trebuie să se evite concurența dintre clasamentele juriilor naționale de selecție și clasificarea juriului european de selecție, cu riscul de a eroda componenta europeană a procedurii de numire”; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază cu mare îngrijorare faptul că Malta nu a reușit să numească trei candidați potriviți pentru Colegiul procurorilor europeni, întârziind astfel finalizarea colegiului; își exprimă, de asemenea, îngrijorarea deosebită cu privire la relatările din mass-media potrivit cărora guvernul portughez a furnizat Consiliului informații greșite cu privire la titlul și experiența candidatului clasat pe locul al doilea de către juriul european de selecție și care a fost numit în cele din urmă în funcția de procuror european portughez; este preocupat, de asemenea, de faptul că unul dintre candidații belgieni respinși a depus o plângere cu privire la procedura de selecție la Curtea de Justiție; regretă că aceste probleme au umbrit constituirea Colegiului procurorilor europeni și invită statele membre implicate să furnizeze Parlamentului toate informațiile și documentația necesare pentru a evalua pe deplin legitimitatea procesului de selecție; |
| --- | --- |

65.

| 66. | reamintește că procurorii europeni și delegați trebuie să fie independenți și că orice suspiciune de intervenție a unui guvern național în favoarea unui candidat împotriva recomandării juriului european de selecție ar avea repercusiuni negative grave asupra reputației, integrității și independenței EPPO ca instituție; |
| --- | --- |

66.

Lupta împotriva corupției

| 67. | salută adoptarea Directivei (UE) 2019/1937 („Directiva privind avertizarea în interes public”) și ia act de termenul de transpunere, și anume 17 decembrie 2021; invită Comisia să monitorizeze îndeaproape și să asiste statele membre, asigurând transpunerea completă, corectă și la timp a directivei, și să înceapă evaluarea punerii în aplicare de către statele membre de îndată ce termenul a expirat; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază importanța mass-mediei independente și a jurnaliștilor de investigație și reiterează că este necesar ca ei să fie protejați; invită Comisia să prevadă protecții juridice serioase, similare celor prevăzute pentru avertizorii de integritate, și să elaboreze măsuri cuprinzătoare pentru protecția și finanțarea jurnalismului de investigație independent, inclusiv un mecanism de reacție rapidă pentru jurnaliștii aflați în dificultate și o legislație eficace de combatere a acțiunilor strategice în justiție împotriva mobilizării publice (SLAPP); |
| --- | --- |

68.

| 69. | subliniază importanța progreselor înregistrate în ceea ce privește inițiativele legislative și politice ale Comisiei de prevenire și combatere a corupției, precum și monitorizarea și evaluarea periodică a cadrelor juridice ale statelor membre în temeiul recentului Raport privind statul de drept; reamintește totuși, deși își reiterează regretul cu privire la faptul că Comisia nu mai consideră necesar să publice un raport anticorupție specific, că noul raport privind statul de drept este foarte descriptiv; invită Comisia să completeze aceste rapoarte emițând recomandări cu privire la situațiile în care au fost identificate deficiențe; |
| --- | --- |

69.

| 70. | este foarte preocupat de constatările Raportului privind statul de drept din 2020, care evidențiază că există îngrijorări cu privire la eficacitatea investigării, a urmăririi penale și a judecării cazurilor de corupție, inclusiv a cazurilor de corupție la nivel înalt, în mai multe state membre, cum ar fi, în Bulgaria, Croația, Cehia, Ungaria, Malta și Slovacia; insistă că corupția la nivel înalt trebuie urmărită în mod sistematic, cu acțiuni consecvente și hotărâte de lansare a anchetelor penale și urmărire penală a cazurilor de corupție în care sunt implicați înalți funcționari sau persoane din anturajul imediat al acestora atunci când apar acuzații grave; |
| --- | --- |

70.

| 71. | subliniază că instituțiile însărcinate cu aplicarea dreptului penal trebuie să funcționeze în mod eficace și imparțial și ar trebui să dispună de finanțare adecvată, de resurse umane, de capacități tehnice și de cunoștințe de specialitate pentru a-și putea îndeplini sarcinile; |
| --- | --- |

71.

| 72. | subliniază că legătura dintre corupție și fraudă în UE ar putea avea un impact negativ asupra bugetului UE; invită Comisia să ia în considerare crearea unei rețele de autorități pentru prevenirea corupției în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

72.

| 73. | salută rolul de observator al Uniunii în cadrul Grupului de state împotriva corupției (GRECO), reiterând în același timp recomandarea sa ca UE să devină membră; sprijină pe deplin Declarația de la Stockholm din decembrie 2019 prin care se solicită factorilor de decizie europeni să consolideze lupta împotriva corupției; |
| --- | --- |

73.

| 74. | constată că temeiul juridic adecvat pentru ca UE să devină membră cu drepturi depline al GRECO este articolul 83 din TFUE, coroborat cu articolul 218 din TFUE; constată că aderarea deplină a UE la GRECO ar necesita o invitație din partea Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei și încheierea unui acord între Consiliul Europei și UE privind modalitățile de aderare; ia act de faptul că procedura decizională aplicabilă este prevăzută la articolul 218 din TFUE pentru încheierea acordurilor internaționale prin care Consiliul, hotărând la recomandarea Comisiei, ar trebui să autorizeze Comisia să negocieze modalitățile de aderare la GRECO cu Consiliul Europei și să solicite aprobarea Parlamentului, după care Consiliul poate adopta o decizie finală de încheiere a acordului; |
| --- | --- |

74.

| 75. | constată că, în cazul în care UE devine membră cu drepturi depline a GRECO, instituțiile europene pot fi monitorizate și evaluate de către grupul de state; subliniază că sistemul de evaluare GRECO ar trebui să țină seama de natura specifică a UE, ca Uniune bazată pe principiul competențelor atribuite, de instituțiile sale și de caracteristicile speciale ale legislației UE; subliniază că drepturile și obligațiile UE în cadrul GRECO și modalitățile practice de aderare ca entitate juridică distinctă, alături de toate statele sale membre, ar trebui clarificate în prealabil în acordul cu privire la modalitățile de aderare; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ia act de faptul că, în 2019, statele membre au raportat opt măsuri de natură legislativă, organizațională și administrativă în domeniul creșterii transparenței, al combaterii corupției și al prevenirii conflictelor de interese în domeniul achizițiilor publice; |
| --- | --- |

76.

| 77. | își reiterează invitația adresată Comisiei de a institui un mecanism intern de evaluare a corupției pentru instituțiile UE; |
| --- | --- |

77.

| 78. | este preocupat de faptul că procurorul general al Cehiei a invocat presiunea permanentă exercitată de ministrul justiției ca motiv pentru demisia sa recentă; solicită Comisiei să analizeze vulnerabilitățile sistemului judiciar ceh și să analizeze cu atenție dacă alte cazuri în care sunt implicați membri ai guvernului ceh au fost retrase sau închise prematur în urma unor presiuni sau interferențe nejustificate; invită Comisia să efectueze o astfel de analiză și pentru toate celelalte state membre și să informeze Parlamentul cu privire la constatările și concluziile sale; |
| --- | --- |

78.

Recomandări

| 79. | invită din nou Comisia să instituie un sistem digital și interoperabil uniform de colectare de date comparabile privind neregulile și cazurile de fraudă din statele membre, pentru a standardiza procesul de raportare și pentru a asigura calitatea și comparabilitatea datelor furnizate; subliniază că este important să se armonizeze definițiile pentru a obține date comparative în întreaga UE; |
| --- | --- |

79.

| 80. | invită Comisia să asigure transparența deplină și calitatea datelor raportate de statele membre în Sistemul de gestionare a neregulilor; îndeamnă statele membre să raporteze date complete în timp util; invită Comisia și statele membre să conecteze Sistemul de gestionare a neregulilor cu EDES și Arachne și să ofere acces la el tuturor statelor membre și Comisiei; |
| --- | --- |

80.

| 81. | consideră că este necesară o cooperare mai strânsă între statele membre în ceea ce privește schimbul de informații, pentru a îmbunătăți colectarea datelor și a consolida eficacitatea controalelor; |
| --- | --- |

81.

| 82. | evidențiază că EDES, ca listă neagră a UE, are un potențial imens de a semnala persoanele și întreprinderile care utilizează fondurile UE în mod abuziv; ia act, de asemenea, de hotărârea Tribunalului din 13 mai 2020 în cauza T-290/18, (Agmin Italy SpA împotriva Comisiei Europene) în care Curtea de Justiție a confirmat valabilitatea rolurilor respective ale comitetului și ale ordonatorilor de credite și că procedura contradictorie desfășurată de comitet a respectat pe deplin dreptul entității în cauză de a fi audiată; invită Comisia să includă extinderea EDES la fondurile în gestiune partajată în propunerea sa de revizuire a Regulamentului financiar; cere Comisiei să doteze acest sistem cu resursele financiare și umane necesare pentru a-i permite să funcționeze cu normă întreagă; |
| --- | --- |

82.

| 83. | regretă că există peste 290 de sisteme de monitorizare și raportare pentru PAC și fondurile de coeziune, ceea ce face imposibilă verificarea beneficiarilor finali ai acestor fonduri și prevenirea și investigarea eficace a fraudei și a corupției; invită Comisia și statele membre să instituie un sistem de raportare armonizat sau unificat, cu date exacte și în timp util, pentru a remedia această situație; |
| --- | --- |

83.

| 84. | reamintește că sunt necesare un răspuns și o coordonare mai incisive și mai eficace, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivel național, în lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, inclusiv a celei de tip mafiot, cu un accent deosebit pe aspectele transnaționale și transfrontaliere, pentru a contracara capacitatea constantă a autorilor fraudelor de a se adapta la noile tehnologii și scenarii; subliniază că acest lucru ar putea fi realizat prin utilizarea instrumentelor IA, a extragerii de date și a altor instrumente digitalizate relevante, respectând totodată protecția datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

84.

| 85. | subliniază importanța deosebită a instituțiilor și organismelor antifraudă de la nivelul UE și de la nivel național în contextul creșterii resurselor UE prin intermediul Fondului de redresare și reziliență; reamintește că este important să se sprijine și să se consolideze cooperarea dintre instituțiile UE, EPPO, OLAF, agențiile UE, în special Europol și Eurojust, și autoritățile naționale, pentru a detecta și a combate mai eficient frauda și corupția, asigurându-se în același timp că rolurile nu se suprapun și promovând schimbul de informații; reamintește că trebuie să se asigure resurse mai mari și mai adecvate pentru EPPO, OLAF și agențiile relevante ale UE în bugetele viitoare; își reiterează solicitarea ca Parchetul European să poată utiliza resursele financiare din bugetul 2021 pentru a recruta personal suplimentar, nu în ultimul rând având în vedere creșterea volumului de muncă generat de adoptarea noului buget pe termen lung al UE, a instrumentului „Next Generation EU” și a altor proiecte bazate pe costuri; |
| --- | --- |

85.

| 86. | subliniază că este important să existe un schimb structurat de informații între autoritățile competente pentru verificarea încrucișată a evidențelor contabile pentru tranzacțiile dintre două sau mai multe state membre, cu scopul de a preveni frauda transfrontalieră care vizează fondurile structurale și de investiții; reiterează solicitarea sa adresată Comisiei de a include în programul său de lucru o propunere legislativă de regulament orizontal privind asistența administrativă reciprocă în domeniul cheltuielilor UE; subliniază că acest schimb de informații ar trebui să aibă loc în format digital și prin sisteme și instrumente informatice interoperabile sau partajate pentru a facilita o cooperare mai promptă și mai eficientă; |
| --- | --- |

86.

| 87. | regretă că numai 13 state membre au utilizat Arachne atunci când au efectuat analizele lor de risc; reiterează importanța acestui instrument și a interoperabilității sistemelor informatice și a bazelor de date în scopul analizei riscurilor și al detectării fraudelor; invită din nou Comisia și statele membre din cadrul Consiliului, în special, să se apropie de poziția Parlamentului, care urmărește să impună utilizarea obligatorie a Arachne; invită statele membre să se asigure că sistemul este alimentat cu date fiabile și în timp util; consideră că Comisia, Curtea de Conturi, EPPO și OLAF trebuie să aibă acces la aceste date; |
| --- | --- |

87.

| 88. | constată că 16 state membre au consolidat analiza riscurilor pentru a detecta fraudele și neregulile prin utilizarea instrumentelor informatice; invită Comisia să faciliteze schimbul de bune practici între aceste țări și statele membre fără experiență; |
| --- | --- |

88.

| 89. | constată cu îngrijorare că raportul PIF nu conține nicio informație privind analiza cazurilor de conflicte de interese, în pofida relevanței noii dispoziții adoptate în Regulamentul financiar în 2018 și a importanței și impactului recunoscut al acestui fenomen; invită Comisia să elimine această lacună în următorul său raport PIF și să acorde mai multă atenție fraudelor legate de achizițiile publice; |
| --- | --- |

89.

| 90. | subliniază că, pentru a combate în mod eficace corupția și a proteja interesele financiare ale UE, Comisia ar trebui să adopte o abordare holistică, coerentă și sistematică prin elaborarea unor norme mai bune privind transparența, incompatibilitățile și conflictele de interese, mecanismele de control intern, scenariile de lobby nelegitim și de tip „ușă turnantă”, care pot fi în detrimentul relațiilor dintre instituții și reprezentanții de interese; |
| --- | --- |

90.

| 91. | invită Comisia să exploreze noi căi pentru ca raportul PIF să fie partajat și analizat împreună cu alte surse de informații și rapoarte anuale, cum ar fi raportul privind statul de drept, inclusiv printr-un dialog consolidat între Europol, Eurojust și EPPO, pentru a contribui la identificarea tendințelor în ceea ce privește neregulile de natură frauduloasă și nefrauduloasă, pentru a detecta punctele slabe și a comunica învățăminte utile cu scopul de a determina toate părțile interesate să adopte măsuri de protecție împotriva fraudei; |
| --- | --- |

91.

| 92. | salută evenimentele organizate de OLAF în 2019, dedicate în mod special sprijinirii țărilor din afara UE; încurajează cu fermitate Comisia, OLAF și toate celelalte instituții și organisme ale Uniunii însărcinate cu protecția intereselor financiare ale acesteia să se implice activ în relația cu autoritățile partenere din țările candidate, din țările potențial candidate și din țările Parteneriatului estic și să colaboreze cu acestea, promovând măsuri pentru combaterea eficace a posibilelor cazuri de fraudă; invită Comisia să instituie mecanisme specifice și regulate pentru prevenirea și combaterea eficace a fraudei cu fonduri UE în aceste state; |
| --- | --- |

92.

| 93. | regretă că Parlamentul trebuie să transmită în mod repetat mai multe recomandări, fără a primi niciun răspuns clar din partea Comisiei; constată că, din păcate, Comisia nu a întreprins nicio acțiune sau măsură concretă în urma anumitor observații și recomandări; solicită Comisiei să ofere Parlamentului o explicație clară ori de câte ori decide să nu dea curs uneia dintre recomandările sale; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  JO C 377, 9.11.2020, p. 13.

(2)  JO L 248, 18.9.2013, p. 1.

(3)  JO L 437, 28.12.2020, p. 49.

(4)  JO C 295, 2.9.2019, p. 24.

(5)  JO C 255, 29.7.2019, p. 31.

(6)  JO C 215, 29.6.2020, p. 29.

(7)  JO L 305, 26.11.2019, p. 17.

(8)  JO L 198, 28.7.2017, p. 29.

(9)  JO L 283, 31.10.2017, p. 1.

(10)  JO L 274, 28.10.2019, p. 1.

(11)  JO C 252, 18.7.2018, p. 56.

(12)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

(13)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

(14)  JO L 172, 17.5.2021, p. 110.

(15)  Cipru, Luxemburg și Malta.

(16)  Raportul PIF, capitolul 10.2, p. 31.

(17)  Regulamentul (CE) nr. 515/97 al Consiliului din 13 martie 1997 privind asistența reciprocă între autoritățile administrative ale statelor membre și cooperarea dintre acestea și Comisie în vederea asigurării aplicării corespunzătoare a legislației din domeniile vamal și agricol (JO L 82, 22.3.1997, p. 1).

(18)  Curtea de Conturi Europeană, 2017: Auditul bugetului UE – pe scurt: Prezentarea rapoartelor anuale pe 2017 ale Curții de Conturi Europene, p. 11.

(19)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(20)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(21)  Belgia, Danemarca, Germania, Estonia, Irlanda, Spania, Croația, Cipru, Luxemburg, Lituania, Țările de Jos, Polonia, Portugalia, România, Slovenia, Finlanda, Suedia

(22)  Belgia, Spania, Țările de Jos și România.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/88 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/88

---

P9_TA(2021)0338

Impactul pe care îl au parcurile eoliene din larg și alte sisteme de energie din surse regenerabile asupra pescuitului

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la impactul pe care îl au parcurile eoliene din larg și alte sisteme de energie din surse regenerabile asupra pescuitului (2019/2158(INI))

(2022/C 99/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640),

| — | având în vedere Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030, stabilită în comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030, stabilită în comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 – Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere recomandările Comisiei din mai 2020 pentru interacțiuni pozitive între parcurile eoliene din larg și activitățile de pescuit, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Comisiei din mai 2020 pentru interacțiuni pozitive între parcurile eoliene din larg și activitățile de pescuit,

| — | având în vedere Raportul din 2020 al Comisiei privind economia albastră, din 11 iunie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2020 al Comisiei privind economia albastră, din 11 iunie 2020,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor” (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 17 septembrie 2020 intitulată „Stabilirea unui obiectiv mai ambițios în materie de climă pentru Europa în perspectiva anului 2030 – Investirea într-un viitor neutru din punct de vedere climatic, în interesul cetățenilor” (COM(2020)0562),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 noiembrie 2020 intitulată „O strategie a UE privind valorificarea potențialului energiei din surse regenerabile offshore pentru un viitor neutru climatic” (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 noiembrie 2020 intitulată „O strategie a UE privind valorificarea potențialului energiei din surse regenerabile offshore pentru un viitor neutru climatic” (COM(2020)0741),

| — | având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/56/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 iunie 2008 de instituire a unui cadru de acțiune comunitară în domeniul politicii privind mediul marin (Directiva-cadru „Strategia pentru mediul marin”) (1),

| — | având în vedere Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (2) („Directiva privind amenajarea spațiului maritim”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/89/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 de stabilire a unui cadru pentru amenajarea spațiului maritim (2) („Directiva privind amenajarea spațiului maritim”),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/2001 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 decembrie 2018 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (3),

| — | având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (CCONUSC) de la Paris, din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul adoptat la cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a ONU privind schimbările climatice (CCONUSC) de la Paris, din 12 decembrie 2015 (Acordul de la Paris),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre în contextul ODD-urilor pentru 2030 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre în contextul ODD-urilor pentru 2030 (4),

| — | având în vedere serviciile de cartografiere ale sistemului OSPAR de gestionare a datelor și informațiilor (ODIMS) „EMODnet Human Activities Vessels Density Mapping – Service, 2019” și „Offshore Renewable Energy Developments – 2018”, |
| --- | --- |

—

având în vedere serviciile de cartografiere ale sistemului OSPAR de gestionare a datelor și informațiilor (ODIMS) „EMODnet Human Activities Vessels Density Mapping – Service, 2019” și „Offshore Renewable Energy Developments – 2018”,

| — | având în vedere avizul Consiliului consultativ pentru Marea Nordului (NSAC) din 28 decembrie 2020 privind interacțiunile dintre dezvoltarea parcurilor eoliene din larg și activitățile de pescuit, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Consiliului consultativ pentru Marea Nordului (NSAC) din 28 decembrie 2020 privind interacțiunile dintre dezvoltarea parcurilor eoliene din larg și activitățile de pescuit,

| — | având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 24 iunie 2021 în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 24 iunie 2021 în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a cadrului pentru realizarea neutralității climatice și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 401/2009 și (UE) 2018/1999 (Legea europeană a climei) (5),

| — | având în vedere studiul solicitat de Comisia pentru pescuit (PECH) în 12 noiembrie 2020 privind impactul utilizării energiei eoliene din larg și a altor surse regenerabile marine asupra pescuitului european, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul solicitat de Comisia pentru pescuit (PECH) în 12 noiembrie 2020 privind impactul utilizării energiei eoliene din larg și a altor surse regenerabile marine asupra pescuitului european,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0184/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit (A9-0184/2021),

| A. | întrucât UE urmărește să devină neutră din punct de vedere climatic cel târziu în 2050, în conformitate cu obiectivele Pactului verde; întrucât Comisia a propus un obiectiv de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) cu cel puțin 55 % până în 2030, în timp ce Parlamentul a solicitat ca obiectivul de reducere a emisiilor de GES să fie de 60 % până în 2030; întrucât energia din surse regenerabile offshore este una dintre opțiunile pe care le au statele membre pentru atingerea acestui obiectiv; întrucât ea ar trebui să joace un rol esențial în atingerea acestor obiective printr-o abordare integrată care ține seama de cei trei piloni ai sustenabilității; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE urmărește să devină neutră din punct de vedere climatic cel târziu în 2050, în conformitate cu obiectivele Pactului verde; întrucât Comisia a propus un obiectiv de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră (GES) cu cel puțin 55 % până în 2030, în timp ce Parlamentul a solicitat ca obiectivul de reducere a emisiilor de GES să fie de 60 % până în 2030; întrucât energia din surse regenerabile offshore este una dintre opțiunile pe care le au statele membre pentru atingerea acestui obiectiv; întrucât ea ar trebui să joace un rol esențial în atingerea acestor obiective printr-o abordare integrată care ține seama de cei trei piloni ai sustenabilității;

| B. | întrucât, în temeiul tratatelor, UE are responsabilitatea de a garanta siguranța aprovizionării, iar statele membre au responsabilitatea de a stabili structura aprovizionării lor cu energie și de a alege sursele de energie, respectând totodată obiectivele UE de realizare a neutralității climatice până în 2050; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în temeiul tratatelor, UE are responsabilitatea de a garanta siguranța aprovizionării, iar statele membre au responsabilitatea de a stabili structura aprovizionării lor cu energie și de a alege sursele de energie, respectând totodată obiectivele UE de realizare a neutralității climatice până în 2050;

| C. | întrucât, potrivit estimărilor Comisiei, 30 % din cererea de energie electrică a UE din 2050 va fi acoperită de energia eoliană offshore, ceea ce corespunde unei creșteri de la capacitatea eoliană offshore actuală de 12 GW în UE-27 la o țintă de 300 GW în 2050; întrucât, potrivit estimărilor Comisiei, cererea va ajunge la 40 GW din capacitatea energiei oceanice până în 2050; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit estimărilor Comisiei, 30 % din cererea de energie electrică a UE din 2050 va fi acoperită de energia eoliană offshore, ceea ce corespunde unei creșteri de la capacitatea eoliană offshore actuală de 12 GW în UE-27 la o țintă de 300 GW în 2050; întrucât, potrivit estimărilor Comisiei, cererea va ajunge la 40 GW din capacitatea energiei oceanice până în 2050;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), politica Uniunii în domeniul energiei trebuie să asigure funcționarea pieței energiei și siguranța aprovizionării cu energie și să promoveze eficiența energetică, economia de energie și dezvoltarea energiei din surse regenerabile, precum și interconectarea rețelelor energetice; întrucât mixul energetic al statelor membre încă este stabilit la nivel național și, prin urmare, mixurile energetice sunt în continuare foarte diversificate; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 194 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), politica Uniunii în domeniul energiei trebuie să asigure funcționarea pieței energiei și siguranța aprovizionării cu energie și să promoveze eficiența energetică, economia de energie și dezvoltarea energiei din surse regenerabile, precum și interconectarea rețelelor energetice; întrucât mixul energetic al statelor membre încă este stabilit la nivel național și, prin urmare, mixurile energetice sunt în continuare foarte diversificate;

| E. | întrucât mările nordice (Marea Nordului, Marea Baltică și Atlanticul de Nord-Est) asigură peste 85 % din capacitatea eoliană offshore totală în apele UE-27; |
| --- | --- |

E.

întrucât mările nordice (Marea Nordului, Marea Baltică și Atlanticul de Nord-Est) asigură peste 85 % din capacitatea eoliană offshore totală în apele UE-27;

| F. | întrucât caracteristicile geografice ale statelor membre și ale bazinelor maritime europene sunt foarte diferite pe întreg teritoriul Uniunii; întrucât, în prezent, dezvoltarea parcurilor eoliene din larg și a altor sisteme de energie din surse regenerabile este concentrată în Marea Nordului și în Marea Baltică, unde condițiile sunt mai favorabile; întrucât, în viitor, posibilitatea sau oportunitatea creării unor instalații de energie din surse regenerabile offshore sau a extinderii dimensiunii ori a capacității acestora vor fi, de asemenea, foarte diferite în fiecare bazin și în fiecare stat membru; |
| --- | --- |

F.

întrucât caracteristicile geografice ale statelor membre și ale bazinelor maritime europene sunt foarte diferite pe întreg teritoriul Uniunii; întrucât, în prezent, dezvoltarea parcurilor eoliene din larg și a altor sisteme de energie din surse regenerabile este concentrată în Marea Nordului și în Marea Baltică, unde condițiile sunt mai favorabile; întrucât, în viitor, posibilitatea sau oportunitatea creării unor instalații de energie din surse regenerabile offshore sau a extinderii dimensiunii ori a capacității acestora vor fi, de asemenea, foarte diferite în fiecare bazin și în fiecare stat membru;

| G. | întrucât s-a convenit în Acordul comercial și de cooperare dintre UE și Regatul Unit că navele de pescuit ale UE vor avea în continuare acces reciproc la apele Regatului Unit și deci vor împărți mai departe spațiul marin european care în prezent cuprinde 110 parcuri eoliene în larg, cu peste 5 000 de turbine eoliene; |
| --- | --- |

G.

întrucât s-a convenit în Acordul comercial și de cooperare dintre UE și Regatul Unit că navele de pescuit ale UE vor avea în continuare acces reciproc la apele Regatului Unit și deci vor împărți mai departe spațiul marin european care în prezent cuprinde 110 parcuri eoliene în larg, cu peste 5 000 de turbine eoliene;

| H. | întrucât aprovizionarea cu energie eoliană poate fi neregulată și instabilă, din cauza condițiilor meteorologice schimbătoare; |
| --- | --- |

H.

întrucât aprovizionarea cu energie eoliană poate fi neregulată și instabilă, din cauza condițiilor meteorologice schimbătoare;

| I. | întrucât posibilitățile de stocare a energiei eoliene sunt încă foarte limitate; |
| --- | --- |

I.

întrucât posibilitățile de stocare a energiei eoliene sunt încă foarte limitate;

| J. | întrucât alte surse regenerabile de energie offshore, ca de exemplu tehnologia valurilor, tehnologia mareelor și tehnologia termică, instalațiile fotovoltaice plutitoare și utilizarea algelor pentru a produce biocombustibili, joacă un rol important în strategia Comisiei privind energia din surse regenerabile offshore, cu toate că nu există în prezent instalații la scară largă funcționale; întrucât acestea pot contribui la realizarea neutralității climatice și la consolidarea poziției de lider a Europei și pot crea locuri de muncă; întrucât este necesar să se continue cercetarea și inovarea, deoarece alte surse regenerabile de energie offshore ar putea fi promițătoare și mai adecvate în unele domenii și ar putea avea un impact mai redus asupra activităților de pescuit, stocurilor de pește și mediului marin; |
| --- | --- |

J.

întrucât alte surse regenerabile de energie offshore, ca de exemplu tehnologia valurilor, tehnologia mareelor și tehnologia termică, instalațiile fotovoltaice plutitoare și utilizarea algelor pentru a produce biocombustibili, joacă un rol important în strategia Comisiei privind energia din surse regenerabile offshore, cu toate că nu există în prezent instalații la scară largă funcționale; întrucât acestea pot contribui la realizarea neutralității climatice și la consolidarea poziției de lider a Europei și pot crea locuri de muncă; întrucât este necesar să se continue cercetarea și inovarea, deoarece alte surse regenerabile de energie offshore ar putea fi promițătoare și mai adecvate în unele domenii și ar putea avea un impact mai redus asupra activităților de pescuit, stocurilor de pește și mediului marin;

| K. | întrucât turbinele eoliene din larg au în medie un ciclu de viață de 25-30 de ani; întrucât foarte puține turbine au fost dezafectate până acum, iar reciclarea este încă extrem de complexă, o turbină eoliană demontată fiind reciclată în proporție de 85-90 %; întrucât este necesară o viziune pe termen lung, întemeiată pe economia circulară și pe abordarea bazată pe ciclul de viață, pentru a evalua impactul asupra altor activități, cum ar fi pescuitul, și asupra comunităților locale și ecosistemelor, la finalul proiectului; întrucât proiectarea ecologică prin utilizarea unor materiale specifice și proiectarea infrastructurilor poate stimula dezvoltarea biodiversității locale; întrucât metodele de reciclare sau menținerea infrastructurilor ca recife artificiale trebuie evaluate într-o fază timpurie a conceperii proiectului; |
| --- | --- |

K.

întrucât turbinele eoliene din larg au în medie un ciclu de viață de 25-30 de ani; întrucât foarte puține turbine au fost dezafectate până acum, iar reciclarea este încă extrem de complexă, o turbină eoliană demontată fiind reciclată în proporție de 85-90 %; întrucât este necesară o viziune pe termen lung, întemeiată pe economia circulară și pe abordarea bazată pe ciclul de viață, pentru a evalua impactul asupra altor activități, cum ar fi pescuitul, și asupra comunităților locale și ecosistemelor, la finalul proiectului; întrucât proiectarea ecologică prin utilizarea unor materiale specifice și proiectarea infrastructurilor poate stimula dezvoltarea biodiversității locale; întrucât metodele de reciclare sau menținerea infrastructurilor ca recife artificiale trebuie evaluate într-o fază timpurie a conceperii proiectului;

| L. | întrucât cea mai eficientă metodă de optimizare a costurilor și a spațiului pentru a atinge ținta în materie de capacitate offshore stabilită pentru 2050 ar fi ca diferite sectoare economice să valorifice același spațiu maritim în mai multe scopuri, luând în considerare o abordare bazată pe beneficii conexe, conform căreia fiecare activitate beneficiază de pe urma celeilalte, deoarece coabitarea activităților poate fi pozitivă pentru mediu și beneficiile socioeconomice; |
| --- | --- |

L.

întrucât cea mai eficientă metodă de optimizare a costurilor și a spațiului pentru a atinge ținta în materie de capacitate offshore stabilită pentru 2050 ar fi ca diferite sectoare economice să valorifice același spațiu maritim în mai multe scopuri, luând în considerare o abordare bazată pe beneficii conexe, conform căreia fiecare activitate beneficiază de pe urma celeilalte, deoarece coabitarea activităților poate fi pozitivă pentru mediu și beneficiile socioeconomice;

| M. | întrucât există o concurență tot mai mare între diferitele utilizări ale spațiului maritim, ceea ce face adesea să fie neglijate utilizările tradiționale, cu o valoare istorică, culturală, socială și economică evidentă, cum ar fi pescuitul; |
| --- | --- |

M.

întrucât există o concurență tot mai mare între diferitele utilizări ale spațiului maritim, ceea ce face adesea să fie neglijate utilizările tradiționale, cu o valoare istorică, culturală, socială și economică evidentă, cum ar fi pescuitul;

| N. | întrucât în Directiva privind amenajarea spațiului maritim se afirmă că statele membre trebuie să ia în considerare interacțiunile dintre activități și utilizări precum acvacultura, pescuitul și instalațiile și infrastructurile pentru producția de energie din surse regenerabile, dar și cablurile submarine, să promoveze coexistența activităților relevante și să aplice o abordare ecosistemică; |
| --- | --- |

N.

întrucât în Directiva privind amenajarea spațiului maritim se afirmă că statele membre trebuie să ia în considerare interacțiunile dintre activități și utilizări precum acvacultura, pescuitul și instalațiile și infrastructurile pentru producția de energie din surse regenerabile, dar și cablurile submarine, să promoveze coexistența activităților relevante și să aplice o abordare ecosistemică;

| O. | întrucât, prin planurile de amenajare a spațiului maritim, statele membre ar trebui să încerce să contribuie la dezvoltarea sustenabilă a sectoarelor energetice pe mare, a transportului maritim, a sectorului pescuitului și acvaculturii, precum și la conservarea, protecția și îmbunătățirea mediului, inclusiv la creșterea rezilienței la efectele schimbărilor climatice; întrucât, în acest sens, interesele legate de pescuit și acvacultură ar trebui să beneficieze de o atenție deosebită și nu ar trebui marginalizate pe măsură ce statele membre își continuă activitatea și revizuirile ulterioare ale planurilor naționale de amenajare a spațiului maritim; |
| --- | --- |

O.

întrucât, prin planurile de amenajare a spațiului maritim, statele membre ar trebui să încerce să contribuie la dezvoltarea sustenabilă a sectoarelor energetice pe mare, a transportului maritim, a sectorului pescuitului și acvaculturii, precum și la conservarea, protecția și îmbunătățirea mediului, inclusiv la creșterea rezilienței la efectele schimbărilor climatice; întrucât, în acest sens, interesele legate de pescuit și acvacultură ar trebui să beneficieze de o atenție deosebită și nu ar trebui marginalizate pe măsură ce statele membre își continuă activitatea și revizuirile ulterioare ale planurilor naționale de amenajare a spațiului maritim;

| P. | întrucât în propunerea Comisiei referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 se afirmă că „UE va promova cu prioritate soluții cum ar fi energia oceanică, energia eoliană marină, cele care permit și regenerarea stocurilor de pește”, în timp ce un studiu recent publicat de Direcția Generală Politici Interne (6) indică faptul că potențialele beneficii în domeniul pescuitului ca urmare a instalațiilor de energie din surse regenerabile offshore nu sunt încă bine înțelese și se așteaptă dovezi empirice; |
| --- | --- |

P.

întrucât în propunerea Comisiei referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 se afirmă că „UE va promova cu prioritate soluții cum ar fi energia oceanică, energia eoliană marină, cele care permit și regenerarea stocurilor de pește”, în timp ce un studiu recent publicat de Direcția Generală Politici Interne (6) indică faptul că potențialele beneficii în domeniul pescuitului ca urmare a instalațiilor de energie din surse regenerabile offshore nu sunt încă bine înțelese și se așteaptă dovezi empirice;

| Q. | întrucât, în comunicarea sa intitulată „O strategie a UE privind valorificarea potențialului energiei din surse regenerabile offshore pentru un viitor neutru climatic”, Comisia a îndemnat autoritățile publice să planifice implementarea energiei din surse regenerabile offshore pe termen lung și încă din etapele incipiente, evaluând sustenabilitatea sa ecologică, socială și economică, asigurând coexistența cu alte activități, cum ar fi pescuitul și acvacultura, și garantând acceptarea de către public a implementărilor planificate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în comunicarea sa intitulată „O strategie a UE privind valorificarea potențialului energiei din surse regenerabile offshore pentru un viitor neutru climatic”, Comisia a îndemnat autoritățile publice să planifice implementarea energiei din surse regenerabile offshore pe termen lung și încă din etapele incipiente, evaluând sustenabilitatea sa ecologică, socială și economică, asigurând coexistența cu alte activități, cum ar fi pescuitul și acvacultura, și garantând acceptarea de către public a implementărilor planificate;

| R. | întrucât pescuitul are un impact relativ scăzut asupra PIB-ului; întrucât este extrem de important pentru comunitățile de pescari din multe state membre; |
| --- | --- |

R.

întrucât pescuitul are un impact relativ scăzut asupra PIB-ului; întrucât este extrem de important pentru comunitățile de pescari din multe state membre;

| S. | întrucât aproximativ 80 % din totalul navelor de pescuit din UE sunt nave mici, majoritatea aparținând afacerilor de familie, transmise din generație în generație, care își desfășoară activitatea în principal în apele de coastă; |
| --- | --- |

S.

întrucât aproximativ 80 % din totalul navelor de pescuit din UE sunt nave mici, majoritatea aparținând afacerilor de familie, transmise din generație în generație, care își desfășoară activitatea în principal în apele de coastă;

| T. | întrucât cumularea proiectelor de dezvoltare actuale și viitoare în domeniul surselor regenerabile offshore are impactul cel mai mare asupra operațiunilor de pescuit care vizează specii demersale și crustacee, |
| --- | --- |

T.

întrucât cumularea proiectelor de dezvoltare actuale și viitoare în domeniul surselor regenerabile offshore are impactul cel mai mare asupra operațiunilor de pescuit care vizează specii demersale și crustacee,

| U. | întrucât valorificarea energiei din larg, asigurând în același timp protecția mediului și dezvoltarea sustenabilă a pescuitului și a altor activități economice, necesită o planificare comună și o evaluare riguroasă a efectelor cumulate, inclusiv a efectelor socioeconomice; |
| --- | --- |

U.

întrucât valorificarea energiei din larg, asigurând în același timp protecția mediului și dezvoltarea sustenabilă a pescuitului și a altor activități economice, necesită o planificare comună și o evaluare riguroasă a efectelor cumulate, inclusiv a efectelor socioeconomice;

| V. | întrucât este necesar să se desfășoare activități de cercetare suplimentare privind efectele cauzate de parcurile eoliene din larg și de alte sisteme de energie din surse regenerabile offshore asupra mediului marin și resurselor piscicole; |
| --- | --- |

V.

întrucât este necesar să se desfășoare activități de cercetare suplimentare privind efectele cauzate de parcurile eoliene din larg și de alte sisteme de energie din surse regenerabile offshore asupra mediului marin și resurselor piscicole;

| W. | întrucât Parlamentul insistă că obiectivul climatic al Uniunii pentru 2030 trebuie să fie o reducere a emisiilor de GES cu 60 % la nivelul întregii economii față de 1990; |
| --- | --- |

W.

întrucât Parlamentul insistă că obiectivul climatic al Uniunii pentru 2030 trebuie să fie o reducere a emisiilor de GES cu 60 % la nivelul întregii economii față de 1990;

| X. | întrucât explorarea resurselor eoliene offshore ale UE și promovarea proiectelor pentru energia din surse regenerabile offshore într-un mod compatibil cu alte utilizări ale spațiului maritim, în special cu pescuitul, căutând sinergii și protejând biodiversitatea constituie o necesitate; |
| --- | --- |

X.

întrucât explorarea resurselor eoliene offshore ale UE și promovarea proiectelor pentru energia din surse regenerabile offshore într-un mod compatibil cu alte utilizări ale spațiului maritim, în special cu pescuitul, căutând sinergii și protejând biodiversitatea constituie o necesitate;

| Y. | întrucât monitorizarea și analiza empirică a practicilor de pescuit înainte, în timpul și după construirea parcurilor eoliene în larg sunt importante pentru a înțelege mai bine conceptul de coexistență; |
| --- | --- |

Y.

întrucât monitorizarea și analiza empirică a practicilor de pescuit înainte, în timpul și după construirea parcurilor eoliene în larg sunt importante pentru a înțelege mai bine conceptul de coexistență;

| Z. | întrucât fundațiile instalațiilor de energie din surse regenerabile offshore ar putea să atragă viață marină și să aibă un efect de recif artificial; |
| --- | --- |

Z.

întrucât fundațiile instalațiilor de energie din surse regenerabile offshore ar putea să atragă viață marină și să aibă un efect de recif artificial;

| AA. | întrucât Organizația Hidrografică Internațională (OHI) recomandă să se evite activitățile de pescuit la o distanță minimă de 0,25 mile marine (463 de metri) de fiecare parte a unui cablu submarin pentru a reduce riscurile la minimum, |
| --- | --- |

AA.

întrucât Organizația Hidrografică Internațională (OHI) recomandă să se evite activitățile de pescuit la o distanță minimă de 0,25 mile marine (463 de metri) de fiecare parte a unui cablu submarin pentru a reduce riscurile la minimum,

| 1. | subliniază necesitatea de a evita potențialul impact negativ pe termen lung cauzat de turbinele eoliene din larg asupra anumitor ecosisteme, a stocurilor de pește și a biodiversității și, implicit, asupra activităților de pescuit în ansamblu; evidențiază că este nevoie de o abordare bazată pe ciclul de viață la dezvoltarea acestora, de la construire la exploatare și, în cele din urmă, dezafectare, de unde rezultă și importanța unor studii riguroase și detaliate pentru a evalua impacturile turbinelor eoliene offshore existente; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că energia din surse regenerabile offshore ar trebui implementată în așa fel încât să se creeze oportunități pentru alte activități, printr-o abordare bazată pe beneficii conexe de mediu, sociale și economice, asigurând beneficii pentru pescari și comunitățile locale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atrage atenția asupra faptului că energia din surse regenerabile offshore va fi sustenabilă doar dacă nu are un impact negativ asupra mediului sau asupra coeziunii economice, sociale și teritoriale, în special în regiunile care depind de pescuit; |
| --- | --- |

3.

| 4. | este preocupat de lipsa cercetării privind dezafectarea turbinelor eoliene din larg și efectele dezafectării asupra mediului; |
| --- | --- |

4.

| 5. | afirmă din nou că rămâne de competența statelor membre să decidă cu privire la mixul energetic național și la tehnologii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că energia din surse regenerabile și eficiența energetică se numără printre factorii-cheie pentru realizarea unei economii neutre din punct de vedere climatic; subliniază că, pentru a realiza obiectivul pentru 2030 privind energia din surse regenerabile, capacitatea infrastructurii și producția de energie electrică din surse regenerabile offshore trebuie majorate în consecință; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază potențialul important al hidrogenului din surse regenerabile, inclusiv din energia eoliană și solară, pentru realizarea obiectivului neutralității climatice al Uniunii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că parcurile eoliene plutitoare au potențialul de a fi dezvoltate în zone de apă adâncă, ceea ce extinde zona viabilă pentru dezvoltarea energiei eoliene, reducând în același timp vizibilitatea acesteia de pe mal; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să sprijine extinderea și comercializarea tehnologiei eoliene offshore plutitoare sustenabile care reduce și mai mult impactul asupra activităților de pescuit; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că este necesar să se reducă la minimum riscul ca introducerea pe scară largă a parcurilor eoliene în larg să afecteze funcționarea fizică a bazinului maritim, în special curenții marini și curenții de aer, ceea ce ar putea contribui la o amestecare a coloanei de apă stratificate și ar putea influența astfel ciclul nutrienților, generarea de valuri, amplitudinile mareelor și debitul de aluviuni târâte, precum și să se monitorizeze îndeaproape efectele acestora, iar zgomotul infrasonic generat de paletele rotative ar putea alunga peștii și speciile de mamifere marine din apropierea parcurilor eoliene din larg, în timp ce câmpurile electromagnetice generate de cablurile subacvatice, precum și zgomotul subacvatic generat de baterea pilonilor ar putea avea un puternic impact negativ asupra crustaceelor și a vieții marine; subliniază, în această privință, că este necesar să se dezvolte și să se cerceteze în continuare modalități de a evita și de a atenua aceste efecte negative; |
| --- | --- |

9.

| 10. | observă că este important să fie puse în aplicare bune practici pentru reducerea la minimum a perturbării și pentru atenuarea daunelor aduse ecosistemelor în etapa de planificare, de exploatare și de dezafectare a activității offshore; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că instalarea unităților de producție a energiei din surse regenerabile marine trebuie să fie inclusă în strategiile de dezvoltare și în suveranitatea energetică a fiecărui stat și să reflecte acestea și, în același timp, să fie în concordanță cu obiectivele Pactului verde european; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că este important să se ia în considerare caracteristicile morfologice și geografice ale zonelor în care ar trebui amplasate parcurile eoliene în larg; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că deciziile de a instala o infrastructură pentru producția de energie din surse regenerabile offshore ar trebui să aibă la bază cele mai bune evaluări științifice ale impactului asociat și să implice toate părțile interesate în exploatarea zonelor care urmează a fi ocupate, în special comunitățile de pescari asociate și organizațiile acestora; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază necesitatea de a investiga potențialele efecte, cum ar fi efectele de recif artificial ale sistemelor de energie din surse regenerabile offshore, asupra vieții marine și a pescuitului, care ar putea fi limitate la faza de exploatare, și de a analiza cum se poate realiza dezafectarea astfel încât beneficiile să nu fie doar temporare; subliniază că, atunci când parcurile eoliene în larg sunt dezafectate, siturile trebuie lăsate într-o stare care să permită activitățile de pescuit dacă acestea erau permise înainte de construcție sau în timpul fazei de exploatare și care să protejeze și să respecte mediul; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază necesitatea de a lua în considerare caracteristicile fundului mării atunci când sunt construite parcuri eoliene în larg, astfel încât să nu fie instalate infrastructuri acolo unde ar risca să modifice habitatele și ecosistemele locale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | propune să se evalueze combinarea și integrarea parcurilor eoliene din larg în interiorul zonelor marine protejate în raport cu obiective clar definite de conservare a habitatelor și a biodiversității, inclusiv cele legate de resursele piscicole; subliniază că ar trebui instituite comitete de gestionare în aceste zone marine protejate, pentru a asigura o mai bună coexistență a activităților, și că autoritatea competentă relevantă responsabilă de zonele marine protejate ar trebui să își dea acordul; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că parcurile eoliene în larg ar trebui amplasate, ori de câte ori este posibil, în zone în care pescuitul nu este permis, pentru a reduce la minimum efectele negative asupra industriei pescuitului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | susține că parcurile eoliene din larg pot avea un impact asupra activităților de pescuit prin schimbarea distribuției spațiale și a abundenței speciilor marine pescuite comercial, dar și ca urmare a închiderii lor din motive de siguranță sau a impunerii unei modificări a activității sau a metodei de pescuit, de exemplu de la pescuitul activ la cel pasiv; |
| --- | --- |

18.

| 19. | insistă să se stabilească un dialog și o cooperare cu pescarii încă de la începutul procesului; subliniază că este necesar să se țină seama de ecosistemele locale și de particularitățile comunității locale; evidențiază că este necesar ca pescarii să primească o compensație adecvată dacă instalarea parcurilor eoliene în larg le afectează activitățile; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia act de faptul că în comunicarea Comisiei referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030 se afirmă că „UE va promova cu prioritate soluții cum ar fi energia oceanică, energia eoliană marină, cele care permit și regenerarea stocurilor de pește” și că se are în vedere posibilitatea combinării parcurilor eoliene în larg cu zonele protejate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că impactul social, economic și de mediu al parcurilor eoliene în larg depinde de condițiile, ecosistemele și activitățile umane specifice sitului și că o colaborare a părților interesate la proiectarea, punerea în aplicare și gestionarea parcurilor eoliene în larg este esențială pentru a soluționa problemele de interes comun; |
| --- | --- |

21.

| 22. | constată că sectorul pescuitului la scară mică, costier și artizanal poate duce greul impactului instalării acestor unități de producție a energiei din surse regenerabile offshore, având în vedere apropierea lor relativă de coastă; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că cei care practică pescuitul la scară mică și costier vor fi deosebit de afectați de această schimbare, deoarece este posibil să nu aibă capacitatea de a se muta în alte zone de pescuit mai îndepărtate sau de a-și schimba metoda de pescuit, în special dacă parcurile eoliene din larg sunt situate în apele teritoriale (12 mile marine de coastă); solicită ca, în ultimă instanță, să se acorde compensații adecvate; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază necesitatea de a facilita accesul la asigurare pentru navele de pescuit care își desfășoară activitatea sau navighează prin zone cu parcuri eoliene offshore, pentru că în prezent aceasta este foarte problematică, deoarece polițele de asigurare ale navelor de pescuit nu oferă o indemnizație suficientă; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că orice restricție privind accesul la zonele de pescuit tradiționale afectează în mod direct mijloacele de subzistență ale pescarilor din diferite state membre de coastă ale UE și locurile de muncă dependente de pe uscat; subliniază, așadar, că ar trebui să se acorde compensații adecvate ca soluție de ultimă instanță, atunci când este necesar; în plus, subliniază că orice restricție privind accesul ar putea submina asigurarea de manieră responsabilă și sustenabilă a securității alimentare; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită statele membre ca, în conformitate cu dispozițiile privind amenajarea spațiului maritim, să desemneze zonele de pescuit istorice și tradiționale specifice ale pescarilor locali ca zone fără infrastructuri de producție a energiei din surse regenerabile offshore; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că o analiză suprapusă a surselor de energie regenerabile offshore și a activităților de pescuit indică o creștere abruptă a potențialului de conflicte spațiale în anumite bazine maritime europene în următorii ani; subliniază, în acest context, necesitatea amenajării spațiale timpurii, care să includă toate părțile interesate relevante, atât cu privire la amplasarea parcurilor eoliene în larg, cât și la configurarea lor; solicită să se instituie din timp o participare efectivă, dialoguri și rețele, pentru a reduce și a evita conflictele; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că, în prezent, există câteva exemple de cooperare (activă sau pasivă) în ceea ce privește activitățile de pescuit în zone cu parcuri eoliene în larg; subliniază că abordările bazate pe cooperare privind proiectarea în comun (coproiectare) a instalării parcurilor eoliene din larg, pentru a le combina cu alte utilizări, pot reduce impactul potențial asupra pescuitului, pot consolida relația dintre diferitele sectoare implicate și pot permite o cooperare benefică între acestea; |
| --- | --- |

28.

| 29. | recunoaște potențialul pentru acvacultură și cultivarea algelor, precum și pentru pescuitul pasiv în zonele cu parcuri eoliene în larg; subliniază totuși că sunt necesare mai multe cercetări pentru a evalua impactul lor ecologic și potențialul economic; |
| --- | --- |

29.

| 30. | este îngrijorat de faptul că, dincolo de interdicțiile și restricțiile legate de activitățile de pescuit, pescarii tind să evite pescuitul în zone cu parcuri eoliene din larg chiar și atunci când accesul este permis, din cauza riscului de daune accidentale, acroșaje și pierderi ale uneltelor de pescuit și deci, implicit, frica de a fi potențial expuși la asumarea răspunderii este o sursă de îngrijorare ce stă în calea coexistenței; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că mixurile energetice din regiunile ultraperiferice și insule depind foarte mult de importurile de combustibili fosili, în ciuda caracteristicilor lor locale, care sunt favorabile pentru dezvoltarea surselor regenerabile de energie; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să acorde atenție specială și să aloce finanțare specifică pentru dezvoltarea energiei din surse regenerabile offshore în aceste teritorii, cu scopul de a reduce la minimum dependența de combustibilii fosili; |
| --- | --- |

31.

| 32. | recunoaște potențialul dispozitivelor eoliene offshore plutitoare, care creează posibilități pentru instalații în zone cu ape adânci și presupun o distanță mai mare față de linia de țărm, un impact vizual mai mic și o mai mică suprapunere spațială potențială cu zonele de pescuit; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că dezafectarea turbinelor eoliene din larg nu trebuie să genereze efecte de durată asupra mediului sau să pericliteze siguranța navelor de pescuit din cauza unor infrastructuri care rămân în subsolul marin; evidențiază, în plus, că ar trebui dezvoltate în continuare metodele de reciclare pentru a reduce impactul asupra mediului; consideră esențial să se asigure că parcurile eoliene offshore sunt construite numai dacă se adoptă o abordare integrată a proceselor pe întreg ciclul de viață al turbinelor eoliene din larg, cu alte cuvinte, dacă este clar de la început cum pot fi proiectate, construite, utilizate, dezafectate și reciclate turbinele eoliene offshore într-un mod sustenabil; subliniază, de asemenea, că strategiile de dezafectare care prevăd o utilizare viitoare alternativă sau eliminarea construcțiilor trebuie integrate în planurile de proiectare și de instalare încă de la început și trebuie luat în considerare impactul pe termen lung din punctul de vedere al sustenabilității, pentru a respecta principiile economiei circulare. |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită să fie creat un standard internațional care să definească modalitatea de dezafectare a turbinelor și să ofere o imagine de ansamblu cuprinzătoare a normelor și a reglementărilor privind dezafectarea, respectând totodată principiile economiei circulare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că ar trebui să existe măsuri financiare care să acopere riscurile pe termen lung pe care le prezintă infrastructura offshore abandonată care ar putea fi eliminată, astfel încât pescuitul să poată fi reluat în siguranță; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că orice infrastructură din subsolul marin lăsată in situ ar trebui să fie supusă unei monitorizări adecvate; |
| --- | --- |

36.

| 37. | evidențiază că în studiile empirice recente nu există evaluări ale efectelor economice, socioeconomice și socioculturale ale energiei din surse regenerabile offshore asupra pescuitului; îndeamnă, prin urmare, Comisia să efectueze cercetări suplimentare care să nu se limiteze la impactul asupra mediului, cu scopul de a evalua posibilele efecte economice și sociale pe care investițiile în energie din surse regenerabile offshore le au asupra pescuitului și de a identifica modalități adecvate pentru a depăși aceste efecte negative; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că este nevoie de programe standardizate de monitorizare și de armonizare a datelor privind efortul de pescuit pentru a permite evaluări ale impactului cumulative, atât din punct de vedere ecologic și socioeconomic, cât și din punctul de vedere al mediului, ca urmare a extinderii energiei din surse regenerabile offshore, iar compatibilitatea și comparabilitatea datelor trebuie îmbunătățite; |
| --- | --- |

38.

| 39. | propune ca statele membre să intensifice coordonarea în domeniul cercetării privind parcurile eoliene din larg, cu scopul de a facilita colectarea și schimbul de constatări și de date obținute în urma cercetărilor, precum și schimbul de bune practici; reamintește că energia eoliană offshore este una dintre tehnologiile cele mai avansate, dar că alte sisteme de energie din surse regenerabile ar putea fi promițătoare și în anumite cazuri mai adecvate în unele zone în care au loc activități de pescuit și deci au un impact mai puțin dăunător asupra aspectelor economice, sociale și de mediu; evidențiază importanța stimulării investițiilor în cercetare și dezvoltare în acest sens; |
| --- | --- |

39.

| 40. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească cooperarea transfrontalieră în amenajarea spațiului maritim, inclusiv cu Regatul Unit, cel mai mare producător de energie eoliană offshore din Europa, pentru a găsi soluții la problemele comune, pentru a integra conexiunile electrice și pentru a învăța din bunele practici; |
| --- | --- |

40.

| 41. | susține că amenajarea spațiului maritim trebuie să joace un rol esențial, diferențiind fiecare zonă maritimă pe baza propriilor sale caracteristici și trebuie să pună mai mult accent pe evaluarea realizării opțiunilor de colocare și de utilizare multiplă a parcurilor eoliene din larg, ceea ce este extrem de important pentru a se ajunge la o situație reciproc avantajoasă pentru pescuitul și acvacultura sustenabile și pentru sectorul energiei offshore și pentru a include participarea efectivă a sectorului pescăresc la procesul decizional, spre deosebire de noțiunile mult prea vagi de „consultare” și „observatori”, îndeplinirea angajamentelor asumate și soluționarea prealabilă a conflictelor de utilizare; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită statele membre ca, în calitate de autorități competente în domeniul amenajării spațiului maritim și în contextul lucrărilor lor constante și al revizuirilor ulterioare ale planurilor de amenajare a spațiului maritim, să ia în considerare necesitatea de a asigura că sunt evitate efectele negative ale turbinelor eoliene offshore asupra pescuitului și că, prin urmare, acestea sunt amplasate departe de zonele de pescuit; |
| --- | --- |

42.

| 43. | promovează aplicarea unei abordări ecosistemice în amenajarea spațiului maritim, cu intenția de a oferi un cadru bazat pe sisteme pentru înțelegerea și gestionarea ecosistemelor marine și a interacțiunii lor cu activitățile socioeconomice; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază importanța sistemelor comunitare de producție a energiei care permit comunităților costiere și cooperativelor, inclusiv pescarilor, să își producă propria energie electrică și să reinvestească profiturile înapoi în comunitate; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că parcurile eoliene din larg ar trebui construite numai dacă se garantează că nu vor fi efecte negative ecologice și asupra mediului și nici economice, socioeconomice și socioculturale asupra pescarilor și a producătorilor din domeniul acvaculturii, în conformitate cu obiectivele economiei albastre și ale Pactului verde european; |
| --- | --- |

45.

| 46. | îndeamnă statele membre să ia în considerare, la stabilirea mixului energetic, impactul energiei produse în larg din surse regenerabile asupra ecosistemelor marine și a pescuitului; |
| --- | --- |

46.

| 47. | îndeamnă statele membre să lucreze în continuare și la dezvoltarea și utilizarea altor forme de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să efectueze o evaluare a impactului pentru a examina efectele economice, sociale și de mediu preconizate ale construirii de parcuri eoliene în larg în zonele în care acestea ar putea să intre în conflict atât cu sectorul pescuitului, cât și cu sustenabilitatea vieții marine; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că cooperarea între sectoarele care operează în mediul marin și în economia maritimă va fi și ea un catalizator pentru o tranziție justă; invită Comisia să evalueze inițiative care stimulează economiile locale și activitățile economice offshore și să identifice sinergii între sectoare, care pot sta la baza unei redresări economice viabile în timp; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că există deja exemple de coexistență între sectorul pescuitului și sectorul energiei eoliene offshore, iar această experiență ar trebui valorificată pentru a identifica și a împărtăși cele mai bune practici disponibile pentru întregul ciclu de viață al infrastructurii marine; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că părțile interesate ar trebui să aibă dreptul de a participa și de a-și spune cuvântul în amenajarea spațiului maritim; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că consultarea și participarea din timp, echitabilă, efectivă și constantă a părților interesate, în special a pescarilor și a producătorilor de produse din acvacultură, crearea unor orientări transparente și plata unor compensații ar putea atenua potențialul de conflicte și ar crea condiții de concurență echitabile între pescuit și energia din surse regenerabile offshore; |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită UE să promoveze și să sprijine parcurile eoliene în larg în acțiunea sa externă, în special cu țările terțe în care accesul la energie rămâne inegal și limitat, în conformitate cu obiectivele Pactului verde; |
| --- | --- |

53.

| 54. | evidențiază că, în conformitate cu articolul 191 alineatul (2) din TFUE, ar trebui să se aplice principiul precauției atunci când trebuie luate decizii înainte să fie disponibile cunoștințele sau informațiile necesare; |
| --- | --- |

54.

| 55. | remarcă faptul că ar putea fi necesare măsuri suplimentare la nivelul UE, inclusiv legislație, întrucât dovezile sugerează că amenajarea spațiului maritim avută în vedere de statele membre nu garantează includerea echitabilă a pescarilor și a altor părți interesate și, după caz, acordarea de compensații pentru activitățile de pescuit; |
| --- | --- |

55.

| 56. | îndeamnă Comisia și statele membre să se asigure că planurile de amenajare a spațiului maritim garantează includerea echitabilă a pescuitului, continuarea activităților acestora în mod sustenabil și reflectă în mod echitabil interesele legitime ale pescarilor, ale culegătorilor de crustacee și ale acvacultorilor; |
| --- | --- |

56.

| 57. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  JO L 164, 25.6.2008, p. 19.

(2)  JO L 257, 28.8.2014, p. 135.

(3)  JO L 328, 21.12.2018, p. 82.

(4)  JO C 458, 19.12.2018, p. 9.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0309.

(6)  Studiu – „Impact of the use of offshore wind and other marine renewables on European fisheries”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic B – Politici structurale și de coeziune, 12 noiembrie 2020.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/96 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/96

---

P9_TA(2021)0345

Dialogurile cu cetățenii și participarea cetățenilor la procesul decizional al UE

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la dialogurile cu cetățenii și participarea cetățenilor la procesul decizional al UE (2020/2201(INI))

(2022/C 99/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 10 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 10 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 11 din TUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 din TUE,

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la poziția Parlamentului European privind Conferința privind viitorul Europei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la poziția Parlamentului European privind Conferința privind viitorul Europei (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2020 referitoare la poziția Parlamentului European privind Conferința privind viitorul Europei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 iunie 2020 referitoare la poziția Parlamentului European privind Conferința privind viitorul Europei (2),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere avizele Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele Comisiei pentru cultură și educație și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0213/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0213/2021),

| A. | întrucât rezultatele alegerilor europene din 2019 au transmis semnalul pozitiv că cetățenii europeni sunt din ce în ce mai interesați de evoluțiile de la nivelul UE și consideră că legislația UE are un impact asupra vieții lor de zi cu zi; întrucât prezența generală la vot în 2019 a fost de 50,6 %, cea mai mare rată de participare din 1994 și o creștere semnificativă față de 2014, când a fost de 42,6 %; întrucât, deși prezența la vot în 2019 a fost mai mare în toate categoriile de populație, creșterea a fost determinată de generația mai tânără, cu creșteri semnificative în rândul persoanelor sub 25 de ani și între 25 și 39 de ani; întrucât, în pofida creșterii generale a prezenței la vot, există în continuare diferențe mari între statele membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât rezultatele alegerilor europene din 2019 au transmis semnalul pozitiv că cetățenii europeni sunt din ce în ce mai interesați de evoluțiile de la nivelul UE și consideră că legislația UE are un impact asupra vieții lor de zi cu zi; întrucât prezența generală la vot în 2019 a fost de 50,6 %, cea mai mare rată de participare din 1994 și o creștere semnificativă față de 2014, când a fost de 42,6 %; întrucât, deși prezența la vot în 2019 a fost mai mare în toate categoriile de populație, creșterea a fost determinată de generația mai tânără, cu creșteri semnificative în rândul persoanelor sub 25 de ani și între 25 și 39 de ani; întrucât, în pofida creșterii generale a prezenței la vot, există în continuare diferențe mari între statele membre;

| B. | întrucât, în Eurobarometrul privind implicarea civică din iunie 2020 (3), votul la alegerile europene a fost considerat de 55 % dintre respondenți ca fiind cel mai eficient mod de a-și face auzită vocea de decidenții de la nivelul UE; întrucât, deși obiectivul este de a îmbunătăți continuu funcționarea democrației în UE, mai multe sondaje Eurobarometru arată că cetățenii nu sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația; întrucât această percepție a fost constatată nu doar la nivelul UE, ci și la nivel național; întrucât o parte considerabilă a cetățenilor UE nu se simt auziți și percep Uniunea ca pe o entitate distantă; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în Eurobarometrul privind implicarea civică din iunie 2020 (3), votul la alegerile europene a fost considerat de 55 % dintre respondenți ca fiind cel mai eficient mod de a-și face auzită vocea de decidenții de la nivelul UE; întrucât, deși obiectivul este de a îmbunătăți continuu funcționarea democrației în UE, mai multe sondaje Eurobarometru arată că cetățenii nu sunt mulțumiți de modul în care funcționează democrația; întrucât această percepție a fost constatată nu doar la nivelul UE, ci și la nivel național; întrucât o parte considerabilă a cetățenilor UE nu se simt auziți și percep Uniunea ca pe o entitate distantă;

| C. | întrucât articolele 10 și 11 din TUE și articolele 20, 21, 24, 227 și 228 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) stau la baza participării cetățenilor la procesul de elaborare a politicilor și a legislației UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolele 10 și 11 din TUE și articolele 20, 21, 24, 227 și 228 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) stau la baza participării cetățenilor la procesul de elaborare a politicilor și a legislației UE;

| D. | întrucât articolul 10 alineatul (3) din TUE prevede că „[o]rice cetățean are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii” și că „[d]eciziile se iau în mod cât mai deschis și la un nivel cât mai apropiat posibil de cetățean”; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 10 alineatul (3) din TUE prevede că „[o]rice cetățean are dreptul de a participa la viața democratică a Uniunii” și că „[d]eciziile se iau în mod cât mai deschis și la un nivel cât mai apropiat posibil de cetățean”;

| E. | întrucât, în conformitate cu articolul 11 alineatele (1) și (2) din TUE, instituțiile au obligația de a acorda cetățenilor și asociațiilor reprezentative, prin mijloace adecvate, posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile și de a face public schimb de opinii în toate domeniile de acțiune ale Uniunii, precum și de a întreține un dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în conformitate cu articolul 11 alineatele (1) și (2) din TUE, instituțiile au obligația de a acorda cetățenilor și asociațiilor reprezentative, prin mijloace adecvate, posibilitatea de a-și face cunoscute opiniile și de a face public schimb de opinii în toate domeniile de acțiune ale Uniunii, precum și de a întreține un dialog deschis, transparent și constant cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă;

| F. | întrucât, la punctul 19 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (4) se subliniază că consultarea publică și a actorilor implicați este esențială pentru luarea în cunoștință de cauză a deciziilor și pentru creșterea calității procesului legislativ; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la punctul 19 din Acordul interinstituțional din 13 aprilie 2016 privind o mai bună legiferare (4) se subliniază că consultarea publică și a actorilor implicați este esențială pentru luarea în cunoștință de cauză a deciziilor și pentru creșterea calității procesului legislativ;

| G. | întrucât articolul 165 alineatul (2) din TFUE mandatează UE să încurajeze dezvoltarea schimburilor între tineri și între formatorii socio-educaționali, precum și participarea tinerilor la viața democratică din Europa; |
| --- | --- |

G.

întrucât articolul 165 alineatul (2) din TFUE mandatează UE să încurajeze dezvoltarea schimburilor între tineri și între formatorii socio-educaționali, precum și participarea tinerilor la viața democratică din Europa;

| H. | întrucât cetățenii UE pot introduce acțiuni directe în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) numai în anumite condiții, pentru a-și exercita drepturile care le revin în temeiul tratatelor, inclusiv al Cartei drepturilor fundamentale; întrucât alegerile democratice pentru Parlamentul European constituie principalul instrument al cetățenilor UE care funcționează de la bază spre vârf, iar celelalte mijloace, și anume inițiativa cetățenească europeană (ICE), plângerile adresate Ombudsmanului European și petițiile adresate Parlamentului trebuie întărite; |
| --- | --- |

H.

întrucât cetățenii UE pot introduce acțiuni directe în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) numai în anumite condiții, pentru a-și exercita drepturile care le revin în temeiul tratatelor, inclusiv al Cartei drepturilor fundamentale; întrucât alegerile democratice pentru Parlamentul European constituie principalul instrument al cetățenilor UE care funcționează de la bază spre vârf, iar celelalte mijloace, și anume inițiativa cetățenească europeană (ICE), plângerile adresate Ombudsmanului European și petițiile adresate Parlamentului trebuie întărite;

| I. | întrucât până acum șase inițiative cetățenești europene au fost reușite, cele mai recente fiind „Minority Safepack” și „End the Cage Age”; întrucât Regulamentul (UE) 2019/788 (5) privind ICE, care a intrat în vigoare în ianuarie 2020, urmărește să simplifice demersul cetățenilor pentru a solicita Comisiei să propună acte legislative în domeniile sale de competență, în care Uniunea are competența de a acționa; întrucât inițiativa „Minority Safepack” a fost prima ICE care a fost dezbătută în Parlament pe baza Regulamentului revizuit privind ICE și a beneficiat de un sprijin enorm din partea Parlamentului în decembrie 2020, cu 76 % din voturi; întrucât, cu toate acestea, impactul inițiativelor cetățenești europene este scăzut, parțial din cauza faptului că Comisia nu ia nicio măsură în urma lor; |
| --- | --- |

I.

întrucât până acum șase inițiative cetățenești europene au fost reușite, cele mai recente fiind „Minority Safepack” și „End the Cage Age”; întrucât Regulamentul (UE) 2019/788 (5) privind ICE, care a intrat în vigoare în ianuarie 2020, urmărește să simplifice demersul cetățenilor pentru a solicita Comisiei să propună acte legislative în domeniile sale de competență, în care Uniunea are competența de a acționa; întrucât inițiativa „Minority Safepack” a fost prima ICE care a fost dezbătută în Parlament pe baza Regulamentului revizuit privind ICE și a beneficiat de un sprijin enorm din partea Parlamentului în decembrie 2020, cu 76 % din voturi; întrucât, cu toate acestea, impactul inițiativelor cetățenești europene este scăzut, parțial din cauza faptului că Comisia nu ia nicio măsură în urma lor;

| J. | întrucât recomandările Ombudsmanului European nu sunt juridic obligatorii, însă rata de respectare a deciziilor sale este în mod constant ridicată; |
| --- | --- |

J.

întrucât recomandările Ombudsmanului European nu sunt juridic obligatorii, însă rata de respectare a deciziilor sale este în mod constant ridicată;

| K. | întrucât cetățenii UE și orice persoană fizică sau juridică având reședința sau sediul înregistrat într-un stat membru au dreptul de a adresa petiții Parlamentului European în temeiul articolelor 24 și 227 din TFUE ori de câte ori o problemă îi afectează direct și se încadrează în domeniile de activitate ale UE; |
| --- | --- |

K.

întrucât cetățenii UE și orice persoană fizică sau juridică având reședința sau sediul înregistrat într-un stat membru au dreptul de a adresa petiții Parlamentului European în temeiul articolelor 24 și 227 din TFUE ori de câte ori o problemă îi afectează direct și se încadrează în domeniile de activitate ale UE;

| L. | întrucât consultările publice online organizate de Comisie vizează de obicei anumite grupuri-țintă, nu sunt difuzate la scară largă și sunt uneori prea scurte, ceea ce înseamnă că o mare parte a populației este lăsată deoparte; întrucât Curtea de Conturi Europeană, în cadrul unei analize cuprinzătoare a politicii de consultare a Comisiei în 2019, a recomandat Comisiei să îmbunătățească modul în care se adresează cetățenilor, pentru a promova o mai mare participare; |
| --- | --- |

L.

întrucât consultările publice online organizate de Comisie vizează de obicei anumite grupuri-țintă, nu sunt difuzate la scară largă și sunt uneori prea scurte, ceea ce înseamnă că o mare parte a populației este lăsată deoparte; întrucât Curtea de Conturi Europeană, în cadrul unei analize cuprinzătoare a politicii de consultare a Comisiei în 2019, a recomandat Comisiei să îmbunătățească modul în care se adresează cetățenilor, pentru a promova o mai mare participare;

| M. | întrucât dialogurile cu cetățenii desfășurate de Comisie reprezintă mai degrabă o modalitate de a le oferi informații decât de a se angaja într-o dezbatere cu privire la felul în care ei văd lucrurile și la schimbările pe care le-ar dori în UE și nu oferă un mecanism de feedback pentru a informa cetățenii cu privire la rezultatele participării lor; |
| --- | --- |

M.

întrucât dialogurile cu cetățenii desfășurate de Comisie reprezintă mai degrabă o modalitate de a le oferi informații decât de a se angaja într-o dezbatere cu privire la felul în care ei văd lucrurile și la schimbările pe care le-ar dori în UE și nu oferă un mecanism de feedback pentru a informa cetățenii cu privire la rezultatele participării lor;

| N. | întrucât actuala funcționare a instrumentelor participative existente, cum ar fi ICE, consultările publice și dialogurile cu cetățenii, nu oferă cetățenilor mijloace suficiente de a influența procesul decizional al UE; întrucât acest lucru se datorează în mare parte lipsei unei monitorizări eficiente a procesului decizional la nivel instituțional; |
| --- | --- |

N.

întrucât actuala funcționare a instrumentelor participative existente, cum ar fi ICE, consultările publice și dialogurile cu cetățenii, nu oferă cetățenilor mijloace suficiente de a influența procesul decizional al UE; întrucât acest lucru se datorează în mare parte lipsei unei monitorizări eficiente a procesului decizional la nivel instituțional;

| O. | întrucât majoritatea formelor de participare sunt rar utilizate de cetățeni; întrucât majoritatea cetățenilor nu cunosc instrumentele participative existente și sunt astfel subreprezentați în opiniile și datele colectate prin instrumentele existente; întrucât participarea cetățenilor nu înlocuiește societatea civilă organizată; |
| --- | --- |

O.

întrucât majoritatea formelor de participare sunt rar utilizate de cetățeni; întrucât majoritatea cetățenilor nu cunosc instrumentele participative existente și sunt astfel subreprezentați în opiniile și datele colectate prin instrumentele existente; întrucât participarea cetățenilor nu înlocuiește societatea civilă organizată;

| P. | întrucât instrumentele participative actuale nu maximizează potențialul participării cetățenilor și contribuie astfel insuficient la creșterea legitimității democratice a UE și a sentimentului lor de apartenență la o Uniune care le reflectă nevoile și vederile; |
| --- | --- |

P.

întrucât instrumentele participative actuale nu maximizează potențialul participării cetățenilor și contribuie astfel insuficient la creșterea legitimității democratice a UE și a sentimentului lor de apartenență la o Uniune care le reflectă nevoile și vederile;

| Q. | întrucât reformarea instrumentelor participative existente, acordând o atenție deosebită grupurilor sociale cele mai slab reprezentate, în special tinerilor, și continuarea dezvoltării unei sfere publice europene pot contribui la consolidarea legitimității democratice a UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât reformarea instrumentelor participative existente, acordând o atenție deosebită grupurilor sociale cele mai slab reprezentate, în special tinerilor, și continuarea dezvoltării unei sfere publice europene pot contribui la consolidarea legitimității democratice a UE;

| R. | întrucât îmbunătățirea participării cetățenilor și a transparenței la nivelul UE este esențială pentru a aduce Uniunea mai aproape de cetățeni și pentru a spori încrederea acestora în instituțiile UE, precum și pentru a înfăptui o democrație veritabilă pe mai multe niveluri; întrucât lipsa de transparență împiedică dezbaterea publică pe marginea oricărui act legislativ; întrucât nu toate părțile interesate au acces egal la instituțiile UE sau la informații despre activitatea lor; întrucât Comisia trebuie să poarte dialoguri deschise, transparente și regulate cu cetățenii și organizațiile societății civile; întrucât UE ar trebui să se asigure că societatea civilă poate participa activ la dezbaterea publică și are capacitatea de a influența politicile și procesele decizionale; |
| --- | --- |

R.

întrucât îmbunătățirea participării cetățenilor și a transparenței la nivelul UE este esențială pentru a aduce Uniunea mai aproape de cetățeni și pentru a spori încrederea acestora în instituțiile UE, precum și pentru a înfăptui o democrație veritabilă pe mai multe niveluri; întrucât lipsa de transparență împiedică dezbaterea publică pe marginea oricărui act legislativ; întrucât nu toate părțile interesate au acces egal la instituțiile UE sau la informații despre activitatea lor; întrucât Comisia trebuie să poarte dialoguri deschise, transparente și regulate cu cetățenii și organizațiile societății civile; întrucât UE ar trebui să se asigure că societatea civilă poate participa activ la dezbaterea publică și are capacitatea de a influența politicile și procesele decizionale;

| S. | întrucât, pentru a face posibilă participarea cetățenilor, trebuie consolidată dimensiunea europeană a educației civice, contribuind la o mai bună înțelegere a UE; |
| --- | --- |

S.

întrucât, pentru a face posibilă participarea cetățenilor, trebuie consolidată dimensiunea europeană a educației civice, contribuind la o mai bună înțelegere a UE;

| T. | întrucât există o nevoie tot mai mare de cursuri de educație civică europeană în toate statele membre; întrucât, în acest context, ar trebui recunoscută activitatea organizațiilor societății civile în domeniul educației și învățării civice și ar trebui încurajată o abordare holistică a acesteia, inclusiv a educației și învățării formale și non-formale; |
| --- | --- |

T.

întrucât există o nevoie tot mai mare de cursuri de educație civică europeană în toate statele membre; întrucât, în acest context, ar trebui recunoscută activitatea organizațiilor societății civile în domeniul educației și învățării civice și ar trebui încurajată o abordare holistică a acesteia, inclusiv a educației și învățării formale și non-formale;

| U. | întrucât proiectele reușite de participare a cetățenilor, cum ar fi European HomeParliaments și Dialogul UE cu tinerii, au arătat că ei doresc să fie incluși în procesele decizionale ale UE în mod regulat; |
| --- | --- |

U.

întrucât proiectele reușite de participare a cetățenilor, cum ar fi European HomeParliaments și Dialogul UE cu tinerii, au arătat că ei doresc să fie incluși în procesele decizionale ale UE în mod regulat;

| V. | întrucât Consiliul rămâne o instituție cu uși închise, după cum a confirmat ancheta Ombudsmanului European OI/2/2017/TE privind lipsa de transparență a Consiliului în ceea ce privește accesul public la documentele sale legislative și procesul său decizional; |
| --- | --- |

V.

întrucât Consiliul rămâne o instituție cu uși închise, după cum a confirmat ancheta Ombudsmanului European OI/2/2017/TE privind lipsa de transparență a Consiliului în ceea ce privește accesul public la documentele sale legislative și procesul său decizional;

| W. | întrucât OCDE definește guvernarea deschisă ca „o cultură a guvernării bazată pe politici și practici publice inovatoare și sustenabile, inspirate de principiile transparenței, responsabilizării și participării, care promovează democrația și o creștere incluzivă”; |
| --- | --- |

W.

întrucât OCDE definește guvernarea deschisă ca „o cultură a guvernării bazată pe politici și practici publice inovatoare și sustenabile, inspirate de principiile transparenței, responsabilizării și participării, care promovează democrația și o creștere incluzivă”;

| X. | întrucât consultările cu cetățenii europeni desfășurate de statele membre în 2018, pe tema viitorului Europei, s-au dovedit a fi un instrument eficace pentru a interacționa cu cetățenii în chestiuni legate de UE; întrucât lipsa unei monitorizări și a unei continuități concrete în acest proces a făcut ca efortul participativ să aibă rezultate mixte; |
| --- | --- |

X.

întrucât consultările cu cetățenii europeni desfășurate de statele membre în 2018, pe tema viitorului Europei, s-au dovedit a fi un instrument eficace pentru a interacționa cu cetățenii în chestiuni legate de UE; întrucât lipsa unei monitorizări și a unei continuități concrete în acest proces a făcut ca efortul participativ să aibă rezultate mixte;

| Y. | întrucât Conferința privind viitorul Europei ar trebui să implice cetățenii cât mai mult și ar putea oferi o experiență valoroasă de dialog, pentru a înțelege așteptările reale ale cetățenilor cu privire la rolul UE și la activitatea instituțiilor; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Conferința privind viitorul Europei ar trebui să implice cetățenii cât mai mult și ar putea oferi o experiență valoroasă de dialog, pentru a înțelege așteptările reale ale cetățenilor cu privire la rolul UE și la activitatea instituțiilor;

| 1. | subliniază necesitatea de a reflecta asupra modului în care Uniunea poate deveni mai eficientă în dialogul cu cetățenii, conform principiilor de bază ale democrației sale reprezentative; consideră că cetățenii ar trebui să se facă mai mult auziți în procesul decizional al UE pentru ca Uniunea să le reflecte mai bine opiniile și să fie mai rezilientă, mai democratică și mai eficace; consideră, în acest sens, că nu ar trebui exclusă modificarea tratatului, deși aceasta nu ar trebui să fie un scop în sine, iar Conferința privind viitorul Europei ar trebui să ofere o oportunitate de a avea un dialog constructiv cu cetățenii pe aceste teme esențiale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că orice reformă a Uniunii, pentru a o face mai socială, mai echitabilă, mai coezivă, mai unită, mai concentrată, mai capabilă, mai suverană și mai responsabilă, devine mai puternică dacă sunt implicați direct cetățeni, prin mecanisme participative; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că există o tensiune fundamentală între viziunea unei Uniuni centrate pe statele membre și cea a unei Uniuni centrate pe propriile instituții, care poate fi dezamorsată prin conceperea unei abordări și a unor instrumente pentru o Uniune Europeană a cetățenilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că instrumentele participative existente prezintă diverse deficiențe și ar trebui, prin urmare îmbunătățite sau dezvoltate și altele noi, pentru a face participarea cetățenilor mai accesibilă, mai incluzivă, mai substanțială și mai eficace; consideră că, pentru a facilita participarea publicului la o dezbatere politică mai largă și a oferi cetățenilor posibilitatea de a influența consecințele politice, cu sinergii în cadrul mecanismelor existente, este imperativ ca implicarea cetățenilor să fie structurată astfel încât să răspundă așteptărilor lor; consideră că această agendă a participării de la bază spre vârf ar trebui să fie complementară democrației reprezentative în UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază importanța ICE ca unic instrument participativ la nivelul UE care are capacitatea de a declanșa acte legislative; solicită consolidarea răspunsului oferit prin adoptarea unei rezoluții parlamentare pentru fiecare ICE reușită; subliniază că Comisia trebuie să-și respecte întru totul obligația legală de a prezenta suficiente motive pentru a-și justifica acțiunea sau inacțiunea în urma unei ICE și consideră că această justificare trebuie să fie mai cuprinzătoare, pentru a oferi cetățenilor o imagine exactă asupra a ceea ce pot aștepta de la implicarea într-o ICE sau de la lansarea acesteia; regretă faptul că Comisia nu a dat curs ICE reușite prin măsuri legislative; consideră că, în conformitate cu articolul 15 din Regulamentul (UE) 2019/788, în cazul în care Comisia, în termenele stabilite, nu își publică intențiile sau își declară într-o comunicare intenția de a nu lua măsuri în urma unei ICE care îndeplinește cerințele procedurale și este conformă cu tratatele, în special cu valorile fundamentale ale Uniunii consacrate la articolul 2 din TUE, Parlamentul poate decide, în conformitate cu articolul 222 din Regulamentul său de procedură, să dea curs ICE printr-un raport legislativ din proprie inițiativă (INL); cere insistent Comisiei să se angajeze să prezinte propuneri legislative în urma adoptării de către Parlament a acestor INL; propune, în acest sens, modificarea actualului acord-cadru dintre Parlament și Comisie; solicită ca Regulamentul privind ICE să fie modificat pentru a stimula Comisia să prezinte o propunere legislativă dacă ICE depusă îndeplinește cerințele relevante; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că, în urma raportului Curții de Conturi Europene (6), care recunoaște eficacitatea consultărilor publice ale Comisiei și având în vedere percepția satisfăcătoare a cetățenilor, Comisia ar trebui să își îmbunătățească procesul de consultare publică pentru a promova o mai mare participare a cetățenilor și pentru a monitoriza și evalua mai bine contribuțiile acestora1a; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că conceptul și practica dialogurilor cu cetățenii actuale ar trebui consolidate și actualizate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază beneficiile implicării cetățenilor și societății civile în dezvoltarea unei sfere publice europene și în completarea legitimității democratice a UE oferite de instituțiile sale reprezentative și de procedurile sale democratice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că nu toți actorii, în special cetățenii și grupurile societății civile, sunt la fel de activi politic, la fel de vocali și la fel de influenți; prin urmare, consideră că democrația participativă a UE impune susținerea cetățenilor neorganizați și promovarea accesului lor la oportunități electorale și participative în cadrul și în afara canalelor UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că încrederea cetățenilor în instituțiile UE este fundamentală pentru democrație, pentru buna guvernanță și elaborarea unor politici eficace; crede că instituțiile trebuie să depună eforturi pentru a atinge cele mai înalte standarde posibile de transparență, responsabilitate și integritate; subliniază că accesul cetățenilor la toate documentele instituțiilor europene este fundamental într-o democrație participativă; invită, în special, Consiliul să ofere o mai mare transparență a procesului decizional și a accesului la documente; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază potențialul noilor tehnologii care pot oferi noi căi de a interacționa cu cetățenii, de a asigura o abordare ascendentă eficace și de a îmbunătăți capacitatea cetățenilor de a trage la răspundere instituțiile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că o guvernare deschisă, care combină măsuri mai extinse de transparență și de responsabilizare și instrumente participative, reprezintă soluția potrivită la deficitul democratic care rezultă din percepția cetățenilor că nu au niciun cuvânt de spus în procesul decizional al UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută înființarea prevăzută a unui organism de etică, ca autoritate independentă pentru promovarea transparenței în instituțiile UE; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atrage atenția asupra noului program „Cetățenie, egalitate, drepturi și valori”, care ar trebui să asigure mai multă vizibilitate și un impact sporit al activităților care contribuie la dialogurile cu cetățenii și la implicarea în democrațiile participative; subliniază că este important să se asigure continuitatea și mai multe resurse pentru componenta „cetățeni” a acestui program, inclusiv activitățile de înfrățire a orașelor și de comemorare; salută introducerea unor activități menite să promoveze în continuare valorile europene în cadrul acestui program, cum ar fi sensibilizarea cu privire la o istorie europeană comună; pledează pentru înființarea rapidă a „Grupului de dialog civic”, în cadrul noului program; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că este important să fie promovate schimburile între cetățenii din diferite țări, la nivel european, național, regional și local, în special prin intermediul rețelelor de orașe și regiuni și prin facilitarea unui dialog interregional; invită Comisia să asigure o finanțare suficientă în acest scop, prin intermediul componentei „Implicarea și participarea cetățenilor” din cadrul programului „Cetățenie, egalitate, drepturi și valori”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că o mai bună informare cu privire la preocupările cetățenilor va ajuta instituțiile UE în eforturile lor de a fi atenți și receptivi la aceste preocupări, oferind canale adecvate pentru a ajunge la cetățeni și a colecta contribuții și efectuând o monitorizare adecvată în cadrul procesului decizional ulterior; solicită ca mecanismele participative să fie îmbunătățite, astfel încât participarea cetățenilor să aibă un impact semnificativ asupra procesului decizional al UE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază necesitatea de a colabora cu tinerii, în special în dezbaterea politică privind viitorul Europei și de a-i implica în mod consecvent în mecanisme participative și în dialoguri periodice ale cetățenilor, întrucât deciziile de astăzi le vor determina viitorul; subliniază că trebuie identificate noi mijloace de comunicare și interacțiune, adaptate intereselor tinerilor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | apreciază consultările special dedicate copiilor derulate de Comisie și sprijină crearea unei platforme UE de participare a copiilor în viitor; consideră o idee bună participarea tinerilor la platforma digitală și la forumurile cetățenilor din cadrul Conferinței privind viitorul Europei; îndeamnă instituțiile UE să creeze structuri care să asigure un dialog similar cu copiii și tinerii în viitor, pe o bază sistematică și prin mecanisme de feedback adecvate; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită implicarea reală a tinerilor și a organizațiilor de tineret în planificarea, punerea în aplicare și evaluarea evenimentelor și a programelor; salută eforturile depuse de Dialogul UE cu tinerii pentru a include tinerii și organizațiile de tineret în elaborarea politicilor și luarea deciziilor; invită instituțiile UE să se angajeze să ia măsuri concrete pe baza rezultatelor Dialogului UE cu tinerii; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază este necesară colaborarea cu instituțiile de învățământ și cu organizațiile de educație civică, pentru ca cetățenia europeană activă să devină parte a programei școlare în întreaga UE; invită Comisia să ofere sprijin pentru a completa programele educaționale din toate statele membre, în special prin sprijinirea elaborării unui curriculum comun privind educația civică europeană și globală, să promoveze o mai bună înțelegere a funcționării Uniunii, a instituțiilor existente în UE și a istoriei și culturilor statelor membre și să încurajeze o gândire obiectivă și critică cu privire la beneficiile Uniunii Europene; sugerează includerea unor module despre funcționarea și istoria UE în programele de învățământ și invită Comisia să propună orientări referitoare la acestea; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește „Declarația privind promovarea cetățeniei și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării prin educație”, adoptată de miniștrii educației din UE la 17 martie 2015, în care solicitau acțiuni consolidate în domeniul educației la nivel european, național, regional și local, pentru a proteja societatea noastră pluralistă; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să lanseze un concurs anual olimpic al Uniunii Europene pe tema funcționării și istoriei UE pentru tinerii din licee, din instituțiile de formare profesională și din alte structuri de învățământ, pentru a stimula interesul, participarea și dezbaterea pe teme legate de UE; subliniază că programul Erasmus+ ar trebui utilizat și pentru a consolida educația civică europeană, în special în rândul studenților și al tinerilor; reiterează că este necesară o susținere mai mare din partea Comisiei pentru programele pe teme UE și programele de studiu din întreaga Europă și din afara acesteia, pe baza experienței reușite a programului Erasmus+; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că asigurarea participării tinerilor va fi o parte esențială a impactului pe termen lung al inițiativelor de dialog cu cetățenii; subliniază, prin urmare, că este important ca toate activitățile de învățare despre UE să acorde atenție tinerilor și sugerează promovarea instrumentelor de implicare a tinerilor, cu un accent deosebit pe rețelele sociale, aplicațiile mobile, jocurile mobile, chestionarele și alte formate adaptate tinerilor; salută programele educaționale de la egal la egal, cum ar fi Parlamentul European al Tinerilor și Dialogul tinerilor din UE, ca exemple de bune practici; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază importanța mediului academic, a cercetătorilor și a universităților pentru îmbunătățirea cunoașterii practice a cetățenilor cu privire la mecanismele participative din UE, pentru a crește participarea lor la procesul decizional al UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că un dialog real cu cetățenii și participarea lor activă sunt strâns legate de dimensiunea europeană a educației cetățenești; subliniază, prin urmare, că trebuie consolidată dimensiunea europeană a educației cetățenești pentru a permite cetățenilor să participe și să acționeze ca cetățeni informați și să ia parte pe deplin la viața civică și socială atât la nivel european, cât și la nivelul statelor membre, pe baza înțelegerii conceptelor și structurilor politice, juridice, sociale și economice, precum și a evoluțiilor globale și a sustenabilității; invită Comisia să elaboreze o strategie europeană cuprinzătoare pentru a consolida competențele cetățenești în UE și să conceapă măsuri de sprijin care să ofere un acces egal la educația civică tuturor persoanelor rezidente în UE, pentru a le permite să-și exercite drepturile politice; |
| --- | --- |

25.

| 26. | propune crearea unei rețele europene pentru educația civică, care să ofere o platformă pentru schimbul de bune practici și cunoștințe privind metodele de consolidare a dimensiunii europene a educației civice; subliniază necesitatea unor noi modele și instrumente de educație civică; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază rolul jucat de mass-media în modelarea opiniilor cetățenilor cu privire la politica UE și la UE însăși; subliniază necesitatea de a susține un peisaj mediatic independent și divers în întreaga Europă, dar consideră că ar trebui depuse eforturi mai mari pentru a combate dezinformarea și raportarea eronată în mass-media cu privire la chestiuni legate de UE, în special prin creșterea sprijinului acordat proiectelor media paneuropene bazate pe fapte; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pune în evidență dreptul cetățenilor de a avea acces la informații fiabile, independente și factuale privind Uniunea Europeană, politicile și procesele sale decizionale; recunoaște necesitatea stabilirii unui acces diversificat la un centru european comun de presă care să fie neutru și independent, axat pe activități de informare și accesibil în toate limbile oficiale ale UE și a dezvoltării unei comunicări proactive cu cetățenii UE; recunoaște, de asemenea, valoarea canalelor media existente; consideră că este necesar să se combată în mod concret răspândirea informării greșite și a dezinformării, în special în perioade de criză, când sunt necesare în cea mai mare măsură informații valabile, fiabile și actualizate; subliniază că independența mass-mediei este esențială acestor procese; solicită introducerea în funcționarea platformelor online a feedback-ului în aval, a verificării faptelor și a moderării informațiilor false și dezinformării, care să respecte drepturile civile și libertatea de exprimare; consideră, prin urmare, că este esențial să se consolideze formarea jurnaliștilor pentru a încuraja gândirea independentă și critică; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută obiectivul Planului european de acțiune pentru democrație de a îmbunătăți participarea cetățenilor la sistemele democratice prin luarea deciziilor în cunoștință de cauză; subliniază necesitatea de a asigura participarea tinerilor și angajamentul civic al persoanelor din medii defavorizate în cadrul programului Erasmus+ și al Corpului european de solidaritate; salută măsurile anunțate în cadrul Planului european de acțiune pentru democrație pentru consolidarea libertății presei, a libertății de exprimare și a jurnalismului de calitate; așteaptă cu interes propunerile Comisiei privind instrumente practice și eficiente pentru o mai bună garantare a siguranței jurnaliștilor, care sunt prea des supuși la amenințări și intimidări nejustificate, limitând astfel dreptul cetățenilor la informare; ia act cu îngrijorare de lipsa unor propuneri specifice pentru a asigura libertatea artistică și pentru a acorda protecție artiștilor cenzurați și urmăriți penal și invită Comisia să dezvolte în continuare acest domeniu în cadrul Planului european de acțiune pentru democrație; |
| --- | --- |

29.

| 30. | recunoaște dreptul tuturor cetățenilor UE de a solicita și de a primi informații de la instituțiile UE într-una dintre limbile oficiale ale UE; subliniază că un dialog autentic și participarea activă și informată a cetățenilor UE la procesul decizional al UE sunt posibile numai dacă nu există bariere lingvistice și, prin urmare, invită Comisia să depună eforturi mult mai mari pentru a comunica cu cetățenii în toate limbile oficiale ale UE; constată că, pentru a consolida incluziunea, sensibilizarea și vizibilitatea, este necesar să se îmbunătățească accesibilitatea conținutului online; propune ca toate site-urile UE să fie ușor de utilizat și să fie disponibile în toate limbile oficiale ale UE; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește că politicile și legislația europeană sunt, de cele mai multe ori, puse în aplicare de administrațiile locale și regionale, care au capacitatea de a se adresa mai ușor cetățenilor și de a juca un rol central în educarea acestora cu privire la UE, deoarece ele reprezintă nivelul de guvernare cel mai apropiat de cetățeni; subliniază că un prim pas ar putea fi creșterea resurselor alocate birourilor de legătură ale instituțiilor europene și dezvoltarea rețelei lor teritoriale în întreaga Europă; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută avizul Comitetului European al Regiunilor din 14 octombrie 2020, intitulat „Autoritățile locale și regionale în dialog permanent cu cetățenii” (7); solicită, pe lângă instrumentele de participare a cetățenilor la nivelul UE, crearea unei rețele de administrații pe mai multe niveluri, care ar trebui să funcționeze ca lanț de transmisie între instituțiile europene și cetățeni; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reiterează necesitatea de a implica întru totul cetățenii în procesul decizional al UE, pentru a crește legitimitatea Uniunii și încrederea cetățenilor în activitatea instituțiilor; subliniază, prin urmare, necesitatea unor mecanisme participative permanente care să faciliteze și să încurajeze mai mult participarea cetățenilor la procesul decizional al UE, în plus față de vot și de alte canale și instrumente existente; sprijină acțiunile de sensibilizare cu privire la aceste mecanisme, pentru a le maximiza impactul și eficiența; subliniază că aceste mecanisme sunt necesare la nivel european, național, regional și local, alături de o coordonare orizontală și verticală adecvată între instituții la diferite niveluri; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că procesele de participare regulată a cetățenilor ar putea servi mai multor scopuri, cum ar fi influențarea priorităților politice și legislative anuale, elaborarea unor propuneri concrete pentru chestiuni specifice, discutarea aspectelor instituționale sau luarea unor decizii privind cheltuirea anumitor resurse publice; subliniază, cu toate acestea, că, deși participarea cetățenilor se va dovedi benefică în anumite domenii, este important ca cetățenii să înțeleagă clar rezultatele implicării, inclusiv limitările inerente, cu proceduri subsecvente adecvate și transparente; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ia act de faptul că mecanismele de participare a cetățenilor includ o gamă largă de instrumente complementare, cum ar fi adunările cetățenilor, inițiativele cetățenești, consultările publice, dialogurile cu cetățenii, bugetarea participativă, referendumurile etc.; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește că mecanismele participatorii pentru cetățeni ar trebui să le ofere o ocazie pentru a-și exprima ideile și preocupările; subliniază că aceste dialoguri trebuie să fie participative, incluzive, deschise, bine gândite, transnaționale, transparente, imparțiale, responsabile, eficiente, vizibile și angajante; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că, pentru a ajunge la cât mai mulți oameni, trebuie adoptată o abordare incluzivă; subliniază că selecția participanților ar trebui să urmărească o reprezentare echilibrată a populației, utilizând instrumente de comunicare adecvate pentru a ajunge la un public divers, astfel încât diversitatea societală și teritorială să fie întru totul reflectată; subliniază că toți cetățenii ar trebui să aibă acces egal la mecanismele participative, inclusiv cei care locuiesc în zone defavorizate sau cei care au un acces mai redus la informațiile despre UE; solicită extinderea mecanismelor participative la toți cetățenii, inclusiv la cei ai țărilor terțe care își au reședința în UE, precum și la cetățenii UE care își au reședința într-un alt stat membru sau într-o țară din afara UE, cărora ar trebui să li se ofere mecanisme alternative adaptate nevoilor lor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază necesitatea ca cetățenii să aibă acces la mecanisme de participare în toate limbile oficiale ale Uniunii; reamintește că barierele lingvistice fac ca instituțiile europene să se distanțeze de cetățeni și împiedică dezvoltarea unei democrații europene cu adevărat incluzive; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că este important ca persoanele cu dizabilități să aibă acces neîngrădit la toate instrumentele diverse pe care UE le pune la dispoziția cetățenilor, mai ales prin interpretarea și traducerea sistematică în limbajul semnelor și în limbaj ușor lizibil; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că organizațiile societății civile, partenerii sociali și alți actori ar trebui să joace un rol major în toate instrumentele participative; consideră că este foarte important să existe metodologii adecvate care să sprijine participarea acestora; subliniază că, pentru ca astfel de instrumente să aibă succes, trebuie implicate Comitetul Regiunilor (CoR) și Comitetul Economic și Social European (CESE); |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că, pentru a fi eficiente, scopul, regulile și calendarele tuturor proceselor participative trebuie comunicate de la bun început; subliniază că comunicarea privind implicarea cetățenilor trebuie să evidențieze rolul practic al tuturor mecanismelor; altfel, dacă așteptările lor rămân fără răspuns, participarea va scădea și legitimitatea va fi slăbită; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază necesitatea de a avea un bun echilibru între un format comun și diversele practici naționale pentru dialogurile cu cetățenii organizate în mod regulat, pentru a le oferi cetățenilor un cadru european care să țină seama de diferitele tradiții de deliberare la nivel național; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că tehnologiile digitale ar trebui să completeze instrumentele de participare față în față și, în special, să fie folosite pentru a încuraja participarea în rândul populațiilor care au dificultăți în utilizarea instrumentelor participative tradiționale; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia și statele membre să dezvolte instrumente accesibile, inovatoare și favorabile incluziunii pentru participarea cetățenilor și dialogul cu cetățenii, valorificând mai bine tehnologiile digitale pentru a le permite tuturor cetățenilor (tineri și vârstnici, persoane cu dizabilități, cetățeni mobili ai UE, persoane care locuiesc în zone rurale sau mai puțin populate) să joace un rol efectiv în procesul decizional al UE, trăgând învățăminte din presiunea exercitată de pandemia de COVID-19 pentru a recurge mai intens la instrumente digitale; subliniază valoarea adăugată a unui site web nebirocratic și cuprinzător, care să ofere cetățenilor informații despre toate inițiativele participative europene; subliniază rolul esențial al rețelelor de socializare, în special pentru copii; subliniază că aceste instrumente inovatoare ar trebui să aibă drept scop sprijinirea democrației reprezentative și că ar trebui asigurată transparența la toate nivelurile; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită verificarea factuală și moderarea în ceea ce privește dezinformarea în funcționarea platformelor online utilizate pentru a interacționa cu cetățenii; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește că, înainte de lansarea oricărui proces participativ, instituțiile UE trebuie să se angajeze să ia măsuri pe baza rezultatelor la care s-a ajuns, în funcție de competențele și procedurile lor legislative, întrucât dezamăgirea cetățenilor provine adesea din faptul că eforturile lor nu au nicio urmare; subliniază că cetățenii ar trebui să aibă o înțelegere clară a structurilor de implicare și de dialog, astfel încât așteptările lor să corespundă realității, în caz contrar existând riscul prejudicierii dreptului lor de vot; subliniază că orice nou instrument participativ ar trebui să fie însoțit de o campanie de comunicare eficientă, cu un angajament politic la nivel înalt la nivelul UE și la nivel național, similar cu campania electorală de succes din 2019 pentru alegerile pentru Parlamentul European; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că instituțiile UE trebuie să ofere în mod activ orientări participanților pe tot parcursul procesului participativ; subliniază că, la încheierea sa, rezultatul procesului participativ trebuie precizat clar, pentru a fi integrat într-un demers subsecvent cu caracter obligatoriu; propune ca, la încheierea acestor procese, participanților să li se ofere feedback în scris cu privire la fiecare propunere sau recomandare, într-un limbaj clar, în care instituțiile să-și exprime clar intenția de a pune în practică propunerile și recomandările sau să-și justifice decizia de a nu face acest lucru; recunoaște că există dificultăți și provocări de depășit dacă se dorește ca mecanismele participative să contribuie mai substanțial la calitatea democrației și, în consecință, la un sentiment de apartenență și de identitate europeană; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază necesitatea de a stabili un cadru pentru a asigura o urmare a dialogurilor cu cetățenii, pentru a ține seama în mod eficace de contribuția acestora; propune ca una din urmări să fie integrarea rezultatelor în rapoarte din proprie inițiativă și audieri publice și implicarea cetățenilor, inclusiv a celor mai slab reprezentate grupuri ale societății, în special tinerii, pe parcursul acestor etape; |
| --- | --- |

48.

| 49. | consideră că procesele participative ale cetățenilor trebuie să respecte un nivel maxim de transparență; constată că transparența și datele deschise consolidează încrederea în instituțiile publice și, prin urmare, legitimitatea acestora; subliniază că promovarea legitimității democratice a instituțiilor UE prin implicarea publicului necesită o mai bună înțelegere a procesului decizional al UE; solicită crearea unui standard pentru o guvernare deschisă la nivelul UE, care ar putea servi drept bază pentru alte niveluri de guvernare; |
| --- | --- |

49.

| 50. | propune ca site-ul web al Comisiei „Exprimați-vă părerea” să devină o resursă unică, care să permită accesul la toate instrumentele participative la nivelul UE; observă că pandemia de COVID-19 a încurajat utilizarea mijloacelor de media digitală și a sistemelor de conferințe online și, prin urmare, consideră că digitalizarea oferă oportunități suplimentare pentru participarea cetățenilor; subliniază că acest lucru a ajutat cetățenii să participe mai rapid, mai larg și mai incluziv la procesul decizional; consideră că UE ar trebui să promoveze modalități noi și inovatoare de participare a cetățenilor, care să permită utilizarea instrumentelor tehnologiei digitale care facilitează dialogul multilingv cu cetățenii; invită Comisia să adopte noi posibilități digitale pentru participarea cetățenilor, în toate limbile oficiale ale UE, inclusiv tutoriale, exemple din trecut și informații privind legislația relevantă; consideră că ar trebui să se prevadă dispoziții pentru persoanele nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate; |
| --- | --- |

50.

| 51. | încurajează înființarea unui for independent al societății civile, mediului academic și partenerilor sociali pentru a monitoriza procesul și cursul dat de către instituțiile UE; |
| --- | --- |

51.

| 52. | încurajează facilitarea înființării unei rețele independente a organizațiilor societății civile, bazată pe participare voluntară, pentru a reuni diferite inițiative democratice, inclusiv din diferite regiuni, pentru a facilita schimbul de informații și transferul de cunoștințe, precum și pentru a asigura utilizarea celor mai bune practici; consideră că acest lucru va îmbunătăți gradul de sensibilizare a cetățenilor cu privire la procedurile decizionale ale UE și va asigura cetățenilor mai multe oportunități de influențare a procesului decizional; |
| --- | --- |

52.

| 53. | salută propunerea președinților CESE și CoR de a înființa un grup de lucru interinstituțional privind participarea cetățenilor la procesele decizionale ale UE; |
| --- | --- |

53.

| 54. | se angajează să colaboreze cu celelalte instituții ale UE și cu actorii relevanți pentru a consolida canalele suplimentare de participare a cetățenilor, inclusiv extinderea dialogurilor cu cetățenii și instituirea unui mecanism permanent pentru participarea cetățenilor, cu un proces de monitorizare obligatoriu în mod oficial; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită Comisia să prezinte o propunere de acord interinstituțional privind dialogul civil, în temeiul articolului 11 alineatul (2) din TUE, în care să se precizeze că instituțiile trebuie să mențină un dialog deschis, transparent și periodic cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază faptul că este important să se promoveze angajamentul civic și participarea activă într-un mod coordonat și coerent la nivelul UE și la nivel local, regional și național; consideră, în acest sens, că ar trebui consolidate rolul, activitățile și independența reprezentanțelor Comisiei Europene și ale birourilor de legătură ale Parlamentului European (EPLO) din statele membre, pentru a facilita angajamentul civic și dialogul direct cu cetățenii, a oferi accesul la informații și diseminarea acestora, precum și pentru a crește gradul de conștientizare cu privire la Uniunea Europeană și la politicile sale prin utilizarea largă și bine coordonată a instrumentelor de comunicare pentru participarea digitală și fizică a cetățenilor; |
| --- | --- |

56.

| 57. | evidențiază inițiativa Noul Bauhaus european, ca o inovație recentă ce urmărește să încurajeze și să faciliteze participarea cetățenilor; subliniază că inițiativa reunește cetățeni, experți, companii și instituții, facilitând discuțiile despre modalitățile prin care spațiile de locuit de mâine să devină mai abordabile financiar și mai accesibile; |
| --- | --- |

57.

| 58. | propune introducerea unor mecanisme de participare a cetățenilor la proiectele-pilot, inclusiv „bugetarea participativă”, pentru a face posibilă conturarea componentei de cheltuieli a bugetului Uniunii și „externalizarea spre public”, pentru a permite cetățenilor să se implice în elaborarea politicilor împreună cu factorii de decizie ai UE; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că trebuie facilitată participarea cetățenilor, cu o implicare adecvată a instituțiilor UE, la reformele structurale ale Uniunii, prin reformarea metodei Convenției, conform articolului 48 din TUE; propune ca acest aspect să fie discutat la Conferința privind viitorul Europei; |
| --- | --- |

59.

| 60. | salută Conferința privind viitorul Europei și consideră că aceasta reprezintă o ocazie excelentă de a se angaja direct într-un dialog de substanță cu cetățenii privind viitorul Europei și de a răspunde cererilor lor; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază importanța unei participări echilibrate a organizațiilor societății civile, alături de reprezentanții instituționali, la Conferința privind viitorul Europei; subliniază necesitatea unei monitorizări solide a rezultatelor conferinței, a informării cetățenilor cu privire la diferitele etape ale procesului decizional rezultat, a garantării unui dialog veritabil cu cetățenii și care va continua după încheierea oficială a Conferinței privind viitorul Europei; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că agorele cetățenilor organizate în cadrul Conferinței privind viitorul Europei ar trebui să servească drept pilot pentru viitoarea lor instituționalizare ca mecanism permanent de participare a cetățenilor la dezbaterile esențiale; |
| --- | --- |

62.

| 63. | speră că Conferința privind viitorul Europei va aduce o contribuție importantă la îmbunătățirea în continuare a participării cetățenilor la procesul de elaborare a politicilor UE și va deschide calea pentru instituirea unor noi mecanisme permanente pentru participarea cetățenilor; |
| --- | --- |

63.

| 64. | consideră că Conferința privind viitorul Europei oferă ocazia de a discuta posibilele mecanisme de participare activă a cetățenilor în procesul de consultare, pentru a avea o influență asupra programului anual de lucru al Comisiei și a discursului privind starea Uniunii; ia act de faptul că un astfel de mecanism ar putea funcționa anual, începând în primele luni, cu agore ale cetățenilor din fiecare țară și regiune, care să pregătească prioritățile de discutat într-o Agoră transnațională a cetățenilor europeni, ale cărei concluzii să fie prezentate cu ocazia Zilei Europei; subliniază că prioritățile stabilite în Agora cetățenilor europeni ar trebui prezentate instituțiilor UE, pentru a contribui la mecanismul de consultare care conduce la stabilirea programului anual de lucru al Comisiei; |
| --- | --- |

64.

| 65. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0010.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0153.

(3)  Sondajul Eurobarometru Flash 413

(4)  Acordul interinstituțional între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind o mai bună legiferare (JO L 123, 12.5.2016, p. 1).

(5)  Regulamentul (UE) 2019/788 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 aprilie 2019 privind inițiativa cetățenească (JO L 130, 17.5.2019, p. 55).

(6)  Raportul special nr. 14/2019 „Exprimați-vă părerea!”, Curtea de Conturi Europeană, septembrie 2019.

(7)  JO C 440, 18.12.2020, p. 49.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/105 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/105

---

P9_TA(2021)0346

Cooperarea UE-NATO în contextul relațiilor transatlantice

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la cooperarea UE-NATO în contextul relațiilor transatlantice (2020/2257(INI))

(2022/C 99/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Tratatul Atlanticului de Nord, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul Atlanticului de Nord,

| — | având în vedere Titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 21 și 42 din acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Titlul V din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 21 și 42 din acesta,

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 iunie 2018 privind relațiile UE-NATO (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 iunie 2018 privind relațiile UE-NATO (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la mobilitatea militară (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la mobilitatea militară (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2019 referitoare la viitorul Tratatului privind forțele nucleare cu rază medie de acțiune și la impactul asupra Uniunii Europene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 februarie 2019 referitoare la viitorul Tratatului privind forțele nucleare cu rază medie de acțiune și la impactul asupra Uniunii Europene (3),

| — | având în vedere declarația secretarului general al Organizației Tratatului Atlanticului de Nord (NATO) din 2 august 2019 referitoare la Tratatul privind forțele nucleare cu rază medie de acțiune, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația secretarului general al Organizației Tratatului Atlanticului de Nord (NATO) din 2 august 2019 referitoare la Tratatul privind forțele nucleare cu rază medie de acțiune,

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 26 noiembrie 2019 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată și a Directivei 2008/118/CE privind regimul general al accizelor, în ceea ce privește acțiunile de apărare din cadrul Uniunii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 26 noiembrie 2019 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată și a Directivei 2008/118/CE privind regimul general al accizelor, în ceea ce privește acțiunile de apărare din cadrul Uniunii (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune – raport anual (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune – raport anual (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raport anual (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raport anual (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2009/81/CE privind achizițiile publice în domeniul apărării și securității și a Directivei 2009/43/CE privind transferul de produse din domeniul apărării (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2009/81/CE privind achizițiile publice în domeniul apărării și securității și a Directivei 2009/43/CE privind transferul de produse din domeniul apărării (7),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 14 noiembrie 2016 privind Strategia globală a UE pentru politica externă și de securitate a Uniunii, intitulate „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 14 noiembrie 2016 privind Strategia globală a UE pentru politica externă și de securitate a Uniunii, intitulate „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică”,

| — | având în vedere Decizia (UE) 2017/971 a Consiliului din 8 iunie 2017 de stabilire a modalităților de planificare și conducere pentru misiunile PSAC militare neexecutive ale UE și de modificare a Deciziilor 2010/96/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze, 2013/34/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor armate maliene (EUTM Mali) și (PESC) 2016/601 privind o misiune PSAC de instruire militară a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUTM RCA) (8), care creează Capacitatea militară de planificare și conducere a UE (MPCC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2017/971 a Consiliului din 8 iunie 2017 de stabilire a modalităților de planificare și conducere pentru misiunile PSAC militare neexecutive ale UE și de modificare a Deciziilor 2010/96/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor de securitate somaleze, 2013/34/PESC privind o misiune militară a Uniunii Europene pentru a contribui la instruirea forțelor armate maliene (EUTM Mali) și (PESC) 2016/601 privind o misiune PSAC de instruire militară a Uniunii Europene în Republica Centrafricană (EUTM RCA) (8), care creează Capacitatea militară de planificare și conducere a UE (MPCC),

| — | având în vedere pachetul de măsuri în domeniul apărării prezentat de Comisie la 7 iunie 2017 în documentul de reflecție privind viitorul apărării europene (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul de măsuri în domeniul apărării prezentat de Comisie la 7 iunie 2017 în documentul de reflecție privind viitorul apărării europene (COM(2017)0315),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 13 și 14 decembrie 2018 privind securitatea și apărarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 13 și 14 decembrie 2018 privind securitatea și apărarea,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 17 iunie 2020 privind securitatea și apărarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 17 iunie 2020 privind securitatea și apărarea,

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2020/1639 a Consiliului din 5 noiembrie 2020 de stabilire a condițiilor generale pentru invitarea, în mod excepțional, a statelor terțe să participe la proiecte individuale în cadrul PESCO (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2020/1639 a Consiliului din 5 noiembrie 2020 de stabilire a condițiilor generale pentru invitarea, în mod excepțional, a statelor terțe să participe la proiecte individuale în cadrul PESCO (9),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 16 noiembrie 2020 intitulate „O redresare în vederea promovării tranziției către o industrie europeană mai dinamică, rezilientă și competitivă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 16 noiembrie 2020 intitulate „O redresare în vederea promovării tranziției către o industrie europeană mai dinamică, rezilientă și competitivă”,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 20 noiembrie 2020 privind revizuirea strategică a PESCO 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 20 noiembrie 2020 privind revizuirea strategică a PESCO 2020,

| — | având în vedere decizia din 6 mai 2021 a Consiliului de a aproba participarea SUA, Canadei și Norvegiei la proiectul PESCO privind mobilitatea militară, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia din 6 mai 2021 a Consiliului de a aproba participarea SUA, Canadei și Norvegiei la proiectul PESCO privind mobilitatea militară,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 aprilie 2021 privind Strategia UE pentru cooperare în regiunea indo-pacifică,

| — | având în vedere decizia Statelor Unite de a se alătura din nou Acordului de la Paris, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Statelor Unite de a se alătura din nou Acordului de la Paris,

| — | având în vedere declarația comună adoptată la summitul UE-SUA din 15 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună adoptată la summitul UE-SUA din 15 iunie 2021,

| — | având în vedere declarația comună adoptată la summitul UE-Canada din 15 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună adoptată la summitul UE-Canada din 15 iunie 2021,

| — | având în vedere foaia de parcurs privind schimbările climatice și apărarea propusă de Serviciul European de Acțiune Externă la 6 noiembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere foaia de parcurs privind schimbările climatice și apărarea propusă de Serviciul European de Acțiune Externă la 6 noiembrie 2020,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 2 decembrie 2020 intitulată „Noua agendă UE-SUA pentru o schimbare globală” (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 2 decembrie 2020 intitulată „Noua agendă UE-SUA pentru o schimbare globală” (JOIN(2020)0022),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 10 și 11 decembrie 2020 privind relațiile dintre UE și SUA, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 10 și 11 decembrie 2020 privind relațiile dintre UE și SUA,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 22 martie 2021 privind instituirea Instrumentului european pentru pace (IEP), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 22 martie 2021 privind instituirea Instrumentului european pentru pace (IEP),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 decembrie 2020 intitulată „Strategia de securitate cibernetică a UE pentru deceniul digital” (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 16 decembrie 2020 intitulată „Strategia de securitate cibernetică a UE pentru deceniul digital” (JOIN(2020)0018),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 7 iunie 2017, intitulată „O abordare strategică a rezilienței în cadrul acțiunii externe a UE” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 7 iunie 2017, intitulată „O abordare strategică a rezilienței în cadrul acțiunii externe a UE” (JOIN(2017)0021),

| — | având în vedere declarațiile membrilor Consiliului European din 26 februarie 2021 privind securitatea și apărarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile membrilor Consiliului European din 26 februarie 2021 privind securitatea și apărarea,

| — | având în vedere acordul dintre negociatorii Parlamentului European și cei ai Consiliului din 10 decembrie 2020 privind Fondul european de apărare (FEA), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul dintre negociatorii Parlamentului European și cei ai Consiliului din 10 decembrie 2020 privind Fondul european de apărare (FEA),

| — | având în vedere acordul politic dintre Parlamentul European și Consiliu din 18 decembrie 2020 privind Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) pentru următorul cadru financiar multianual (CFM) (2021-2027), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul politic dintre Parlamentul European și Consiliu din 18 decembrie 2020 privind Instrumentul de vecinătate, cooperare pentru dezvoltare și cooperare internațională (IVCDCI) pentru următorul cadru financiar multianual (CFM) (2021-2027),

| — | având în vedere Acordul privind securitatea informațiilor din 14 martie 2003 dintre UE și NATO, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind securitatea informațiilor din 14 martie 2003 dintre UE și NATO,

| — | având în vedere Declarația comună privind cooperarea UE-NATO, semnată la Varșovia la 8 iulie 2016 de președintele Consiliului European, președintele Comisiei Europene și secretarul general al NATO, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună privind cooperarea UE-NATO, semnată la Varșovia la 8 iulie 2016 de președintele Consiliului European, președintele Comisiei Europene și secretarul general al NATO,

| — | având în vedere ansamblul comun de 74 de propuneri de implementare ale Declarației comune de la Varșovia aprobat de Consiliile UE și NATO la 6 decembrie 2016 și la 5 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere ansamblul comun de 74 de propuneri de implementare ale Declarației comune de la Varșovia aprobat de Consiliile UE și NATO la 6 decembrie 2016 și la 5 decembrie 2017,

| — | având în vedere Declarația comună privind cooperarea UE-NATO, semnată la Bruxelles de președinții Consiliului European și Comisiei Europene și secretarul general al NATO la 10 iulie 2018, precum și Declarația de la Bruxelles a șefilor de stat și de guvern care au participat la reuniunea Consiliului Nord-Atlantic de la Bruxelles din 11-12 iulie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună privind cooperarea UE-NATO, semnată la Bruxelles de președinții Consiliului European și Comisiei Europene și secretarul general al NATO la 10 iulie 2018, precum și Declarația de la Bruxelles a șefilor de stat și de guvern care au participat la reuniunea Consiliului Nord-Atlantic de la Bruxelles din 11-12 iulie 2018,

| — | având în vedere cele cinci rapoarte intermediare ale Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) și ale Secretarului General al NATO privind punerea în aplicare a setului comun de propuneri prezentate în comun în iunie și decembrie 2017, precum și în iunie 2018, 2019 și 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele cinci rapoarte intermediare ale Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) și ale Secretarului General al NATO privind punerea în aplicare a setului comun de propuneri prezentate în comun în iunie și decembrie 2017, precum și în iunie 2018, 2019 și 2020,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), în special obiectivul 16 de promovare a unor societăți pașnice și favorabile includerii pentru o dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (ODD), în special obiectivul 16 de promovare a unor societăți pașnice și favorabile includerii pentru o dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere obligația de dezarmare nucleară a statelor părți care dețin arme nucleare, prevăzută la articolul VI din Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (TNP), |
| --- | --- |

—

având în vedere obligația de dezarmare nucleară a statelor părți care dețin arme nucleare, prevăzută la articolul VI din Tratatul de neproliferare a armelor nucleare (TNP),

| — | având în vedere Declarația de la summitul din Țara Galilor, prezentată la 5 septembrie 2014 de șefii de stat și de guvern care au luat parte la reuniunea Consiliului Atlanticului de Nord din Țara Galilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la summitul din Țara Galilor, prezentată la 5 septembrie 2014 de șefii de stat și de guvern care au luat parte la reuniunea Consiliului Atlanticului de Nord din Țara Galilor,

| — | având în vedere comunicatul de la summitul de la Bruxelles, emis de șefii de stat și de guvern care au luat parte la reuniunea Consiliului Atlanticului de Nord de la Bruxelles, din 14 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de la summitul de la Bruxelles, emis de șefii de stat și de guvern care au luat parte la reuniunea Consiliului Atlanticului de Nord de la Bruxelles, din 14 iunie 2021,

| — | având în vedere comunicatul liderilor G7 din 13 iunie 2021, intitulat „Agenda noastră comună de acțiune la nivel mondial pentru a reconstrui mai bine”, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul liderilor G7 din 13 iunie 2021, intitulat „Agenda noastră comună de acțiune la nivel mondial pentru a reconstrui mai bine”,

| — | având în vedere summitul UE-Rusia organizat la Geneva la 16 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul UE-Rusia organizat la Geneva la 16 iunie 2021,

| — | având în vedere Agenda ONU pentru dezarmare intitulată „Asigurarea viitorului nostru comun”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda ONU pentru dezarmare intitulată „Asigurarea viitorului nostru comun”,

| — | având în vedere raportul Grupului de reflecție creat de secretarul general al NATO la 25 noiembrie 2020 intitulat „NATO 2030: uniți pentru o nouă eră”, coprezidat de Thomas de Maizière și Wess Mitchell, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului de reflecție creat de secretarul general al NATO la 25 noiembrie 2020 intitulat „NATO 2030: uniți pentru o nouă eră”, coprezidat de Thomas de Maizière și Wess Mitchell,

| — | având în vedere raportul Grupului de tineri lideri ai NATO 2030 din 4 februarie 2021 intitulat „NATO 2030: Embrace the change, guard the values” („NATO 2030: acceptarea schimbării, protejarea valorilor”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Grupului de tineri lideri ai NATO 2030 din 4 februarie 2021 intitulat „NATO 2030: Embrace the change, guard the values” („NATO 2030: acceptarea schimbării, protejarea valorilor”),

| — | având în vedere vizita secretarului general al NATO la Colegiul comisarilor din 15 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita secretarului general al NATO la Colegiul comisarilor din 15 decembrie 2020,

| — | având în vedere participarea VP/ÎR la reuniunea miniștrilor Apărării ai NATO din 17 și 18 februarie 2021 și la reuniunea miniștrilor Afacerilor externe ai NATO din 23 și 24 martie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere participarea VP/ÎR la reuniunea miniștrilor Apărării ai NATO din 17 și 18 februarie 2021 și la reuniunea miniștrilor Afacerilor externe ai NATO din 23 și 24 martie 2021,

| — | având în vedere discursul din 14 septembrie 2016 al președintelui Comisiei, dl Juncker, privind starea Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul din 14 septembrie 2016 al președintelui Comisiei, dl Juncker, privind starea Uniunii,

| — | având în vedere declarațiile din 19 februarie 2021 ale liderilor politici ai NATO și ai UE la Conferința specială pentru securitate de la München intitulată „Beyond Westlessness” („Dincolo de absența Occidentului”), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 19 februarie 2021 ale liderilor politici ai NATO și ai UE la Conferința specială pentru securitate de la München intitulată „Beyond Westlessness” („Dincolo de absența Occidentului”),

| — | având în vedere schimbul de opinii din cadrul sesiunii din 3 martie 2021 a Conferinței interparlamentare pentru politica externă și de securitate comună (PESC) și politica de securitate și apărare comună (PSAC), |
| --- | --- |

—

având în vedere schimbul de opinii din cadrul sesiunii din 3 martie 2021 a Conferinței interparlamentare pentru politica externă și de securitate comună (PESC) și politica de securitate și apărare comună (PSAC),

| — | având în vedere documentul de analiză al Curții de Conturi Europene nr. 09/2019 din 12 septembrie 2019 referitor la apărarea europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de analiză al Curții de Conturi Europene nr. 09/2019 din 12 septembrie 2019 referitor la apărarea europeană,

| — | având în vedere schimbul de opinii cu secretarul general al NATO din cadrul reuniunii comune a Comisiei pentru afaceri externe, a Subcomisiei pentru securitate și apărare și a Delegației pentru relațiile cu Adunarea Parlamentară a NATO, care a avut loc la 15 martie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere schimbul de opinii cu secretarul general al NATO din cadrul reuniunii comune a Comisiei pentru afaceri externe, a Subcomisiei pentru securitate și apărare și a Delegației pentru relațiile cu Adunarea Parlamentară a NATO, care a avut loc la 15 martie 2021,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0192/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A9-0192/2021),

| A. | întrucât solidaritatea și parteneriatul european și transatlantic constituie baza pentru securitatea trecută, actuală și viitoare a parteneriatului transatlantic; întrucât atât NATO, cât și UE au un caracter diferit, dar evoluează în același context geopolitic volatil; |
| --- | --- |

A.

întrucât solidaritatea și parteneriatul european și transatlantic constituie baza pentru securitatea trecută, actuală și viitoare a parteneriatului transatlantic; întrucât atât NATO, cât și UE au un caracter diferit, dar evoluează în același context geopolitic volatil;

| B. | întrucât atât UE, cât și NATO au inițiat procese de reflecție pentru a se adapta corespunzător la schimbările de securitate globale fără precedent; întrucât în iunie 2020 liderii UE au convenit să lanseze un proces menit să definească o „busolă strategică”; întrucât, la summitul lor recent din 14 iunie 2021, liderii NATO au decis să înceapă să lucreze la viitorul concept strategic al NATO, care va fi aprobat cu ocazia următoarei lor reuniuni la nivel înalt din 2022; |
| --- | --- |

B.

întrucât atât UE, cât și NATO au inițiat procese de reflecție pentru a se adapta corespunzător la schimbările de securitate globale fără precedent; întrucât în iunie 2020 liderii UE au convenit să lanseze un proces menit să definească o „busolă strategică”; întrucât, la summitul lor recent din 14 iunie 2021, liderii NATO au decis să înceapă să lucreze la viitorul concept strategic al NATO, care va fi aprobat cu ocazia următoarei lor reuniuni la nivel înalt din 2022;

| C. | întrucât, în noiembrie 2020, serviciile de informații ale statelor membre ale UE au conlucrat la pregătirea primei analize cuprinzătoare, confidențiale și la 360 de grade a întregii game de amenințări și încercări cu care se confruntă sau s-ar putea confrunta UE în viitorul apropiat; întrucât, în noiembrie 2021, VP/ÎR urmează să prezinte un proiect al Busolei strategice, pe care statele membre îl vor discuta și pe care se preconizează că îl vor adopta în martie 2022; întrucât Busola strategică urmărește să faciliteze instaurarea unei „culturi europene comune a securității și apărării”; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în noiembrie 2020, serviciile de informații ale statelor membre ale UE au conlucrat la pregătirea primei analize cuprinzătoare, confidențiale și la 360 de grade a întregii game de amenințări și încercări cu care se confruntă sau s-ar putea confrunta UE în viitorul apropiat; întrucât, în noiembrie 2021, VP/ÎR urmează să prezinte un proiect al Busolei strategice, pe care statele membre îl vor discuta și pe care se preconizează că îl vor adopta în martie 2022; întrucât Busola strategică urmărește să faciliteze instaurarea unei „culturi europene comune a securității și apărării”;

| D. | întrucât UE recunoaște în mod explicit rolul NATO și al membrilor săi în apărarea Europei și a cetățenilor săi [articolul 42 alineatul (7) din TUE]; întrucât NATO are responsabilitatea principală de apărare colectivă (articolul 5 din Tratatul de la Washington); întrucât NATO rămâne un garant esențial în domeniul capacităților, asigurând interoperabilitatea tehnică și umană a forțelor aliate și coerența politicilor lor în materie de echipamente; întrucât angajamentul față de autoapărarea colectivă, consacrat la articolul 5 din Tratatul Atlanticului de Nord și la articolul 42 alineatul (7) din TUE, constituie garanția solidarității dintre aliați și între statele membre; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE recunoaște în mod explicit rolul NATO și al membrilor săi în apărarea Europei și a cetățenilor săi [articolul 42 alineatul (7) din TUE]; întrucât NATO are responsabilitatea principală de apărare colectivă (articolul 5 din Tratatul de la Washington); întrucât NATO rămâne un garant esențial în domeniul capacităților, asigurând interoperabilitatea tehnică și umană a forțelor aliate și coerența politicilor lor în materie de echipamente; întrucât angajamentul față de autoapărarea colectivă, consacrat la articolul 5 din Tratatul Atlanticului de Nord și la articolul 42 alineatul (7) din TUE, constituie garanția solidarității dintre aliați și între statele membre;

| E. | întrucât valorile comune, istoria comună și relațiile speciale pe care le împărtășesc UE, membrii europeni ai NATO, SUA și Canada constituie piatra de temelie a alianței transatlantice; întrucât UE și NATO fac față la încercări comune în materie de securitate, au interese comune în materie de apărare și funcționează în același mediu de securitate din ce în ce mai dificil; |
| --- | --- |

E.

întrucât valorile comune, istoria comună și relațiile speciale pe care le împărtășesc UE, membrii europeni ai NATO, SUA și Canada constituie piatra de temelie a alianței transatlantice; întrucât UE și NATO fac față la încercări comune în materie de securitate, au interese comune în materie de apărare și funcționează în același mediu de securitate din ce în ce mai dificil;

| F. | întrucât, în urma Declarației comune din 2016, a fost inițiat un proces de cooperare între UE și NATO, axat pe 74 de propuneri comune de acțiune în domenii precum contracararea amenințărilor hibride, cooperarea operațională, inclusiv pe mare, migrația, securitatea și apărarea cibernetice, capacitățile de apărare, sectorul apărării și cercetarea, exercițiile și sprijinirea eforturilor de întărire a capacităților ale partenerilor estici și sudici; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în urma Declarației comune din 2016, a fost inițiat un proces de cooperare între UE și NATO, axat pe 74 de propuneri comune de acțiune în domenii precum contracararea amenințărilor hibride, cooperarea operațională, inclusiv pe mare, migrația, securitatea și apărarea cibernetice, capacitățile de apărare, sectorul apărării și cercetarea, exercițiile și sprijinirea eforturilor de întărire a capacităților ale partenerilor estici și sudici;

| G. | întrucât securitatea și apărarea Europei depind de voința politică și de capacitatea civilă și militară a europenilor de a-și asuma răspunderea într-un mediu strategic care s-a deteriorat considerabil în ultimii ani; întrucât NATO nu ar trebui văzută doar ca o continuare a unui proiect din trecut, ci ca o viziune pentru viitorul securității și stabilității mondiale, care trebuie să continue să își adapteze strategia politică la noile încercări, să mențină solidaritatea și coeziunea politică și să rămână o organizație credibilă și inovatoare din punct de vedere tehnic; |
| --- | --- |

G.

întrucât securitatea și apărarea Europei depind de voința politică și de capacitatea civilă și militară a europenilor de a-și asuma răspunderea într-un mediu strategic care s-a deteriorat considerabil în ultimii ani; întrucât NATO nu ar trebui văzută doar ca o continuare a unui proiect din trecut, ci ca o viziune pentru viitorul securității și stabilității mondiale, care trebuie să continue să își adapteze strategia politică la noile încercări, să mențină solidaritatea și coeziunea politică și să rămână o organizație credibilă și inovatoare din punct de vedere tehnic;

| H. | întrucât singurul cadru juridic pentru relațiile UE-NATO continuă să fie „Cadrul convenit” din 2003, care se limitează la utilizarea în comun a structurilor de planificare, a activelor și a capacităților colective ale NATO cu UE în ceea ce privește planificarea și desfășurarea operațiunilor militare din cadrul PSAC a UE, în conformitate cu acordurile „Berlin Plus”; |
| --- | --- |

H.

întrucât singurul cadru juridic pentru relațiile UE-NATO continuă să fie „Cadrul convenit” din 2003, care se limitează la utilizarea în comun a structurilor de planificare, a activelor și a capacităților colective ale NATO cu UE în ceea ce privește planificarea și desfășurarea operațiunilor militare din cadrul PSAC a UE, în conformitate cu acordurile „Berlin Plus”;

| I. | întrucât, la 10 noiembrie 2020, secretarul general al NATO Jens Stoltenberg a declarat că „trebuie să continuăm controlul armelor nucleare și dezarmarea în regim de urgență” , iar la 15 decembrie 2020 aliații NATO și-au reafirmat angajamentul față de menținerea și întărirea controlului armelor, a dezarmării și a neproliferării; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 10 noiembrie 2020, secretarul general al NATO Jens Stoltenberg a declarat că „trebuie să continuăm controlul armelor nucleare și dezarmarea în regim de urgență” , iar la 15 decembrie 2020 aliații NATO și-au reafirmat angajamentul față de menținerea și întărirea controlului armelor, a dezarmării și a neproliferării;

| J. | întrucât UE și statele sale membre, în special de la publicarea Strategiei globale a UE din 2016, au pus în aplicare politici care le permit să fie un actor global mai activ și mai influent pentru pace și securitate și, prin urmare, și-au intensificat cooperarea în domeniul securității și apărării; întrucât printre obiectivele de etapă se numără instituirea Fondului european de apărare (FEA) și a programelor sale precursoare, lansarea cooperării structurate permanente (PESCO) și procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD), precum și acordul privind Instrumentul european pentru pace (EPF); |
| --- | --- |

J.

întrucât UE și statele sale membre, în special de la publicarea Strategiei globale a UE din 2016, au pus în aplicare politici care le permit să fie un actor global mai activ și mai influent pentru pace și securitate și, prin urmare, și-au intensificat cooperarea în domeniul securității și apărării; întrucât printre obiectivele de etapă se numără instituirea Fondului european de apărare (FEA) și a programelor sale precursoare, lansarea cooperării structurate permanente (PESCO) și procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD), precum și acordul privind Instrumentul european pentru pace (EPF);

| K. | întrucât CARD oferă UE un instrument vizând armonizarea în continuare a eforturilor statelor membre legate de dezvoltarea capacităților de apărare și identificarea unor domenii suplimentare de cooperare; |
| --- | --- |

K.

întrucât CARD oferă UE un instrument vizând armonizarea în continuare a eforturilor statelor membre legate de dezvoltarea capacităților de apărare și identificarea unor domenii suplimentare de cooperare;

| L. | întrucât, în cadrul PSAC, 5 000 de militari și civili din UE sunt în prezent trimiși în șase misiuni și operații militare și 11 misiuni civile pe trei continente; întrucât aceste misiuni au oferit cu succes sprijin, întărirea capacităților și instruire cu scopul de a asigura pacea, securitatea și stabilitatea în zonele de conflict și post-conflict; întrucât capacitatea Europei se bazează în mare măsură pe capacitatea Uniunii de a interveni în mod credibil în teatrele de operații externe; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în cadrul PSAC, 5 000 de militari și civili din UE sunt în prezent trimiși în șase misiuni și operații militare și 11 misiuni civile pe trei continente; întrucât aceste misiuni au oferit cu succes sprijin, întărirea capacităților și instruire cu scopul de a asigura pacea, securitatea și stabilitatea în zonele de conflict și post-conflict; întrucât capacitatea Europei se bazează în mare măsură pe capacitatea Uniunii de a interveni în mod credibil în teatrele de operații externe;

| M. | întrucât în ultimele luni au avut loc interacțiuni la nivel înalt UE-NATO la niveluri fără precedent, cum ar fi prima discuție dintre un secretar general al NATO și Colegiul comisarilor UE, în decembrie 2020, sau participarea, în februarie 2021, a secretarului general al NATO la Consiliul European; |
| --- | --- |

M.

întrucât în ultimele luni au avut loc interacțiuni la nivel înalt UE-NATO la niveluri fără precedent, cum ar fi prima discuție dintre un secretar general al NATO și Colegiul comisarilor UE, în decembrie 2020, sau participarea, în februarie 2021, a secretarului general al NATO la Consiliul European;

| N. | întrucât NATO, prin procesul său de planificare a apărării (NDPP), își stabilește, la fiecare patru ani, „nivelul de ambiție” prin stabilirea, din punct de vedere calitativ și cantitativ, a rezervei de forțe, de echipamente și capacități pe care aliații ar trebui să o aibă în inventarele lor pentru a sprijini întregul spectru al misiunilor NATO și pentru a fi în măsură să răspundă la posibile amenințări și provocări; |
| --- | --- |

N.

întrucât NATO, prin procesul său de planificare a apărării (NDPP), își stabilește, la fiecare patru ani, „nivelul de ambiție” prin stabilirea, din punct de vedere calitativ și cantitativ, a rezervei de forțe, de echipamente și capacități pe care aliații ar trebui să o aibă în inventarele lor pentru a sprijini întregul spectru al misiunilor NATO și pentru a fi în măsură să răspundă la posibile amenințări și provocări;

| O. | întrucât SUA au invitat de mult timp UE și statele sale membre să își intensifice eforturile în ce privește investițiile în securitatea și apărarea lor, ca o contribuție importantă la repartizarea sarcinilor în cadrul alianței; |
| --- | --- |

O.

întrucât SUA au invitat de mult timp UE și statele sale membre să își intensifice eforturile în ce privește investițiile în securitatea și apărarea lor, ca o contribuție importantă la repartizarea sarcinilor în cadrul alianței;

| P. | întrucât pandemia de COVID-19 are un impact semnificativ asupra relațiilor internaționale și a bugetelor naționale și a accentuat și mai mult tensiunile globale și amenințările de securitate existente, cum ar fi desfășurarea iresponsabilă și agresivă de forțe; întrucât China și Rusia, în special, au încercat să utilizeze pandemia pentru a-și promova interesele strategice; întrucât UE și NATO au colaborat îndeaproape de la începutul pandemiei, abordând aspecte precum distribuirea de echipamente medicale și personal medical, repatrierea resortisanților, amenințările cibernetice și hibride, precum și contracararea activităților de dezinformare și a propagandei ostile; |
| --- | --- |

P.

întrucât pandemia de COVID-19 are un impact semnificativ asupra relațiilor internaționale și a bugetelor naționale și a accentuat și mai mult tensiunile globale și amenințările de securitate existente, cum ar fi desfășurarea iresponsabilă și agresivă de forțe; întrucât China și Rusia, în special, au încercat să utilizeze pandemia pentru a-și promova interesele strategice; întrucât UE și NATO au colaborat îndeaproape de la începutul pandemiei, abordând aspecte precum distribuirea de echipamente medicale și personal medical, repatrierea resortisanților, amenințările cibernetice și hibride, precum și contracararea activităților de dezinformare și a propagandei ostile;

| Q. | întrucât Comisia, atunci când a prezentat Planul de acțiune în domeniul apărării, a subliniat că supracapacitatea industrială, fragmentarea și ineficiența producției de capacități militare europene cauzează costuri anuale de 25-100 miliarde EUR care sunt suportate de bugetele naționale de apărare ale statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Comisia, atunci când a prezentat Planul de acțiune în domeniul apărării, a subliniat că supracapacitatea industrială, fragmentarea și ineficiența producției de capacități militare europene cauzează costuri anuale de 25-100 miliarde EUR care sunt suportate de bugetele naționale de apărare ale statelor membre ale UE;

| R. | întrucât democrațiile trebuie să răspundă în mod adecvat provocărilor actuale; întrucât o serie de state membre ale NATO și UE se confruntă cu încercări pe plan intern la adresa democrației; întrucât, la nivel mondial, regimurile autoritare, cum ar fi Rusia și China, par să își fi consolidat influența și urmăresc un program agresiv; |
| --- | --- |

R.

întrucât democrațiile trebuie să răspundă în mod adecvat provocărilor actuale; întrucât o serie de state membre ale NATO și UE se confruntă cu încercări pe plan intern la adresa democrației; întrucât, la nivel mondial, regimurile autoritare, cum ar fi Rusia și China, par să își fi consolidat influența și urmăresc un program agresiv;

| S. | întrucât prezența avansată întărită (EfP) a NATO în flancul estic al alianței, cu patru grupuri tactice multinaționale în Estonia, Letonia, Lituania și Polonia este condusă de SUA, Regatul Unit, Canada și, respectiv, Germania, |
| --- | --- |

S.

întrucât prezența avansată întărită (EfP) a NATO în flancul estic al alianței, cu patru grupuri tactice multinaționale în Estonia, Letonia, Lituania și Polonia este condusă de SUA, Regatul Unit, Canada și, respectiv, Germania,

| T. | întrucât NATO și-a testat cu succes inițiativa privind mobilitatea aeriană rapidă pentru a permite transportul urgent de materiale medicale în timpul pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

T.

întrucât NATO și-a testat cu succes inițiativa privind mobilitatea aeriană rapidă pentru a permite transportul urgent de materiale medicale în timpul pandemiei de COVID-19;

70 de ani de legături transatlantice prin NATO

| 1. | este convins că Uniunea Europeană și NATO au interese convergente în materie de securitate și apărare; salută intensificarea cooperării UE-NATO, care există de la semnarea Declarației comune de la Varșovia din 2016 și a fost întărită prin Declarația comună de la Bruxelles din 2018, și subliniază că un parteneriat strategic revigorat UE-NATO este esențial pentru abordarea problemelor în materie de securitate cu care se confruntă Europa și vecinătatea sa; salută realizările Alianței și subliniază relevanța sa în continuare; subliniază că NATO trebuie să își intensifice eforturile de adaptare la natura în evoluție și la nivelul crescut al amenințărilor, pentru a rămâne un actor global credibil și sustenabil pentru securitatea colectivă și pacea în lume; reamintește că, pentru statele membre ale UE care sunt și aliați în NATO, alianța este piatra de temelie a apărării colective; solicită UE să continue aprofundarea legăturii transatlantice și a parteneriatului său important cu NATO; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își reafirmă angajamentul exprimat anterior față de ambițiile UE în domeniul securității și apărării și reiterează obiectivul UE de a fi un actor global în domeniul păcii și securității; subliniază că NATO rămâne piatra de temelie a securității și apărării colective a membrilor săi și a comunității transatlantice în ansamblu, precum și un forum indispensabil pentru consultări și decizii în materie de securitate între aliați; își reafirmă sprijinul pentru cooperarea, parteneriatul și prietenia transatlantice, care au contribuit la succesul Europei în ultimii 70 de ani și au constituit baza fundamentală a stabilității și securității sale de la sfârșitul celui de Al Doilea Război Mondial; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că parteneriatul UE-NATO și cooperarea transatlantică în ansamblu se bazează pe o istorie comună și pe sprijinirea comună a valorilor fundamentale ale democrației, libertății, respectării drepturilor omului, statului de drept și promovării păcii și cooperării internaționale și pe o ordine internațională bazată pe norme; evidențiază că NATO este mai mult decât o alianță militară și reprezintă un simbol al unor valori democratice comune; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că NATO este un partener valoros și pentru statele membre ale UE care nu sunt membre ale alianței; recunoaște că NATO cooperează cu unele dintre statele membre ale UE care nu fac parte din NATO, printre altele prin intermediul programului Parteneriatul pentru pace (PfP) și al Inițiativei privind interoperabilitatea parteneriatului (PII); reamintește că cooperarea UE-NATO nu trebuie să aducă atingere politicii de securitate și apărare a statelor membre ale UE care nu fac parte din NATO; reamintește că cooperarea NATO cu statele membre ale UE care nu sunt membre ale NATO face parte integrantă din cooperarea UE-NATO; salută implicarea statelor membre ale UE care nu fac parte din NATO în inițiativele alianței, respectând totodată politicile de neutralitate, cadrele constituționale respective, implicarea țărilor terțe și ambițiile UE; subliniază că cele două organizații au caracteristici clar diferite și că ele ar trebui să coopereze cu respectarea deplină a autonomiei și a procedurilor decizionale ale celeilalte, pe baza principiilor reciprocității și includerii, fără a aduce atingere caracterului specific al politicilor de securitate și apărare a vreunui stat membru; reamintește natura și rolurile diferite ale ambelor organizații, UE fiind o organizație civilă cu o componentă militară pentru operațiunile din afara zonei, prevăzute la articolul 43 alineatul (1) din TUE (misiunile de tip Petersberg), iar NATO fiind o alianță militară și politică responsabilă cu organizarea apărării teritoriale colective a membrilor săi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că comunitatea transatlantică se confruntă cu o gamă largă de amenințări emergente, cu concurență sistemică și încercări comune fără precedent pentru societățile noastre democratice, statul de drept și respectarea libertăților fundamentale, care afectează în mod direct sau indirect securitatea statelor membre și a cetățenilor lor, mergând de la amenințări convenționale, controlul ineficace al armelor și proliferarea armelor de distrugere în masă (ADM), absența reducerii riscului de arme nucleare, instabilitate în vecinătatea sudică și estică, schimbări climatice, pandemii și terorism, până la amenințări hibride, dezinformare, atacuri cibernetice, utilizare răuvoitoare a unor tehnologii emergente și disruptive, migrația riscantă și echilibrul schimbător al puterii la nivel mondial; subliniază că, dată fiind amenințarea care rezultă la adresa ordinii internaționale bazate de norme, întărirea cooperării dintre UE-NATO contribuie la o guvernare globală și la un multilateralism efective; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că comunitatea transatlantică poate gestiona cu succes aceste provocări numai prin aprofundarea în continuare a cooperării și prin aducerea parteneriatului la nivel superior; subliniază faptul că atât UE, cât și NATO au capacități și atuuri unice consideră, prin urmare, că complementaritatea eforturilor și cooperarea avansată sunt de cea mai mare importanță pentru menținerea securității transatlantice; subliniază că menținerea coeziunii și a unității politice, precum și întărirea consultării politice trebuie să constituie priorități pentru parteneriatul UE-NATO pentru a aborda mai bine aceste încercări comune; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este încrezător că comunitatea transatlantică este capabilă nu numai să se adapteze la noile încercări, ci și să le facă față; își exprimă recunoștința pentru activitatea excelentă desfășurată de numeroșii membri ai personalului UE, NATO și țărilor membre care depun eforturi susținute pentru a ne proteja cetățenii; |
| --- | --- |

7.

| 8. | omagiază și respectă toți militarii activi ai alianței transatlantice care și-au dat viața sau au fost răniți în serviciu, precum și pe cei care sunt activi în prezent; |
| --- | --- |

8.

Întărirea cooperării transatlantice și a celei dintre UE și NATO

| 9. | aplaudă semnalul puternic de unitate și cooperare transatlantică transmis de summitul NATO din 14 iunie 2021, care a demonstrat că alianța rămâne vitală și este capabilă să se adapteze la provocările actuale și viitoare; consideră că concluziile privind cooperarea UE-NATO ar trebui să se reflecte și în activitatea vizând elaborarea viitorului concept strategic al NATO; salută numirea de către secretarul general al NATO a grupului independent de experți și salută îndeosebi recomandările acestora privind întărirea cooperării UE-NATO; sprijină propunerile din decembrie 2020 ale Președintei Comisiei și ale VP/ÎR privind un dialog UE-SUA privind securitatea și apărarea; salută angajamentul clar exprimat al administrației Biden de a colabora cu partenerii UE și NATO în toate domeniile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută călduros summitul UE-SUA din 15 iunie 2021 și exprimarea sprijinului ferm pentru o cooperare robustă între UE și NATO; salută recunoașterea atât de către SUA, cât și de către UE a contribuției pe care inițiativele UE în materie de securitate și apărare o pot aduce securității europene și celei transatlantice și salută intenția exprimată de a lansa un dialog specific UE-SUA pe tema securității și apărării; subliniază atât importanța majoră a prezenței securizante a SUA în Europa pentru securitatea Europei, cât și angajamentul său deplin în favoarea cooperării transatlantice în domeniul securității; subliniază că un parteneriat puternic UE-SUA este un element-cheie al cooperării UE-NATO de succes; evidențiază faptul că parteneriatul transatlantic beneficiază de o politică externă previzibilă și de un angajament multilateral; consideră că schimbarea administrației SUA este o oportunitate de a reafirma valorile comune, cum ar fi democrația, statul de drept, multilateralismul, pacea și prosperitatea, și de a intensifica cooperarea internațională în combaterea amenințărilor comune, care ar putea include sancțiuni comune, acolo unde este posibil; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este perfect de acord cu opinia exprimată în comunicatul final al summitului NATO recent, potrivit căreia procesele strategice din cadrul NATO și al UE oferă o oportunitate unică de a ne intensifica consultările și cooperarea pentru a întări securitatea cetățenilor noștri și a promova pacea și stabilitatea în regiunea euroatlantică și dincolo de ea; își reiterează, prin urmare, apelul ca lucrările în curs și viitoare desfășurate în paralel atât în legătură cu Busola strategică a UE, cât și lucrările anunțate recent privind modernizarea viitorului concept strategic al NATO să stabilească priorități clare și să identifice sinergii suplimentare pentru consolidarea legăturii transatlantice și continuarea cooperării UE-NATO; invită toți actorii implicați să profite de această ocazie pentru a corela aceste procese, atât la nivel politic, cât și la nivel tehnic; subliniază faptul că ambele procese ar trebui să asigure coerența și să identifice amenințările regionale și globale comune, precum și pașii următori necesari pentru a le contracara; consideră că Busola strategică a UE ar putea pune bazele unei contribuții a UE la modernizarea viitorului concept strategic al NATO; consideră că aceste procese distincte ar trebui să pună în evidență în mod separat valoarea adăugată a fiecărei organizații, să contribuie la definirea, când este pertinent, a unei mai bune împărțiri a sarcinilor și, prin intermediul unui dialog constant și al unei coordonări strânse, să stabilească care dintre cele două organizații, UE sau NATO, ar trebui să preia conducerea într-un anumit domeniu, într-un mod care să le întărească reciproc; |
| --- | --- |

11.

| 12. | se așteaptă ca finalizarea Busolei strategice să aprofundeze solidaritatea UE și să contribuie la realizarea de progrese către o cultură strategică comună în rândul statelor membre; salută prima analiză comună a amenințărilor din noiembrie 2020 și solicită să se ia măsuri în direcția unei evaluări convenite de comun acord în ce privește amenințările; consideră că abordarea integrată a UE ar putea fi actualizată pentru a ține seama de rezultatele analizei amenințărilor efectuate în cadrul procesului „Busola strategică”; consideră că dimensiunea de securitate a țărilor din imediata vecinătate a UE, în special a Parteneriatului estic (EaP) și a Balcanilor de Vest, ar trebui să fie luată în considerare în mod corespunzător la elaborarea Busolei strategice, deoarece mediul european de securitate și reziliența europeană nu pot fi realizate fără securitatea și reziliența pe termen lung ale tuturor vecinilor UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că articolul 5 din Tratatul Atlanticului de Nord, precum și articolul 42 alineatul (7) din TUE și articolul 222 din TFUE sunt instrumente importante pentru garantarea solidarității în caz de criză față de membrii organizațiilor respective; reamintește că articolul 5 din Tratatul Atlanticului de Nord a fost invocat după atacurile teroriste din septembrie 2001 de la New York și Washington pentru a exprima solidaritatea cu SUA și că articolul 42 alineatul (7) din TUE a fost invocat după atacurile teroriste de la Paris din noiembrie 2015 pentru a exprima solidaritatea față de Franța; încurajează o dezbatere cu privire la relația dintre articolul 42 alineatul (7) din TUE și articolul 5 din Tratatul Atlanticului de Nord, care stabilesc angajamentul fără echivoc al UE și, respectiv, al NATO pentru solidaritate și securitate, în timpul reexaminării conceptului strategic și al elaborării Busolei strategice, considerând totodată că procesul decizional autonom al ambelor organizații ar trebui respectat pe deplin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută limbajul pozitiv privind cooperarea UE-NATO din comunicatul final al summitului UE-NATO din 14 iunie 2021; consideră însă că sunt necesare considerabil mai multe eforturi pentru a face să avanseze cooperarea UE-NATO și a obține un veritabil parteneriat strategic; subliniază că UE este un partener al NATO și că cooperarea UE-NATO se întărește reciproc și se bazează pe principiile directoare convenite ale transparenței, reciprocității, includerii și autonomiei decizionale a ambelor organizații; subliniază faptul că dezvoltarea unor capacități de apărare coerente, complementare și interoperabile este esențială pentru creșterea securității zonei euro-atlantice, în conformitate cu principiul setului unic de forțe; reiterează faptul că o capacitate europeană de a acționa, fie în parteneriat, fie în mod autonom, este esențială pentru complementaritate și pentru a contribui la îndeplinirea sarcinilor principale ale NATO, precum și pentru a consolida prevenirea conflictelor și, prin urmare, pentru securitatea continentului european în ansamblu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opinează că viitoarea cooperare UE-NATO ar trebui să se bazeze pe experiența și pe învățămintele desprinse atât din cunoștințele specializate unice ale UE în gestionarea civilă a crizelor și consolidarea capacităților, în special prin „Capacitatea civilă de planificare și conducere” (CPCC), cât și din cunoștințele sale specializate de gestionare militară a crizelor, și anume prin „Capacitatea militară de planificare și conducere” (MPCC), precum și din experiența câștigată din cele 37 de operațiuni militare desfășurate pe teren începând cu 2003, completate de acordarea de asistență actorilor militari din țările partenere prin intermediul inițiativei „Consolidarea capacităților ca sprijin pentru securitate și dezvoltare” (CBSD) și al Instrumentului financiar pentru pace în Africa integrat în Instrumentul european pentru pace; |
| --- | --- |

15.

| 16. | salută limbajul clar din comunicatul summitului NATO din 14 iunie 2021 privind importanța rezilienței; subliniază că atât UE, cât și NATO ar trebui să își întărească cooperarea și să o coordoneze mai efectiv în domeniul-cheie al rezilienței și scoate în evidență ambiția UE de a elabora o abordare semnificativă în vederea întăririi diferitelor aspecte civile și militare ale rezilienței, printre altele în domeniul protejării infrastructurii esențiale, cum ar fi în sectoarele transporturilor, energiei și TI, precum și rolul UE ca actor-cheie în combaterea dezinformării și a știrilor false; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută decizia pozitivă a Consiliului din 6 mai 2021 de a îl autoriza pe coordonatorul proiectului de mobilitate militară, Țările de Jos, să invite SUA, Canada și Norvegia, ca urmare a solicitărilor lor respective, să participe la proiectul PESCO privind mobilitatea militară; subliniază că o astfel de participare ar constitui un pas important în direcția creșterii coerenței dintre eforturile respective ale UE și NATO de dezvoltare a capacităților și ar constitui un exemplu concret al revigorării parteneriatului transatlantic; reamintește că participarea excepțională a țărilor terțe la proiectele PESCO, cu condiția ca aceasta să nu submineze obiectivul de a promova PSAC a UE și îndeplinirea unui set convenit de condiții politice, materiale și juridice, poate fi în interesul strategic al Uniunii, în special dacă acestea furnizează expertiză tehnică sau capabilități suplimentare; consideră că acest lucru este valabil îndeosebi pentru partenerii strategici, cum ar fi aliații NATO, țările din Balcanii de Vest și partenerii din cadrul EaP; reamintește poziția sa potrivit căreia participarea țărilor terțe poate fi doar excepțională, decisă de la caz la caz și la invitația statelor membre ale UE, și subliniază că o astfel de participare ar trebui să aducă valoare adăugată și să contribuie la consolidarea PSAC; reamintește, de asemenea, că participarea țărilor terțe trebuie să respecte normele pertinente prevăzute în Decizia (PESC) 2020/1639 a Consiliului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază importanța cooperării transatlantice cu privire la o serie de aspecte internaționale, cum ar fi schimbările climatice, răspunsul la pandemie, tehnologiile disruptive emergente, inteligența artificială, securitatea cibernetică, lupta împotriva terorismului, inclusiv terorismul jihadist și cel finanțat de stat, energia, securitatea și reziliența maritime, precum și în domeniul spațiului cosmic; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recunoaște cooperarea importantă dintre UE și NATO în Balcanii de Vest, cum ar fi cea dintre Misiunea UE de sprijinire a statului de drept în Kosovo (EULEX) și Forța Kosovo (KFOR); aduce un omagiu operației EUFOR Althea, al cărei comandament operațional este situat la Sediului Suprem al Puterilor Aliate din Europa (SHAPE) pe baza acordurilor Berlin Plus cu NATO, care a contribuit, în temeiul acestor acorduri, la un mediu sigur și securizat în Bosnia și Herțegovina de la preluarea ștafetei de la Forța de stabilizare a NATO (SFOR) în 2004; observă că experiențele și învățămintele acestor misiuni și operațiuni sunt esențiale pentru a asigura că toate formele actuale și viitoare de cooperare UE-NATO asigură pacea, securitatea și stabilitatea în regiunile afectate, pentru a îi sprijini și instrui pe partenerii locali și pentru a dezvolta capacitățile; ia act de rolul important pe care integrarea NATO l-a jucat în Balcanii de Vest prin stabilizarea acestor țări, ceea ce a fost important pentru perspectiva lor de aderare la UE și pentru integrarea treptată în UE; consideră că UE și NATO ar trebui să ofere mai mult sprijin țărilor din Balcanii de Vest pentru a contracara ingerințele străine răuvoitoare din partea unor țări precum Rusia, China, Turcia și Arabia Saudită, precum și din partea unor grupuri radicale și a unor actori nestatali; salută faptul că trei țări din Balcanii de Vest care fac parte din procesul de aderare la UE (Albania, Muntenegru și Macedonia de Nord) au devenit aliați în cadrul NATO; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită atât statele membre cât și țările aliate din cadrul NATO să sprijine prin toate mijloacele întărirea cooperării militare și în domeniul securității cu țările candidate și potențial candidate la aderarea la UE și cu partenerii din vecinătatea estică și sudică, fără de care nu se poate asigura securitatea și stabilitatea în regiune; reamintește rolul important pe care UE îl poate juca în sprijinirea politicii ușilor deschise a NATO, menținând sinergii politice și operaționale strânse cu țările candidate, și anume cu Bosnia și Herțegovina, Ucraina și Georgia; subliniază importanța contribuțiilor excepționale ale diferitelor țări partenere ale NATO la securitatea euro-atlantică; îndeamnă la o coordonare mai strânsă și la o diviziune eficace a muncii între UE și NATO în cooperarea cu țările terțe, cu un accent deosebit pe țările partenere cu oportunități sporite (EoP) ale NATO; își reafirmă sprijinul atât față de extinderea UE, cât și a NATO; |
| --- | --- |

20.

Amenințările și problemele cu care se confruntă UE și NATO

| 21. | își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu politicile revizioniste, militariste și agresive continue urmărite de Rusia sub conducerea președintelui Putin; salută limbajul clar privind Rusia utilizat în cadrul recentelor summituri NATO și UE-SUA și salută instituirea unui dialog la nivel înalt UE-SUA privind Rusia; subliniază necesitatea ca atât NATO, cât și UE să aibă o strategie coerentă și proactivă și să răspundă în mod legal, rapid și unit la actele de agresiune și provocare tradiționale și hibride ale Rusiei; reiterează condamnarea sa anterioară a anexării ilegale și nelegitime a Crimeii de către Rusia în 2014; condamnă recurgerea continuă de către Rusia la atacuri cibernetice, la campanii de dezinformare, la știri false, la tentative de asasinat și la atacuri cu otravă împotriva unor personalități din opoziție; solicită UE și NATO să mobilizeze și să extindă angajamentele actuale pentru a contracara agresiunile și activitățile directe și indirecte ale Rusiei îndreptate împotriva Ucrainei, Georgiei și Moldovei, precum și activitățile sale conflictuale în curs în regiunile Mării Baltice și Mării Negre, în Marea Azov, în estul Mării Mediterane și în nordul îndepărtat; reamintește importanța respectării frontierelor internaționale și a integrității teritoriale ale vecinilor Rusiei; reamintește că partenerii transatlantici trebuie să își coordoneze dubla abordare de descurajare și dialog cu Rusia, menținând contacte regulate în domeniul controlului armelor, al transparenței militare și al oricăror alte aspecte legate de securitate; |
| --- | --- |

21.

| 22. | condamnă recentele sancțiuni impuse de Rusia împotriva unor înalți funcționari europeni și a altor cetățeni ai UE, inclusiv împotriva Președintelui Parlamentului European și regretă respingerea fățișă a dialogului de către președintele Putin, încălcarea unei serii de angajamente internaționale majore și încălcările continue ale drepturilor omului și a libertăților fundamentale, și consideră că acțiunile agresive continue ale Rusiei și afirmarea tot mai provocatoare a forței sale militare de către această țară constituie o amenințare la adresa securității și stabilității internaționale; își exprimă îngrijorarea cu privire la recentele activități militare la scară largă ale Rusiei în Ucraina și în jurul acesteia; își exprimă, în acest context, sprijinul ferm pentru suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei și solicită întărirea capacităților militare și a rezilienței sale; |
| --- | --- |

22.

| 23. | recunoaște că influenței și îndrăznelii tot mai mari, precum și ascensiunii militare, tehnologice și politice ale Chinei trebuie i se răspundă printr-o strategie transatlantică coordonată; salută, în acest context, limbajul ferm utilizat în cadrul recentelor summituri NATO și UE-SUA; își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu politicile urmate de autoritățile Partidului Comunist Chinez (PCC) în ceea ce privește, printre altele, reprimarea democrației în Hong Kong, tratamentul discriminatoriu aplicat minorităților religioase și culturale, în special uigurilor din Xinjiang, amenințările la adresa Taiwanului sau politicile și acțiunile agresive din Marea Chinei de Sud; subliniază și pertinența faptului că China, ca regim autoritar, a intrat în concurență sistemică cu parteneriatul transatlantic prin subminarea ordinii internaționale bazate pe norme, edificată de-a lungul mai multor decenii și pe care China încearcă să o remodeleze în conformitate cu valorile, doctrina și interesele proprii ale PCC; reamintește prezența sporită a Chinei pe scena internațională, precum și în Europa prin inițiativa sa „O centură, un drum”, prin investițiile sale în infrastructurile esențiale din Europa, prin activitățile sale în spațiul cibernetic, în regiunile arctice și în Africa, precum și prin furtul său dovedit de proprietate intelectuală și stocarea de rachete balistice; solicită ca activitățile Chinei în domeniul tehnologiilor informației și comunicațiilor (TIC) să fie monitorizate îndeaproape, mai ales în legătură cu inițiativa acesteia denumită Drumul digital al mătăsii, pentru a evita dependența de infrastructuri controlate de întreprinderi chineze, ceea ce prezintă riscul unei influențe unilaterale din partea Chinei asupra dezvoltării normelor internaționale în domeniul TIC; solicită UE și NATO să intensifice coordonarea pentru securizarea infrastructurii digitale și a rețelelor de telecomunicații esențiale împotriva manipulării frauduloase de către țări străine, eliminând treptat echipamentele produse de entități din țări nedemocratice, cum ar fi China; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încurajează UE și NATO să inițieze un dialog strategic în vederea elaborării unei abordări comune și coordonate față de China, valorificând punctele forte și capacitățile fiecărei organizații pentru a genera cea mai mare valoare adăugată posibilă pe baza unor obiective strategice convenite de comun acord; |
| --- | --- |

24.

| 25. | își exprimă profunda îngrijorare că adversarii și concurenții parteneriatului transatlantic nu utilizează doar instrumente militare, ci și politice, economice, tehnologice și sociale pentru a submina societățile și democrațiile noastre; atrage atenția asupra problemelor economice și de securitate semnificative pe care le reprezintă amenințările hibride, atacurile cibernetice, amestecul străin, ingerințele în procesele electorale și campaniile de dezinformare, care, în unele cazuri, constituie un atac împotriva naturii înseși a democrațiilor noastre; condamnă creșterea recentă a numărului de atacuri cibernetice și de cazuri de spionaj din partea actorilor statali și nestatali împotriva statelor membre ale UE și a aliaților NATO în contextul pandemiei de COVID-19, inclusiv vizarea sectorului de îngrijire a sănătății; subliniază că orice efort european în domeniul rezilienței trebuie să includă, de asemenea, ca bază pentru a asigura sprijinul necesar activităților noastre de apărare, o strategie clară de comunicare publică pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la provocările transatlantice în materie de securitate; consideră că UE și NATO ar trebui să încerce să ajungă la un acord cu privire la o abordare atotcuprinzătoare și să o pună în aplicare, în ce privește răspunsuri mai îndrăznețe, coordonate, proporționale, precum și mecanisme adecvate de prevenire a conflictelor și de gestionare a crizelor pentru a contracara amenințări comune noi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | observă că NATO rămâne un forum unic pentru cooperarea în domeniul apărării dintre UE și fostul său membru, Regatul Unit; solicită un parteneriat cuprinzător, favorabil includerii și strategic în materie de securitate și apărare între UE și Regatul Unit; solicită NATO și UE să intensifice acțiunile comune pe scena internațională pentru a proteja democrația, inclusiv prin întărirea organizațiilor multilaterale pentru a apăra ordinea multilaterală bazată pe norme împotriva puterilor autoritare aflate în ascensiune; solicită dezvoltarea activă a unor legături mai strânse cu democrațiile din întreaga lume care împărtășesc aceeași viziune; consideră că parteneriatele consolidate cu țări precum Japonia, Australia și India, care împreună cu SUA formează Dialogul cvadrilateral privind securitatea, cu Coreea de Sud și Noua Zeelandă, precum și o cooperare mai intensă cu Taiwanul, nu numai că ar spori securitatea noastră globală, dar ar putea contribui la o aplicare mai efectivă a normelor și regulilor globale, stabilite de foruri multilaterale ca ONU; încurajează, de asemenea, cooperarea UE-NATO cu membrii ASEAN în acest context; |
| --- | --- |

26.

| 27. | încurajează UE, NATO și ONU să studieze noi posibilități de mai strânsă cooperare în gestionarea crizelor, acțiunile umanitare, menținerea păcii și dezvoltarea capacităților partenerilor, îndeosebi în zonele de operațiuni comune; solicită să fie creat un climat mai incluziv printr-o participare sporită a femeilor la cele trei misiuni principale și în toate structurile lor politice și militare; îndeamnă UE și NATO să coopereze în vederea aplicării mai sistematice a Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea și în vederea unor activități comune de educație și instruire; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că este necesar să existe o abordare comună UE-NATO consecventă, clară, coerentă și coordonată față de țările din vecinătatea sudică, care să vizeze atât amenințările obișnuite precum terorismul, cât și prezența tot mai pronunțată și agresivă a Rusiei și Chinei; subliniază cooperarea din trecut dintre operațiunea NATO „Ocean Shield” și forța navală a UE Atalanta în combaterea pirateriei și asigurarea securității căilor maritime din Golful Aden; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită la cooperare și coordonare în zona Mării Mediterane între EUNAVFOR MED IRINI a UE și operațiunea Sea Guardian a NATO; evidențiază că ambele operațiuni contribuie la securitatea și stabilitatea din zona Mării Mediterane; |
| --- | --- |

29.

| 30. | este îngrijorat de tensiunile tot mai mari din regiunea indo-pacifică, care reprezintă o amenințare la adresa stabilității regionale și globale, și solicită intensificarea cooperării cu partenerii care împărtășesc aceeași viziune în regiune, care ar trebui să includă dialogul politic și consultarea periodice, schimbul de informații și coordonarea instruirii și a exercițiilor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită la asumarea unui angajament ferm și la o coordonare între UE și NATO în susținerea progreselor înregistrate în ultimele două decenii în Afganistan, având în vedere retragerea misiunii „Resolute Support” din Afganistan, care ar trebui să aibă loc ordonat și coordonat; încurajează sprijinirea în continuare a negocierilor de pace intraafgane, insistând ca procesul să păstreze realizările politice, economice și sociale ale poporului afgan începând din 2001, în special protecția drepturilor femeilor, ale copiilor și ale minorităților, și să se bazeze pe ele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sprijină creșterea coordonării dintre UE, ONU și NATO în Irak, printre altele prin intermediul Misiunii UE de consiliere (EUAM) în Irak și al Misiunii NATO Irak (INM), ambele contribuind la stabilizarea țării; |
| --- | --- |

32.

| 33. | încurajează dialogul și cooperarea UE-NATO cu țările partenere din America Latină și zona Caraibilor; subliniază că Columbia este singura țară parteneră a NATO din America Latină și subliniază necesitatea de a consolida și alte parteneriate în regiune; |
| --- | --- |

33.

| 34. | recunoaște că atacurile hibride și cibernetice ale actorilor statali și nestatali ostili pune în discuție definițiile tradiționale ale conflictului interstatal, spionajului și sabotajului; solicită UE să își dezvolte în continuare propriul set de instrumente pentru a proteja infrastructura critică împotriva atacurilor hibride; salută activitatea desfășurată în cadrul Forumului consultativ pentru energie durabilă în sectorul apărării și securității al Agenției Europene de Apărare pentru a îmbunătăți protecția infrastructurii critice în UE; subliniază că atât UE, cât și NATO ar trebui să continue să își consolideze capacitățile proprii de prevenire, descurajare și reacție la atacurile hibride și cibernetice, inclusiv asupra propriilor instituții; salută clarificarea din comunicatul summitului NATO din 2021 că Consiliul Nord-Atlantic poate decide să invoce articolul 5 în caz de război hibrid, așa cum o poate face în cazul unui atac armat; solicită intensificarea cooperării și a formării în domeniul apărării cibernetice; propune crearea unui centru comun de informare privind amenințările cibernetice, precum și a unui grup operativ comun UE-NATO pentru securitatea cibernetică pentru a defini răspunsuri colective la amenințările cibernetice și pentru a conveni asupra lor; invită la o coordonare strânsă între Agenția UE pentru Securitate Cibernetică (ENISA) și Centrul de excelență pentru cooperare în domeniul apărării cibernetice al NATO în această privință; solicită creșterea coordonării între UE și NATO în ce privește stabilirea identificării colective pentru incidentele cibernetice ostile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută activitatea Centrului European de Excelență pentru Contracararea Amenințărilor Hibride, a Centrului de răspuns la incidente de securitate cibernetică pentru instituțiile, organele și agențiile UE (CERT-UE) și a Capacității NATO de răspuns la incidente informatice (NCIRC) și consideră că acesta este un bun exemplu de cooperare UE-NATO; consideră că răspunsul comun la amenințările cibernetice ar putea fi dezvoltat în continuare prin intermediul Centrului European de Excelență pentru Contracararea Amenințărilor Hibride, inclusiv prin cursuri și formare comune; este convins că sunt necesare mai multe măsuri, cum ar fi eforturile de a crea mai multe sinergii între componentele civile și militare, de a promova reziliența comună și, prin urmare, de a preveni viitoare amenințări hibride; subliniază, de asemenea, potențialul UE-NATO în ceea ce privește influențarea normelor cibernetice globale pe baza valorilor pe care le împărtășim; consideră că UE și NATO trebuie să-și coordoneze pozițiile în procesul de elaborare a unei agende pentru controlul armelor la nivel internațional în domeniile esențiale privind tehnologiile EDT cu aplicare militară; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită UE și NATO să își intensifice eforturile comune pentru a obține și a păstra poziția de lideri tehnologici mondiali în ceea ce privește capabilitățile militare, inclusiv prin finanțarea în colaborare a proiectelor de cercetare bazate pe tehnologiile de frontieră, pe informatica cuantică și pe inteligența artificială, încurajând astfel dezvoltarea unor capacități militare de vârf ancorate în valorile democratice; subliniază rolul pe care îl joacă întreprinderile nou-înființate și IMM-urile orientate către sectorul civil în inovarea actuală în domeniul tehnologiilor emergente; subliniază că tehnologiile emergente oferă, de asemenea, posibilități de a ne consolida pozițiile defensive; subliniază și că interoperabilitatea, standardele tehnologice comune și investițiile comune în tehnologii de vârf, cercetare și inovare sunt esențiale pentru continuarea urmăririi de către UE și NATO a obiectivului de protejare a cetățenilor noștri în cel mai bun mod posibil; subliniază că dezvoltarea inteligenței artificiale (IA) care respectă drepturile fundamentale și sprijină interesul public necesită consolidarea unui cadru al UE privind IA care să implice părțile interesate din sectorul public, privat și din societatea civilă; recomandă ca inițiative precum EDIDP, PESCO și FEA să faciliteze implicarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) prin continuarea eforturilor care sprijină incubarea și investițiile de capital; încurajează dezvoltarea unei serii de capabilități comune ale UE bazate pe IA pentru a elimina decalajele tehnice cu scopul de a garanta că statele membre care nu dispun de tehnologia și de competența industrială relevante sau nu au capacitatea să implementeze sisteme IA în cadrul ministerelor lor ale apărării nu rămân în urmă; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ia act de rapiditatea evoluțiilor tehnologice, inclusiv a digitalizării, și de potențialul sporit al IA și invită statele membre ale UE și NATO să urmărească o cooperare mai strânsă, astfel încât să mențină avantajul tehnologic în ceea ce privește aceste megatendințe, să asigure interoperabilitatea sistemelor lor informatice și să depună eforturi comune pentru a elabora standarde etice comune pentru aceste noi tehnologii și pentru a le promova la nivel mondial; face apel ca UE și NATO să preia inițiativa în eforturile globale de stabilire a unui cadru de reglementare cuprinzător pentru dezvoltarea și utilizarea etică ale armelor cu un anumit grad de autonomie; încurajează UE și pe aliații din NATO să participe activ la negocierile internaționale privind un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic care să interzică sistemele de arme mortale autonome fără control semnificativ din partea factorului uman; subliniază că cooperarea UE-NATO este fundamentală pentru a contracara ambițiile de dominație tehnologică și utilizare ostilă a tehnologiei ale unor adversari precum China și Rusia; |
| --- | --- |

37.

| 38. | recunoaște amenințarea fără precedent la adresa păcii, prosperității, securității, inclusiv a securității umane, și stabilității globale pe care o reprezintă schimbările climatice ca factor de multiplicare a amenințărilor și crizelor; invită la intensificarea dialogului UE-NATO și la adoptarea unui set de acțiuni pentru a combate schimbările climatice și consecințele multiple ale acestora asupra securității internaționale; reamintește că UE dispune de o gamă mai largă de competențe și instrumente care îi permit să ofere un răspuns cuprinzător la problemele puse de schimbările climatice și de prăbușirea biodiversității; subliniază că atât UE, cât și NATO ar trebui să crească investițiile în tehnologiile ecologice pentru a îmbunătăți eficacitatea militară, reducând în același timp la minimum amprenta de mediu și evitând să aducă alte daune ecosistemelor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | recunoaște că spațiul este un domeniu critic și că noile tehnologii permit rapid utilizarea sa ca un domeniu de apărare; recunoaște că acest lucru creează atât posibilități de cooperare UE-NATO, cât și probleme pentru securitatea transatlantică; recunoaște că acțiunile NATO în spațiu depind de resursele spațiale ale statelor sale membre, subliniind necesitatea de a consolida cooperarea pe baza programelor existente ale UE, cum ar fi Galileo și Copernicus; consideră că cooperarea UE-NATO în domeniul spațiului ar putea contribui la promovarea unor standarde de siguranță spațială și a celor mai bune practici în întreaga comunitate internațională, asigurând beneficii reciproce în domeniile comunicării, navigării și informațiilor; subliniază că UE și NATO trebuie să depună eforturi pentru a împiedica militarizarea spațiului; constată importanța crescândă a securității spațiale și a sateliților, subliniază importanța Centrului Satelitar al UE și solicită agenției să analizeze și să prezinte un raport privind siguranța și/sau vulnerabilitățile sateliților UE și ai statelor membre în fața deșeurilor spațiale, atacurilor cibernetice și atacurilor directe cu rachete; |
| --- | --- |

39.

| 40. | recunoaște importanța strategică tot mai mare a regiunilor nordice și arctice și dimensiunile politice, economice, de mediu și de securitate ale acestora și recunoaște importanța coordonării dintre UE și NATO în Arctica; subliniază că regiunea arctică trebuie să rămână o zonă de cooperare pașnică și solicită măsuri de consolidare a încrederii pentru a nu se face pași care conduc la o prezență militară sporită în regiune; observă că Consiliul Arctic este mandatat să consolideze dialogul constructiv și dezvoltarea durabilă; reamintește cererea UE de acordare a statutului de observator în cadrul Consiliului Arctic, reamintește că UE își aduce la zi actualmente politica arctică și își reiterează apelul pentru o cooperare consolidată cu toți partenerii din zona arctică, atât la nivel bilateral, cât și la nivel regional, inclusiv în cadrul Consiliului Arctic, al Consiliului Euro-Arctic al Mării Barents și al parteneriatelor pentru Dimensiunea Nordică, în toate chestiunile de interes comun; subliniază importanța asigurării libertății de navigație în Nordul îndepărtat; reamintește dimensiunea parlamentară a cooperării în Arctica, printre altele prin intermediul Comisiei permanente a parlamentarilor din regiunea arctică (SCPAR), la care Parlamentul European participă; |
| --- | --- |

40.

| 41. | salută cooperarea strânsă dintre UE și NATO în timpul pandemiei de COVID-19; subliniază rolul important al forțelor armate ale aliaților din cadrul NATO și ale statelor membre în timpul pandemiei de COVID-19 și salută asistența militară acordată operațiunilor de sprijin civile, îndeosebi în ceea ce privește trimiterea de spitale de campanie, transportul de pacienți și livrarea și distribuirea de echipamente; încurajează inițiativele UE-NATO care au ca scop facilitarea utilizării transfrontaliere a capacităților logistice militare pentru a răspunde unor astfel de urgențe, ceea ce va favoriza o mai bună coordonare, sinergii mai puternice, o solidaritate mai strânsă și un sprijin mai consistent; subliniază necesitatea de a crește gradul de pregătire al UE și NATO în domeniul chimic, biologic, radiologic și nuclear (CBRN); este convins că eforturile comune ale UE și NATO de combatere a crizei provocate de pandemia de COVID-19 contribuie direct la creșterea rezilienței societăților noastre; subliniază că pandemia de COVID-19 a demonstrat provocările pe care situațiile de urgență perturbatoare, în special cele de natură netradițională, cum ar fi pandemiile și dezastrele naturale, le reprezintă pentru reziliența noastră actuală; constată cu îngrijorare că criza provocată de pandemia de COVID-19 a avut un impact negativ nu numai asupra sănătății publice și a economiei, ci și asupra securității, accelerând rivalitățile geopolitice și sporind incertitudinile precum continuitatea lanțurilor de aprovizionare, cu consecințe de durată pentru securitatea și stabilitatea europeană și internațională; solicită consolidarea cooperării UE-NATO pentru a acționa mai bine în situații de urgență netradiționale, care ar trebui să includă valorificarea învățămintelor desprinse în urma pandemiei de COVID-19, exerciții de formare periodică cu scopul de a pregăti mai bine statele membre și aliații pentru a anticipa și a gestiona mai bine dezastrele naturale și cele provocate de om și dezvoltarea de stocuri de echipamente de urgență și de bunuri necesare; |
| --- | --- |

41.

Este momentul să transformăm în realitate ambițiile defensive ale UE

| 42. | este convins că statele membre trebuie să își intensifice eforturile pentru a satisface obiectivele UE și a crește capacitatea UE de a acționa printr-un ansamblu de capacități și forțe militare și civile mai capabile, mai ușor de desfășurat, mai interoperabile și mai sustenabile, ceea ce ar conferi UE capacitatea de a contribui mai echitabil și mai hotărâtor la securitatea transatlantică, permițându-i în același timp să avanseze către o autonomie strategică și ar deschide calea pentru a crea treptat o Uniune Europeană a Apărării (UEA), în spiritul articolului 42 din TUE, în cazul în care Consiliul European decide în unanimitate în acest sens; subliniază că autonomia strategică întărește securitatea transatlantică și nu urmărește în niciun caz suprapunerea măsurilor și resurselor sau decuplarea sau slăbirea NATO, ci urmărește, de fapt, să fie complementară eforturilor și capacităților NATO și interoperabilă cu acestea; subliniază, în același timp, că autonomia strategică a UE presupune nu numai o dezvoltare a capabilităților de apărare fondată pe o bază industrială și tehnologică de apărare europeană (EDTIB) puternică și independentă, ci și capacitatea instituțională care permite UE să acționeze, atunci când este posibil, împreună cu partenerii, în special cu NATO, și, dacă este necesar, în mod independent; consideră că această sporire a eforturilor de dezvoltare a capacităților europene va permite UE să își asume o mai mare responsabilitate pentru securitatea europeană, inclusiv în vecinătatea Europei, și pentru stabilitatea mondială și să promoveze mai bine interesele și valorile comune UE-NATO; subliniază că o Uniune Europeană cu autonomie strategică va reprezenta piatra unghiulară a alianței transatlantice și va facilita o abordare mai eficientă și mai eficace a unei serii de probleme globale care apar în prezent și în viitorul apropiat; |
| --- | --- |

42.

| 43. | este ferm convins că, dat fiind nivelul fără precedent al problemelor, ambițiile UE în ceea ce privește PESCO și dezvoltarea capabilităților trebuie să acopere întregul spectru al ansamblului de forțe; reamintește că investițiile UE în apărare sunt investiții în securitatea întregii comunități transatlantice, care vor duce la o repartizare mai echitabilă a sarcinilor între partenerii transatlantici ai NATO; subliniază că este necesar să se avanseze în direcția dezvoltării capabilităților de apărare pentru a răspunde adecvat amenințărilor comune; consideră că statele membre ale UE, în special cele 21 de state membre comune ale UE și NATO, trebuie să acționeze coerent și ar trebui să se gândească la identificarea unui obiectiv european de dezvoltare a capabilităților, în special prin creșterea investițiilor în cercetare și inovare și fără a pierde din vedere parteneriatul transatlantic; invită cei 21 de membri comuni UE-NATO să aplice principiul „setului unic de forțe” declarând aceeași rezervă de capabilități potențial disponibile în scopuri de planificare în cadrul UE și al NATO; încurajează intensificarea eforturilor depuse de membrii ambelor organizații pentru a obține o mai mare coerență a rezultatelor între NDPP și inițiativele UE privind dezvoltarea capabilităților, în special obiectivele în materie de capabilități cu impact ridicat (OCIR), Planul UE de dezvoltare a capabilităților (CDP) și procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD) al UE acolo unde cerințele se suprapun, pentru a evita suprapunerile inutile și pentru a răspunde mai bine noilor amenințări; subliniază rolul important al AEA în elaborarea Planului UE de dezvoltare a capabilităților; subliniază că orice reexaminare a obiectivelor UE trebuie să reflecte și obiectivele sale globale și obiectivele în materie de capabilități cu impact ridicat (OCIR); subliniază că o astfel de reexaminare este fundamentală pentru a beneficia pe deplin de inițiative precum PESCO; în plus, este convins că UE trebuie să îmbunătățească legătura dintre planificare, cercetare și dezvoltarea capabilităților; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că aliații europeni din NATO, sprijiniți, atunci când este posibil, de parteneri europeni care nu fac parte din NATO, dacă este necesar, ar trebui să urmărească asigurarea unei împărțiri corecte a sarcinii și a responsabilității, cu obiectivul de a contribui adecvat la NDPP, reflectând importanța și rolul europenilor în cadrul alianței; consideră că acest fapt ar avea simultan efectul suplimentar de a întări capacitatea defensivă a Europei și ar spori astfel și capacitățile sale operaționale; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că parteneriatul transatlantic poate avea succes numai dacă toate statele membre își îndeplinesc angajamentele, inclusiv în materie de investiții în apărare, și se sprijină reciproc; subliniază obiectivul NATO de 2 %, stabilit la summitul NATO din septembrie 2014 din Țara Galilor și îndeplinit de unele state europene membre ale NATO, și evidențiază că îndeplinirea acestui obiectiv reprezintă și o investiție în securitatea și stabilitatea europeană, asigurând pregătirea pentru a face față noilor probleme globale; reamintește, de asemenea, angajamentul de a cheltui 20 % din bugetul anual pentru apărare în domeniul crucial al cercetării și dezvoltării; subliniază că noile amenințări, cum ar fi cele cibernetice și hibride, se adaugă problemelor existente în materie de securitate și, prin urmare, necesită resurse suplimentare; subliniază că, așa cum a arătat pandemia, securitatea nu poate fi măsurată doar ca procent din PIB-ul cheltuit și că ar trebui să fie luate în considerare multe alte elemente atunci când se evaluează eforturile de a contribui la consolidarea apărării comune a alianței; solicită ca cheltuielile pentru apărare în cifre absolute să nu fie reduse de dificultățile economice cu care se confruntă UE și membrii NATO din cauza pandemiei de COVID-19; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că Europa ar trebui să analizeze, pe cât posibil, aceste probleme strategice în mod cuprinzător și coerent prin intermediul „abordării integrate” a UE, care ar trebui să fie îmbunătățită continuu prin mecanisme de coordonare și structuri de comandă mai bune, precum și prin luarea în considerare a noilor amenințări și probleme, și ar trebui apoi să ia în considerare capabilitățile pe care le pot dezvolta împreună, ceea ce ar servi, în cele din urmă, la contribuția statelor membre ale UE la apărarea colectivă a NATO, consolidând, în același timp, interoperabilitatea capabilităților lor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | își reiterează sprijinul pentru o aplicare efectivă a directivelor din pachetul privind apărarea în ceea ce privește achizițiile publice în domeniile apărării și securității și, respectiv, transferurile de produse din domeniul apărării; subliniază că aplicarea integrală a acestor directive ar fi un pas important către o Uniune Europeană a Apărării prin creșterea coerenței politicii de apărare a UE și prin încurajarea dezvoltării industriei europene de apărare; este convins că punerea lor în aplicare este o modalitate eficace de a combate fragmentarea persistentă a pieței interne din UE a produselor din domeniul apărării, care conduce încă la suprapuneri inutile și la multiplicarea ineficiențelor în efectuarea cheltuielilor de apărare la nivelul statelor membre; subliniază importanța unei baze industriale și tehnologice de apărare europene (EDTIB) puternice, competitive și inovatoare, combinată cu formarea unei piețe a echipamentelor de apărare a UE care să respecte pe deplin normele pieței interne și poziția comună a UE privind exportul de arme; consideră că acest lucru ar spori securitatea europeană și ar pregăti mai bine membrii ambelor organizații; cheamă la întreprinderea de eforturi suplimentare pentru a asigura existența unei piețe comune a apărării pe deplin funcționale; subliniază importanța FEA în punerea în comun de resurse naționale pentru cercetarea, dezvoltarea, achiziționarea, achizițiile publice, întreținerea și formarea comună și solicită o orientare strategică pe termen lung a finanțării proiectelor sale; solicită sinergii mai mari între EDTIB și principalii actori din sectorul privat în dezvoltarea de tehnologii emergente cu dublă utilizare, cum ar fi IA, asigurând, în același timp, sinergii cu alți actori (membri ai societății civile, cercetători etc.); subliniază importanța cooperării dintre AEA și NATO și recunoaște valoarea cooperării industriale a UE în domeniul apărării în cadrul cooperării transatlantice tehnologice și industriale de apărare (TADIC); reamintește obiectivul pe termen lung de a edifica o cooperare transatlantică puternică în sectorul apărării și în cel industrial pentru a facilita dezvoltarea tehnologică și industrială transatlantică, tratând, printre altele, aspecte legate de securitatea aprovizionării, o abordare comună a drepturilor de proprietate intelectuală, investițiile străine directe și accesul reciproc la piețele de apărare; invită Comisia să colaboreze activ cu NATO pentru a facilita dezvoltarea tehnologică și industrială transatlantică; reamintește că inițiativele europene în domeniul apărării sunt complementare celor ale NATO și urmăresc să încurajeze angajamentul statelor membre în domeniul apărării; încurajează o cooperare strânsă între AEA și personalul internațional al NATO; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază importanța proiectelor europene comune, cum ar fi viitorul sistem de luptă aeriană (FCAS), sistemul Eurodrone, cu respectarea integrală a dreptului internațional, și sistemul principal de luptă la sol (MGCS), și face apel al inițierea de noi proiecte ambițioase și concrete; |
| --- | --- |

48.

| 49. | salută angajamentul UE și al SUA, exprimat în cadrul recentului summit UE-SUA, de a depune eforturi în vederea încheierii unui acord administrativ între AEA și SUA; solicită încheierea unui acord similar cu alți aliați NATO care nu fac parte din UE, în special cei cu care s-au început negocierile de aderare la UE, după caz, respectând totodată toate garanțiile necesare pentru a proteja interesele de securitate și apărare ale UE și ale statelor sale membre, în vederea aprofundării cooperării transatlantice în domeniul apărării prin garantarea faptului că tehnologia militară utilizată este pe deplin interoperabilă la nivel tehnic; |
| --- | --- |

49.

| 50. | salută prelungirea noului Tratat START, care acordă ambelor state semnatare mai mult timp pentru a purta negocieri în vederea ajungerii la un nou instrument de control al armamentelor; invită UE și NATO să depună eforturi pentru a determina și alte state, mai ales China, să se implice; reamintește că este nevoie să se sporească cooperarea și investițiile în domeniul-cheie al apărării aeriene și antirachetă; își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu expirarea Tratatului privind forțele nucleare cu rază medie de acțiune, care a creat un nou risc de securitate, în special pentru țările europene; solicită ca îngrijorările Europei în materie de securitate să fie recunoscute și tratate corespunzător; regretă recentele retrageri din Tratatul „Cer deschis”; |
| --- | --- |

50.

| 51. | își reafirmă sprijinul deplin pentru angajamentul UE și al statelor sale membre față de TNP ca piatră unghiulară a regimului de neproliferare și de dezarmare nucleară; subliniază necesitatea de a lua măsuri efective în direcția dezarmării nucleare; reiterează declarația sa anterioară potrivit căreia pacea și securitatea internațională sunt întărite într-o lume lipsită de existența și proliferarea armelor nucleare; îndeamnă UE și NATO să facă eforturi de adoptare a unei agende ambițioase pentru menținerea unui control internațional efectiv asupra armamentelor, pentru dezarmare și regimuri de neproliferare ca pietre unghiulare ale securității mondiale, transatlantice și europene și reamintește necesitatea de a urma politici de continuare a reducerii arsenalelor nucleare și de a limita desfășurarea de rachete hipersonice; își exprimă îngrijorarea cu privire la evoluțiile și inițiativele actuale din Iran în ceea ce privește programul său de îmbogățire a uraniului; își reiterează sprijinul continuu pentru Planul comun de acțiune cuprinzător (JCPOA) ca cel mai bun mijloc posibil de a obține asigurări cu privire la o utilizare exclusiv pașnică a energiei nucleare de către Iran; salută reluarea discuțiilor și invită toate părțile să revină la conformarea deplină cu acesta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | face apel ca UE și instituțiile sale, pe baza „abordării integrate”, să dezvolte atât o cultură a securității și apărării comune care să respecte caracterul specific al politicilor de securitate și apărare ale statelor membre, precum și o abordare strategică, pe tot parcursul procesului său de elaborare a politicilor, care ar trebui să se aplice în special deciziilor din domeniile comerțului, gestiunii lanțurilor de aprovizionare, examinării investițiilor străine, cooperării pentru dezvoltare, infrastructurii, mobilității și tehnologiilor digitale; subliniază rolul esențial pe care Busola strategică îl are în această privință; subliniază că, în domenii cum sunt amenințările hibride și cibernetice, precum și combaterea campaniilor de dezinformare, instituțiile UE sunt bine poziționate pentru a elabora răspunsuri comune; salută, în acest sens, pachetul privind uniunea securității din decembrie 2020 și consideră că acesta este un prim pas bun care trebuie urmat rapid de alte acțiuni; ia act de propunerea de directivă NIS 2; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază importanța mobilității militare pentru asigurarea unei mișcări rapide a forțelor în interiorul și în afara UE, ceea ce este important pentru o apărare eficace și preventivă; invită UE și statele sale membre să-și intensifice eforturile pentru a reduce în continuare barierele procedurale din calea mobilității militare; salută rolul indispensabil al UE în consolidarea mobilității militare și cere o creștere semnificativă a eforturilor depuse pentru implementarea acestui proiect, în special prin PESCO, dar și prin încurajarea statelor membre de a-și stimula bazele industriale să propună proiecte competitive eligibile pentru cofinanțare din partea UE; solicită mai multe sinergii la nivelul UE între diferiții actori implicați; subliniază că este necesară o abordare la nivelul întregii administrații care să implice instituțiile UE, statele membre și NATO pentru ca mobilitatea militară să aibă succes; face apel să se ia în considerare un plan de acțiune axat pe interesele comune UE-NATO în ceea ce privește mobilitatea militară crescând nivelul de ambiție în domenii precum digitalizarea, reziliența cibernetică a infrastructurii și a sistemelor de transport, precum și posibilitatea utilizării soluțiilor de inteligență artificială în beneficiul mobilității militare; consideră că proiectul demonstrează valoarea adăugată a cooperării UE-NATO, fiind și dovada modului în care instrumentele și competențele UE pot contribui la apărarea colectivă a NATO; salută faptul că au fost alocate sume semnificative din fondurile UE pentru proiecte de colaborare în domeniul apărării, deși nu corespund dezideratelor inițiale; reamintește că 38 dintre cele 46 de proiecte PESCO actuale corespund priorităților NATO de planificare a apărării și salută participarea potențială a țărilor terțe la astfel de proiecte, în conformitate cu dispozițiile deciziei relevante a Consiliului; |
| --- | --- |

53.

Către un parteneriat ambițios

| 54. | subscrie pe deplin la declarația din recentul comunicat al NATO potrivit căreia Uniunea Europeană rămâne un partener unic și esențial pentru NATO; reiterează, în acest context, convingerea fermă că relațiile UE-NATO trebuie să fie aduse la un nivel strategic real pentru a atinge întregul potențial al parteneriatului, pe baza progreselor fără precedent realizate deja și cu obiectivul general de a edifica o relație reală între organizații; invită la desfășurarea de summituri speciale periodice, cu participarea tuturor șefilor de stat și de guvern din NATO și UE pentru a menține încrederea și înțelegerea la cele mai înalte niveluri și își exprimă viziunea pe termen lung de creare a unui consiliu de parteneriat UE-NATO; încurajează, de asemenea, o discuție privind crearea unui consiliu permanent al miniștrilor apărării din UE, care să colaboreze îndeaproape cu reuniunile miniștrilor apărării din cadrul NATO; subliniază principiul incluziunii în această privință; |
| --- | --- |

54.

| 55. | reiterează principiul incluziunii și încurajează desfășurarea unui mai mare număr de reuniuni informale comune, precum și declarații și comunicări comune ale principalilor reprezentanți ai instituțiilor UE și ai NATO; își reiterează apelurile adresate UE și NATO de a organiza exerciții comune periodice, și mai ambițioase, pe baza practicii existente a exercițiilor paralele și coordonate (PACE), asigurând implicarea tuturor statelor membre și a aliaților, ceea ce ar contribui la consolidarea înțelegerii reciproce UE-NATO și la consolidarea în continuare a cooperării la nivel de personal; încurajează intensificarea schimbului de informații neclasificate și clasificate în exercițiile viitoare, într-o manieră incluzivă și nediscriminatorie, ca prim pas pentru schimbul de informații în situații reale de criză; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită toți membrii să depună eforturi pentru încheierea unui acord de securitate între Cipru și NATO; |
| --- | --- |

56.

| 57. | salută progresele înregistrate în legătură cu cele 74 de propuneri comune de acțiune; consideră totuși că este nevoie de mai mult sprijin politic pentru a asigura punerea deplină în aplicare; solicită, de asemenea, să fie prezentate proiecte-fanion, de exemplu în domeniul EDTS și al realimentării în timpul zborului, inspirate din proiecte precum cele din domeniul mobilității militare pentru a crește gradul de asumare acestora și pentru a face cooperarea mai tangibilă și mai orientată spre rezultate; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că UE și NATO trebuie să își coordoneze eforturile de combatere a terorismului, ameliorând practicile actuale de schimb de informații între statele membre și NATO, acordând o atenție deosebită înțelegerii mai bune a situației în domenii-cheie precum apariția de refugii sigure și utilizarea de către teroriști a tehnologiilor emergente și revoluționare și a tacticilor hibride; |
| --- | --- |

58.

| 59. | recunoaște că, având în vedere limitările instituționale, cooperarea UE-NATO are loc în mare măsură la nivelul personalului informal și tehnic, limitând uneori implicarea activă a tuturor statelor membre și a tuturor aliaților; consideră că aceste limitări reprezintă o vulnerabilitate pentru securitatea transatlantică și pentru cea europeană, printre altele din cauza posibilei blocări a accesului la structurile NATO pentru operațiunile PSAC ale UE; consideră că această situație nu este sustenabilă și de aceea îndeamnă insistent toate părțile interesate să colaboreze cu bună credință pentru a găsi o soluție care ar face cooperarea mai formală și mai previzibilă la toate nivelurile, cu scopul de a construi o relație reală și solidă între organizații; salută discuțiile privind viitoarele capacități militare de comandă ale UE, care trebuie să fie interoperabile și compatibile cu NATO pentru a asigura cea mai eficientă capacitate operațională a setului unic de forțe; |
| --- | --- |

59.

| 60. | subliniază necesitatea de a consolida unitatea, solidaritatea și coeziunea aliaților; recunoaște disputele grave dintre aliați în estul Mării Mediterane; salută crearea mecanismului NATO de detensionare a situației; reamintește preocupările sale cu privire la achiziționarea de către Turcia a sistemului rusesc de rachete S-400; accentuează importanța unor măsuri suplimentare de consolidare a încrederii, bazate pe dialog și respect reciproc; este profund îngrijorat de comportamentul Turciei, un vecin important din punct de vedere strategic și un membru al NATO; invită Turcia să evite alte acțiuni provocatoare și destabilizatoare și o încurajează să urmeze o politică externă, de securitate și internă care să se alinieze la obligațiile și așteptările unei țări candidate la aderarea la UE și ale unui membru NATO; |
| --- | --- |

60.

| 61. | reamintește că atât UE, cât și NATO sunt construite în jurul unor principii democratice comune; reamintește că Tratatul Atlanticului de Nord este legat direct de Carta ONU; invită NATO să ceară membrilor săi respectarea deplină a tuturor articolelor din Carta ONU; subliniază că parteneriatul transatlantic are nevoie nu numai de armate puternice, ci și de societăți puternice și reziliente; subliniază legătura de consolidare reciprocă dintre fundațiile democratice solide, bazate pe o ordine internațională puternică guvernată de norme, și un parteneriat transatlantic puternic, care pot asigura longevitatea democrațiilor noastre doar împreună; sprijină ideea de desfășurare a unui summit mondial al democrațiilor prezentată de administrația Biden; solicită să se intensifice eforturile de a se ține cont de înaltele aspirații ale tinerei generații și de creare a cadrului de participare efectivă a tinerilor la procesele noastre democratice și să li se prezinte acestora clar problemele strategice cu care se confruntă societățile noastre, pentru a se garanta că ei se implică în aceste teme critice și că sprijină activ eforturile noastre comune; |
| --- | --- |

61.

| 62. | reamintește că un rol mai important al UE în materie de securitate și apărare a fost descris ca o prioritate pentru cetățenii UE în sondajele realizate de Eurobarometru; sugerează că aspectele legate de cooperarea UE-NATO, precum și de securitate și apărare în general, ar trebui abordate în cadrul apropiatei Conferințe privind viitorul Europei pentru a garanta că vocea cetățenilor se face auzită; |
| --- | --- |

62.

| 63. | reamintește importanța unei comunicări active, efective și transparente, atât în UE, cât și pe plan extern, și invită la o cooperare mai strânsă între personalul NATO și cel al UE în ceea ce privește comunicarea strategică, mai ales în combaterea dezinformării, a ingerințelor străine și a atacurilor cibernetice în regiuni importante strategic precum Balcanii de Vest și țările Parteneriatului estic; invită la îmbunătățirea schimbului de informații în ceea ce privește identificarea atacurilor cibernetice pentru a spori capacitatea de reacție; insistă, cu toate acestea, asupra faptului că atât UE, cât și NATO trebuie să își mențină capacitățile independente respective; sprijină ideea lansării unor centre independente de excelență pentru studierea limbilor străine vorbite în regiuni importante din punct de vedere strategic; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază importanța diplomației parlamentare și își reiterează apelurile la consolidarea rolului Adunării Parlamentare a NATO (AP); recomandă ca statutul delegației Parlamentului European la Adunarea Parlamentară a NATO să fie transformat de Comisia permanentă a Adunării Parlamentare a NATO în statut complet pentru a reflecta importanța cooperării dintre UE și NATO; solicită să se organizeze o reuniune comună a Comisiei pentru afaceri externe din Parlamentul European și a Comisiei pentru afaceri externe din Camera Reprezentanților a Statelor Unite pentru a discuta amenințările comune în materie de securitate la adresa parteneriatului transatlantic și modul în care o cooperare consolidată UE-NATO ar putea contribui la contracararea acestora; |
| --- | --- |

64.

| 65. | salută prima participare, la 15 decembrie 2020, a unui secretar general al NATO la o reuniune a Colegiului comisarilor, fapt care a transmis un mesaj puternic de angajament reciproc în favoarea întăririi parteneriatului dintre NATO și UE; îl felicită pe Secretarul General al NATO, Jens Stoltenberg, pentru rolul său de lider și hotărârea sa de a promova relațiile UE-NATO, ceea ce corespunde dezideratelor și priorităților stabilite de conducerea UE; |
| --- | --- |

65.

o

o
  o

| 66. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al NATO, Agenției Europene de Apărare, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și NATO și Adunării Parlamentare a NATO. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  JO C 28, 27.1.2020, p. 49.

(2)  JO C 388, 13.11.2020, p. 22.

(3)  JO C 449, 23.12.2020, p. 149.

(4)  JO C 232, 16.6.2021, p. 71.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0009.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0008.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0102.

(8)  JO L 146, 9.6.2017, p. 133.

(9)  JO L 371, 6.11.2020, p. 3.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/122 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/122

---

P9_TA(2021)0347

Îmbătrânirea populației vechiului continent – posibilități și provocări legate de politica privind îmbătrânirea populației după 2020

Rezoluția Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la îmbătrânirea populației vechiului continent – posibilități și provocări legate de politica privind îmbătrânirea populației după 2020 (2020/2008(INI))

(2022/C 99/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 6, 153, 156 și 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6, 153, 156 și 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”), în special articolele 21, 23, 24, 25, 26, 31, 32, 33, 34 și 35, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”), în special articolele 21, 23, 24, 25, 26, 31, 32, 33, 34 și 35,

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități,

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene care afirmă că principiul nediscriminării pe criterii de vârstă constituie un principiu general al dreptului Uniunii ca un caz special al egalității de tratament (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene care afirmă că principiul nediscriminării pe criterii de vârstă constituie un principiu general al dreptului Uniunii ca un caz special al egalității de tratament (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 7 iunie 2010 referitoare la îmbătrânirea activă, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 7 iunie 2010 referitoare la îmbătrânirea activă,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 9 septembrie 2020 privind drepturile omului, participarea și bunăstarea persoanelor în vârstă în era digitalizării, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 9 septembrie 2020 privind drepturile omului, participarea și bunăstarea persoanelor în vârstă în era digitalizării,

| — | – având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

– având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere declarația politică și Planul internațional de acțiune privind îmbătrânirea de la Madrid adoptat cu ocazia celei de a doua Adunări mondiale privind Îmbătrânirea din perioada 8-12 aprilie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația politică și Planul internațional de acțiune privind îmbătrânirea de la Madrid adoptat cu ocazia celei de a doua Adunări mondiale privind Îmbătrânirea din perioada 8-12 aprilie 2002,

| — | având în vedere declarația ministerială adoptată cu ocazia celei de a patra Conferințe ministeriale a Comisiei Economice pentru Europa a ONU privind îmbătrânirea, care a avut loc la Lisabona la 22 septembrie 2017, intitulată „O societate durabilă pentru toate vârstele: realizarea potențialului de a trăi mai mult”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația ministerială adoptată cu ocazia celei de a patra Conferințe ministeriale a Comisiei Economice pentru Europa a ONU privind îmbătrânirea, care a avut loc la Lisabona la 22 septembrie 2017, intitulată „O societate durabilă pentru toate vârstele: realizarea potențialului de a trăi mai mult”,

| — | având în vedere raportul expertului independent al ONU însărcinat cu promovarea exercitării tuturor drepturilor omului de către persoanele în vârstă referitor la impactul bolii provocate de coronavirus (COVID-19) asupra exercitării tuturor drepturilor omului de către persoanele în vârstă, prezentat la cea de a 75-a sesiune a Adunării Generale a ONU din 21 iulie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul expertului independent al ONU însărcinat cu promovarea exercitării tuturor drepturilor omului de către persoanele în vârstă referitor la impactul bolii provocate de coronavirus (COVID-19) asupra exercitării tuturor drepturilor omului de către persoanele în vârstă, prezentat la cea de a 75-a sesiune a Adunării Generale a ONU din 21 iulie 2020,

| — | având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere Decizia nr. 940/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 septembrie 2011 privind Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012) (2) și comunicarea inițială a Comisiei Europene din 6 septembrie 2010 pe această temă (COM(2010)0462), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 940/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 septembrie 2011 privind Anul european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012) (2) și comunicarea inițială a Comisiei Europene din 6 septembrie 2010 pe această temă (COM(2010)0462),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016 privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului din 19 decembrie 2016 privind parcursurile de actualizare a competențelor: noi oportunități pentru adulți (3),

| — | având în vedere recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Consiliului din 22 mai 2018 privind competențele-cheie pentru învățarea pe tot parcursul vieții (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la rolul femeilor într-o societate în curs de îmbătrânire (5) și rezoluția sa din 15 noiembrie 2018 referitoare la serviciile de îngrijire în UE pentru îmbunătățirea egalității de gen (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 septembrie 2010 referitoare la rolul femeilor într-o societate în curs de îmbătrânire (5) și rezoluția sa din 15 noiembrie 2018 referitoare la serviciile de îngrijire în UE pentru îmbunătățirea egalității de gen (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la sărăcie: o perspectivă de gen (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la sărăcie: o perspectivă de gen (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la crearea unor condiții pe piața forței de muncă favorabile echilibrului dintre viața profesională și cea privată (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul dintre pensiile bărbaților și cele ale femeilor (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul dintre pensiile bărbaților și cele ale femeilor (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2017 referitoare la utilizarea instrumentelor politicii de coeziune de către regiuni pentru a răspunde schimbărilor demografice (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 noiembrie 2017 referitoare la utilizarea instrumentelor politicii de coeziune de către regiuni pentru a răspunde schimbărilor demografice (11),

| — | având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 28 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Erasmus+”, programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa adoptată în primă lectură la 28 martie 2019 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Erasmus+”, programul Uniunii pentru educație, formare, tineret și sport și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013 (12),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (13) și de stabilire a principiului nediscriminării pe motiv de religie sau credință, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (13) și de stabilire a principiului nediscriminării pe motiv de religie sau credință, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă;

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 2 iulie 2008 de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), precum și poziția Parlamentului din 2 aprilie 2009 cu privire la aceasta (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 2 iulie 2008 de directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426), precum și poziția Parlamentului din 2 aprilie 2009 cu privire la aceasta (14),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 intitulată „Viitorul demografic al Europei – transformarea unei provocări într-o oportunitate” (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 intitulată „Viitorul demografic al Europei – transformarea unei provocări într-o oportunitate” (COM(2006)0571),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 15 decembrie 2006 intitulat „European Economy- the impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, healthcare, long-term care, education and unemployment transfers (2004-2050)”, [Economia europeană – Impactul îmbătrânirii asupra cheltuielilor publice: previziuni pentru statele membre ale UE-25 în domeniul pensiilor, al sănătății, al îngrijirii pe termen lung, al educației și al șomajului (2004-2050)], |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 15 decembrie 2006 intitulat „European Economy- the impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, healthcare, long-term care, education and unemployment transfers (2004-2050)”, [Economia europeană – Impactul îmbătrânirii asupra cheltuielilor publice: previziuni pentru statele membre ale UE-25 în domeniul pensiilor, al sănătății, al îngrijirii pe termen lung, al educației și al șomajului (2004-2050)],

| — | având în vedere raportul Comisiei și al Comitetului pentru protecție socială din 7 octombrie 2014, elaborat pentru miniștrii reuniți în cadrul Consiliului pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, intitulat „Protecție socială adecvată pentru nevoile în materie de asistență pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei și al Comitetului pentru protecție socială din 7 octombrie 2014, elaborat pentru miniștrii reuniți în cadrul Consiliului pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, intitulat „Protecție socială adecvată pentru nevoile în materie de asistență pe termen lung într-o societate în curs de îmbătrânire”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 26 aprilie 2017 intitulată „O inițiativă pentru sprijinirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor care lucrează” (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 26 aprilie 2017 intitulată „O inițiativă pentru sprijinirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor care lucrează” (COM(2017)0252),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 24 noiembrie 2017 intitulat „The 2018 Ageing Report: Underlying Assumptions & Projection Methodologies” (Raportul pe 2018 privind îmbătrânirea: ipoteze de bază și metodologii proiective), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 24 noiembrie 2017 intitulat „The 2018 Ageing Report: Underlying Assumptions & Projection Methodologies” (Raportul pe 2018 privind îmbătrânirea: ipoteze de bază și metodologii proiective),

| — | având în vedere documentul interinstituțional al Comisiei din 25 mai 2018 intitulat „The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070)” [Raportul pe 2018 privind îmbătrânirea: proiecții economice și bugetare pentru cele 28 de state membre ale UE (2016-2070)], |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul interinstituțional al Comisiei din 25 mai 2018 intitulat „The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070)” [Raportul pe 2018 privind îmbătrânirea: proiecții economice și bugetare pentru cele 28 de state membre ale UE (2016-2070)],

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020, intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 martie 2020, intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea de gen 2020-2025” (COM(2020)0152),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 17 iunie 2020 privind impactul schimbărilor demografice (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 17 iunie 2020 privind impactul schimbărilor demografice (COM(2020)0241),

| — | având în vedere raportul Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) din 1 aprilie 2002 intitulat „Active Ageing: A Policy Framework” (Îmbătrânirea activă: un cadru de politică), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) din 1 aprilie 2002 intitulat „Active Ageing: A Policy Framework” (Îmbătrânirea activă: un cadru de politică),

| — | având în vedere raportul OMS din 1 octombrie 2007 intitulat „Global Age-Friendly Cities, A Guide”, (Ghidul mondial al orașelor adaptate persoanelor în vârstă) |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OMS din 1 octombrie 2007 intitulat „Global Age-Friendly Cities, A Guide”, (Ghidul mondial al orașelor adaptate persoanelor în vârstă)

| — | având în vedere raportul OMS din 30 septembrie 2015 privind îmbătrânirea și sănătatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OMS din 30 septembrie 2015 privind îmbătrânirea și sănătatea,

| — | având în vedere strategia globală și planul de acțiune al OMS privind îmbătrânirea și sănătatea pentru perioada 2016-2020 și decizia ONU de a declara perioada 2021-2030 drept „Deceniul îmbătrânirii în condiții bune de sănătate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia globală și planul de acțiune al OMS privind îmbătrânirea și sănătatea pentru perioada 2016-2020 și decizia ONU de a declara perioada 2021-2030 drept „Deceniul îmbătrânirii în condiții bune de sănătate”,

| — | având în vedere Principiile ONU pentru persoanele în vârstă, adoptate prin Rezoluția 46/91 a Adunării Generale din 16 decembrie 1991, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile ONU pentru persoanele în vârstă, adoptate prin Rezoluția 46/91 a Adunării Generale din 16 decembrie 1991,

| — | având în vedere indicele mondial de îmbătrânire (Global AgeWatch Index) din 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere indicele mondial de îmbătrânire (Global AgeWatch Index) din 2015,

| — | având în vedere raportul ONU pe 2019 referitor la îmbătrânirea populației mondiale, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ONU pe 2019 referitor la îmbătrânirea populației mondiale,

| — | având în vedere importanța esențială acordată îmbătrânirii active în Strategia Europa 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere importanța esențială acordată îmbătrânirii active în Strategia Europa 2020,

| — | având în vedere Agenda pentru competențe în Europa pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda pentru competențe în Europa pentru competitivitate durabilă, echitate socială și reziliență,

| — | având în vedere Equality Act (legea privind egalitatea de tratament) adoptat în Regatul Unit în 2010, care stabilește că discriminarea persoanelor pe criterii de reatribuire de gen, orientare sexuală și sex este ilegală; |
| --- | --- |

—

având în vedere Equality Act (legea privind egalitatea de tratament) adoptat în Regatul Unit în 2010, care stabilește că discriminarea persoanelor pe criterii de reatribuire de gen, orientare sexuală și sex este ilegală;

| — | având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE (15) a Consiliului („Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2019/1158 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 iunie 2019 privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor și de abrogare a Directivei 2010/18/UE (15) a Consiliului („Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată”),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală,

| — | având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0194/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A9-0194/2021),

Observații generale

| A. | întrucât îmbătrânirea populației Europei constituie un fenomen demografic care presupune o scădere atât a fertilității, cât și a ratei mortalității, precum și o creștere a speranței de viață; |
| --- | --- |

A.

întrucât îmbătrânirea populației Europei constituie un fenomen demografic care presupune o scădere atât a fertilității, cât și a ratei mortalității, precum și o creștere a speranței de viață;

| B. | întrucât populația UE este în scădere; întrucât, în 1960, locuitorii UE reprezentau 13,5 % din populația mondială, în timp ce, în 2018, aceștia reprezentau 6,9 % și se așteaptă să ajungă la aproximativ 4 % până în 2070 (16); întrucât această situație este legată, printre alți factori, de o scădere a ratei natalității în UE față de alte regiuni ale lumii, ceea ce duce la îmbătrânirea populației, având un impact asupra componenței pe vârste și asupra ponderilor relative ale diferitelor grupe de vârstă și contribuie la inversarea piramidei demografice; întrucât tranziția demografică este un fenomen universal, iar scăderea ponderii UE în populația mondială reflectă că acest proces global a început mai devreme (17); întrucât nu ar trebui subestimată participarea activă a persoanelor în vârstă în societate; întrucât peste 20 % din persoanele cu vârsta cuprinsă între 65 și 74 de ani și aproximativ 15 % din persoanele cu vârsta peste 75 de ani participă la activități voluntare formale și/sau informale (18); |
| --- | --- |

B.

întrucât populația UE este în scădere; întrucât, în 1960, locuitorii UE reprezentau 13,5 % din populația mondială, în timp ce, în 2018, aceștia reprezentau 6,9 % și se așteaptă să ajungă la aproximativ 4 % până în 2070 (16); întrucât această situație este legată, printre alți factori, de o scădere a ratei natalității în UE față de alte regiuni ale lumii, ceea ce duce la îmbătrânirea populației, având un impact asupra componenței pe vârste și asupra ponderilor relative ale diferitelor grupe de vârstă și contribuie la inversarea piramidei demografice; întrucât tranziția demografică este un fenomen universal, iar scăderea ponderii UE în populația mondială reflectă că acest proces global a început mai devreme (17); întrucât nu ar trebui subestimată participarea activă a persoanelor în vârstă în societate; întrucât peste 20 % din persoanele cu vârsta cuprinsă între 65 și 74 de ani și aproximativ 15 % din persoanele cu vârsta peste 75 de ani participă la activități voluntare formale și/sau informale (18);

| C. | întrucât situația demografică actuală afectează grav coeziunea socială, economică și teritorială a UE; întrucât este important ca UE să integreze aspectele demografice în toate politicile sale; întrucât se așteaptă ca populația în vârstă de muncă (persoanele cu vârsta cuprinsă între 15 și 64 de ani) să scadă în mod semnificativ de la 333 de milioane în 2016 la 292 de milioane în 2070; întrucât, până în 2100, se preconizează că ponderea persoanelor cu vârsta de cel puțin 80 de ani va reprezenta 14,6 % din populație (19); |
| --- | --- |

C.

întrucât situația demografică actuală afectează grav coeziunea socială, economică și teritorială a UE; întrucât este important ca UE să integreze aspectele demografice în toate politicile sale; întrucât se așteaptă ca populația în vârstă de muncă (persoanele cu vârsta cuprinsă între 15 și 64 de ani) să scadă în mod semnificativ de la 333 de milioane în 2016 la 292 de milioane în 2070; întrucât, până în 2100, se preconizează că ponderea persoanelor cu vârsta de cel puțin 80 de ani va reprezenta 14,6 % din populație (19);

| D. | întrucât egalitatea de gen este o valoare de bază, recunoscută în tratate și în Cartă, și întrucât Uniunea s-a angajat să o integreze în toate activitățile sale; |
| --- | --- |

D.

întrucât egalitatea de gen este o valoare de bază, recunoscută în tratate și în Cartă, și întrucât Uniunea s-a angajat să o integreze în toate activitățile sale;

| E. | întrucât longevitatea este o realizare colectivă remarcabilă, susținută de progrese semnificative în materie de dezvoltare economică și socială și de sănătate, care au îmbunătățit considerabil calitatea vieții și au contribuit la o creștere cu 10 ani a speranței de viață medii a bărbaților și femeilor în ultimii 50 ani; întrucât se preconizează că între 2016 și 2070 speranța de viață va crește de la 78,3 la 86,1 ani pentru bărbați și de la 83,7 la 90,3 ani pentru femei; întrucât creșterea speranței de viață medie trebuie privită, în toate situațiile, ca un factor al progresului civilizației și niciodată ca o constrângere; întrucât datele disponibile arată că în 2018, numărul estimat de ani de viață sănătoasă era de 64,2 ani pentru femei și de 63,7 ani pentru bărbați (20); întrucât, cu toate acestea, discrepanța dintre speranța de viață și speranța de viață sănătoasă este îngrijorătoare și ar trebui remediată de urgență; |
| --- | --- |

E.

întrucât longevitatea este o realizare colectivă remarcabilă, susținută de progrese semnificative în materie de dezvoltare economică și socială și de sănătate, care au îmbunătățit considerabil calitatea vieții și au contribuit la o creștere cu 10 ani a speranței de viață medii a bărbaților și femeilor în ultimii 50 ani; întrucât se preconizează că între 2016 și 2070 speranța de viață va crește de la 78,3 la 86,1 ani pentru bărbați și de la 83,7 la 90,3 ani pentru femei; întrucât creșterea speranței de viață medie trebuie privită, în toate situațiile, ca un factor al progresului civilizației și niciodată ca o constrângere; întrucât datele disponibile arată că în 2018, numărul estimat de ani de viață sănătoasă era de 64,2 ani pentru femei și de 63,7 ani pentru bărbați (20); întrucât, cu toate acestea, discrepanța dintre speranța de viață și speranța de viață sănătoasă este îngrijorătoare și ar trebui remediată de urgență;

| F. | întrucât o viață mai lungă și mai sănătoasă este valoroasă atât pentru persoane, cât și pentru societăți, creând noi oportunități de participare și de includere a persoanelor în vârstă în viața economică și socială; întrucât implicarea socială la o vârstă mai înaintată contribuie, în schimb, la sănătatea și bunăstarea individuală; întrucât există o corelație între longevitate și statutul social; întrucât participarea la diverse activități sociale, precum cele de voluntariat, sportive sau de recreere, precum și contactul periodic cu familia și prietenii tind să aibă un impact pozitiv asupra sănătății generale a persoanelor în vârstă și previne izolarea lor; |
| --- | --- |

F.

întrucât o viață mai lungă și mai sănătoasă este valoroasă atât pentru persoane, cât și pentru societăți, creând noi oportunități de participare și de includere a persoanelor în vârstă în viața economică și socială; întrucât implicarea socială la o vârstă mai înaintată contribuie, în schimb, la sănătatea și bunăstarea individuală; întrucât există o corelație între longevitate și statutul social; întrucât participarea la diverse activități sociale, precum cele de voluntariat, sportive sau de recreere, precum și contactul periodic cu familia și prietenii tind să aibă un impact pozitiv asupra sănătății generale a persoanelor în vârstă și previne izolarea lor;

| G. | întrucât schimbarea demografică naturală în UE este negativă din 2012, în 2019 fiind înregistrate în UE mai multe decese (4,7 milioane) decât nașteri (4,2 milioane); întrucât rata fertilității din UE este în scădere și a ajuns la 1,55 în 2018; întrucât acest lucru este legat de o varietate de factori, printre care îmbunătățirea sănătății și creșterea nivelului de educație (21), dar și de situația socioeconomică generală, cum ar fi incertitudinea și devalorizarea veniturilor, care afectează toate grupurile, dar mai ales tinerii, în special calitatea vieții lor, echilibrul dintre viața profesională și cea privată și planificarea vieții; întrucât schimbările demografice ar putea avea un impact asupra sustenabilității economice și sociale a Uniunii pe termen mediu și lung; întrucât accesul la servicii publice de calitate este un factor decisiv pentru calitatea vieții; întrucât impactul economic și social al schimbărilor demografice subliniază nevoia de a consolida sistemele de securitate socială și de sănătate; |
| --- | --- |

G.

întrucât schimbarea demografică naturală în UE este negativă din 2012, în 2019 fiind înregistrate în UE mai multe decese (4,7 milioane) decât nașteri (4,2 milioane); întrucât rata fertilității din UE este în scădere și a ajuns la 1,55 în 2018; întrucât acest lucru este legat de o varietate de factori, printre care îmbunătățirea sănătății și creșterea nivelului de educație (21), dar și de situația socioeconomică generală, cum ar fi incertitudinea și devalorizarea veniturilor, care afectează toate grupurile, dar mai ales tinerii, în special calitatea vieții lor, echilibrul dintre viața profesională și cea privată și planificarea vieții; întrucât schimbările demografice ar putea avea un impact asupra sustenabilității economice și sociale a Uniunii pe termen mediu și lung; întrucât accesul la servicii publice de calitate este un factor decisiv pentru calitatea vieții; întrucât impactul economic și social al schimbărilor demografice subliniază nevoia de a consolida sistemele de securitate socială și de sănătate;

| H. | întrucât studiile indică legătura dintre ratele fertilității și politicile care încurajează oportunități mai bune de angajare, condiții de muncă și de viață decente, formule flexibile de lucru, un sprijin familial corect, un sprijin financiar în timpul concediului de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului, servicii de îngrijire a copiilor de calitate încă din primii ani de viață și o repartizare mai echitabilă a responsabilităților familiale între bărbați și femei; |
| --- | --- |

H.

întrucât studiile indică legătura dintre ratele fertilității și politicile care încurajează oportunități mai bune de angajare, condiții de muncă și de viață decente, formule flexibile de lucru, un sprijin familial corect, un sprijin financiar în timpul concediului de maternitate, de paternitate și pentru creșterea copilului, servicii de îngrijire a copiilor de calitate încă din primii ani de viață și o repartizare mai echitabilă a responsabilităților familiale între bărbați și femei;

| I. | întrucât rata ocupării forței de muncă cu fracțiune de normă este mai mare pentru femei (31,3 %) decât pentru bărbați (8,7 %) și, de asemenea, afectează femeile în vârstă (49,8 % din bărbații în vârstă, față de 64,1 % din femeile în vârstă); întrucât în 2018 numărul obișnuit de ore de lucru în UE-28 a fost, în medie, de 30,3 ore pe săptămână pentru bărbații cu vârste cuprinse între 65 și 74 de ani și de 24,1 ore pe săptămână pentru femeile de aceeași vârstă și întrucât se preconizează că bărbații fac parte din forța de muncă timp de 38,6 ani, în timp ce cifra corespunzătoare pentru femei este de 33,7 ani (22); |
| --- | --- |

I.

întrucât rata ocupării forței de muncă cu fracțiune de normă este mai mare pentru femei (31,3 %) decât pentru bărbați (8,7 %) și, de asemenea, afectează femeile în vârstă (49,8 % din bărbații în vârstă, față de 64,1 % din femeile în vârstă); întrucât în 2018 numărul obișnuit de ore de lucru în UE-28 a fost, în medie, de 30,3 ore pe săptămână pentru bărbații cu vârste cuprinse între 65 și 74 de ani și de 24,1 ore pe săptămână pentru femeile de aceeași vârstă și întrucât se preconizează că bărbații fac parte din forța de muncă timp de 38,6 ani, în timp ce cifra corespunzătoare pentru femei este de 33,7 ani (22);

| J. | întrucât eliminarea diferenței de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă depinde de respectarea drepturilor sociale de bază și de furnizarea de servicii sociale de bază; |
| --- | --- |

J.

întrucât eliminarea diferenței de gen în ceea ce privește ocuparea forței de muncă depinde de respectarea drepturilor sociale de bază și de furnizarea de servicii sociale de bază;

| K. | întrucât femeile cu vârsta cuprinsă între 55 și 64 de ani au o rată de ocupare a forței de muncă mai mică decât bărbații (52,4 % în cazul femeilor față de 65,4 % în cazul bărbaților) și sunt cele mai susceptibile de a presta servicii de îngrijire informală la domiciliu (23); |
| --- | --- |

K.

întrucât femeile cu vârsta cuprinsă între 55 și 64 de ani au o rată de ocupare a forței de muncă mai mică decât bărbații (52,4 % în cazul femeilor față de 65,4 % în cazul bărbaților) și sunt cele mai susceptibile de a presta servicii de îngrijire informală la domiciliu (23);

| L. | întrucât numărul total al persoanelor de vârstă activă (15-64 de ani) va scădea cu 20,8 milioane între 2005 și 2030 în UE, pe măsură ce generația „baby boom” iese la pensie, ceea ce generează o povară mai mare asupra sistemelor de asistență medicală și de pensii din statele membre; întrucât se preconizează că raportul total de dependență va ajunge la 57 % până în 2100, aproape dublu față de 2019 (31 %); |
| --- | --- |

L.

întrucât numărul total al persoanelor de vârstă activă (15-64 de ani) va scădea cu 20,8 milioane între 2005 și 2030 în UE, pe măsură ce generația „baby boom” iese la pensie, ceea ce generează o povară mai mare asupra sistemelor de asistență medicală și de pensii din statele membre; întrucât se preconizează că raportul total de dependență va ajunge la 57 % până în 2100, aproape dublu față de 2019 (31 %);

| M. | întrucât vârsta medie a UE-28 a crescut de la 38,3 ani în 2001 la 43,1 ani în 2018 (24); întrucât, în 2018, 19 % din cetățenii UE aveau cel puțin 65 de ani și întrucât nevoile lor ar trebui luate în considerare în procesul de luare a deciziilor politice la nivelul UE, precum și la nivel național și regional; |
| --- | --- |

M.

întrucât vârsta medie a UE-28 a crescut de la 38,3 ani în 2001 la 43,1 ani în 2018 (24); întrucât, în 2018, 19 % din cetățenii UE aveau cel puțin 65 de ani și întrucât nevoile lor ar trebui luate în considerare în procesul de luare a deciziilor politice la nivelul UE, precum și la nivel național și regional;

| N. | întrucât viața este însoțită de schimbări precum pierderea unui partener, a unor rude sau prieteni, degradarea sănătății și schimbarea obiceiurilor, a modelelor de muncă și a situației financiare; întrucât persoanele în vârstă sunt deosebit de expuse fenomenului de excluziune socială și izolare; întrucât un număr tot mai mare de adulți din UE se confruntă cu izolarea socială (75 de milioane de persoane – 18 % din populație); întrucât riscul de izolare socială este cel mai mare în rândul persoanelor în vârstă, în timp ce nivelul cel mai semnificativ al sentimentului de singurătate se înregistrează în rândul persoanelor cu vârsta cuprinsă între 26 și 45 de ani (25); |
| --- | --- |

N.

întrucât viața este însoțită de schimbări precum pierderea unui partener, a unor rude sau prieteni, degradarea sănătății și schimbarea obiceiurilor, a modelelor de muncă și a situației financiare; întrucât persoanele în vârstă sunt deosebit de expuse fenomenului de excluziune socială și izolare; întrucât un număr tot mai mare de adulți din UE se confruntă cu izolarea socială (75 de milioane de persoane – 18 % din populație); întrucât riscul de izolare socială este cel mai mare în rândul persoanelor în vârstă, în timp ce nivelul cel mai semnificativ al sentimentului de singurătate se înregistrează în rândul persoanelor cu vârsta cuprinsă între 26 și 45 de ani (25);

| O. | întrucât peste 50 % dintre îngrijitorii cu vârsta sub 65 de ani desfășoară activități de îngrijire și lucrează în același timp; întrucât, așa cum a subliniat adesea Comisia, responsabilitățile de îngrijire reprezintă unul dintre principalele motive pentru care femeile au o rată mai scăzută de participare pe piața forței de muncă, fie pentru că își reduc timpul de lucru, fie pentru că își părăsesc locul de muncă plătit, ceea ce reprezintă o pierdere pentru Europa de 370 miliarde EUR pe an; întrucât estimările arată că 80 % dintre toate serviciile de îngrijire din UE sunt prestate de îngrijitori informali care sunt, în principal, femei (75 %), indicând existența unei disparități de gen în materie de îngrijire care influențează puternic disparitatea de gen în ceea ce privește pensiile; întrucât îngrijirea oferită de îngrijitorii informali fără niciun contract de muncă oficial este deosebit de problematică, deoarece aceste persoane rămân în afara pieței muncii și nu dispun de nicio posibilitate de reglementare; întrucât acest tip de situație determină un efect negativ dublu, prin care, pe de o parte, acești îngrijitori informali (în mare parte femei) au o remunerație scăzută de regulă, nu beneficiază de protecție socială, nu plătesc cotizații la asigurările sociale și, prin urmare, fie nu primesc nicio pensie la sfârșitul vieții lor profesionale, fie primesc pensia minimă și, pe de altă parte, acest tip de situație are un impact negativ asupra statului și a instituțiilor sale relevante, care sunt private de contribuțiile la asigurările sociale și de impozitele plătite de angajatori și de angajați; |
| --- | --- |

O.

întrucât peste 50 % dintre îngrijitorii cu vârsta sub 65 de ani desfășoară activități de îngrijire și lucrează în același timp; întrucât, așa cum a subliniat adesea Comisia, responsabilitățile de îngrijire reprezintă unul dintre principalele motive pentru care femeile au o rată mai scăzută de participare pe piața forței de muncă, fie pentru că își reduc timpul de lucru, fie pentru că își părăsesc locul de muncă plătit, ceea ce reprezintă o pierdere pentru Europa de 370 miliarde EUR pe an; întrucât estimările arată că 80 % dintre toate serviciile de îngrijire din UE sunt prestate de îngrijitori informali care sunt, în principal, femei (75 %), indicând existența unei disparități de gen în materie de îngrijire care influențează puternic disparitatea de gen în ceea ce privește pensiile; întrucât îngrijirea oferită de îngrijitorii informali fără niciun contract de muncă oficial este deosebit de problematică, deoarece aceste persoane rămân în afara pieței muncii și nu dispun de nicio posibilitate de reglementare; întrucât acest tip de situație determină un efect negativ dublu, prin care, pe de o parte, acești îngrijitori informali (în mare parte femei) au o remunerație scăzută de regulă, nu beneficiază de protecție socială, nu plătesc cotizații la asigurările sociale și, prin urmare, fie nu primesc nicio pensie la sfârșitul vieții lor profesionale, fie primesc pensia minimă și, pe de altă parte, acest tip de situație are un impact negativ asupra statului și a instituțiilor sale relevante, care sunt private de contribuțiile la asigurările sociale și de impozitele plătite de angajatori și de angajați;

| P. | întrucât persoanele cu dizabilități sau persoanele care aparțin unor minorități etnice, rasiale, lingvistice, sexuale sau de alt tip, de orice vârstă, au ascuns sau ascund o parte din identitatea lor de teamă sau din cauza amenințării respingerii sau abuzului; întrucât persoanele în vârstă cu dizabilități sau de origine rasială, etnică sau socială diferită ori care au trăsături genetice diferite, o limbă diferită sau o orientare sexuală diferită se confruntă în mai mare măsură cu discriminarea, cu stigmatizarea și cu proceduri neconsensuale și sunt expuse unui risc mai mare de excluziune socială; |
| --- | --- |

P.

întrucât persoanele cu dizabilități sau persoanele care aparțin unor minorități etnice, rasiale, lingvistice, sexuale sau de alt tip, de orice vârstă, au ascuns sau ascund o parte din identitatea lor de teamă sau din cauza amenințării respingerii sau abuzului; întrucât persoanele în vârstă cu dizabilități sau de origine rasială, etnică sau socială diferită ori care au trăsături genetice diferite, o limbă diferită sau o orientare sexuală diferită se confruntă în mai mare măsură cu discriminarea, cu stigmatizarea și cu proceduri neconsensuale și sunt expuse unui risc mai mare de excluziune socială;

| Q. | întrucât epidemia de COVID-19 are, de asemenea, un impact major asupra demografiei; întrucât multe persoane în vârstă au murit și, după cum sugerează unele studii, coronavirusul a avut un impact considerabil asupra tendințelor demografice din UE, precum reducerea speranței de viață și a planificării familiale; |
| --- | --- |

Q.

întrucât epidemia de COVID-19 are, de asemenea, un impact major asupra demografiei; întrucât multe persoane în vârstă au murit și, după cum sugerează unele studii, coronavirusul a avut un impact considerabil asupra tendințelor demografice din UE, precum reducerea speranței de viață și a planificării familiale;

| R. | întrucât, la elaborarea politicilor noastre în materie de îmbătrânire, ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de impactul diferențelor de gen în ceea ce privește sănătatea și de inegalitățile în materie de sănătate legate de factorii socio-culturali; întrucât anumite boli și afecțiuni asociate cu vârsta au un impact diferențiat asupra femeilor și a bărbaților, cum ar fi depresia sau bolile cardiovasculare; întrucât anumite boli și afecțiuni afectează mai multe femei decât bărbați, cum ar fi boala Alzheimer sau demența, cancerul de sân, incontinența, osteoporoza și osteoartrita; întrucât prevalența acestor afecțiuni va crește în societățile noastre în curs de îmbătrânire; |
| --- | --- |

R.

întrucât, la elaborarea politicilor noastre în materie de îmbătrânire, ar trebui să se țină seama în mod corespunzător de impactul diferențelor de gen în ceea ce privește sănătatea și de inegalitățile în materie de sănătate legate de factorii socio-culturali; întrucât anumite boli și afecțiuni asociate cu vârsta au un impact diferențiat asupra femeilor și a bărbaților, cum ar fi depresia sau bolile cardiovasculare; întrucât anumite boli și afecțiuni afectează mai multe femei decât bărbați, cum ar fi boala Alzheimer sau demența, cancerul de sân, incontinența, osteoporoza și osteoartrita; întrucât prevalența acestor afecțiuni va crește în societățile noastre în curs de îmbătrânire;

| S. | întrucât schimbările demografice nu au un impact uniform asupra tuturor țărilor și regiunilor, dar au un impact mai mare asupra regiunilor deja rămase în urmă, agravând inegalitățile teritoriale și sociale existente; întrucât regiunile rurale, periferice și ultraperiferice, inclusiv insulele, sunt cele mai afectate de depopulare, tinerii și femeile părăsind în principal aceste regiuni, ceea ce duce la creșterea proporției persoanelor în vârstă în rândul locuitorilor, fapt ce ar putea crește riscul de izolare socială; întrucât este mai puțin probabil ca populația rurală din unele regiuni să fie expusă riscului de sărăcie și de excluziune socială comparativ cu populația urbană (26); |
| --- | --- |

S.

întrucât schimbările demografice nu au un impact uniform asupra tuturor țărilor și regiunilor, dar au un impact mai mare asupra regiunilor deja rămase în urmă, agravând inegalitățile teritoriale și sociale existente; întrucât regiunile rurale, periferice și ultraperiferice, inclusiv insulele, sunt cele mai afectate de depopulare, tinerii și femeile părăsind în principal aceste regiuni, ceea ce duce la creșterea proporției persoanelor în vârstă în rândul locuitorilor, fapt ce ar putea crește riscul de izolare socială; întrucât este mai puțin probabil ca populația rurală din unele regiuni să fie expusă riscului de sărăcie și de excluziune socială comparativ cu populația urbană (26);

| T. | întrucât numărul persoanelor în vârstă (80 de ani și peste) din UE va crește cu 57,1 % în perioada cuprinsă între 2010 și 2030 (27), ceea ce va avea consecințe semnificative asupra sistemelor de securitate socială; |
| --- | --- |

T.

întrucât numărul persoanelor în vârstă (80 de ani și peste) din UE va crește cu 57,1 % în perioada cuprinsă între 2010 și 2030 (27), ceea ce va avea consecințe semnificative asupra sistemelor de securitate socială;

| U. | întrucât măsurile de izolare impuse ca urmare a epidemiei de COVID-19 și recesiunea economică au avut un efect disproporționat asupra femeilor din cauza împărțirii inegale a responsabilităților de îngrijire, a specializării sectoriale și a intensificării violenței domestice; |
| --- | --- |

U.

întrucât măsurile de izolare impuse ca urmare a epidemiei de COVID-19 și recesiunea economică au avut un efect disproporționat asupra femeilor din cauza împărțirii inegale a responsabilităților de îngrijire, a specializării sectoriale și a intensificării violenței domestice;

| V. | întrucât, între 2000 și 2015, populația cu vârsta de cel puțin 60 de ani din UE a crescut cu 68 % în orașe și cu 25 % în zonele rurale; |
| --- | --- |

V.

întrucât, între 2000 și 2015, populația cu vârsta de cel puțin 60 de ani din UE a crescut cu 68 % în orașe și cu 25 % în zonele rurale;

| W. | întrucât, potrivit Rețelei europene de observare a amenajării teritoriului, populația din aglomerările urbane din Europa va crește cu 24,1 milioane până în 2050, reprezentând aproape jumătate din populația totală a UE, în timp ce populația rurală va scădea cu 7,9 milioane de persoane; |
| --- | --- |

W.

întrucât, potrivit Rețelei europene de observare a amenajării teritoriului, populația din aglomerările urbane din Europa va crește cu 24,1 milioane până în 2050, reprezentând aproape jumătate din populația totală a UE, în timp ce populația rurală va scădea cu 7,9 milioane de persoane;

| X. | întrucât femeile în vârstă sunt, în general, mai susceptibile decât bărbații în vârstă să se confrunte cu dificultăți grave în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii de bază, cum ar fi serviciile de sănătate, îngrijirea pe termen lung și locuințele decente, din cauza mai multor factori, cum ar fi diferența de remunerare dintre femei și bărbați și decalajul de pensii, o longevitate mai mare a femeilor sau o proporție mai mare a femeilor în vârstă care locuiesc singure (28); |
| --- | --- |

X.

întrucât femeile în vârstă sunt, în general, mai susceptibile decât bărbații în vârstă să se confrunte cu dificultăți grave în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii de bază, cum ar fi serviciile de sănătate, îngrijirea pe termen lung și locuințele decente, din cauza mai multor factori, cum ar fi diferența de remunerare dintre femei și bărbați și decalajul de pensii, o longevitate mai mare a femeilor sau o proporție mai mare a femeilor în vârstă care locuiesc singure (28);

| Y. | întrucât este mai probabil ca persoanele în vârstă să aibă un acces limitat la internet și să fie mai puțin familiare cu tehnologiile existente și emergente; întrucât doar 35 % din persoanele cu vârste cuprinse între 55 și 74 de ani dețin competențe digitale de bază, comparativ cu 82 % din persoanele cu vârste cuprinse între 16 și 24 de ani (29) și, prin urmare, persoanele în vârstă sunt mai vulnerabile la excluziune, inclusiv la excluziunea digitală; întrucât măsurile de izolare și sociale luate de statele membre ca răspuns la pandemia de COVID-19 au agravat excluziunea socială și digitală a persoanelor în vârstă; întrucât tehnologiile fără obstacole și ușor de utilizat pot contribui la depășirea acestor provocări; întrucât Consiliul a abordat această problemă în 2020 și a emis concluzii privind drepturile omului, participarea și bunăstarea persoanelor în vârstă în era digitalizării, |
| --- | --- |

Y.

întrucât este mai probabil ca persoanele în vârstă să aibă un acces limitat la internet și să fie mai puțin familiare cu tehnologiile existente și emergente; întrucât doar 35 % din persoanele cu vârste cuprinse între 55 și 74 de ani dețin competențe digitale de bază, comparativ cu 82 % din persoanele cu vârste cuprinse între 16 și 24 de ani (29) și, prin urmare, persoanele în vârstă sunt mai vulnerabile la excluziune, inclusiv la excluziunea digitală; întrucât măsurile de izolare și sociale luate de statele membre ca răspuns la pandemia de COVID-19 au agravat excluziunea socială și digitală a persoanelor în vârstă; întrucât tehnologiile fără obstacole și ușor de utilizat pot contribui la depășirea acestor provocări; întrucât Consiliul a abordat această problemă în 2020 și a emis concluzii privind drepturile omului, participarea și bunăstarea persoanelor în vârstă în era digitalizării,

| Z. | întrucât populația a scăzut cu până la 15 % în unele regiuni ale UE între 1998 și 2018 din cauza depopulării rapide și a îmbătrânirii populației; întrucât schimbările demografice rapide generează costuri de ajustare disproporționat de ridicate; întrucât aproape două treimi din regiunile care se confruntă cu o scădere rapidă a populației au un PIB scăzut pe cap de locuitor (30); întrucât îmbătrânirea populației duce la o scădere a populației în vârstă de muncă și poate avea drept consecință declinul unor orașe și sate în întreaga UE; întrucât deciziile de a fuziona municipalitățile și satele sau de a le integra în alte municipalități sau orașe pot duce, de asemenea, la dispariția lor; |
| --- | --- |

Z.

întrucât populația a scăzut cu până la 15 % în unele regiuni ale UE între 1998 și 2018 din cauza depopulării rapide și a îmbătrânirii populației; întrucât schimbările demografice rapide generează costuri de ajustare disproporționat de ridicate; întrucât aproape două treimi din regiunile care se confruntă cu o scădere rapidă a populației au un PIB scăzut pe cap de locuitor (30); întrucât îmbătrânirea populației duce la o scădere a populației în vârstă de muncă și poate avea drept consecință declinul unor orașe și sate în întreaga UE; întrucât deciziile de a fuziona municipalitățile și satele sau de a le integra în alte municipalități sau orașe pot duce, de asemenea, la dispariția lor;

| AA. | întrucât toate politicile în domeniul oportunităților și provocărilor demografice trebuie să adopte o abordare favorabilă incluziunii, bazată pe drepturi și dovezi, centrată pe oameni, și să respecte principiile egalității, în special egalitatea de gen și nediscriminarea, și să protejeze drepturile femeilor, inclusiv drepturile sexuale și reproductive și drepturile economice ale acestora; întrucât abordarea provocărilor demografice nu trebuie în niciun caz să submineze autonomia reproductivă personală; întrucât accesul la serviciile și bunurile legate de sănătatea sexuală și reproductivă este esențial pentru bunăstarea fizică, mintală și socială; |
| --- | --- |

AA.

întrucât toate politicile în domeniul oportunităților și provocărilor demografice trebuie să adopte o abordare favorabilă incluziunii, bazată pe drepturi și dovezi, centrată pe oameni, și să respecte principiile egalității, în special egalitatea de gen și nediscriminarea, și să protejeze drepturile femeilor, inclusiv drepturile sexuale și reproductive și drepturile economice ale acestora; întrucât abordarea provocărilor demografice nu trebuie în niciun caz să submineze autonomia reproductivă personală; întrucât accesul la serviciile și bunurile legate de sănătatea sexuală și reproductivă este esențial pentru bunăstarea fizică, mintală și socială;

| AB. | întrucât în unele state membre există tendințe de instrumentalizare a schimbărilor demografice pentru a submina sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, contribuind astfel la erodarea libertăților personale; întrucât toate politicile care vizează schimbarea demografică trebuie să fie bazate pe drepturi, să se concentreze asupra oamenilor, să fie adaptate și să se bazeze pe date concrete și trebuie să susțină drepturile sexuale și reproductive; |
| --- | --- |

AB.

întrucât în unele state membre există tendințe de instrumentalizare a schimbărilor demografice pentru a submina sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, contribuind astfel la erodarea libertăților personale; întrucât toate politicile care vizează schimbarea demografică trebuie să fie bazate pe drepturi, să se concentreze asupra oamenilor, să fie adaptate și să se bazeze pe date concrete și trebuie să susțină drepturile sexuale și reproductive;

| AC. | întrucât politicile și acțiunile UE în ceea ce privește îmbătrânirea și schimbările demografice trebuie să fie aliniate pe deplin la strategia europeană privind egalitatea de gen pentru perioada 2020-2025; întrucât există o corelație strânsă între provocările demografice și integrarea perspectivei de gen, care ar trebui să se reflecte în răspunsurile politice relevante; |
| --- | --- |

AC.

întrucât politicile și acțiunile UE în ceea ce privește îmbătrânirea și schimbările demografice trebuie să fie aliniate pe deplin la strategia europeană privind egalitatea de gen pentru perioada 2020-2025; întrucât există o corelație strânsă între provocările demografice și integrarea perspectivei de gen, care ar trebui să se reflecte în răspunsurile politice relevante;

| AD. | întrucât statisticile privind timpul dedicat diferitelor sarcini indică o pondere inegală a muncii de îngrijire în funcție de gen în întreaga Europă; întrucât, în pofida diferențelor naționale semnificative legate de extinderea serviciilor sociale și de protecție socială și a diferitelor rate de activitate ale femeilor, femeile își asumă o parte disproporționată a sarcinilor de îngrijire, cu implicații profunde pentru performanța lor pe piața muncii și pentru opțiunile de fertilitate ale acestora; |
| --- | --- |

AD.

întrucât statisticile privind timpul dedicat diferitelor sarcini indică o pondere inegală a muncii de îngrijire în funcție de gen în întreaga Europă; întrucât, în pofida diferențelor naționale semnificative legate de extinderea serviciilor sociale și de protecție socială și a diferitelor rate de activitate ale femeilor, femeile își asumă o parte disproporționată a sarcinilor de îngrijire, cu implicații profunde pentru performanța lor pe piața muncii și pentru opțiunile de fertilitate ale acestora;

| AE. | întrucât persoanele foarte în vârstă trebuie să primească o atenție deosebită, pentru a le putea ajuta, atunci când este necesar, pe cele care își pierd autonomia și a preveni izolarea lor; |
| --- | --- |

AE.

întrucât persoanele foarte în vârstă trebuie să primească o atenție deosebită, pentru a le putea ajuta, atunci când este necesar, pe cele care își pierd autonomia și a preveni izolarea lor;

| AF. | întrucât proporția de pensionari cu vârsta de 65 de ani sau mai mult expuși riscului de sărăcie în UE a crescut treptat din 2013; |
| --- | --- |

AF.

întrucât proporția de pensionari cu vârsta de 65 de ani sau mai mult expuși riscului de sărăcie în UE a crescut treptat din 2013;

| AG. | întrucât persoanele în vârstă contribuie în societate și au continuat să facă acest lucru în timpul pandemiei de COVID-19, inclusiv în calitate de angajați, îngrijitori sau voluntari; întrucât, de exemplu, mulți profesioniști în vârstă din domeniul sănătății au revenit din pensie pentru a sprijini eforturile de limitare a pandemiei; întrucât îngrijitorii informali, în majoritate femei, și-au intensificat eforturile de a compensa nivelurile reduse de educație, de servicii de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung în timpul pandemiei; |
| --- | --- |

AG.

întrucât persoanele în vârstă contribuie în societate și au continuat să facă acest lucru în timpul pandemiei de COVID-19, inclusiv în calitate de angajați, îngrijitori sau voluntari; întrucât, de exemplu, mulți profesioniști în vârstă din domeniul sănătății au revenit din pensie pentru a sprijini eforturile de limitare a pandemiei; întrucât îngrijitorii informali, în majoritate femei, și-au intensificat eforturile de a compensa nivelurile reduse de educație, de servicii de îngrijire a copiilor și de îngrijire pe termen lung în timpul pandemiei;

| AH. | întrucât populația vârstnică poate reprezenta o sursă de cunoaștere a tradițiilor locale, a alimentelor și a stilului de viață din mediul rural, care, la rândul lor, pot fi utilizate pentru dezvoltarea turismului și a afacerilor locale; |
| --- | --- |

AH.

întrucât populația vârstnică poate reprezenta o sursă de cunoaștere a tradițiilor locale, a alimentelor și a stilului de viață din mediul rural, care, la rândul lor, pot fi utilizate pentru dezvoltarea turismului și a afacerilor locale;

| AI. | întrucât viitoarea viziune pe termen lung pentru zonele rurale va pune în evidență strategia UE de abordare a impactului schimbărilor demografice asupra structurii noastre socioeconomice; |
| --- | --- |

AI.

întrucât viitoarea viziune pe termen lung pentru zonele rurale va pune în evidență strategia UE de abordare a impactului schimbărilor demografice asupra structurii noastre socioeconomice;

| AJ. | întrucât reînnoirea generațiilor reprezintă unul dintre obiectivele specifice ale politicii agricole comune (PAC) în perioada de după 2020; întrucât transferul de cunoștințe și învățarea intergenerațională sunt esențiale pentru intensificarea cooperării și a solidarității între generații, reducând astfel decalajul dintre acestea; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât reînnoirea generațiilor reprezintă unul dintre obiectivele specifice ale politicii agricole comune (PAC) în perioada de după 2020; întrucât transferul de cunoștințe și învățarea intergenerațională sunt esențiale pentru intensificarea cooperării și a solidarității între generații, reducând astfel decalajul dintre acestea;

Sănătatea și îngrijirea

| AK. | întrucât ar trebui să se țină întotdeauna seama în mod corespunzător de riscurile etice care decurg din utilizarea tehnologiei în domeniul sănătății; |
| --- | --- |

AK.

întrucât ar trebui să se țină întotdeauna seama în mod corespunzător de riscurile etice care decurg din utilizarea tehnologiei în domeniul sănătății;

| AL. | întrucât OMS definește îmbătrânirea sănătoasă ca procesul de dezvoltare și menținere a capacității funcționale care asigură o stare de bine la vârste mai înaintate; întrucât există o corelație între sănătatea percepută și venituri; întrucât, în 2017, mai puțin de o treime (32,4 %) dintre persoanele în vârstă din prima chintilă de venituri (20 % din populația cu veniturile cele mai mici) și-au perceput sănătatea ca fiind bună sau foarte bună, în comparație cu 54,7 % dintre persoanele în vârstă care fac parte din proporția de 20 % din populație cu cele mai mari venituri (31); întrucât rezultatele anchetei europene de sănătate realizate prin interviu arată că majoritatea persoanelor în vârstă suferă de afecțiuni sau boli cronice, numai una din nouă declarând că nu se confruntă cu astfel de probleme, și întrucât multe dizabilități apar sau devin mai accentuate la o vârstă înaintată; întrucât aproape jumătate dintre persoanele în vârstă din UE (cu vârsta de 65 de ani și peste) au raportat dificultăți legate de cel puțin o activitate personală sau activitate casnică (32); întrucât aproximativ un sfert din populația UE a cunoscut în 2018 limitări de lungă durată din cauza problemelor de sănătate (33); întrucât aproximativ 15 % dintre adulții cu vârsta de cel puțin 60 de ani suferă de o dizabilitate mintală; |
| --- | --- |

AL.

întrucât OMS definește îmbătrânirea sănătoasă ca procesul de dezvoltare și menținere a capacității funcționale care asigură o stare de bine la vârste mai înaintate; întrucât există o corelație între sănătatea percepută și venituri; întrucât, în 2017, mai puțin de o treime (32,4 %) dintre persoanele în vârstă din prima chintilă de venituri (20 % din populația cu veniturile cele mai mici) și-au perceput sănătatea ca fiind bună sau foarte bună, în comparație cu 54,7 % dintre persoanele în vârstă care fac parte din proporția de 20 % din populație cu cele mai mari venituri (31); întrucât rezultatele anchetei europene de sănătate realizate prin interviu arată că majoritatea persoanelor în vârstă suferă de afecțiuni sau boli cronice, numai una din nouă declarând că nu se confruntă cu astfel de probleme, și întrucât multe dizabilități apar sau devin mai accentuate la o vârstă înaintată; întrucât aproape jumătate dintre persoanele în vârstă din UE (cu vârsta de 65 de ani și peste) au raportat dificultăți legate de cel puțin o activitate personală sau activitate casnică (32); întrucât aproximativ un sfert din populația UE a cunoscut în 2018 limitări de lungă durată din cauza problemelor de sănătate (33); întrucât aproximativ 15 % dintre adulții cu vârsta de cel puțin 60 de ani suferă de o dizabilitate mintală;

| AM. | întrucât, în majoritatea țărilor dezvoltate, persoanele în vârstă sunt considerate a fi cele cu vârsta de 65 de ani și mai mult; întrucât categoria de vârstă de cel puțin 65 de ani este foarte eterogenă, existând diferențe considerabile în ceea ce privește sănătatea, stilul de viață, statutul, precum și condițiile de viață și sociale; întrucât generalizările ar trebui așadar evitate; întrucât concentrarea asupra vârstei de 65 de ani ca limită superioară de vârstă pentru colectarea datelor nu corespunde adesea cu realitatea activităților economice și sociale ale persoanelor în vârstă, conducând la date incomplete și inexacte; întrucât persoanele în vârstă sunt absente din multe statistici și exerciții de colectare a datelor, deoarece în mod obișnuit nu se colectează statistici pentru persoanele cu vârsta peste 65 de ani; întrucât, în lumina ponderii tot mai mari a populației care ajunge la vârste mai înaintate, acest lucru nu mai este adecvat; |
| --- | --- |

AM.

întrucât, în majoritatea țărilor dezvoltate, persoanele în vârstă sunt considerate a fi cele cu vârsta de 65 de ani și mai mult; întrucât categoria de vârstă de cel puțin 65 de ani este foarte eterogenă, existând diferențe considerabile în ceea ce privește sănătatea, stilul de viață, statutul, precum și condițiile de viață și sociale; întrucât generalizările ar trebui așadar evitate; întrucât concentrarea asupra vârstei de 65 de ani ca limită superioară de vârstă pentru colectarea datelor nu corespunde adesea cu realitatea activităților economice și sociale ale persoanelor în vârstă, conducând la date incomplete și inexacte; întrucât persoanele în vârstă sunt absente din multe statistici și exerciții de colectare a datelor, deoarece în mod obișnuit nu se colectează statistici pentru persoanele cu vârsta peste 65 de ani; întrucât, în lumina ponderii tot mai mari a populației care ajunge la vârste mai înaintate, acest lucru nu mai este adecvat;

| AN. | întrucât, deși disparitatea de gen în materie de educație este favorabilă femeilor în majoritatea țărilor europene, femeile sunt dezavantajate pe piața muncii din cauza maternității, în timp ce paternitatea îi avantajează pe bărbați în ceea ce privește ratele de activitate și salariile; întrucât este important să se evidențieze dificultățile cu care se confruntă femeile în a îmbina maternitatea cu dezvoltarea unei cariere profesionale, aceste dificultăți reducând opțiunile disponibile atât pentru maternitate, cât și pentru dezvoltarea unei cariere profesionale; întrucât, de obicei, îmbinarea carierei și a maternității le determină pe femei să își amâne vârsta de maternitate, reducând numărul potențial de copii, sau crescând numărul femeilor care nu au copii; întrucât toți acești factori reduc ratele de fertilitate sub rata de înlocuire a populației în curs de îmbătrânire; |
| --- | --- |

AN.

întrucât, deși disparitatea de gen în materie de educație este favorabilă femeilor în majoritatea țărilor europene, femeile sunt dezavantajate pe piața muncii din cauza maternității, în timp ce paternitatea îi avantajează pe bărbați în ceea ce privește ratele de activitate și salariile; întrucât este important să se evidențieze dificultățile cu care se confruntă femeile în a îmbina maternitatea cu dezvoltarea unei cariere profesionale, aceste dificultăți reducând opțiunile disponibile atât pentru maternitate, cât și pentru dezvoltarea unei cariere profesionale; întrucât, de obicei, îmbinarea carierei și a maternității le determină pe femei să își amâne vârsta de maternitate, reducând numărul potențial de copii, sau crescând numărul femeilor care nu au copii; întrucât toți acești factori reduc ratele de fertilitate sub rata de înlocuire a populației în curs de îmbătrânire;

| AO. | întrucât numărul persoanelor dependente de asistența altora sau care au nevoie de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung crește odată cu vârsta; întrucât proporția persoanelor care au nevoie de astfel de servicii este mai mare în rândul persoanelor cu vârsta de 80 de ani sau peste; întrucât dependența este exacerbată de îmbătrânire, dar este afectată și de alte elemente, precum contextul socio-economic și factorii de mediu, de exemplu, nivelul de educație, relațiile interumane și bunăstarea personală; întrucât nevoile de îngrijire și de sprijin sunt diverse și mijloacele adecvate pentru a asigura autonomia și independența diferă; întrucât cea mai mare parte a îngrijirii persoanelor în vârstă dependente este asigurată de femei, care desfășoară servicii informale de îngrijire și care, de obicei, sunt neremunerate și au și ele 60 de ani sau mai mult; |
| --- | --- |

AO.

întrucât numărul persoanelor dependente de asistența altora sau care au nevoie de asistență medicală și de îngrijire pe termen lung crește odată cu vârsta; întrucât proporția persoanelor care au nevoie de astfel de servicii este mai mare în rândul persoanelor cu vârsta de 80 de ani sau peste; întrucât dependența este exacerbată de îmbătrânire, dar este afectată și de alte elemente, precum contextul socio-economic și factorii de mediu, de exemplu, nivelul de educație, relațiile interumane și bunăstarea personală; întrucât nevoile de îngrijire și de sprijin sunt diverse și mijloacele adecvate pentru a asigura autonomia și independența diferă; întrucât cea mai mare parte a îngrijirii persoanelor în vârstă dependente este asigurată de femei, care desfășoară servicii informale de îngrijire și care, de obicei, sunt neremunerate și au și ele 60 de ani sau mai mult;

| AP. | întrucât sistemele de îngrijire formală și informală sunt supuse unor presiuni din cauza schimbărilor demografice, agravate de penuria de personal de îngrijire oficial; întrucât cercetările Eurofound arată nevoia de a furniza acces la îngrijirea la domiciliu sau în comunitate pentru persoanele cu nevoi reduse de îngrijire pe termen lung, nu numai pentru a sprijini îngrijitorii informali și a îmbunătăți calitatea vieții pentru beneficiarii îngrijirii, ci și pentru a depista rapid nevoile emergente și a răspunde rapid la acestea; |
| --- | --- |

AP.

întrucât sistemele de îngrijire formală și informală sunt supuse unor presiuni din cauza schimbărilor demografice, agravate de penuria de personal de îngrijire oficial; întrucât cercetările Eurofound arată nevoia de a furniza acces la îngrijirea la domiciliu sau în comunitate pentru persoanele cu nevoi reduse de îngrijire pe termen lung, nu numai pentru a sprijini îngrijitorii informali și a îmbunătăți calitatea vieții pentru beneficiarii îngrijirii, ci și pentru a depista rapid nevoile emergente și a răspunde rapid la acestea;

| AQ. | întrucât nu există o definiție uniformă a dependenței în UE; întrucât vârsta mai înaintată nu presupune neapărat dependență; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât nu există o definiție uniformă a dependenței în UE; întrucât vârsta mai înaintată nu presupune neapărat dependență;

| AR. | întrucât unele persoane în vârstă nu pot beneficia de măsuri și politici de îmbătrânire activă din cauza mai multor factori, cum ar fi locul lor de reședință, starea lor de sănătate, lipsa motivației și lipsa obișnuinței sau a oportunităților pentru activități fizice, mentale, culturale sau sociale regulate și activități de recreere; întrucât persoanele în vârstă se pot confrunta cu dificultăți și în ceea ce privește accesul la centre sportive, culturale și de reabilitare fizică și cu constrângeri financiare sau cu lipsa sau insuficiența activităților adaptate la condiția lor psihofizică individuală; întrucât o strategie eficace privind îmbătrânirea activă ar trebui să aibă un impact pozitiv asupra persoanelor în vârstă, societății și economiei în general; |
| --- | --- |

AR.

întrucât unele persoane în vârstă nu pot beneficia de măsuri și politici de îmbătrânire activă din cauza mai multor factori, cum ar fi locul lor de reședință, starea lor de sănătate, lipsa motivației și lipsa obișnuinței sau a oportunităților pentru activități fizice, mentale, culturale sau sociale regulate și activități de recreere; întrucât persoanele în vârstă se pot confrunta cu dificultăți și în ceea ce privește accesul la centre sportive, culturale și de reabilitare fizică și cu constrângeri financiare sau cu lipsa sau insuficiența activităților adaptate la condiția lor psihofizică individuală; întrucât o strategie eficace privind îmbătrânirea activă ar trebui să aibă un impact pozitiv asupra persoanelor în vârstă, societății și economiei în general;

| AS. | întrucât crearea condițiilor pentru o îmbătrânire sănătoasă și autonomie pentru femei și bărbați printr-o abordare cuprinzătoare a vârstei înaintate ca etapă a vieții, precum și adaptarea locuințelor și a mediilor locale într-un mod care să le permită persoanelor în vârstă să trăiască în propria lor locuință și în împrejurimile acesteia cât mai mult timp posibil, vor aduce beneficii sistemice și individuale; |
| --- | --- |

AS.

întrucât crearea condițiilor pentru o îmbătrânire sănătoasă și autonomie pentru femei și bărbați printr-o abordare cuprinzătoare a vârstei înaintate ca etapă a vieții, precum și adaptarea locuințelor și a mediilor locale într-un mod care să le permită persoanelor în vârstă să trăiască în propria lor locuință și în împrejurimile acesteia cât mai mult timp posibil, vor aduce beneficii sistemice și individuale;

| AT. | întrucât îngrijirea și sprijinul ar trebui să vizeze menținerea autonomiei, a independenței și a bunăstării persoanelor în vârstă; întrucât ideea de îmbătrânire în comunitatea de care aparține o persoană și într-un mediu adaptat unei vârste mai înaintate este deosebit de importantă pentru planificarea urbană și pentru consolidarea tranziției de la îngrijirea instituționalizată la serviciile comunitare; întrucât, în plus, posibilitățile de menținere a autonomiei și a independenței depind de condiții precum medii favorabile persoanelor în vârstă, accesibilitatea și prețul abordabil al serviciilor, inclusiv locuințe de calitate și îngrijire în cadrul comunității; întrucât schimbările demografice necesită răspunsuri adecvate la nevoile specifice în materie de sănătate, precum și servicii și facilități de sprijin; |
| --- | --- |

AT.

întrucât îngrijirea și sprijinul ar trebui să vizeze menținerea autonomiei, a independenței și a bunăstării persoanelor în vârstă; întrucât ideea de îmbătrânire în comunitatea de care aparține o persoană și într-un mediu adaptat unei vârste mai înaintate este deosebit de importantă pentru planificarea urbană și pentru consolidarea tranziției de la îngrijirea instituționalizată la serviciile comunitare; întrucât, în plus, posibilitățile de menținere a autonomiei și a independenței depind de condiții precum medii favorabile persoanelor în vârstă, accesibilitatea și prețul abordabil al serviciilor, inclusiv locuințe de calitate și îngrijire în cadrul comunității; întrucât schimbările demografice necesită răspunsuri adecvate la nevoile specifice în materie de sănătate, precum și servicii și facilități de sprijin;

| AU. | întrucât s-au răspândit forme atipice de muncă care, deși oferă flexibilitate pentru a îndeplini sarcini de îngrijire, nu răspund întotdeauna nevoilor persoanelor care lucrează, și întrucât imposibilitatea de a organiza un program de îngrijire le creează femeilor probleme în a îmbina maternitatea și munca; |
| --- | --- |

AU.

întrucât s-au răspândit forme atipice de muncă care, deși oferă flexibilitate pentru a îndeplini sarcini de îngrijire, nu răspund întotdeauna nevoilor persoanelor care lucrează, și întrucât imposibilitatea de a organiza un program de îngrijire le creează femeilor probleme în a îmbina maternitatea și munca;

| AV. | întrucât acumularea riscurilor pentru sănătate, a leziunilor și a bolilor cronice pe parcursul unei vieți crește riscul de dizabilitate; întrucât persoanele în vârstă consultă mai des medicii generaliști și medicii specialiști, dar semnalează, de asemenea, dificultăți mai mari în ceea ce privește accesul la serviciile medicale în unele state membre decât populația medie, printre altele, din cauza prețului serviciilor medicale, a distanțelor mari și a listelor lungi de așteptare (34); întrucât investițiile în economia serviciilor de îngrijire sunt esențiale pentru a asigura o viață decentă pentru toți cei care au nevoie de îngrijire și îngrijitori; întrucât persoanele din categoriile de vârstă mai înaintată sunt mai vulnerabile și, prin urmare, riscul ca acestea să se îmbolnăvească, să dezvolte complicații și să decedeze în urma a diferite boli, inclusiv COVID-19, este mai mare; întrucât COVID-19 a evidențiat necesitatea unor sisteme de sănătate mai solide și a unei capacități mai mari de terapie intensivă; întrucât, în acest context, ar trebui să se asigure de urgență accesul la tratament medical și furnizarea de echipamente individuale de protecție în centrele de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

AV.

întrucât acumularea riscurilor pentru sănătate, a leziunilor și a bolilor cronice pe parcursul unei vieți crește riscul de dizabilitate; întrucât persoanele în vârstă consultă mai des medicii generaliști și medicii specialiști, dar semnalează, de asemenea, dificultăți mai mari în ceea ce privește accesul la serviciile medicale în unele state membre decât populația medie, printre altele, din cauza prețului serviciilor medicale, a distanțelor mari și a listelor lungi de așteptare (34); întrucât investițiile în economia serviciilor de îngrijire sunt esențiale pentru a asigura o viață decentă pentru toți cei care au nevoie de îngrijire și îngrijitori; întrucât persoanele din categoriile de vârstă mai înaintată sunt mai vulnerabile și, prin urmare, riscul ca acestea să se îmbolnăvească, să dezvolte complicații și să decedeze în urma a diferite boli, inclusiv COVID-19, este mai mare; întrucât COVID-19 a evidențiat necesitatea unor sisteme de sănătate mai solide și a unei capacități mai mari de terapie intensivă; întrucât, în acest context, ar trebui să se asigure de urgență accesul la tratament medical și furnizarea de echipamente individuale de protecție în centrele de îngrijire pe termen lung;

| AW. | întrucât pandemia de COVID-19 a demonstrat că serviciile publice și serviciile de îngrijire accesibile și de înaltă calitate sunt cel mai eficient răspuns la nevoile populației, inclusiv la cele ale persoanelor în vârstă, care, în mai multe cazuri în timpul pandemiei, au fost victime și continuă să fie victime ale discriminării pe criterii de vârstă în ceea ce privește accesul la servicii medicale și de îngrijire, confruntându-se cu obstacole și în accesul la tratamente medicale în general; întrucât pandemia de COVID-19 a scos la lumină încă o dată lipsa de locuințe adecvate, de instituții rezidențiale de calitate și de servicii de îngrijire și sprijin suficiente; întrucât cele mai mari ponderi ale infecțiilor cu COVID-19 și ale deceselor provocate de acest virus în UE au legătură cu centrele de îngrijire și asistență, cu serviciile rezidențiale pentru persoanele în vârstă, cu persoanele cu dizabilități și cu alte servicii sociale (35); întrucât multe persoane în vârstă au murit în timpul pandemiei ca urmare a faptului că multe unități de terapie intensivă au fost copleșite; întrucât, în anumite cazuri, unul dintre principalele criterii pentru decizia privind accesul la terapia intensivă a fost vârsta pacientului; întrucât multe persoane în vârstă au întâmpinat obstacole în accesul la tratamente medicale fără legătură cu COVID-19, iar serviciile de îngrijire în general s-au redus sau au fost întrerupte complet pe perioada pandemiei; |
| --- | --- |

AW.

întrucât pandemia de COVID-19 a demonstrat că serviciile publice și serviciile de îngrijire accesibile și de înaltă calitate sunt cel mai eficient răspuns la nevoile populației, inclusiv la cele ale persoanelor în vârstă, care, în mai multe cazuri în timpul pandemiei, au fost victime și continuă să fie victime ale discriminării pe criterii de vârstă în ceea ce privește accesul la servicii medicale și de îngrijire, confruntându-se cu obstacole și în accesul la tratamente medicale în general; întrucât pandemia de COVID-19 a scos la lumină încă o dată lipsa de locuințe adecvate, de instituții rezidențiale de calitate și de servicii de îngrijire și sprijin suficiente; întrucât cele mai mari ponderi ale infecțiilor cu COVID-19 și ale deceselor provocate de acest virus în UE au legătură cu centrele de îngrijire și asistență, cu serviciile rezidențiale pentru persoanele în vârstă, cu persoanele cu dizabilități și cu alte servicii sociale (35); întrucât multe persoane în vârstă au murit în timpul pandemiei ca urmare a faptului că multe unități de terapie intensivă au fost copleșite; întrucât, în anumite cazuri, unul dintre principalele criterii pentru decizia privind accesul la terapia intensivă a fost vârsta pacientului; întrucât multe persoane în vârstă au întâmpinat obstacole în accesul la tratamente medicale fără legătură cu COVID-19, iar serviciile de îngrijire în general s-au redus sau au fost întrerupte complet pe perioada pandemiei;

| AX. | întrucât îmbătrânirea populației UE aduce provocări noi pentru egalitatea de gen, deoarece femeile continuă să fie principalii furnizori de îngrijire (atât plătiți, cât și neplătiți) (36); întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a exacerbat această situație; |
| --- | --- |

AX.

întrucât îmbătrânirea populației UE aduce provocări noi pentru egalitatea de gen, deoarece femeile continuă să fie principalii furnizori de îngrijire (atât plătiți, cât și neplătiți) (36); întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a exacerbat această situație;

| AY. | întrucât persoanele în vârstă sunt mai puțin rezistente la fenomenele meteorologice extreme, cum ar fi valurile de caniculă repetate; |
| --- | --- |

AY.

întrucât persoanele în vârstă sunt mai puțin rezistente la fenomenele meteorologice extreme, cum ar fi valurile de caniculă repetate;

Dreptul de a îmbătrâni cu demnitate

| AZ. | întrucât garantarea unei vieți demne înseamnă asigurarea dreptului lucrătorilor de a se pensiona la timp, permițându-le să se bucure de o viață sănătoasă și independentă la pensie; întrucât dreptul la pensionare trebuie să fie legat de timpul de lucru și să nu depindă de variațiile speranței de viață medii sau de orice alt motiv folosit pentru a pune presiune asupra lucrătorilor; întrucât beneficierea de perioada de pensionare ar trebui să se bazeze pe venituri care să permită condiții de viață decente, inclusiv protecția sănătății, îmbogățirea culturală și dobândirea de noi competențe, permițându-le pensionarilor să se integreze pe deplin în mediul social în care trăiesc; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât garantarea unei vieți demne înseamnă asigurarea dreptului lucrătorilor de a se pensiona la timp, permițându-le să se bucure de o viață sănătoasă și independentă la pensie; întrucât dreptul la pensionare trebuie să fie legat de timpul de lucru și să nu depindă de variațiile speranței de viață medii sau de orice alt motiv folosit pentru a pune presiune asupra lucrătorilor; întrucât beneficierea de perioada de pensionare ar trebui să se bazeze pe venituri care să permită condiții de viață decente, inclusiv protecția sănătății, îmbogățirea culturală și dobândirea de noi competențe, permițându-le pensionarilor să se integreze pe deplin în mediul social în care trăiesc;

| BA. | întrucât o viață trăită cu demnitate, în special în cazul persoanelor în vârstă, nu poate fi separată de dreptul la locuințe accesibile, în condiții de igienă și confort, ceea ce le permite persoanelor în vârstă să îmbătrânească cu protecție socială și familială; întrucât, într-o serie de situații care implică presiuni din cauza speculațiilor imobiliare, persoanele în vârstă au fost primele evacuate, ceea ce a crescut gradul de izolare socială și dependența lor funcțională; |
| --- | --- |

BA.

întrucât o viață trăită cu demnitate, în special în cazul persoanelor în vârstă, nu poate fi separată de dreptul la locuințe accesibile, în condiții de igienă și confort, ceea ce le permite persoanelor în vârstă să îmbătrânească cu protecție socială și familială; întrucât, într-o serie de situații care implică presiuni din cauza speculațiilor imobiliare, persoanele în vârstă au fost primele evacuate, ceea ce a crescut gradul de izolare socială și dependența lor funcțională;

| BB. | întrucât femeile sunt expuse unui risc mai mare de sărăcie și excluziune socială, printre altele, din cauza disparității persistente de gen în ocuparea forței de muncă, a decalajului de remunerare și de pensii, a mai multor întreruperi ale carierei din cauza responsabilităților familiale și de îngrijire, a ocupării mai frecvente a unor posturi, uneori precare și temporare (37), cu fracțiune de normă (38), mai ales în cazul mamelor singure; întrucât, din cauza acestor factori, multe femei întâmpină dificultăți în a economisi bani pentru mai târziu în viață și sunt deosebit de vulnerabile la sărăcia în rândul persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

BB.

întrucât femeile sunt expuse unui risc mai mare de sărăcie și excluziune socială, printre altele, din cauza disparității persistente de gen în ocuparea forței de muncă, a decalajului de remunerare și de pensii, a mai multor întreruperi ale carierei din cauza responsabilităților familiale și de îngrijire, a ocupării mai frecvente a unor posturi, uneori precare și temporare (37), cu fracțiune de normă (38), mai ales în cazul mamelor singure; întrucât, din cauza acestor factori, multe femei întâmpină dificultăți în a economisi bani pentru mai târziu în viață și sunt deosebit de vulnerabile la sărăcia în rândul persoanelor în vârstă;

| BC. | întrucât, potrivit Eurostat, femeile primesc pensii mai mici decât bărbații în toate statele membre ale UE; întrucât femeile din UE cu vârsta de 65 de ani și peste primesc o pensie care este în medie cu 30 % mai mică decât cea a bărbaților; |
| --- | --- |

BC.

întrucât, potrivit Eurostat, femeile primesc pensii mai mici decât bărbații în toate statele membre ale UE; întrucât femeile din UE cu vârsta de 65 de ani și peste primesc o pensie care este în medie cu 30 % mai mică decât cea a bărbaților;

| BD. | întrucât un sondaj Eurobarometru din 2019 arată că 40 % dintre cetățenii UE se simt discriminați pe motive de vârstă; întrucât acest tip de discriminare este prezent la diferite niveluri și se manifestă sub diferite forme, inclusiv în abordările individuale, în percepția propriei persoane și în relațiile dintre generații; întrucât s-a demonstrat că discriminarea pe motive de vârstă afectează sănătatea, reduce speranța de viață și împiedică participarea deplină la viața socială, culturală și civilă și poate conduce la limitarea accesului persoanelor în vârstă la servicii sau a participării lor active pe piața muncii, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, precum și la servicii la locul de muncă, generând marginalizare și excluziune socială; întrucât, potrivit celui mai recent sondaj european privind condițiile de muncă, discriminarea pe motive de vârstă a fost cea mai răspândită formă de discriminare la locul de muncă; întrucât alte forme de discriminare evidențiate de persoanele în vârstă includ accesul la produse și servicii financiare, la asistență medicală, educație, formare și activități recreative (39); întrucât combaterea cu succes a discriminării pe criterii de vârstă și a stereotipurilor legate de vârstă, inclusiv pe piața muncii, este esențială pentru o îmbătrânire activă, pentru o mai mare solidaritate între generații și pentru valorificarea experienței dobândite de lucrătorii în vârstă; întrucât consolidarea egalității de tratament în accesul la bunuri și servicii este și ea esențială în acest scop; |
| --- | --- |

BD.

întrucât un sondaj Eurobarometru din 2019 arată că 40 % dintre cetățenii UE se simt discriminați pe motive de vârstă; întrucât acest tip de discriminare este prezent la diferite niveluri și se manifestă sub diferite forme, inclusiv în abordările individuale, în percepția propriei persoane și în relațiile dintre generații; întrucât s-a demonstrat că discriminarea pe motive de vârstă afectează sănătatea, reduce speranța de viață și împiedică participarea deplină la viața socială, culturală și civilă și poate conduce la limitarea accesului persoanelor în vârstă la servicii sau a participării lor active pe piața muncii, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, precum și la servicii la locul de muncă, generând marginalizare și excluziune socială; întrucât, potrivit celui mai recent sondaj european privind condițiile de muncă, discriminarea pe motive de vârstă a fost cea mai răspândită formă de discriminare la locul de muncă; întrucât alte forme de discriminare evidențiate de persoanele în vârstă includ accesul la produse și servicii financiare, la asistență medicală, educație, formare și activități recreative (39); întrucât combaterea cu succes a discriminării pe criterii de vârstă și a stereotipurilor legate de vârstă, inclusiv pe piața muncii, este esențială pentru o îmbătrânire activă, pentru o mai mare solidaritate între generații și pentru valorificarea experienței dobândite de lucrătorii în vârstă; întrucât consolidarea egalității de tratament în accesul la bunuri și servicii este și ea esențială în acest scop;

| BE. | întrucât, potrivit OMS, îmbătrânirea activă este procesul de optimizare a oportunităților pentru sănătate, participare și securitate pentru a îmbunătăți calitatea vieții persoanelor pe măsură ce îmbătrânesc, permițându-le acestora să-și realizeze potențialul de bunăstare pe tot parcursul vieții lor și să participe în societate în conformitate cu nevoile, dorințele și capacitățile lor, furnizându-le totodată protecție, securitate și îngrijire adecvate atunci când au nevoie de asistență; |
| --- | --- |

BE.

întrucât, potrivit OMS, îmbătrânirea activă este procesul de optimizare a oportunităților pentru sănătate, participare și securitate pentru a îmbunătăți calitatea vieții persoanelor pe măsură ce îmbătrânesc, permițându-le acestora să-și realizeze potențialul de bunăstare pe tot parcursul vieții lor și să participe în societate în conformitate cu nevoile, dorințele și capacitățile lor, furnizându-le totodată protecție, securitate și îngrijire adecvate atunci când au nevoie de asistență;

| BF. | întrucât UE și mai multe state membre participă în mod activ la reflecția cu privire la noi instrumente juridice internaționale care să protejeze drepturile persoanelor în vârstă; întrucât aceste deliberări internaționale ar trebui sprijinite și încurajate în mod activ; întrucât, deși Directiva 2000/78/CE creează un cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă, ea nu abordează discriminarea în alte sfere ale vieții sociale, nici discriminarea multiplă; |
| --- | --- |

BF.

întrucât UE și mai multe state membre participă în mod activ la reflecția cu privire la noi instrumente juridice internaționale care să protejeze drepturile persoanelor în vârstă; întrucât aceste deliberări internaționale ar trebui sprijinite și încurajate în mod activ; întrucât, deși Directiva 2000/78/CE creează un cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă, ea nu abordează discriminarea în alte sfere ale vieții sociale, nici discriminarea multiplă;

| BG. | întrucât persoanele în vârstă sunt uneori victime ale violenței, ale abuzului și ale altor acte îngrijorătoare, cum ar fi frauda și practicile comerciale neloiale, privarea de capacitate juridică sau de mijloacele de a-și gestiona propriile chestiuni; întrucât fenomenul abuzurilor împotriva persoanelor în vârstă ar trebui să facă obiectul unor date și cercetări mai largi cu privire la incidența sa și modalitățile de a-l preveni; întrucât sunt necesare eforturi pentru a furniza date mai cuprinzătoare privind relele tratamente aplicate persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

BG.

întrucât persoanele în vârstă sunt uneori victime ale violenței, ale abuzului și ale altor acte îngrijorătoare, cum ar fi frauda și practicile comerciale neloiale, privarea de capacitate juridică sau de mijloacele de a-și gestiona propriile chestiuni; întrucât fenomenul abuzurilor împotriva persoanelor în vârstă ar trebui să facă obiectul unor date și cercetări mai largi cu privire la incidența sa și modalitățile de a-l preveni; întrucât sunt necesare eforturi pentru a furniza date mai cuprinzătoare privind relele tratamente aplicate persoanelor în vârstă;

| BH. | întrucât UE finanțează inițiative-pilot, precum EUROPeAN, MILCEA și WeDO, în domeniul combaterii infracțiunilor împotriva persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

BH.

întrucât UE finanțează inițiative-pilot, precum EUROPeAN, MILCEA și WeDO, în domeniul combaterii infracțiunilor împotriva persoanelor în vârstă;

| BI. | întrucât persoanele în vârstă din zonele rurale sau îndepărtate se pot confrunta cu riscuri mai mari legate de vârstă, inclusiv cu sărăcia, un acces mai scăzut la asistență și servicii medicale de calitate, un sprijin social mai redus, mai puține oportunități de interacțiune socială și lipsa accesului la serviciile de transport public; |
| --- | --- |

BI.

întrucât persoanele în vârstă din zonele rurale sau îndepărtate se pot confrunta cu riscuri mai mari legate de vârstă, inclusiv cu sărăcia, un acces mai scăzut la asistență și servicii medicale de calitate, un sprijin social mai redus, mai puține oportunități de interacțiune socială și lipsa accesului la serviciile de transport public;

Ocuparea forței de muncă și îmbătrânirea activă

| BJ. | întrucât, potrivit unui sondaj Eurobarometru din 2012, 60 % dintre persoanele din UE s-au declarat împotriva creșterii vârstei legale de pensionare, în timp ce 61 % au fost de părere că toată lumea ar trebui să poată continua să lucreze după vârsta legală de pensionare; întrucât, în funcție de nevoile lor financiare, aproape jumătate dintre lucrătorii cu vârsta de 50 de ani sau mai mult ar prefera să lucreze mai puține ore, în timp ce o proporție semnificativă de persoane pensionate ar prefera să lucreze cel puțin câteva ore pe săptămână (40); întrucât munca după vârsta de pensionare este asociată cu politici ale locurilor de muncă care sprijină capacitatea de inserție profesională și prezența mai îndelungată a lucrătorilor în câmpul muncii atunci când doresc acest lucru; întrucât ratele de angajare a persoanelor în vârstă care nu sunt încadrate în muncă sunt totuși extrem de mici și întrucât persoanele în vârstă sunt expuse riscului de a deveni șomeri de lungă durată; întrucât ratele de sărăcie și de excluziune socială ale persoanelor cu vârsta între 55 și 64 de ani sunt mai mari decât media UE pentru toate vârstele; întrucât 56 % dintre cetățenii UE sunt îngrijorați că veniturile lor la bătrânețe nu vor fi suficiente (41); întrucât probabilitatea găsirii unui loc de muncă nou scade odată cu vârsta, parțial din cauza unor bariere structurale, printre care și discriminarea pe bază de vârstă (42); întrucât datele arată că persoanele care sunt pensionate, dar care aleg să continue să lucreze au, în medie, un nivel mai ridicat de satisfacție în viață decât persoanele pensionate integral (43); întrucât sentimentul de a avea un scop în viață scade, în general, după vârsta de 50 de ani, dar rămâne mult mai puternic în cazul persoanelor care continuă să lucreze după pensionare sau care sunt implicate în îngrijirea copiilor sau au responsabilități de îngrijire pe termen lung (44); întrucât este în continuare important să se combată șomajul în rândul lucrătorilor în vârstă din UE; |
| --- | --- |

BJ.

întrucât, potrivit unui sondaj Eurobarometru din 2012, 60 % dintre persoanele din UE s-au declarat împotriva creșterii vârstei legale de pensionare, în timp ce 61 % au fost de părere că toată lumea ar trebui să poată continua să lucreze după vârsta legală de pensionare; întrucât, în funcție de nevoile lor financiare, aproape jumătate dintre lucrătorii cu vârsta de 50 de ani sau mai mult ar prefera să lucreze mai puține ore, în timp ce o proporție semnificativă de persoane pensionate ar prefera să lucreze cel puțin câteva ore pe săptămână (40); întrucât munca după vârsta de pensionare este asociată cu politici ale locurilor de muncă care sprijină capacitatea de inserție profesională și prezența mai îndelungată a lucrătorilor în câmpul muncii atunci când doresc acest lucru; întrucât ratele de angajare a persoanelor în vârstă care nu sunt încadrate în muncă sunt totuși extrem de mici și întrucât persoanele în vârstă sunt expuse riscului de a deveni șomeri de lungă durată; întrucât ratele de sărăcie și de excluziune socială ale persoanelor cu vârsta între 55 și 64 de ani sunt mai mari decât media UE pentru toate vârstele; întrucât 56 % dintre cetățenii UE sunt îngrijorați că veniturile lor la bătrânețe nu vor fi suficiente (41); întrucât probabilitatea găsirii unui loc de muncă nou scade odată cu vârsta, parțial din cauza unor bariere structurale, printre care și discriminarea pe bază de vârstă (42); întrucât datele arată că persoanele care sunt pensionate, dar care aleg să continue să lucreze au, în medie, un nivel mai ridicat de satisfacție în viață decât persoanele pensionate integral (43); întrucât sentimentul de a avea un scop în viață scade, în general, după vârsta de 50 de ani, dar rămâne mult mai puternic în cazul persoanelor care continuă să lucreze după pensionare sau care sunt implicate în îngrijirea copiilor sau au responsabilități de îngrijire pe termen lung (44); întrucât este în continuare important să se combată șomajul în rândul lucrătorilor în vârstă din UE;

| BK. | întrucât condițiile de muncă și de angajare adecvate, inclusiv îmbunătățirea sănătății și siguranței la locul de muncă, un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată, un mediu de lucru adaptat vârstei, cerințe cantitative mai scăzute și autonomia privind timpul de lucru pot determina și încuraja persoanele în vârstă să rămână pe piața muncii dacă doresc acest lucru; |
| --- | --- |

BK.

întrucât condițiile de muncă și de angajare adecvate, inclusiv îmbunătățirea sănătății și siguranței la locul de muncă, un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată, un mediu de lucru adaptat vârstei, cerințe cantitative mai scăzute și autonomia privind timpul de lucru pot determina și încuraja persoanele în vârstă să rămână pe piața muncii dacă doresc acest lucru;

| BL. | întrucât trebuie să se acorde o atenție deosebită nevoilor lucrătorilor care ocupă locuri de muncă foarte solicitante din punct de vedere fizic sau psihologic; întrucât această problemă poate fi abordată prin strategii în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă, politici de sprijinire a echilibrului dintre viața profesională și cea privată, accesul la oportunități de educație și formare la locul de muncă sau în exterior și utilizarea acestor oportunități, sprijin pentru schimburile intergeneraționale la locul de muncă și opțiunea de pensionare progresivă, ceea ce va aduce beneficii atât individuale, cât și societale; |
| --- | --- |

BL.

întrucât trebuie să se acorde o atenție deosebită nevoilor lucrătorilor care ocupă locuri de muncă foarte solicitante din punct de vedere fizic sau psihologic; întrucât această problemă poate fi abordată prin strategii în materie de sănătate și siguranță la locul de muncă, politici de sprijinire a echilibrului dintre viața profesională și cea privată, accesul la oportunități de educație și formare la locul de muncă sau în exterior și utilizarea acestor oportunități, sprijin pentru schimburile intergeneraționale la locul de muncă și opțiunea de pensionare progresivă, ceea ce va aduce beneficii atât individuale, cât și societale;

| BM. | întrucât o UE cu o populație mai bătrână și cu o forță de muncă mai mică poate exercita presiuni asupra bugetelor publice și asupra sistemelor de securitate socială și de sănătate; întrucât se estimează că costul total al îmbătrânirii populației (45) va fi de 26,7 % din PIB până în 2070 (46); întrucât un studiu realizat pentru Comisie în 2018 cu privire la economia vârstei a treia (persoane cu vârsta de cel puțin 50 de ani) estimează că, până în 2025, contribuția economiei europene a vârstei a treia la PIB va ajunge la 6,4 mii de miliarde EUR și 88 de milioane de locuri de muncă; întrucât acest lucru ar fi echivalent cu 32 % din PIB-ul UE și cu 38 % din locurile de muncă din Uniune (47); |
| --- | --- |

BM.

întrucât o UE cu o populație mai bătrână și cu o forță de muncă mai mică poate exercita presiuni asupra bugetelor publice și asupra sistemelor de securitate socială și de sănătate; întrucât se estimează că costul total al îmbătrânirii populației (45) va fi de 26,7 % din PIB până în 2070 (46); întrucât un studiu realizat pentru Comisie în 2018 cu privire la economia vârstei a treia (persoane cu vârsta de cel puțin 50 de ani) estimează că, până în 2025, contribuția economiei europene a vârstei a treia la PIB va ajunge la 6,4 mii de miliarde EUR și 88 de milioane de locuri de muncă; întrucât acest lucru ar fi echivalent cu 32 % din PIB-ul UE și cu 38 % din locurile de muncă din Uniune (47);

| BN. | întrucât promovarea în rândul angajatorilor a perspectivei ciclului de viață și creșterea sensibilizării lor față de importanța mediilor de lucru favorabile persoanelor în vârstă sunt esențiale pentru îmbătrânirea activă; întrucât combaterea șomajului în rândul tinerilor și al persoanelor în vârstă rămâne o provocare esențială în multe regiuni; întrucât UE și statele membre trebuie încă să ofere un răspuns adecvat la provocările de pe piața muncii; întrucât este necesar să se adapteze competențele lucrătorilor în vârstă, care sunt, în mod deosebit, amenințați de restructurarea economică, și să se adopte politici de sprijinire a mobilității persoanelor în vârstă pe piața muncii, în special în ceea ce privește reangajarea; |
| --- | --- |

BN.

întrucât promovarea în rândul angajatorilor a perspectivei ciclului de viață și creșterea sensibilizării lor față de importanța mediilor de lucru favorabile persoanelor în vârstă sunt esențiale pentru îmbătrânirea activă; întrucât combaterea șomajului în rândul tinerilor și al persoanelor în vârstă rămâne o provocare esențială în multe regiuni; întrucât UE și statele membre trebuie încă să ofere un răspuns adecvat la provocările de pe piața muncii; întrucât este necesar să se adapteze competențele lucrătorilor în vârstă, care sunt, în mod deosebit, amenințați de restructurarea economică, și să se adopte politici de sprijinire a mobilității persoanelor în vârstă pe piața muncii, în special în ceea ce privește reangajarea;

| BO. | întrucât angajatorii sunt adesea reticenți în a oferi o formare adecvată lucrătorilor în vârstă; întrucât învățarea pe tot parcursul vieții contribuie la îmbătrânirea activă și le permite oamenilor să lucreze și să participe pe deplin în societate; întrucât Parlamentul a adoptat o rezoluție referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Erasmus+”, |
| --- | --- |

BO.

întrucât angajatorii sunt adesea reticenți în a oferi o formare adecvată lucrătorilor în vârstă; întrucât învățarea pe tot parcursul vieții contribuie la îmbătrânirea activă și le permite oamenilor să lucreze și să participe pe deplin în societate; întrucât Parlamentul a adoptat o rezoluție referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului „Erasmus+”,

| BP. | întrucât asigurarea unor locuri de muncă de calitate, inclusiv a unor salarii decente, a sănătății și a siguranței la locul de muncă și a unui echilibru între viața profesională și cea privată a lucrătorilor de-a lungul întregii lor cariere este o condiție prealabilă pentru o viață profesională sustenabilă și pentru o îmbătrânire activă și într-o stare bună de sănătate după pensionare; întrucât acest lucru implică nu numai reducerea incidenței riscurilor ocupaționale, ci și încurajarea și sprijinirea obiceiurilor sănătoase ale lucrătorilor și abordarea riscurilor, precum riscurile psihosociale și afecțiunile musculo-scheletale; întrucât sănătatea și performanța lucrătorilor în vârstă nu este determinată de vârsta lor, ci de o combinație de factori strâns legați între ei, precum stilul de viață personal și expunerea la pericole la locul de muncă (48); întrucât locurile de muncă de calitate, precum și locurile de muncă sigure și sănătoase sunt importante nu numai pentru bunăstarea lucrătorilor, ci și pentru competitivitatea întreprinderilor și sustenabilitatea sistemelor de securitate socială; |
| --- | --- |

BP.

întrucât asigurarea unor locuri de muncă de calitate, inclusiv a unor salarii decente, a sănătății și a siguranței la locul de muncă și a unui echilibru între viața profesională și cea privată a lucrătorilor de-a lungul întregii lor cariere este o condiție prealabilă pentru o viață profesională sustenabilă și pentru o îmbătrânire activă și într-o stare bună de sănătate după pensionare; întrucât acest lucru implică nu numai reducerea incidenței riscurilor ocupaționale, ci și încurajarea și sprijinirea obiceiurilor sănătoase ale lucrătorilor și abordarea riscurilor, precum riscurile psihosociale și afecțiunile musculo-scheletale; întrucât sănătatea și performanța lucrătorilor în vârstă nu este determinată de vârsta lor, ci de o combinație de factori strâns legați între ei, precum stilul de viață personal și expunerea la pericole la locul de muncă (48); întrucât locurile de muncă de calitate, precum și locurile de muncă sigure și sănătoase sunt importante nu numai pentru bunăstarea lucrătorilor, ci și pentru competitivitatea întreprinderilor și sustenabilitatea sistemelor de securitate socială;

| BQ. | întrucât impactul schimbărilor demografice pe piața muncii a subliniat importanța de a se îmbunătăți în continuare gestionarea afacerilor și a metodelor de lucru, precum și rolul semnificativ al soluțiilor digitale, precum telemunca, în special în contextul pandemiei de COVID-19, deoarece acestea oferă numeroase oportunități de a îmbunătăți condițiile de muncă ale angajaților, inclusiv pentru cei care se apropie de vârsta de pensionare, și furnizează un mediu de lucru mai favorabil incluziunii, în special în scopul realizării echilibrului dintre viața profesională și cea privată, precum și pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

BQ.

întrucât impactul schimbărilor demografice pe piața muncii a subliniat importanța de a se îmbunătăți în continuare gestionarea afacerilor și a metodelor de lucru, precum și rolul semnificativ al soluțiilor digitale, precum telemunca, în special în contextul pandemiei de COVID-19, deoarece acestea oferă numeroase oportunități de a îmbunătăți condițiile de muncă ale angajaților, inclusiv pentru cei care se apropie de vârsta de pensionare, și furnizează un mediu de lucru mai favorabil incluziunii, în special în scopul realizării echilibrului dintre viața profesională și cea privată, precum și pentru persoanele cu dizabilități;

| BR. | întrucât regiunile cu rate ridicate ale șomajului se caracterizează prin rate mai mari de îmbătrânire și o scădere a populației; |
| --- | --- |

BR.

întrucât regiunile cu rate ridicate ale șomajului se caracterizează prin rate mai mari de îmbătrânire și o scădere a populației;

| BS. | întrucât lucrătorii salariați din grupa de vârstă 55-64 de ani au reprezentat 59,1 % din forța de muncă a UE în 2019 (49); întrucât, în 2016, aproximativ o treime din administratorii exploatațiilor agricole familiale aveau cel puțin 65 de ani, iar majoritatea (57 %) aveau cel puțin 55 de ani; întrucât doar unul din zece administratori de exploatații agricole avea sub 40 de ani; |
| --- | --- |

BS.

întrucât lucrătorii salariați din grupa de vârstă 55-64 de ani au reprezentat 59,1 % din forța de muncă a UE în 2019 (49); întrucât, în 2016, aproximativ o treime din administratorii exploatațiilor agricole familiale aveau cel puțin 65 de ani, iar majoritatea (57 %) aveau cel puțin 55 de ani; întrucât doar unul din zece administratori de exploatații agricole avea sub 40 de ani;

Contracararea provocărilor demografice cu sprijinul fondurilor UE

| BT. | întrucât programele, proiectele și acțiunile care promovează strategii de îmbătrânire activă ar trebui reflectate în toate domeniile de politică și întrucât statele membre ar trebui să utilizeze toate instrumentele UE disponibile, cum ar fi fondurile structurale și de investiții europene, în special Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul de coeziune, Fondul social european Plus (FSE+) și Mecanismul pentru interconectarea Europei, pentru a face față provocărilor demografice; întrucât fondurile UE facilitează oferirea unor infrastructuri esențiale; |
| --- | --- |

BT.

întrucât programele, proiectele și acțiunile care promovează strategii de îmbătrânire activă ar trebui reflectate în toate domeniile de politică și întrucât statele membre ar trebui să utilizeze toate instrumentele UE disponibile, cum ar fi fondurile structurale și de investiții europene, în special Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), Fondul de coeziune, Fondul social european Plus (FSE+) și Mecanismul pentru interconectarea Europei, pentru a face față provocărilor demografice; întrucât fondurile UE facilitează oferirea unor infrastructuri esențiale;

| BU. | întrucât inițiative precum premiul „Access City” încurajează adaptarea spațiilor publice la nevoile persoanelor în vârstă și a celor cu mobilitate redusă și au un efect pozitiv asupra independenței lor; întrucât astfel de inițiative nu numai că le îmbunătățesc calitatea vieții, asigură incluziunea lor socială și le garantează exercitarea în mod egal a drepturilor fundamentale, dar pot avea și un efect economic pozitiv; |
| --- | --- |

BU.

întrucât inițiative precum premiul „Access City” încurajează adaptarea spațiilor publice la nevoile persoanelor în vârstă și a celor cu mobilitate redusă și au un efect pozitiv asupra independenței lor; întrucât astfel de inițiative nu numai că le îmbunătățesc calitatea vieții, asigură incluziunea lor socială și le garantează exercitarea în mod egal a drepturilor fundamentale, dar pot avea și un efect economic pozitiv;

| BV. | întrucât numărul de gospodării cu o singură persoană a crescut cu 19 % din 2010; întrucât, din 2019, 40 % dintre femeile din UE cu vârsta de peste 65 de ani trăiesc singure, adică mai mult decât dublu în comparație cu bărbații care trăiesc singuri (50); întrucât, în multe state membre, locuințele pentru tineri, persoane singure, persoane în vârstă și persoane cu dizabilități, bolile cronice sau limitări funcționale sunt inadecvate din cauza problemelor de accesibilitate, a standardelor scăzute de calitate sau a costului ridicat al vieții și al locuințelor; întrucât locuințele ar trebui să fie abordabile ca preț, accesibile, sigure și confortabile, toate acestea fiind factori deosebit de importanți, și nu numai pentru persoanele în vârstă; întrucât adesea multe persoane în vârstă nu-și renovează casele dacă nu sunt în proprietatea lor; |
| --- | --- |

BV.

întrucât numărul de gospodării cu o singură persoană a crescut cu 19 % din 2010; întrucât, din 2019, 40 % dintre femeile din UE cu vârsta de peste 65 de ani trăiesc singure, adică mai mult decât dublu în comparație cu bărbații care trăiesc singuri (50); întrucât, în multe state membre, locuințele pentru tineri, persoane singure, persoane în vârstă și persoane cu dizabilități, bolile cronice sau limitări funcționale sunt inadecvate din cauza problemelor de accesibilitate, a standardelor scăzute de calitate sau a costului ridicat al vieții și al locuințelor; întrucât locuințele ar trebui să fie abordabile ca preț, accesibile, sigure și confortabile, toate acestea fiind factori deosebit de importanți, și nu numai pentru persoanele în vârstă; întrucât adesea multe persoane în vârstă nu-și renovează casele dacă nu sunt în proprietatea lor;

| BW. | întrucât drepturile omului sunt universale și inalienabile, indivizibile, interdependente și interconectate și aparțin tuturor persoanelor și tuturor generațiilor, fără discriminare pe niciun criteriu; întrucât persoanele în vârstă, inclusiv cele cu dizabilități, sunt valoroase pentru societate și, prin urmare, ar trebui să participe efectiv la viața socială într-o maximă măsură și să-și trăiască viața cu demnitate și cât mai independent; întrucât solidaritatea între generații trebuie să ghideze redresarea UE, în vederea creării unei societăți mai echitabile, mai incluzive și mai reziliente, care nu lasă pe nimeni în urmă; |
| --- | --- |

BW.

întrucât drepturile omului sunt universale și inalienabile, indivizibile, interdependente și interconectate și aparțin tuturor persoanelor și tuturor generațiilor, fără discriminare pe niciun criteriu; întrucât persoanele în vârstă, inclusiv cele cu dizabilități, sunt valoroase pentru societate și, prin urmare, ar trebui să participe efectiv la viața socială într-o maximă măsură și să-și trăiască viața cu demnitate și cât mai independent; întrucât solidaritatea între generații trebuie să ghideze redresarea UE, în vederea creării unei societăți mai echitabile, mai incluzive și mai reziliente, care nu lasă pe nimeni în urmă;

| BX. | întrucât toate statele membre și UE sunt părți la Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități și, prin urmare, au obligația legală de a garanta autonomia personală, nediscriminarea, participarea deplină și efectivă la viața socială, precum și egalitatea de șanse și accesibilitatea; întrucât în UE există peste 80 de milioane de persoane cu dizabilități, majoritatea acestora fiind femei și fete, și întrucât majoritatea dizabilităților intervin odată cu vârsta; întrucât persoanele în vârstă cu dizabilități sunt expuse unui risc mai ridicat de sărăcie și discriminare (51); întrucât politicile legate de îmbătrânire trebuie să asigure protecția și incluziunea socială a persoanelor cu dizabilități, precum și accesul acestora la piața muncii și la servicii; întrucât mobilitatea este esențială pentru a încuraja o viață independentă și autonomia; întrucât asigurarea unui lanț de transport complet accesibil, „de la ușă la ușă”, este esențială; |
| --- | --- |

BX.

întrucât toate statele membre și UE sunt părți la Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități și, prin urmare, au obligația legală de a garanta autonomia personală, nediscriminarea, participarea deplină și efectivă la viața socială, precum și egalitatea de șanse și accesibilitatea; întrucât în UE există peste 80 de milioane de persoane cu dizabilități, majoritatea acestora fiind femei și fete, și întrucât majoritatea dizabilităților intervin odată cu vârsta; întrucât persoanele în vârstă cu dizabilități sunt expuse unui risc mai ridicat de sărăcie și discriminare (51); întrucât politicile legate de îmbătrânire trebuie să asigure protecția și incluziunea socială a persoanelor cu dizabilități, precum și accesul acestora la piața muncii și la servicii; întrucât mobilitatea este esențială pentru a încuraja o viață independentă și autonomia; întrucât asigurarea unui lanț de transport complet accesibil, „de la ușă la ușă”, este esențială;

| BY. | întrucât bolile neurodegenerative, precum boala Alzheimer și alte forme de demență, sunt în continuare sub-diagnosticate în majoritatea țărilor europene; întrucât există indicii clare că numărul actual, de 9 milioane, de cazuri confirmate de persoane cu demență se va dubla până în 2050 (52); întrucât demența este cauza principală a dependenței și a dizabilităților în rândul persoanelor în vârstă din Uniunea Europeană, care afectează în prezent în jur de 10 milioane de persoane, și întrucât se preconizează că prevalența sa se va dubla până în 2030; |
| --- | --- |

BY.

întrucât bolile neurodegenerative, precum boala Alzheimer și alte forme de demență, sunt în continuare sub-diagnosticate în majoritatea țărilor europene; întrucât există indicii clare că numărul actual, de 9 milioane, de cazuri confirmate de persoane cu demență se va dubla până în 2050 (52); întrucât demența este cauza principală a dependenței și a dizabilităților în rândul persoanelor în vârstă din Uniunea Europeană, care afectează în prezent în jur de 10 milioane de persoane, și întrucât se preconizează că prevalența sa se va dubla până în 2030;

| BZ. | întrucât PAC rămâne principalul instrument de susținere a economiei rurale și a creării de locuri de muncă în zonele rurale; |
| --- | --- |

BZ.

întrucât PAC rămâne principalul instrument de susținere a economiei rurale și a creării de locuri de muncă în zonele rurale;

| CA. | întrucât securitatea noastră alimentară depinde de reînnoirea reușită a generațiilor în agricultură; |
| --- | --- |

CA.

întrucât securitatea noastră alimentară depinde de reînnoirea reușită a generațiilor în agricultură;

Combaterea discriminării persoanelor în vârstă

| 1. | subliniază că valorizarea persoanelor în vârstă și combaterea discriminării lor sunt posibile numai prin politici de incluziune socială, culturală și economică, axate pe asigurarea unor pensii echitabile, care să permită o calitate bună a vieții; subliniază, prin urmare, importanța unor sistemele publice de securitate socială care să fie distributive și bazate pe o solidaritate contributivă între generații, oferind tuturor, indiferent de contribuție (lucru deosebit de relevant, de exemplu, pentru femeile care și-au petrecut viața profesională oferind servicii de îngrijire), o calitate decentă a vieții și protejându-i împotriva sărăciei și excluziunii sociale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia și statele membre să-și intensifice eforturile de combatere a tuturor formelor de discriminare împotriva persoanelor în vârstă, mai ales împotriva femeilor, în special în domeniile ocupării forței de muncă, accesului la produse și servicii financiare, asistenței medicale, locuințelor, promovării autonomiei, educației, formării și activităților recreative; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să promoveze o percepție pozitivă asupra vârstei înaintate în societate și incluziunea socială a persoanelor în vârstă, prin stimularea unor medii favorabile acestora în UE, luând măsurile adecvate, precum și să sprijine schimbul de bune practici la toate nivelurile de guvernare și să-și crească susținerea pentru economia vârstei a treia în UE; invită Comisia să asigure o continuare a raportului privind punerea în aplicare a Directivei 2000/78/CE, după 20 de ani, pentru a consolida cadrul referitor la discriminarea bazată pe vârstă în domeniul angajării și al ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază importanța egalității de gen, a integrării perspectivei de gen și a protecției drepturilor minorităților în ceea ce privește abordarea provocărilor demografice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă decalajul de pensii între femei și bărbați și solicită statelor membre să ia măsuri concrete pentru a remedia situația, inclusiv prin combaterea decalajului de gen în remunerare și prin creșterea ratei de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor, prin măsuri care să asigure echilibrul între viața profesională și cea privată și prin combaterea muncii precare și informale, asigurând totodată un venit minim pentru toți; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că mărirea vârstei legale de pensionare nu este o modalitate adecvată de a trata și soluționa criza economică și socială actuală, deoarece ar putea conduce la agravarea deteriorării drepturilor fundamentale ale lucrătorilor în vârstă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că, pentru a oferi mai multe oportunități femeilor din zonele rurale, este esențial să se mențină subprogramul existent dedicat acestui scop în următorul cadru financiar multianual; solicită, în special, sprijinirea agricultoarelor, prin măsuri de promovare a accesului la terenuri, prin acordarea de sprijin pentru instalare și prin garantarea prestațiilor sociale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia și Consiliul să declare un An al solidarității între generații și al coeziunii sociale, care să completeze și să valorifice scopurile și spiritul Zilei europene a solidarității și îmbătrânirii active și ale Anului european al îmbătrânirii active și al solidarității între generații 2012, în vederea îmbunătățirii conștientizării problemelor cu care se confruntă persoanele în vârstă și a promovării unor strategii de a le atenua, precum și a eliminării stereotipurilor și prejudecăților, întărind legătura și solidaritatea dintre generații, contracarând excluziunea socială și tratând problemele de sănătate sexuală; subliniază importanța acestei inițiative nu numai în contextul schimbărilor demografice, ci și al pandemiei de coronavirus, care a afectat deosebit de grav grupurile vulnerabile, inclusiv persoanele în vârstă și îngrijitorii acestora; invită, de asemenea, statele membre să se consulte cu experți din mediul academic și cu organizațiile societății civile atunci când se ocupă de provocările demografice; invită Comisia și Consiliul să pună rapid în aplicare Concluziile Consiliului privind drepturile omului, participarea și bunăstarea persoanelor în vârstă în era digitalizării, inclusiv crearea unei „Platforme pentru participarea și voluntariatul după viața profesională” și promovarea schimburilor și legăturilor între generații; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că decalajul de pensii dintre femei și bărbați ce rezultă din diferența de remunerare dintre femei și bărbați este de 37 % și decurge din inegalitățile acumulate pe tot parcursul vieții profesionale a femeilor, dar și din perioadele de absență de pe piața muncii care le sunt impuse femeilor ca urmare a unor forme multiple de inegalitate și de discriminare; subliniază necesitatea de a aborda de urgență această diferență, în lumina schimbărilor demografice, având în vedere că efectele acesteia vor fi resimțite puternic de femeile în vârstă, pentru o perioadă îndelungată în viitor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută Cartea verde a Comisiei din 27 ianuarie 2021 intitulată „Îmbătrânirea: Promovarea solidarității și a responsabilității între generații” (COM(2021)0050); invită Comisia să elaboreze un plan de acțiune al UE privind schimbările demografice și solidaritatea între generații, ținând seama de diversitatea și complexitatea situației persoanelor din anumite grupe de vârstă, precum și de diferențele dintre statele membre; subliniază că acest plan ar trebui să fie social incluziv și să permită o îmbătrânire demnă, activă și într-o stare de sănătate bună și ar trebui elaborat în concordanță cu Deceniul îmbătrânirii sănătoase al OMS, cu implicarea reprezentanților tuturor generațiilor; invită Comisia și statele membre să acorde o atenție specială situației persoanelor în vârstă în implementarea Obiectivelor de dezvoltare durabilă; solicită din nou statelor membre să adopte fără întârziere directiva propusă a Consiliului cu privire la aplicarea principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală, care este esențială pentru combaterea discriminării pe orice motiv, în toate sferele vieții sociale, precum și pentru combaterea discriminării multiple; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că schimbările demografice reprezintă un fenomen care nu privește doar persoanele în vârstă din zonele rurale, ci, de fapt, toate generațiile, indiferent de locul lor de reședință; subliniază, prin urmare, importanța unei abordări a politicilor conexe bazate pe ciclul de viață, care să acopere toate regiunile, inclusiv zonele urbane; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că viitoarea comunicare a Comisiei privind viziunea pe termen lung pentru zonele rurale va trebui să pună un accent deosebit pe programele de implicare activă a persoanelor vârstnice în viața comunităților rurale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că este necesar să se investigheze mai bine și să se prevină violența împotriva persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită insistent Comisia și statele membre să ratifice și să pună în aplicare Convenția Consiliului Europei pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice; |
| --- | --- |

13.

Sănătatea și îngrijirea pe termen lung a persoanelor în vârstă

| 14. | subliniază că femeile în vârstă sunt mai afectate de costurile ridicate ale îngrijirii pe termen lung, întrucât speranța de viață a femeilor este mai ridicată, iar starea lor de sănătate la finalul vieții este mai precară, având mai multă nevoie de îngrijiri și asistență pe termen lung; reamintește, de asemenea, că femeile reprezintă marea majoritate a îngrijitorilor informali, astfel încât în special femeile înaintate în vârstă, dar care încă au vârsta de muncă, au mai puține oportunități de a intra pe piața muncii și de a-și acumula propriile drepturi de pensie; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre să asigure un trai decent pentru persoanele dependente; subliniază că trebuie promovate strategii de sprijin personalizat de calitate pentru persoanele dependente; subliniază că trebuie luate în considerare nevoile specifice ale persoanelor cu diferite boli, inclusiv bolile neurodegenerative precum Alzheimer și demența, de la diagnostic la tratament și la îngrijirea pe termen lung; |
| --- | --- |

15.

| 16. | evidențiază importanța formelor flexibile de muncă pentru a le permite femeilor și bărbaților să reconcilieze viața profesională cu cea familială, precum și necesitatea unor campanii de conștientizare privind împărțirea egală a activităților casnice, a activităților de îngrijire și de îngrijire medicală, a unor investiții mai bune în infrastructura de îngrijire și a concediilor de maternitate și de paternitate egale, netransferabile și remunerate, pentru a avansa spre o mai bună împărțire a muncii remunerate și neremunerate între femei și bărbați; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază necesitatea de a combate segmentarea de gen pe piața muncii, în special pentru carierele orientate către viitor și bine remunerate, precum cele în domeniul științei, al ingineriei, al tehnologiei și al matematicii (STIM), în sectorul TIC și în sectorul digital; subliniază importanța, în aceste domenii, a educației pe tot parcursul vieții, inclusiv pentru femeile în vârstă, pentru a crește participarea lor continuă pe piața muncii; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită statele membre să asigure accesul egal la servicii de sănătate și îngrijire, inclusiv la domiciliu, precum și la îngrijiri pe termen lung și îngrijiri paliative rezidențiale sau comunitare, fără niciun fel de discriminare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită Comisiei și statelor membre să protejeze și să promoveze drepturile sexuale și reproductive și să asigure accesul universal la servicii de sănătate sexuală și reproductivă și la produsele de sector; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să adopte o abordare bazată pe dovezi și pe drepturile omului pentru a aborda provocările demografice din Uniune, asigurându-se că toți rezidenții din Uniune se pot bucura pe deplin de sănătatea sexuală și reproductivă și de drepturile aferente; condamnă orice încercare de a instrumentaliza schimbările demografice pentru a submina egalitatea de gen și sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente și invită Comisia și Consiliul să susțină valorile Uniunii în această privință; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază importanța deosebită a protecției totale a dreptului la îngrijire și la sprijin pentru persoanele în vârstă, asigurându-le accesul la servicii de îngrijire și de sprijin accesibile, de calitate și holistice, adaptate nevoilor individuale, precum și promovând starea de bine, autonomia, independența și incluziunea în comunitate, fără nicio formă de discriminare; subliniază rolul esențial al unor sisteme de protecție socială finanțate adecvat, pentru ca serviciile de îngrijire să fie abordabile ca preț și cu adevărat accesibile; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită Comisiei să propună un pact de îngrijire pentru Europa și un program european pentru îngrijitori, care să vizeze asigurarea tranziției către o economie a îngrijirii care să implice o legislație și investiții relevante la nivelul UE și adoptarea unei abordări cuprinzătoare în ceea ce privește toate nevoile și serviciile de îngrijire, stabilind orientări de calitate în ceea ce privește îngrijirea pe tot parcursul vieții, inclusiv pentru copii, pentru persoanele în vârstă și pentru persoane cu nevoi pe termen lung, cu scopul de a identifica și de a recunoaște diferitele tipuri de îngrijire informală în Europa și de a garanta un sprijin financiar pentru îngrijitori, precum și perioade adecvate de concediu și servicii accesibile, printre altele; |
| --- | --- |

22.

| 23. | cere adoptarea măsurilor necesare pentru a promova o rată mai mare de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor, cum ar fi programe accesibile de îngrijire în general și de îngrijire a copiilor, concedii adecvate de creștere a copilului și flexibilitatea programului de lucru și a locurilor de muncă, inclusiv pentru bărbați; arată că, potrivit previziunilor OCDE, convergența totală a ratelor de participare ar duce la o creștere de 12,4 % a PIB-ului pe cap de locuitor până în 2030; |
| --- | --- |

23.

| 24. | solicită Comisiei și statelor membre să adopte o abordare de tipul „sănătatea în toate politicile”, evaluând impactul asupra sănătății al opțiunilor de politică din toate domeniile relevante; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește că, pentru o rată mai mare a natalității, este nevoie de mai multe oportunități de angajare, de locuri de muncă și de locuințe stabile, de condiții decente de muncă și de viață, de formule flexibile de lucru, de măsuri generoase de sprijin pentru familii și de concediu plătit de creștere a copilului pentru ambii părinți, de servicii de îngrijire a copilului de calitate începând cu primii ani de viață, precum și de o distribuție egală a responsabilităților casnice și de îngrijire neremunerate între femei și bărbați; subliniază că, având în vedere schimbările demografice și creșterea probabilă a speranței de viață, este fundamental să se asigure participarea totală a femeilor pe piața muncii, fără pauze sau întreruperi în carieră și trecerea munca cu fracțiune de normă sau temporară, deoarece astfel de măsuri vor reduce riscul de sărăcie a femeilor odată cu vârsta; prin urmare, cere insistent statelor membre să transpună și să aplice rapid și integral Directiva privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată și le invită să nu se limiteze la standardele minime prevăzute în directivă; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia și statele membre să exploreze în continuare tehnologii digitale de asistare simplu de utilizat, sigure și accesibile, precum serviciile de teleasistența și telemedicină, în special în regiunile afectate de un declin demografic și în cele îndepărtate; subliniază că utilizarea acestor tehnologii ar trebui să respecte pe deplin cadrul existent privind protecția datelor, iar aspectele etice legate de utilizarea tehnologiei în domeniul sănătății ar trebui să fie întotdeauna luate în considerare în mod corespunzător; încurajează statele membre să înființeze centre de îngrijire de zi pentru persoanele în vârstă în apropierea școlilor primare și a grădinițelor, pentru că poate favoriza legăturile între generații; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că fiecare persoană ar trebui să aibă dreptul de a alege servicii de îngrijire de calitate adecvate pentru propria persoană și pentru familia sa; consideră că modul în care este abordată dezvoltarea serviciilor de îngrijire ar trebui să ia în considerare toate categoriile de utilizatori și diferențele între aceștia, precum și gama variată de preferințe pentru tipurile de servicii de îngrijire de care au nevoie; remarcă faptul că serviciile de îngrijire ar trebui să fie dezvoltate astfel încât să sprijine continuitatea îngrijirilor, asistența medicală preventivă, reabilitarea și un mod de viață independent; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită un cadru de reglementare care să garanteze servicii de îngrijire, servicii de asistență de la distanță (teleîngrijire) și de telemedicină de calitate, oferind profesioniștilor din domeniul îngrijirii garanții juridice și stabilind cerințele necesare de formare, pentru a asigura îngrijirea și asistența medicală primară pentru toți cetățenii UE, indiferent de vârstă, în toate zonele geografice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | încurajează statele membre să susțină modelele de îngrijire flexibile, adecvate și adaptate și subliniază că îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, starea de bine și angajabilitatea populației în curs de îmbătrânire sunt esențiale pentru a sustenabilitatea sistemului de securitate socială și a sistemelor de îngrijire; invită statele membre să sprijine dezvoltarea unor medii adaptate persoanelor în vârstă și a unor soluții de îngrijire la domiciliu, bazate pe familie și comunitate, inclusiv pentru persoanele care suferă de demență, să dezvolte o rețea publică de servicii de asistență și echipamente medicale, să promoveze mobilitatea, viața independentă, incluziunea socială și autonomia și să faciliteze inițiativele societății civile și de economie socială cu privire la aceste aspecte; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită statele membre acorde o mai mare recunoaștere valorii îngrijirii informale, să îmbunătățească protecția socială și diferitele forme de sprijin pentru îngrijitorii informali, să le ofere sprijin profesional, formare și consiliere inter pares și să introducă, în strânsă cooperare cu partenerii sociali, diferite forme de ajutor periodic pentru membrii familiei care îngrijesc persoane în vârstă, în special cele care au nevoie de servicii de îngrijire temporară și de zi, precum și servicii de susținere, inclusiv formule flexibile de lucru; încurajează statele membre să conceapă strategii specifice pentru a ajuta îngrijitorii informali și pentru a recunoaște contribuția acestora la îngrijirea persoanelor în vârstă, precum și să prezinte propuneri pentru servicii de asistență adecvate; subliniază că asigurarea îngrijirii informale ar trebui să fie o alegere și că ar trebui promovate serviciile de îngrijire formale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | încurajează statele membre să dezvolte voluntariatul și asistența pentru persoanele în vârstă, pentru că au un rol deosebit în situațiile de criză, așa cum a demonstrat pandemia de Covid-19; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită statelor membre să combată sărăcia în rândul femeilor, în special la o vârstă înaintată, care are un impact negativ atât asupra securității sociale a femeilor, cât și asupra nivelului PIB-ului UE, precum și să se asigure că lucrătorii beneficiază de o protecție socială adecvată; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită statele membre să asigure accesul la servicii de reabilitare și reintegrare, pentru a-i ajuta pe lucrătorii în vârstă să se întoarcă pe piața muncii după întreruperea carierei din motive medicale dacă doresc acest lucru, deoarece îmbătrânirea activă este esențială pentru sănătate; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că feminizarea sărăciei este rezultatul mai multor factori, printre care inegalitățile de gen în evoluția profesională, faptul că femeile sunt deseori angajate în baza unor contracte de muncă atipice, absența statutului de securitate socială pentru partenerii care îi sprijină pe lucrătorii independenți și sărăcia în gospodăriile mamelor singure; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că pandemia de COVID-19 a demonstrat că este esențial ca statele membre să dispună de sisteme de sănătate solide, incluzive și capabile să facă față crizelor; invită statele membre să se asigure că există suficient personal în sectorul serviciilor medicale și de îngrijire și să asigure accesul la medicina geriatrică în întreaga UE; invită statele membre să asigure condiții adecvate de muncă și angajare în profesiile medicale și de îngrijire și să investească în educație și formare, ca mijloc de a garanta calitatea îngrijirilor oferite; solicită crearea unor stimulente pentru exercitarea profesiei de îngrijitor pentru persoanele în vârstă; |
| --- | --- |

35.

Protecția socială și incluziunea socială

| 36. | solicită statelor membre să asigure un nivel de trai decent pentru persoanele în vârstă și le invită, în acest sens, să facă schimb de bune practici, în special în ceea ce privește stabilirea alocației complementare minime pentru persoanele în vârstă cu venituri reduse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită Comisiei și statelor membre să stabilească recomandări pentru reducerea riscului de sărăcie și de excluziune socială la bătrânețe, acordând o atenție deosebită decalajului de gen în privința pensiilor, persoanelor în vârstă cu dizabilități, migranților în vârstă, romilor în vârstă, persoanelor în vârstă care aparțin unor minorități etnice, rasiale, lingvistice sau sexuale și altor grupuri care sunt afectate în mod disproporționat de sărăcie și excluziune socială; încurajează Comitetul pentru protecție socială să analizeze mai în profunzime grupurile care se confruntă cu rate ridicate de sărăcie și excluziune socială; |
| --- | --- |

37.

Îmbătrânirea activă

| 38. | subliniază că crearea și implementarea unor oportunități de educație permanentă adaptate vârstei reprezintă un element esențial și indispensabil pentru a crește sustenabilitatea socială și economică și starea personală de bine; invită statele membre să investească în competențe și educație și să dezvolte proiecte educaționale, de formare și de învățare pe tot parcursul vieții formale, non-formale și informale, precum și oportunități pentru o mai bună integrare a persoanelor în vârstă, incluzând educația online, indiferent dacă acestea încă lucrează sau sunt deja la pensie; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază, în acest context, necesitatea de a consolida competențele digitale ale persoanelor în vârstă, ceea ce le va ajuta nu numai să profite de educația online, ci și să aibă un acces mai bun la servicii medicale și la alte servicii digitale; solicită crearea unor programe de dezvoltare a competențelor digitale care să fie accesibile, abordabile ca preț și adaptate nevoilor persoanelor în vârstă; invită Comisia să ia măsuri care să vizeze explicit persoanele în vârstă; invită, de asemenea, Comisia și statele membre să susțină inițiativele de perfecționare și recalificare profesională, în special pentru grupurile vulnerabile, pentru a ajuta oamenii să își găsească un loc de muncă de calitate și pentru a răspunde nevoilor de pe piața muncii, pentru a combate decalajul digital și pentru a se asigura că aceste persoane se adaptează efectiv și profită de avantajele metodelor inovatoare de management și de muncă, precum și de soluțiile digitale, cum ar fi munca de la distanță; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită statelor membre să folosească FSE+ și FEDR pentru a susține crearea unor locuri de muncă de calitate, a promova un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată și a crea oportunități de angajare în regiunile expuse riscului de depopulare, acordând o atenție deosebită unei participări mai mari a femeilor pe piața muncii; subliniază importanța serviciilor de consiliere, a învățării pe tot parcursul vieții și a programelor pentru reconversia și perfecționarea profesională a lucrătorilor de toate vârstele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită statelor membre și Rețelei europene a serviciilor publice de ocupare a forței de muncă să dezvolte schimburi de practici în ceea ce privește integrarea pe piața muncii a persoanelor în vârstă aflate în căutarea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

41.

| 42. | salută angajamentul Comisiei privind un salariu decent pentru toți lucrătorii, fie prin stabilirea unui salariu minim garantat, fie prin negocieri colective; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că combaterea schimbărilor demografice ar trebui să urmeze o abordare bazată pe drepturi, promovând și creând șanse egale, dialog și solidaritate, nu concurență între persoanele din generații diferite; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită Comisiei și statelor membre să asigure aplicarea corespunzătoare a Directivei privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată și să sprijine inițiativele și proiectele regionale și locale care vizează asigurarea unui echilibru mai bun între viața profesională și cea privată pentru femei și bărbați; |
| --- | --- |

44.

| 45. | salută propunerea Comisiei de a lansa un program pentru „voluntari în domeniul digital” (53), care să le permită tinerilor calificați și cetățenilor în vârstă experimentați să-și pună competențele digitale în serviciul întreprinderilor tradiționale; încurajează statele membre să dezvolte activități de voluntariat și mentorat pentru transferul cunoștințelor între generații, urmărind contracararea excluziunii sociale și permițând împărtășirea competențelor și experiențelor, încurajând actualizarea competențelor lucrătorilor mai tineri sau mai în vârstă și protejând meșteșugurile tradiționale ca parte a patrimoniului european; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia și statele membre să reducă decalajul digital și să continue să exploreze posibilitățile de incluziune socială și integrare pe piața muncii a persoanelor cu vârstă de muncă, în special a celor care sunt casnice, prin utilizarea internetului, a altor tehnologii ale informației și a inteligenței artificiale în domeniile culturii, divertismentului, educației, muncii, comunicării și medicinei, incluzând telecomunicațiile și telemedicina în condiții de siguranță, precum și să asigure unui nivel maxim de protecție a datelor cu caracter personal, recunoscând totodată importanța contactului personal direct și a unei abordări demne și centrate pe ființa umană; solicită, în special, adoptarea unor strategii pentru a îmbunătăți competențele digitale, conectivitatea și accesul la echipamente în structurile de îngrijire pe termen lung; |
| --- | --- |

46.

| 47. | constată că îmbunătățirea conectivității și accesibilității serviciilor în zonele rurale și îndepărtate este fundamentală pentru a lupta împotriva depopulării lor și a excluziunii sociale și digitale a populației în vârstă care locuiește în aceste regiuni; invită, prin urmare statele membre să recunoască importanța zonelor rurale și îndepărtate, în întreaga lor diversitate, și să le dezvolte potențialul prin stimularea investițiilor în economia locală, promovarea spiritului antreprenorial și îmbunătățirea infrastructurii lor; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să sprijine statele membre în lupta împotriva sărăciei, care afectează mai ales mamele singure și care s-a intensificat din cauza crizei, generând din ce în ce mai multă excluziune socială; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază impactul esențial pe care îl au tehnologiile digitale în constantă evoluție asupra vieții de zi cu zi a oamenilor; evidențiază, astfel, nevoia de conexiuni internet de mare viteză și de echipamente tehnologice esențiale și actualizate în școli, spitale și în toate celelalte spații pentru servicii publice relevante, inclusiv necesitatea dezvoltării unei e-guvernări eficace; consideră că, împreună cu digitalizarea, posibilitățile create de învățarea pe tot parcursul vieții sunt esențiale pentru a oferi populației îmbătrânite din regiunile rurale și îndepărtate o gamă variată de oportunități, inclusiv venituri suplimentare; invită, așadar, Comisia și statele membre să sprijine programe educaționale și de formare care ajută populația în curs de îmbătrânire să își dezvolte competențele și să dobândească cunoștințe în domenii precum comerțul electronic, marketingul online și TIC; invită statele membre să se asigure că toate gospodăriile au acces la internet de mare viteză și la echipamente digitale și să promoveze dobândirea de competențe digitale, în special pentru grupurile vulnerabile; |
| --- | --- |

49.

| 50. | consideră că tranziția ecologică și digitală a UE ar trebui să valorifice întregul potențial al comunităților rurale în curs de îmbătrânire; reamintește, în acest sens, că este important să se asigure accesul la internet în bandă largă și la servicii de bază în zonele rurale, asimilarea competențelor digitale și noi abordări în materie de dezvoltare durabilă, cum ar fi conceptul de „sate inteligente” și transformarea sustenabilă a sistemului alimentar; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că, din cauza evoluției, a digitalizării și a specializării agriculturii, atât persoanele din acest sector, cât și cele care se pregătesc să-și înceapă activitatea în acest sector au nevoie de un nivel adecvat de formare digitală, tehnică și economică și cere să se încurajeze programele de schimb, discuțiile, cursurile de formare online și e-învățarea; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită statele membre să țină seama de situația specifică a lucrătorilor în vârstă de pe piața muncii prin instituirea de măsuri cum ar fi cursurile de pregătire individualizate și timpul de lucru optimizat; |
| --- | --- |

52.

| 53. | solicită Comisiei să sprijine statele membre în privința creșterii utilizării fondurilor structurale pentru investiții în îngrijirea copiilor în sistemul public și în îngrijirea persoanelor vârstnice și dependente; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită statele membre să sprijine funcționarea și dezvoltarea organizațiilor și a altor forme de participare socială a persoanelor vârstnice; |
| --- | --- |

54.

| 55. | solicită Comisiei și Comitetului pentru protecție socială ca în următorul raport privind caracterul adecvat al pensiilor să aprofundeze traiectoriile pieței atipice a muncii, analizând pe deplin diferența de pensii între femei și bărbați în toate dimensiunile sale și în toți cei trei piloni ai sistemului de pensii; de asemenea, solicită Comisiei să evalueze caracterul adecvat al pensiilor minime, care sunt deosebit de relevante pentru evitarea sărăciei la bătrânețe; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că noua „economie de argint” s-ar putea transforma în unul dintre principalele motoare economice, mai ales în zonele rurale, și ar putea oferi oportunități pentru sectoarele sănătății și îngrijirii pe termen lung, oferind îngrijire de înaltă calitate într-o manieră mai eficientă; invită Comisia și statele membre să țină seama de potențialul economiei vârstei a treia în strategiile UE și naționale și să îl promoveze cu mai multă fermitate, inclusiv în turism și în schimburile culturale destinate persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

56.

| 57. | reamintește că regiunile ultraperiferice sunt predispuse în mod deosebit la depopulare și necesită un set special de măsuri pentru a atenua schimbările demografice negative cu care acestea se confruntă adesea; invită statele membre să utilizeze în mod proactiv fondurile structurale și de investiții disponibile pentru a face față provocărilor cu care se confruntă aceste regiuni; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Comisia și statele membre să implice organizații care reprezintă și protejează interesele persoanelor în vârstă în luarea deciziilor care le afectează; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că telemunca poate oferi numeroase oportunități pentru zonele îndepărtate, fiind unul dintre cele mai bune moduri de utilizare a tehnologiilor digitale, pentru a menține populația din zonele rurale și îndepărtate și, totodată, pentru a genera beneficii pentru economiile și comunitățile locale; solicită Comisiei să propună o agendă europeană pentru telemuncă, în scopul dezvoltării unui cadru legislativ care să prevadă standarde și condiții minime clare pentru telemuncă la nivelul UE; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită Comisia și statele membre să integreze drepturile persoanelor în vârstă cu dizabilități în toate politicile și programele legate de dizabilități și de îmbătrânire, asigurând respectarea pe deplin a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

60.

Politicile speciale și cercetarea

| 61. | invită statele membre să utilizeze fondurile UE și investițiile private, combinate cu investiții naționale și locale, pentru a oferi locuințe la prețuri abordabile, adecvate, sigure și accesibile și pentru a adapta clădirile la nevoile persoanelor în vârstă, vulnerabile și dezavantajate; subliniază că clădirile ar trebui să aibă caracteristici de accesibilitate; subliniază că locuințele sigure sunt locuințe în care au fost reduse potențialele pericole și în care se facilitează răspunsul în caz de pericol; reamintește că locuințele accesibile ar trebui să fie însoțite de o infrastructură adecvată; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază rolul indispensabil pe care îl joacă autoritățile regionale și locale în abordarea problemelor demografice tot mai accentuate din zonele rurale și îndepărtate, într-o manieră semnificativă și sustenabilă; |
| --- | --- |

62.

| 63. | solicită Comisiei și statelor membre să promoveze bune practici pentru o politică eficientă în materie de îmbătrânire; |
| --- | --- |

63.

| 64. | invită statele membre să promoveze inițiative care să consolideze legăturile intergeneraționale și să sprijine persoanele în vârstă care, din motive de sănătate sau din motive financiare, sunt nevoite să își părăsească locuințele pentru a găsi o locuință la un preț accesibil care să le satisfacă nevoile; |
| --- | --- |

64.

| 65. | solicită statelor membre să țină seama de dimensiunea de gen în procesul de reformă a sistemelor de pensii și să adapteze vârsta de pensionare luând în considerare diferențele dintre femei și bărbați în ceea ce privește modelele de muncă și riscul mai ridicat de discriminare a femeilor în vârstă pe piața muncii; |
| --- | --- |

65.

| 66. | solicită statelor membre să prevină și să combată violența împotriva femeilor în vârstă în cadrul răspunsurilor naționale la pandemia de COVID-19, inclusiv prin linii de asistență și prin servicii de sprijin și acordând o atenție deosebită structurilor de îngrijire rezidențială; |
| --- | --- |

66.

| 67. | invită Comisia și statele membre să creeze programe eficace pentru combaterea violenței împotriva femeilor, care să includă aspectul vârstei, pentru a preveni abuzurile fizice, sexuale, psihologice și economice la care pot fi supuse persoanele în vârstă, majoritatea acestora fiind femei; propune efectuarea unor anchete statistice cu privire la creșterea violenței împotriva persoanelor în vârstă, cu scopul de a reliefa această gravă problemă – pe care, în mod normal, persoanele în vârstă nu o pot raporta, întrucât acestea pot accepta relele tratamente la care sunt supuse ca fiind inerente condiției lor de bătrâni aflați într-o situație de dependență – precum și cu scopul de a combate mai eficient abuzurile comise împotriva persoanelor în vârstă, cu un angajament mai puternic din partea societății în ansamblu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază că locuințele cu asistență și locuințele subvenționate pot conduce la dezinstituționalizarea îngrijirii; invită statele membre să analizeze posibilitățile de promovare a locuințelor cu asistență, subvenționate și intergeneraționale, precum și a adaptărilor locuințelor pe baza criteriilor de calitate; |
| --- | --- |

68.

| 69. | încurajează statele membre să desfășoare campanii de informare și educare și acțiuni dedicate persoanelor în vârstă în domeniul siguranței rutiere, care să prezinte impactul schimbărilor fiziologice și al deteriorării abilităților psihomotorii asupra capacității de a se deplasa pe drum, îmbunătățind astfel siguranța tuturor utilizatorilor de drumuri; |
| --- | --- |

69.

| 70. | încurajează statele membre să majoreze cheltuielile din FSE+, FEDR și Fondul pentru o tranziție justă pentru formarea și recalificarea lucrătorilor în vârstă, asigurând accesul egal la servicii publice, acordând o atenție deosebită stimulării întreprinderilor pentru a angaja persoane în vârstă, precum și adaptării infrastructurii publice, inclusiv a transportului și a spațiilor publice la nevoile persoanelor în vârstă; invită statele membre să promoveze investițiile în serviciile publice din zonele rurale cu ajutorul fondurilor structurale, care ar atrage generația tânără și ar crește bunăstarea persoanelor în vârstă care trăiesc în aceste zone; solicită o mai mare utilizare a Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală pentru a contracara izolarea și excluziunea socială a persoanelor în vârstă din zonele rurale și defavorizate, cu un accent special pe zonele expuse riscului de depopulare; invită statele membre să profite de posibilitățile oferite de instrumentul Next Generation EU în acest sens; |
| --- | --- |

70.

| 71. | subliniază că este important ca la baza politicilor și măsurilor pentru abordarea provocărilor demografice să stea date adecvate, fiabile și comparabile; invită Comisia să revizuiască cadrul statistic al UE, crescând limita superioară de vârstă pentru colectarea datelor, asigurând includerea persoanelor care trăiesc în instituții și defalcând datele în funcție de gen și de vârstă, respectând pe deplin standardele în materie de confidențialitate și drepturi fundamentale; invită Comisia și statele membre să colecteze mai multe date și să își intensifice sprijinul pentru dezvoltarea cercetării privind îmbătrânirea în condiții bune de sănătate și bolile la bătrânețe, precum și condițiile de viață ale persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

71.

| 72. | salută planul de acțiune privind Pilonul european al drepturilor sociale și solicită punerea în aplicare rapidă și eficace a principiilor prezentate în cadrul pilonului; invită Comisia, în vederea îmbunătățirii și consolidării reprezentării persoanelor în vârstă în procesul legislativ al UE și a reflectării actualului Parlament al tineretului din UE, să ia în considerare finanțarea programului UE „Drepturi, egalitate și cetățenie” pentru o astfel de inițiativă; |
| --- | --- |

72.

| 73. | invită Comisia și statele membre să își concentreze acțiunile asupra creșterii speranței de viață sănătoasă a persoanelor în vârstă; subliniază, în acest sens, importanța programelor de promovare și educație în domeniul sănătății pe tot parcursul vieții, de prevenire a bolilor și de examinare periodică și de inițiere a unor noi inițiative, cum ar fi politici mai bune de prevenire a bolilor și programe de asistență medicală mai eficiente pentru a stimula procesul îmbătrânirii în condiții bune de sănătate; solicită Comisiei și statelor membre să se implice în mod activ în Deceniul îmbătrânirii sănătoase al OMS, prin elaborarea de planuri pentru o îmbătrânire sănătoasă în UE, care să prevadă accesul la servicii de sănătate și îngrijire, precum și strategii pentru promovarea sănătății și a prevenției; solicită Comisiei să adopte o agendă de cercetare ambițioasă în ceea ce privește sănătatea fizică și mentală în cadrul programului Orizont Europa; încurajează statele membre să ia în considerare utilizarea în acest scop a fondurilor oferite de cadrul financiar multianual și de instrumentul Next Generation EU; |
| --- | --- |

73.

| 74. | invită statele membre să încurajeze schimburile între generații, printre altele, prin promovarea activităților de voluntariat ale tinerilor pentru persoanele în vârstă, precum și să promoveze și să finanțeze centre intergeneraționale, deoarece acestea pot fi esențiale pentru combaterea discriminării pe motive de vârstă și pentru asigurarea incluziunii sociale a persoanelor în vârstă; încurajează statele membre să înființeze centre de îngrijire comunitară și oportunități de voluntariat și de învățare pe tot parcursul vieții care să vizeze persoanele în vârstă din apropierea școlilor și a grădinițelor și să depună eforturi pentru a promova legăturile dintre generații prin încurajarea schimburilor între aceste servicii; îndeamnă statele membre și Comisia să promoveze programe, proiecte și acțiuni care să stimuleze participarea socială, culturală și politică a persoanelor în vârstă; |
| --- | --- |

74.

| 75. | solicită Comisiei și statelor membre să promoveze și să sprijine o piață a forței de muncă favorabilă incluziunii și societăți care să permită participarea egală, precum și să valorifice abilitățile și talentele tuturor; solicită statelor membre să dezvolte strategii de angajabilitate și de gestionare a carierei, pentru a se pregăti pentru o forță de muncă îmbătrânită și pentru piețe ale muncii mai volatile, în lumina frecventelor și profundelor transformări de pe piața muncii; subliniază că aceste strategii ar trebui să includă promovarea educației, a formării și a învățării pe tot parcursul vieții pentru persoanele de orice vârstă, locuri de muncă sănătoase, care să ofere amenajări corespunzătoare pentru angajații cu dificultăți în materie de sănătate sau cu dizabilități, un mai bun echilibru între viața profesională și cea privată și promovarea schimburilor între generații la locul de muncă; solicită, în plus, Platformei UE a cartelor diversității să acorde o atenție sporită promovării diversității la locul de muncă din perspectiva vârstei și a (diz)abilităților; solicită Comisiei să pună accentul pe riscurile psihosociale și fizice, legate de vârstă, atât pentru femei, cât și pentru bărbați, în noul cadru strategic pentru sănătatea și siguranța la locul de muncă; subliniază că sănătatea și siguranța la locul de muncă sunt esențiale; |
| --- | --- |

75.

| 76. | invită Comisia și statele membre să faciliteze accesul la locuri de muncă pentru persoanele cu vârsta de 60 de ani și peste, în special pentru femei, dacă doresc acest lucru, deoarece le-ar crește veniturile de-a lungul vieții, și să introducă activități profesionale cu fracțiune de normă, cu risc scăzut, pentru persoanele în vârstă, atunci când acestea sunt încă sănătoase și capabile să își asume responsabilități; subliniază importanța creării unor oportunități de angajare remunerată pentru persoanele care au ajuns deja la vârsta legală de pensionare și care doresc să rămână sau să devină active, nu numai pentru a genera venituri suplimentare, ci și ca o modalitate de combatere a excluziunii sociale; de asemenea, încurajează acordarea de stimulente pentru activități de voluntariat și mentorat, cu scopul de a impulsiona transferul de cunoștințe între generații; subliniază că astfel de măsuri și activități nu trebuie să fie în detrimentul persoanelor tinere aflate în căutarea unui loc de muncă sau al șomerilor de lungă durată; |
| --- | --- |

76.

| 77. | solicită Comisiei să adopte o strategie a UE privind îngrijitorii; subliniază că investițiile în servicii de îngrijire sunt esențiale, deoarece nu numai că vor crește ratele de ocupare a forței de muncă în rândul femeilor, asigurând oportunități de angajare în economia formală pentru îngrijitorii informali și promovând echilibrul între viața profesională și cea privată pentru femei, ci, de asemenea, vor îmbunătăți condițiile de viață ale persoanelor în vârstă prin investiții în instituții de îngrijire pe termen lung, prin măsuri de îmbunătățire a sănătății psihice și de combatere a izolării și prin măsuri de prevenire și combatere a violenței împotriva femeilor în vârstă, precum și prin investiții în sănătatea și educația persoanelor, pentru a garanta că acestea rămân active și au o stare bună de sănătate pe măsură ce înaintează în vârstă; solicită Comisiei și statelor membre să adopte un set de indicatori privind accesibilitatea și sustenabilitatea sistemelor de îngrijire a persoanelor în vârstă, precum și un cadru comun de calitate pentru serviciile de îngrijire a persoanelor în vârstă; subliniază că este important să se asigure faptul că îngrijirea pentru persoanele în vârstă rămâne o competență națională; |
| --- | --- |

77.

| 78. | invită statele membre să acorde o atenție mai mare persoanelor în vârstă, care sunt deosebit de vulnerabile în fața infecțiilor virale, inclusiv COVID-19; invită Comisia și statele membre să combată izolarea, neglijarea și excluziunea socială cu care se confruntă persoanele în vârstă în timpul pandemiei de COVID-19 prin promovarea campaniilor de sensibilizare, prin efectuarea de cercetări, prin facilitarea schimburilor de opinii și prin combinarea fondurilor structurale și de investiții ale UE; de asemenea, solicită statelor membre să asigure aplicarea drepturilor pacienților în asistența medicală transfrontalieră, precum și disponibilitatea unor medicamente sigure și la un preț convenabil și accesul la acestea; subliniază că pandemia de COVID-19 a demonstrat necesitatea unei mai mari solidarități din partea UE; invită Comisia să elaboreze și să adopte o cartă a UE pentru drepturile persoanelor în vârstă, în temeiul articolului 25 din Cartă; |
| --- | --- |

78.

| 79. | recunoaște că politica de coeziune și PAC ar putea juca un rol important în promovarea și stimularea angajabilității și a incluziunii femeilor din zonele rurale și îndepărtate care se confruntă cu probleme demografice; invită statele membre să utilizeze mai bine fondurile relevante în acest scop; |
| --- | --- |

79.

| 80. | invită statele membre să utilizeze fondurile REACT-EU pentru a face față schimbărilor demografice (54); |
| --- | --- |

80.

| 81. | subliniază că noile tehnologii și metode inovatoare s-ar putea dovedi utile pentru reducerea costurilor pentru servicii de interes general, menținând nivelul de trai și calitatea serviciilor în regiunile îndepărtate și slab populate; încurajează statele membre și autoritățile regionale și locale competente să investească în măsuri neconvenționale și inovatoare menite să ofere servicii esențiale pentru populație și să creeze un mediu adecvat pentru a atrage persoanele, astfel încât acestea să se întoarcă, iar fenomenul depopulării să se inverseze; |
| --- | --- |

81.

| 82. | solicită statelor membre să își intensifice schimbul de bune practici în ceea ce privește crearea de politici și inițiative demografice adecvate, menite să valorifice posibilitățile și să abordeze provocările pe care le presupune îmbătrânirea populației UE; |
| --- | --- |

82.

| 83. | reamintește natura specifică a agriculturii familiale, care îmbină activitatea agricolă și viața de familie, fermierii mai în vârstă rămânând activi după vârsta de pensionare; |
| --- | --- |

83.

| 84. | recunoaște potențialul persoanelor în vârstă, inclusiv al agricultorilor, de a deveni forța motrice a unei economii de argint dinamice în zonele rurale, bazate pe inovare socială, pe comunități rurale favorabile incluziunii și pe un mediu de viață mai sănătos; invită Comisia să analizeze cu atenție acest potențial atunci când își construiește viziunea pe termen lung pentru zonele rurale și îmbătrânirea activă; |
| --- | --- |

84.

| 85. | invită instituțiile publice să promoveze crearea unui sistem special de protecție care să țină seama de natura specifică a șomajului ce îi afectează pe lucrătorii agricoli, având în vedere caracterul foarte temporar al muncii sezoniere în agricultură; reliefează că acest lucru ar putea oferi o mai mare siguranță celor care aleg să lucreze în agricultură; |
| --- | --- |

85.

| 86. | subliniază faptul că îmbătrânirea forței de muncă și lipsa reînnoirii generațiilor constituie o problemă mai gravă în agricultură decât în alte sectoare; consideră că, pentru inversarea acestei tendințe, este esențial să se creeze noi profesii care să facă posibilă reînnoirea generațiilor prin asigurarea atractivității și a rentabilității profesiilor din sectorul agricol; |
| --- | --- |

86.

| 87. | recunoaște că doar 11 % din totalul exploatațiilor agricole din Uniunea Europeană sunt gestionate de fermieri mai tineri de 40 de ani (55); invită statele membre să elimine toate barierele care împiedică tinerii agricultori să intre în sectorul agricol, inclusiv dificultatea de a dobândi acces la terenuri; invită, de asemenea, statele membre să promoveze noi modalități de colaborare între generații, cum ar fi parteneriatele, arendarea, închirierea pe termen lung și alte modalități care ar putea oferi soluții la lipsa terenurilor și ar putea stimula tinerii să devină fermieri; |
| --- | --- |

87.

| 88. | reafirmă că unele dintre obstacolele în calea reînnoirii generațiilor din agricultură au de-a face cu accesul la terenuri și transferul exploatațiilor agricole de la o generație la alta; amintește că, deoarece se confruntă cu riscul unor pensii scăzute, al pierderilor de venituri (inclusiv plăți PAC) și al excluziunii sociale în zonele rurale după pensionare, fermierii mai în vârstă tind să rămână activi și să își mențină exploatațiile agricole pe o durată mai lungă; subliniază, în acest sens, că este nevoie de instrumente de politică adaptate pentru a garanta transferul lin al exploatațiilor agricole și îmbătrânirea activă a agricultorilor în vârstă din comunitățile rurale; |
| --- | --- |

88.

| 89. | constată că, în multe state membre, sistemele naționale de pensii nu oferă agricultorilor pensionari venituri suficiente; regretă că prelungirea activității agricole peste vârsta legală de pensionare, care încetinește reînnoirea generațiilor, este adesea singura modalitate de a face față acestei situații; subliniază că sprijinul acordat prin PAC nu este destinat să înlocuiască un sistem de pensii; |
| --- | --- |

89.

| 90. | ia act de nevoia tot mai mare de tineri profesioniști cu înaltă calificare în agricultură, în special în regiuni, și atrage atenția că trebuie luate toate măsurile pentru a încuraja tinerii să studieze profesiile agricole și că trebuie facilitat transferul de cunoștințe de la persoanele în vârstă către generația mai tânără; |
| --- | --- |

90.

| 91. | consideră că parteneriatele agricole dintre generațiile mai în vârstă și cele mai tinere sunt esențiale pentru amplificarea solidarității între generații, a transferului de cunoștințe și a învățării reciproce, aspecte deosebit de importante pentru adoptarea noilor tehnologii și a competențelor digitale în agricultură; |
| --- | --- |

91.

| 92. | consideră că lucrătorii familiali reprezintă încă marea majoritate a forței de muncă din sectorul agricol din Europa, dar observă că acest tip de forță de muncă este în continuă scădere de mai mulți ani și se așteaptă să scadă și mai mult în viitorul apropiat; subliniază că exodul rural de neoprit din anumite părți ale UE va duce la apariția unor zone rurale care se confruntă cu probleme economice, sociale și de mediu ce necesită politici mai ambițioase și coordonate; |
| --- | --- |

92.

| 93. | accentuează că este important ca zonele rurale să fie sprijinite în diversitatea lor, încurajând investițiile în proiecte care sprijină economiile locale, inclusiv o mai bună accesibilitate a transporturilor și o mai bună conectivitate digitală; consideră că este important să se reamintească faptul că menținerea ocupării forței de muncă în sectorul agricol are implicații directe pentru menținerea în viață a economiilor rurale; consideră, în plus, că nu ar trebui subestimată provocarea cu care se confruntă toți fermierii în înțelegerea rolului tehnologiei moderne și a inovării în agricultură, precum și în utilizarea acestora; subliniază, prin urmare, că este important să existe formare profesională pe tot parcursul vieții, servicii de consiliere și să se facă schimburi de cunoștințe, atât în cadrul PAC, cât și în afara acestuia; |
| --- | --- |

93.

| 94. | consideră că accesul femeilor la agricultură ar trebui facilitat prin intermediul unor servicii publice adecvate, care să le permită să lucreze în agricultură într-o măsură mai mare; |
| --- | --- |

94.

| 95. | observă că îmbătrânirea populației, în special în zonele agricole și rurale, este o tendință inevitabilă care trebuie luată în considerare la elaborarea politicilor economice și sociale; consideră că problema îmbătrânirii populației necesită o abordare multidimensională și subliniază că este important să se încurajeze o mai mare complementaritate și sinergie între domeniile de politică și instrumentele de sprijin; reamintește că resursele și serviciile adecvate sunt esențiale pentru a oferi vârstnicilor un mediu adaptat vârstei lor; |
| --- | --- |

95.

| 96. | subliniază faptul că inegalitățile în ceea ce privește accesul la terenuri, plățile directe și sprijinul, atât între țările UE, cât și în interiorul acestora, se numără printre aspectele care trebuie tratate pentru a stopa declinul regional și pentru a-i încuraja pe vârstnicii care au depășit vârsta de pensionare să se retragă din agricultură în scopul de a încuraja tinerii să înceapă să desfășoare activități agricole; |
| --- | --- |

96.

| 97. | invită statele membre să ia în considerare proporția persoanelor în vârstă (peste 65 de ani) din regiunile rurale atunci când își elaborează planurile strategice și să ia în considerare introducerea unor măsuri care să acopere sau să vizeze persoanele în vârstă din zonele rurale, de exemplu, printr-o abordare mai flexibilă a condițiilor aplicabile participării reale și active a acestui grup de vârstă la viața economică a regiunii în cauză; |
| --- | --- |

97.

| 98. | subliniază că, având în vedere situația creată de pandemia de COVID-19, este necesar să se asigure un mediu rural viu și dinamic, eliminând birocrația și investind în infrastructură și servicii de calitate în zonele rurale, pentru a limita procesul de îmbătrânire în agricultură și a promova rolul femeilor ca șefi de exploatații; |
| --- | --- |

98.

| 99. | constată că un sistem de mobilitate eficace este una dintre condițiile prealabile pentru dezvoltarea economică regională, coeziunea teritorială și dezvoltarea potențialului regional; evidențiază că trebuie deci să se asigure finanțarea necesară pentru dezvoltarea și întreținerea legăturilor de transport, care ar putea încuraja generația în vârstă să rămână în agricultură mai mult timp și să atragă tinerii din centrele regionale să lucreze în mediul rural; |
| --- | --- |

99.

| 100. | subliniază rolul și importanța PAC în încurajarea reînnoirii generațiilor în sectorul agricol; invită statele membre să acorde preferință în planurile lor strategice acțiunilor care urmăresc creșterea numărului de tineri fermieri și să promoveze coerența cu alte instrumente disponibile la nivel național și la nivelul UE; |
| --- | --- |

100.

| 101. | subliniază rolul central jucat de inițiativele de dezvoltare locală plasată sub responsabilitatea comunității în refacerea și menținerea economiilor rurale locale dinamice și prospere, precum și necesitatea de a menține un nivel suficient de finanțare pentru programul LEADER; invită statele membre să folosească la maximum capacitățile programului LEADER; |
| --- | --- |

101.

| 102. | ia act de importanța serviciilor furnizate de organizațiile neguvernamentale (ONG-uri), în special pentru persoanele în vârstă; solicită să se consolideze finanțarea activităților ONG-urilor din regiuni; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  Hotărârea din 22 noiembrie 2005, Werner Mangold / Rüdiger Helm, C-144/04, ECLI: EU:C:2005:709.

(2)  JO L 246, 23.9.2011, p. 5.

(3)  JO C 484, 24.12.2016, p. 1.

(4)  JO C 189, 4.6.2018, p. 1.

(5)  JO C 308 E, 20.10.2011, p. 49.

(6)  JO C 363, 28.10.2020, p. 80.

(7)  JO C 74 E, 13.3.2012, p. 19.

(8)  JO C 76, 28.2.2018, p. 93.

(9)  JO C 204, 13.6.2018, p. 76.

(10)  JO C 331, 18.9.2018, p. 60.

(11)  JO C 356, 4.10.2018, p. 10.

(12)  JO C 108, 26.3.2021, p. 965.

(13)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(14)  JO C 137 E, 27.5.2010, p. 68.

(15)  JO L 188, 12.7.2019, p. 79.

(16)  COM(2020)0241.

(17)  ONU, „Changing population age structures and sustainable development: a concise report” (Schimbarea structurilor de vârstă ale populației și dezvoltarea durabilă: un raport succint), 2017.

(18)  Eurostat, „Ageing Europe – statistics on social life and opinions” [Europa care îmbătrânește – statistici privind viața socială și opinii], date extrase în iulie 2020.

(19)  Eurostat, „Structura populației și îmbătrânirea”, date extrase în august 2020.

(20)  Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 17 iunie 2020 care însoțește raportul său privind impactul schimbărilor demografice (SWD(2020)0109), p. 7.

(21)  ONU, „Changing population age structures and sustainable development: a concise report” (Schimbarea structurilor de vârstă ale populației și dezvoltarea durabilă: un raport succint), 2017, p. 11.

(22)  Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU” (Europa care îmbătrânește – o analiză a vieții persoanelor în vârstă în UE) (2019).

(23)  Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU” (Europa care îmbătrânește – o analiză a vieții persoanelor în vârstă în UE) (2019).

(24)  Serviciul de Cercetare al Parlamentului European, „Demographic Outlook for the European Union” (Perspective demografice pentru Uniunea Europeană), martie 2020, p. 3.

(25)  EU Science Hub: Serviciul pentru știință și cunoștințe al Comisiei, „How lonely are Europeans?”, (Singurătatea în Europa), 12 iunie 2019.

(26)  Serviciul de Cercetare al Parlamentului European, „Demographic outlook of the European Union” (Perspective demografice pentru Uniunea Europeană), martie 2020, p. 16.

(27)  Scenariul de referință Eurostat.

(28)  Eurostat, „Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU” (Europa care îmbătrânește – o analiză a vieții persoanelor în vârstă în UE) (2019).

(29)  Comisia Europeană, Indicele economiei și societății digitale (DESI) 2020, p. 52.

(30)  SWD(2020)0109, p. 42.

(31)  Eurostat, Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU, 2019, p. 53.

(32)  Eurostat, „Disability statistics – elderly needs for help or assistance”, date extrase în iunie 2019.

(33)  Eurostat, „Functional and activity limitations statistics”, date extrase în decembrie 2020.

(34)  Eurostat, Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU, 2019, p. 70.

(35)  Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor et al., „High impact of COVID-19 in long-term care facilities, suggestion for monitoring in the EU/EEA”, Eurosurveillance, Vol 25, numărul 22, 4 iunie 2020.

(36)  Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați, „Ageing societies, migration and climate change bring new challenges for gender equality”, 10 decembrie 2019.

(37)  Ponderea contractelor pe perioadă determinată pentru persoanele cu vârste cuprinse între 15 și 64 de ani a rămas stabilă în ultimii ani. În 2018, aceasta se ridica la 12,1 % din totalul ocupării forței de muncă. Proporția în rândul femeilor este ușor mai ridicată (13,1 %) decât în cazul bărbaților (11,2 %) (Eurostat).

(38)  În 2018, 30,5 % din femei și 9,2 % din bărbați lucrau cu fracțiune de normă în UE-27 (Eurostat, Anchetă asupra forței de muncă).

(39)  Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, buletine privind implicațiile pandemiei de COVID-19 asupra drepturilor fundamentale în UE: nr. 3 din iunie 2020 privind persoanele în vârstă și nr. 6 din 30 noiembrie 2020 privind drepturile sociale.

(40)  Articolul Eurofound din 19 mai 2021 intitulat „Retirement”.

(41)  Eurofound, Sondajul european privind calitatea vieții 2016, p. 79.

(42)  Eurofound, Sondajul european privind calitatea vieții 2016, p. 77.

(43)  Eurofound, Sondajul european privind calitatea vieții 2016, p. 15.

(44)  Eurofound, Sondajul european privind calitatea vieții 2016, p. 26.

(45)  În Raportul privind îmbătrânirea din 2018, costul total al îmbătrânirii populației este calculat pe baza cheltuielilor publice pentru pensii, asistență medicală, îngrijire pe termen lung, educație și indemnizații de șomaj.

(46)  Documentul interinstituțional al Comisiei din 25 mai 2018 intitulat „The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070)”.

(47)  Raportul Comisiei din 12 aprilie 2018 privind economia vârstei a treia.

(48)  Raportul Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă din 4 octombrie 2016 intitulat „The ageing workforce: Implications for occupational safety and health – A research review”.

(49)  Eurostat, „Employment rate of older workers, age group 55-64”, consultat la 2 iunie 2021.

(50)  COM(2020)0241. p. 10.

(51)  COM(2020)0241, p. 22.

(52)  Raportul Alzheimer Europe din 17 februarie 2020, intitulat „Dementia in Europe Yearbook 2019: Estimating the prevalence of dementia in Europe” (Anuarul 2019 privind demența în Europa: estimarea prevalenței demenței în Europa).

(53)  Comunicarea Comisiei din 10 martie 2020 intitulată „O strategie pentru IMM-uri pentru o Europă sustenabilă și digitală” (COM(2020)0103).

(54)  COM(2020)0241, p.20.

(55)  Eurostat, „Agricultori și forța de muncă agricolă — statistici”, date extrase în noiembrie 2018.

---

Joi, 8 iulie 2021

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/146 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/146

---

P9_TA(2021)0348

Elaborarea unor orientări pentru aplicarea regimului general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la elaborarea unor orientări pentru aplicarea regimului general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (2021/2071(INI))

(2022/C 99/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (1) („Regulamentul”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (1) („Regulamentul”),

| — | având în vedere articolele 2 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la situația statului de drept în Uniunea Europeană și aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind condiționalitatea (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 iunie 2021 referitoare la situația statului de drept în Uniunea Europeană și aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind condiționalitatea (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027, acordul interinstituțional, Instrumentul de redresare al UE și Regulamentul privind statul de drept (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la cadrul financiar multianual 2021-2027, acordul interinstituțional, Instrumentul de redresare al UE și Regulamentul privind statul de drept (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092: mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092: mecanismul de condiționalitate bazat pe statul de drept (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 referitoare la Raportul din 2020 privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 referitoare la Raportul din 2020 privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană (COM(2020)0580),

| — | având în vedere propunerea motivată a Comisiei de decizie a Consiliului din 20 decembrie 2017 privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept, emisă în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea motivată a Comisiei de decizie a Consiliului din 20 decembrie 2017 privind constatarea unui risc clar de încălcare gravă de către Republica Polonă a statului de drept, emisă în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE (COM(2017)0835),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (5) (Regulamentul financiar), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (5) (Regulamentul financiar),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru bugete și ale Comisiei pentru control bugetar desfășurate în temeiul articolului 58 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru bugete și ale Comisiei pentru control bugetar desfășurate în temeiul articolului 58 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri constituționale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru control bugetar (A9-0226/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru control bugetar (A9-0226/2021),

| A. | întrucât mecanismul de condiționalitate prevăzut de Regulament a făcut parte din acordul politic general privind cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada 2021-2027, planul de redresare Next Generation EU și Decizia privind resursele proprii (6), și aplicarea sa nu ar trebui să întârzie, în special în ceea ce privește aplicarea instrumentelor menționate anterior; |
| --- | --- |

A.

întrucât mecanismul de condiționalitate prevăzut de Regulament a făcut parte din acordul politic general privind cadrul financiar multianual (CFM) pentru perioada 2021-2027, planul de redresare Next Generation EU și Decizia privind resursele proprii (6), și aplicarea sa nu ar trebui să întârzie, în special în ceea ce privește aplicarea instrumentelor menționate anterior;

| B. | întrucât volumul CFM 2021-2027 și al Next Generation EU reprezintă un buget fără precedent pentru UE în istoria sa, care urmărește să sprijine redresarea economică și socială a UE în urma consecințelor pandemiei de COVID-19 și, prin urmare, necesită, mai mult ca oricând, aplicarea corectă și la timp a principiilor bunei gestiuni financiare, precum și protejarea intereselor financiare ale UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât volumul CFM 2021-2027 și al Next Generation EU reprezintă un buget fără precedent pentru UE în istoria sa, care urmărește să sprijine redresarea economică și socială a UE în urma consecințelor pandemiei de COVID-19 și, prin urmare, necesită, mai mult ca oricând, aplicarea corectă și la timp a principiilor bunei gestiuni financiare, precum și protejarea intereselor financiare ale UE;

| C. | întrucât, potrivit Regulamentului, respectarea statului de drept este o condiție prealabilă esențială pentru respectarea principiilor unei bune gestiuni financiare; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit Regulamentului, respectarea statului de drept este o condiție prealabilă esențială pentru respectarea principiilor unei bune gestiuni financiare;

| D. | întrucât Regulamentul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2021 și este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre de la data respectivă tuturor plăților efectuate de la intrarea în vigoare a Regulamentului; |
| --- | --- |

D.

întrucât Regulamentul a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2021 și este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre de la data respectivă tuturor plăților efectuate de la intrarea în vigoare a Regulamentului;

| E. | întrucât Comisia a decis să respecte concluziile fără caracter obligatoriu ale Consiliului European din 10 și 11 decembrie 2020 și a declarat că va elabora orientări pentru aplicarea Regulamentului; |
| --- | --- |

E.

întrucât Comisia a decis să respecte concluziile fără caracter obligatoriu ale Consiliului European din 10 și 11 decembrie 2020 și a declarat că va elabora orientări pentru aplicarea Regulamentului;

| F. | întrucât, în rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la aplicarea Regulamentului, Parlamentul a solicitat Comisiei să adopte orientările cel târziu la 1 iunie 2021 și după consultarea Parlamentului; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la aplicarea Regulamentului, Parlamentul a solicitat Comisiei să adopte orientările cel târziu la 1 iunie 2021 și după consultarea Parlamentului;

| G. | întrucât tema „Valori și drepturi, statul de drept, securitate” va fi discutată în cadrul Conferinței privind viitorul Europei, permițând o reflecție aprofundată asupra instrumentelor Uniunii de monitorizare, prevenire și combatere a încălcărilor valorilor UE, inclusiv a statului de drept, |
| --- | --- |

G.

întrucât tema „Valori și drepturi, statul de drept, securitate” va fi discutată în cadrul Conferinței privind viitorul Europei, permițând o reflecție aprofundată asupra instrumentelor Uniunii de monitorizare, prevenire și combatere a încălcărilor valorilor UE, inclusiv a statului de drept,

1.

regretă decizia Comisiei de a elabora orientări pentru aplicarea Regulamentului; își reiterează încă o dată opinia potrivit căreia textul Regulamentului este clar și nu necesită nicio interpretare suplimentară pentru a fi aplicat, iar colegiutorii nu au delegat Comisiei nicio competență în acest sens; ia act de proiectul de text al orientărilor pe care Comisia le-a comunicat Parlamentului și statelor membre;

2.

subliniază că orientările nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic; își exprimă dezamăgirea față de faptul că Comisia se abate de la practica sa obișnuită de elaborare a orientărilor pentru aplicarea unui act juridic numai în cazurile în care punerea în aplicare efectivă a actului într-o anumită perioadă de timp demonstrează nevoia unor orientări; subliniază că procesul de elaborare a orientărilor nu trebuie în niciun caz să cauzeze întârzieri suplimentare în aplicarea Regulamentului;

3.

reamintește că orientările nu pot modifica, extinde sau restrânge textul Regulamentului; subliniază că, pentru a avea valoare adăugată, orientările trebuie să clarifice modul în care dispozițiile legislative ale Regulamentului vor fi aplicate în practică și, prin urmare, trebuie să prezinte în timp util procedura, definițiile și metodologia pe care le va aplica Comisia;

4.

regretă profund faptul că Comisia nu a respectat termenul stabilit de Parlament pentru a-și îndeplini obligațiile care îi revin în temeiul Regulamentului până la 1 iunie 2021, inclusiv în ceea ce privește elaborarea orientărilor; salută faptul că, la 23 iunie 2021, Președintele Parlamentului a solicitat Comisiei să ia măsuri, în temeiul articolului 265 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), pentru a-și îndeplini obligațiile și a asigura aplicarea integrală și imediată a Regulamentului;

5.

consideră că Comisia nu a utilizat în mod eficient timpul scurs de la intrarea în vigoare a Regulamentului; îndeamnă Comisia să evite alte întârzieri în aplicarea Regulamentului și să investigheze rapid și amănunțit toate încălcările potențiale ale principiilor statului de drept în statele membre care afectează sau prezintă un risc substanțial de a afecta într-un mod suficient de direct buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau protejarea intereselor financiare ale Uniunii; reiterează că situația din unele state membre justifică deja o acțiune imediată în temeiul articolului 6 alineatul (1) din Regulament prin trimiterea unei notificări scrise statelor membre respective și prin informarea Parlamentului cu privire la aceasta;

6.

reamintește că orientările politice ale Comisiei pentru perioada 2019-2024 au afirmat că „nu poate exista niciun compromis în ceea ce privește apărarea valorilor noastre fundamentale” și că se va garanta că întregul set de instrumente ale Uniunii va fi utilizat la nivelul UE; reamintește că Comisia „își exercită responsabilitățile în deplină independență”, iar membrii săi „nu solicită și nici nu acceptă instrucțiuni de la niciun guvern”, în conformitate cu articolul 17 alineatul (3) din TUE și cu articolul 245 din TFUE; reamintește și că, în conformitate cu articolul 17 alineatul (8) din TUE, Comisia „răspunde în fața Parlamentului European”;

7.

solicită Comisiei să raporteze Parlamentului în mod regulat și proactiv, cel puțin de două ori pe an, cu privire la cazurile noi și în curs de investigare, începând cu primele cazuri cât mai curând posibil;

8.

se angajează să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a Regulamentului ori de câte ori apar preocupări cu privire la posibile încălcări ale principiilor statului de drept în statele membre care intră în domeniul său de aplicare; se străduiește să organizeze sesiuni periodice pentru a monitoriza punerea în aplicare a Regulamentului în comisiile competente, sub îndrumarea raportorilor; invită Comisia să răspundă în timp util la controlul efectuat de comisiile competente, transmițând informații detaliate;

Încălcări ale principiilor statului de drept

Încălcări ale principiilor statului de drept

| 9. | subliniază că Regulamentul se aplică atât încălcărilor individuale ale principiilor statului de drept, cât și încălcărilor „sistemice” care sunt larg răspândite sau sunt rezultatul unor practici sau omisiuni recurente ale autorităților publice sau al unor măsuri generale adoptate de aceste autorități; |
| --- | --- |

9.

subliniază că Regulamentul se aplică atât încălcărilor individuale ale principiilor statului de drept, cât și încălcărilor „sistemice” care sunt larg răspândite sau sunt rezultatul unor practici sau omisiuni recurente ale autorităților publice sau al unor măsuri generale adoptate de aceste autorități;

| 10. | invită Comisia să clarifice în orientări faptul că încălcările statului de drept constatate într-un stat membru care sunt o consecință a unor decizii sau evenimente care au avut loc înainte de 1 ianuarie 2021 intră în continuare în domeniul de aplicare al Regulamentului atât timp cât efectele lor sunt încă în desfășurare; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia să clarifice în orientări faptul că încălcările statului de drept constatate într-un stat membru care sunt o consecință a unor decizii sau evenimente care au avut loc înainte de 1 ianuarie 2021 intră în continuare în domeniul de aplicare al Regulamentului atât timp cât efectele lor sunt încă în desfășurare;

| 11. | atrage atenția în special asupra listei de indicii ale unor încălcări ale principiilor statului de drept prevăzute la articolul 3 din Regulament; îndeamnă Comisia să investigheze cazurile potențiale de încălcări incluse în lista respectivă în statele membre, subliniind, în același timp, că alte practici sau omisiuni ale autorităților publice pot fi, de asemenea, relevante; ia act de faptul că raportul anual al Comisiei din 2020 privind statul de drept cuprinde deja indicii privind încălcări în mai multe state membre care ar putea fi pertinente pentru declanșarea Regulamentului; |
| --- | --- |

11.

atrage atenția în special asupra listei de indicii ale unor încălcări ale principiilor statului de drept prevăzute la articolul 3 din Regulament; îndeamnă Comisia să investigheze cazurile potențiale de încălcări incluse în lista respectivă în statele membre, subliniind, în același timp, că alte practici sau omisiuni ale autorităților publice pot fi, de asemenea, relevante; ia act de faptul că raportul anual al Comisiei din 2020 privind statul de drept cuprinde deja indicii privind încălcări în mai multe state membre care ar putea fi pertinente pentru declanșarea Regulamentului;

| 12. | subliniază că tipurile de comportament ale entităților din statele membre care sunt relevante pentru aplicarea regimului de condiționalitate prevăzut la articolul 4 din Regulament nu exclud relevanța potențială a altor situații sau comportamente ale autorităților care sunt pertinente pentru buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

12.

subliniază că tipurile de comportament ale entităților din statele membre care sunt relevante pentru aplicarea regimului de condiționalitate prevăzut la articolul 4 din Regulament nu exclud relevanța potențială a altor situații sau comportamente ale autorităților care sunt pertinente pentru buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii;

| 13. | subliniază importanța cooperării dintre instituțiile UE, statele membre, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și Parchetul European (EPPO); reamintește că cooperarea ineficace sau care nu are loc în timp util cu EPPO și OLAF constituie un motiv de acțiune în temeiul Regulamentului; subliniază că, în cazul EPPO, cooperarea eficace și în timp util implică nu numai obligația autorităților naționale de a asista și sprijini în mod activ anchetele și urmăririle penale ale EPPO, ci și obligația guvernului național de a se asigura că procurorii europeni și procurorii delegați sunt numiți în timp util și în mod imparțial; consideră, de asemenea, că lipsa sistematică de acțiuni subsecvente recomandărilor OLAF poate constitui o omisiune în sensul Regulamentului; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța cooperării dintre instituțiile UE, statele membre, Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) și Parchetul European (EPPO); reamintește că cooperarea ineficace sau care nu are loc în timp util cu EPPO și OLAF constituie un motiv de acțiune în temeiul Regulamentului; subliniază că, în cazul EPPO, cooperarea eficace și în timp util implică nu numai obligația autorităților naționale de a asista și sprijini în mod activ anchetele și urmăririle penale ale EPPO, ci și obligația guvernului național de a se asigura că procurorii europeni și procurorii delegați sunt numiți în timp util și în mod imparțial; consideră, de asemenea, că lipsa sistematică de acțiuni subsecvente recomandărilor OLAF poate constitui o omisiune în sensul Regulamentului;

| 14. | reamintește că identificarea încălcărilor principiilor statului de drept necesită o evaluare calitativă obiectivă, imparțială, echitabilă și aprofundată de către Comisie, care ar trebui să țină seama de informațiile relevante provenite din sursele disponibile și de la instituțiile recunoscute, inclusiv de hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene și ale instanțelor naționale și internaționale relevante, cum ar fi Curtea Europeană a Drepturilor Omului, rapoartele Curții de Conturi Europene, raportul anual al Comisiei privind statul de drept și tabloul de bord al UE privind justiția, rapoartele relevante ale OLAF și ale EPPO, de concluziile și recomandările organizațiilor și rețelelor internaționale relevante, inclusiv ale organismelor Consiliului Europei, cum ar fi Grupul de state împotriva corupției al Consiliului Europei (GRECO) și Comisia de la Veneția, în special lista sa de criterii privind statul de drept, și rețelele europene ale instanțelor supreme și ale consiliilor judiciare; invită Comisia să prezinte modul în care va colecta, analiza și evalua aceste informații atunci când își va întocmi cazurile; |
| --- | --- |

14.

reamintește că identificarea încălcărilor principiilor statului de drept necesită o evaluare calitativă obiectivă, imparțială, echitabilă și aprofundată de către Comisie, care ar trebui să țină seama de informațiile relevante provenite din sursele disponibile și de la instituțiile recunoscute, inclusiv de hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene și ale instanțelor naționale și internaționale relevante, cum ar fi Curtea Europeană a Drepturilor Omului, rapoartele Curții de Conturi Europene, raportul anual al Comisiei privind statul de drept și tabloul de bord al UE privind justiția, rapoartele relevante ale OLAF și ale EPPO, de concluziile și recomandările organizațiilor și rețelelor internaționale relevante, inclusiv ale organismelor Consiliului Europei, cum ar fi Grupul de state împotriva corupției al Consiliului Europei (GRECO) și Comisia de la Veneția, în special lista sa de criterii privind statul de drept, și rețelele europene ale instanțelor supreme și ale consiliilor judiciare; invită Comisia să prezinte modul în care va colecta, analiza și evalua aceste informații atunci când își va întocmi cazurile;

| 15. | consideră, în special, că raportul anual al Comisiei privind statul de drept, ca o evaluare obiectivă, imparțială, echitabilă și calitativă a încălcărilor principiilor statului de drept, reprezintă o sursă esențială de informații pentru evaluarea efectuată de Comisie în temeiul Regulamentului; invită Comisia să includă în raportul său anual privind statul de drept o secțiune dedicată cazurilor în care încălcările statului de drept într-un stat membru ar putea afecta sau risca grav să afecteze buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau protecția intereselor financiare ale Uniunii într-un mod suficient de direct și să clarifice în orientări modul în care raportul anual va fi utilizat în mod sistematic pentru evaluarea Comisiei în temeiul Regulamentului; |
| --- | --- |

15.

consideră, în special, că raportul anual al Comisiei privind statul de drept, ca o evaluare obiectivă, imparțială, echitabilă și calitativă a încălcărilor principiilor statului de drept, reprezintă o sursă esențială de informații pentru evaluarea efectuată de Comisie în temeiul Regulamentului; invită Comisia să includă în raportul său anual privind statul de drept o secțiune dedicată cazurilor în care încălcările statului de drept într-un stat membru ar putea afecta sau risca grav să afecteze buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau protecția intereselor financiare ale Uniunii într-un mod suficient de direct și să clarifice în orientări modul în care raportul anual va fi utilizat în mod sistematic pentru evaluarea Comisiei în temeiul Regulamentului;

| 16. | invită Comisia să instituie un sistem clar, precis și ușor de utilizat pentru depunerea plângerilor și să stabilească termene-limită pentru răspunsurile Comisiei la plângerile primite; evidențiază că societatea civilă, inclusiv ONG-urile independente și cetățenii, precum și jurnalismul de investigație bazat pe fapte, sunt primele care depistează eventuale încălcări ale statului de drept la nivel local și național și ar trebui deci să participe la raportarea lor; reamintește că Regulamentul trebuie aplicat într-un mod care să asigure protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii, în concordanță cu principiile prevăzute de Directiva (UE) 2019/1937 (7); |
| --- | --- |

16.

invită Comisia să instituie un sistem clar, precis și ușor de utilizat pentru depunerea plângerilor și să stabilească termene-limită pentru răspunsurile Comisiei la plângerile primite; evidențiază că societatea civilă, inclusiv ONG-urile independente și cetățenii, precum și jurnalismul de investigație bazat pe fapte, sunt primele care depistează eventuale încălcări ale statului de drept la nivel local și național și ar trebui deci să participe la raportarea lor; reamintește că Regulamentul trebuie aplicat într-un mod care să asigure protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii, în concordanță cu principiile prevăzute de Directiva (UE) 2019/1937 (7

| 17. | reamintește că măsurile în temeiul Regulamentului se adoptă în cazul în care se constată că încălcările principiilor statului de drept într-un stat membru afectează sau riscă în mod grav să afecteze, într-o manieră îndeajuns de directă, buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau protecția intereselor financiare ale Uniunii; subliniază că acest lucru presupune o abordare cuprinzătoare, proactivă și bazată pe riscuri din partea Comisiei pentru a proteja cheltuielile Uniunii chiar înainte de efectuarea plăților efective; |
| --- | --- |

17.

reamintește că măsurile în temeiul Regulamentului se adoptă în cazul în care se constată că încălcările principiilor statului de drept într-un stat membru afectează sau riscă în mod grav să afecteze, într-o manieră îndeajuns de directă, buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau protecția intereselor financiare ale Uniunii; subliniază că acest lucru presupune o abordare cuprinzătoare, proactivă și bazată pe riscuri din partea Comisiei pentru a proteja cheltuielile Uniunii chiar înainte de efectuarea plăților efective;

| 18. | reamintește că domeniul de aplicare al Regulamentului cuprinde activitățile tuturor entităților publice, inclusiv ale organizațiilor din statele membre care, în temeiul Regulamentului financiar, sunt înființate ca organisme de drept public sau ca organisme de drept privat cărora li s-a încredințat o misiune de serviciu public; reliefează că orice modificare a tipului de guvernanță a unei entități căreia i s-a încredințat misiunea de serviciu public într-un stat membru nu poate exonera entitatea respectivă de obligația de a respecta Regulamentul; |
| --- | --- |

18.

reamintește că domeniul de aplicare al Regulamentului cuprinde activitățile tuturor entităților publice, inclusiv ale organizațiilor din statele membre care, în temeiul Regulamentului financiar, sunt înființate ca organisme de drept public sau ca organisme de drept privat cărora li s-a încredințat o misiune de serviciu public; reliefează că orice modificare a tipului de guvernanță a unei entități căreia i s-a încredințat misiunea de serviciu public într-un stat membru nu poate exonera entitatea respectivă de obligația de a respecta Regulamentul;

Protejarea bugetului Uniunii

Protejarea bugetului Uniunii

| 19. | subliniază că există o legătură clară între respectarea statului de drept și execuția eficientă a bugetului Uniunii în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare: economie, eficiență și eficacitate, așa cum prevede Regulamentul financiar; reamintește că, în conformitate cu articolul 5 din Regulament, „Comisia verifică dacă dreptul aplicabil a fost respectat și, acolo unde este cazul, ia toate măsurile adecvate pentru a proteja bugetul Uniunii”; |
| --- | --- |

19.

subliniază că există o legătură clară între respectarea statului de drept și execuția eficientă a bugetului Uniunii în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare: economie, eficiență și eficacitate, așa cum prevede Regulamentul financiar; reamintește că, în conformitate cu articolul 5 din Regulament, „Comisia verifică dacă dreptul aplicabil a fost respectat și, acolo unde este cazul, ia toate măsurile adecvate pentru a proteja bugetul Uniunii”;

| 20. | reamintește că Regulamentul oferă o definiție clară a statului de drept, care trebuie înțeleasă în raport cu celelalte valori și principii ale Uniunii, inclusiv drepturile fundamentale și nediscriminarea; este de părere că încălcările persistente ale democrației și ale drepturilor fundamentale, inclusiv discriminarea sponsorizată de stat împotriva minorităților și atacurile împotriva libertății mass-mediei și a libertății de asociere și de întrunire au un impact asupra proiectelor pe care statele membre decid să le finanțeze cu fonduri ale Uniunii și, prin urmare, pot avea un efect suficient de direct asupra protecției intereselor financiare ale Uniunii; invită Comisia să țină seama de aceste aspecte în orientările sale; |
| --- | --- |

20.

reamintește că Regulamentul oferă o definiție clară a statului de drept, care trebuie înțeleasă în raport cu celelalte valori și principii ale Uniunii, inclusiv drepturile fundamentale și nediscriminarea; este de părere că încălcările persistente ale democrației și ale drepturilor fundamentale, inclusiv discriminarea sponsorizată de stat împotriva minorităților și atacurile împotriva libertății mass-mediei și a libertății de asociere și de întrunire au un impact asupra proiectelor pe care statele membre decid să le finanțeze cu fonduri ale Uniunii și, prin urmare, pot avea un efect suficient de direct asupra protecției intereselor financiare ale Uniunii; invită Comisia să țină seama de aceste aspecte în orientările sale;

| 21. | reamintește că măsurile prevăzute în Regulament sunt necesare în special, dar nu exclusiv, în cazurile în care alte proceduri prevăzute în Regulamentul financiar, în Regulamentul privind dispozițiile comune și în alte acte legislative sectoriale nu ar permite o protecție mai eficace a bugetului Uniunii; subliniază că acest lucru nu înseamnă că Regulamentul trebuie considerat o „soluție de ultimă instanță”, ci mai degrabă că Comisia poate utiliza o gamă largă de proceduri pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii, inclusiv Regulamentul, care să fie alese de la caz la caz și utilizate în paralel, dacă este necesar, în funcție de eficiența și eficacitatea acestora; invită Comisia să stabilească modul de funcționare și standardele procedurale și tehnice pe care le va utiliza pentru a alege instrumentele care urmează să fie aplicate; |
| --- | --- |

21.

reamintește că măsurile prevăzute în Regulament sunt necesare în special, dar nu exclusiv, în cazurile în care alte proceduri prevăzute în Regulamentul financiar, în Regulamentul privind dispozițiile comune și în alte acte legislative sectoriale nu ar permite o protecție mai eficace a bugetului Uniunii; subliniază că acest lucru nu înseamnă că Regulamentul trebuie considerat o „soluție de ultimă instanță”, ci mai degrabă că Comisia poate utiliza o gamă largă de proceduri pentru a proteja interesele financiare ale Uniunii, inclusiv Regulamentul, care să fie alese de la caz la caz și utilizate în paralel, dacă este necesar, în funcție de eficiența și eficacitatea acestora; invită Comisia să stabilească modul de funcționare și standardele procedurale și tehnice pe care le va utiliza pentru a alege instrumentele care urmează să fie aplicate;

| 22. | subliniază că Regulamentul acoperă toate fondurile Uniunii și se aplică, de asemenea, încălcărilor „sistemice”, precum și cazurilor de risc grav pentru buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii, care pot fi dificil de gestionat prin alte proceduri ale Uniunii care se aplică numai anumitor programe de cheltuieli și care se referă la efectele asupra bugetului care au avut deja loc; accentuează că Regulamentul este singurul act legislativ al UE care creează o legătură între respectarea statului de drept și bugetul UE; consideră, așadar, că dispozițiile unice ale Regulamentului ar trebui aplicate integral, pentru a asigura o protecție complementară a statului de drept, pe lângă protecția finanțelor UE; |
| --- | --- |

22.

subliniază că Regulamentul acoperă toate fondurile Uniunii și se aplică, de asemenea, încălcărilor „sistemice”, precum și cazurilor de risc grav pentru buna gestiune financiară a bugetului Uniunii sau pentru protecția intereselor financiare ale Uniunii, care pot fi dificil de gestionat prin alte proceduri ale Uniunii care se aplică numai anumitor programe de cheltuieli și care se referă la efectele asupra bugetului care au avut deja loc; accentuează că Regulamentul este singurul act legislativ al UE care creează o legătură între respectarea statului de drept și bugetul UE; consideră, așadar, că dispozițiile unice ale Regulamentului ar trebui aplicate integral, pentru a asigura o protecție complementară a statului de drept, pe lângă protecția finanțelor UE;

| 23. | subliniază că încălcările „sistemice”, de exemplu, cele care afectează funcționarea sistemului judiciar, independența judecătorilor și a justiției sau neutralitatea autorităților publice, sau buna funcționare a entităților care au misiunea de a preveni și a combate corupția, fraudele, evaziunea fiscală și conflictele de interese sau încălcarea principiului de menținere a nivelului de protecție (8) au, în general, un impact suficient de direct asupra gestionării, cheltuielilor și controlului adecvate ale fondurilor Uniunii; invită Comisia să clarifice criteriile de stabilire a măsurilor în cazul încălcărilor sistemice; |
| --- | --- |

23.

subliniază că încălcările „sistemice”, de exemplu, cele care afectează funcționarea sistemului judiciar, independența judecătorilor și a justiției sau neutralitatea autorităților publice, sau buna funcționare a entităților care au misiunea de a preveni și a combate corupția, fraudele, evaziunea fiscală și conflictele de interese sau încălcarea principiului de menținere a nivelului de protecție (8

Adoptarea măsurilor

Adoptarea măsurilor

| 24. | reamintește că articolele 6 și 7 din Regulament stabilesc toate etapele și un calendar precis pentru adoptarea și ridicarea măsurilor în temeiul Regulamentului; subliniază că procedura de adoptare și de ridicare a măsurilor respectă principiile obiectivității, nediscriminării și egalității de tratament al statelor membre și trebuie să se desfășoare pe baza unei abordări imparțiale și bazate pe probe; |
| --- | --- |

24.

reamintește că articolele 6 și 7 din Regulament stabilesc toate etapele și un calendar precis pentru adoptarea și ridicarea măsurilor în temeiul Regulamentului; subliniază că procedura de adoptare și de ridicare a măsurilor respectă principiile obiectivității, nediscriminării și egalității de tratament al statelor membre și trebuie să se desfășoare pe baza unei abordări imparțiale și bazate pe probe;

| 25. | observă că articolul 6 alineatul (4) din Regulament prevede că, pentru a-și efectua evaluarea, Comisia poate cere informații suplimentare atât înainte, cât și după trimiterea notificării scrise; relevă că formularea unor astfel de cereri înainte de notificarea scrisă ar trebui să rămână excepțională și singulară, pentru a nu pune în pericol calendarul exact de adoptare a măsurilor prevăzute de Regulament; |
| --- | --- |

25.

observă că articolul 6 alineatul (4) din Regulament prevede că, pentru a-și efectua evaluarea, Comisia poate cere informații suplimentare atât înainte, cât și după trimiterea notificării scrise; relevă că formularea unor astfel de cereri înainte de notificarea scrisă ar trebui să rămână excepțională și singulară, pentru a nu pune în pericol calendarul exact de adoptare a măsurilor prevăzute de Regulament;

| 26. | reamintește că Consiliul are obligația de a se pronunța cu privire la orice propunere a Comisiei de a adopta măsuri adecvate în temeiul Regulamentului în termen de o lună, care poate fi prelungită cu cel mult alte două luni în circumstanțe excepționale; consideră că Comisia ar trebui să se asigure că aceste termene sunt respectate pe deplin, astfel încât să se ia o decizie în timp util; invită Comisia să transmită informații cu privire la modul în care va asigura o abordare armonizată și va aplica consecvent condiționalitatea bugetară în toate direcțiile sale generale; |
| --- | --- |

26.

reamintește că Consiliul are obligația de a se pronunța cu privire la orice propunere a Comisiei de a adopta măsuri adecvate în temeiul Regulamentului în termen de o lună, care poate fi prelungită cu cel mult alte două luni în circumstanțe excepționale; consideră că Comisia ar trebui să se asigure că aceste termene sunt respectate pe deplin, astfel încât să se ia o decizie în timp util; invită Comisia să transmită informații cu privire la modul în care va asigura o abordare armonizată și va aplica consecvent condiționalitatea bugetară în toate direcțiile sale generale;

| 27. | consideră că transparența este esențială pentru a stimula încrederea statelor membre și a cetățenilor în mecanismul de condiționalitate; subliniază că evaluarea încălcărilor individuale și sistemice ale principiilor statului de drept necesită un tratament imparțial, echitabil și obiectiv al statelor membre, inclusiv investigații imparțiale și bazate pe dovezi; subliniază că fiecare etapă a procedurii prevăzute de Regulament ar trebui deci să fie perfect transparentă; invită Comisia să stabilească normele și principiile în materie de transparență pe care le va aplica atunci când va declanșa mecanismul de condiționalitate; |
| --- | --- |

27.

consideră că transparența este esențială pentru a stimula încrederea statelor membre și a cetățenilor în mecanismul de condiționalitate; subliniază că evaluarea încălcărilor individuale și sistemice ale principiilor statului de drept necesită un tratament imparțial, echitabil și obiectiv al statelor membre, inclusiv investigații imparțiale și bazate pe dovezi; subliniază că fiecare etapă a procedurii prevăzute de Regulament ar trebui deci să fie perfect transparentă; invită Comisia să stabilească normele și principiile în materie de transparență pe care le va aplica atunci când va declanșa mecanismul de condiționalitate;

| 28. | reamintește că măsurile luate în temeiul Regulamentului ar trebui să fie proporționale, având în vedere impactul real sau potențial asupra bunei gestiuni financiare a bugetului Uniunii sau asupra intereselor financiare ale Uniunii, ținând seama de natura, durata, gravitatea și amploarea încălcărilor principiilor statului de drept; consideră că, în general, gravitatea acestui impact va reflecta gravitatea încălcărilor; |
| --- | --- |

28.

reamintește că măsurile luate în temeiul Regulamentului ar trebui să fie proporționale, având în vedere impactul real sau potențial asupra bunei gestiuni financiare a bugetului Uniunii sau asupra intereselor financiare ale Uniunii, ținând seama de natura, durata, gravitatea și amploarea încălcărilor principiilor statului de drept; consideră că, în general, gravitatea acestui impact va reflecta gravitatea încălcărilor;

Protejarea destinatarilor și a beneficiarilor finali

Protejarea destinatarilor și a beneficiarilor finali

| 29. | reamintește că, în temeiul Regulamentului, este esențial ca interesele legitime ale destinatarilor și ale beneficiarilor finali să fie protejate corespunzător; |
| --- | --- |

29.

reamintește că, în temeiul Regulamentului, este esențial ca interesele legitime ale destinatarilor și ale beneficiarilor finali să fie protejate corespunzător;

| 30. | reamintește că, cu excepția cazului în care decizia de adoptare a măsurilor prevede altfel, impunerea unor măsuri adecvate în temeiul Regulamentului nu afectează obligațiile statelor membre față de destinatarii sau beneficiarii finali legitimi, inclusiv obligația de a efectua plăți; |
| --- | --- |

30.

reamintește că, cu excepția cazului în care decizia de adoptare a măsurilor prevede altfel, impunerea unor măsuri adecvate în temeiul Regulamentului nu afectează obligațiile statelor membre față de destinatarii sau beneficiarii finali legitimi, inclusiv obligația de a efectua plăți;

| 31. | subliniază că, în cazuri precum corupția gravă, nepotismul, frauda sistemică, legăturile nelegitime cu partidele politice și conflictele de interese, în special în cazurile detectate de sistemul de detectare timpurie și de excludere (EDES) prevăzut în Regulamentul financiar sau în curs de investigare de către OLAF sau EPPO, Comisia ar trebui să evalueze cu atenție, de la caz la caz, dacă plățile către destinatarii și beneficiarii finali ar trebui să fie continuate sau nu; |
| --- | --- |

31.

subliniază că, în cazuri precum corupția gravă, nepotismul, frauda sistemică, legăturile nelegitime cu partidele politice și conflictele de interese, în special în cazurile detectate de sistemul de detectare timpurie și de excludere (EDES) prevăzut în Regulamentul financiar sau în curs de investigare de către OLAF sau EPPO, Comisia ar trebui să evalueze cu atenție, de la caz la caz, dacă plățile către destinatarii și beneficiarii finali ar trebui să fie continuate sau nu;

| 32. | invită Comisia să pună în aplicare articolul 5 alineatul (4) din Regulament și să creeze rapid un site sau portal de internet cu informații și orientări pentru destinatarii sau beneficiarii finali și cu instrumente adecvate pentru ca aceștia să informeze Comisia cu privire la orice încălcare a obligației legale de a continua efectuarea plăților după adoptarea măsurilor în temeiul prezentului Regulament, cum ar fi un formular de plângere simplu, ușor de utilizat și structurat; invită Comisia să explice modul în care va pune în aplicare un mecanism eficient și eficace de asigurare a conformității destinat solicitanților, destinatarilor și beneficiarilor; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să pună în aplicare articolul 5 alineatul (4) din Regulament și să creeze rapid un site sau portal de internet cu informații și orientări pentru destinatarii sau beneficiarii finali și cu instrumente adecvate pentru ca aceștia să informeze Comisia cu privire la orice încălcare a obligației legale de a continua efectuarea plăților după adoptarea măsurilor în temeiul prezentului Regulament, cum ar fi un formular de plângere simplu, ușor de utilizat și structurat; invită Comisia să explice modul în care va pune în aplicare un mecanism eficient și eficace de asigurare a conformității destinat solicitanților, destinatarilor și beneficiarilor;

| 33. | subliniază că, în cadrul gestiunii partajate, nu se poate considera că măsurile prevăzute de Regulament afectează disponibilitatea finanțării pentru plățile către beneficiari aferente pretențiilor legitime; reamintește, de asemenea, că statele membre vizate de măsurile respective trebuie să raporteze periodic Comisiei cu privire la respectarea obligațiilor lor față de destinatarii sau beneficiarii finali; |
| --- | --- |

33.

subliniază că, în cadrul gestiunii partajate, nu se poate considera că măsurile prevăzute de Regulament afectează disponibilitatea finanțării pentru plățile către beneficiari aferente pretențiilor legitime; reamintește, de asemenea, că statele membre vizate de măsurile respective trebuie să raporteze periodic Comisiei cu privire la respectarea obligațiilor lor față de destinatarii sau beneficiarii finali;

| 34. | invită Comisia să analizeze toate informațiile de care dispune, inclusiv prin instrumente digitale de monitorizare, și să facă tot posibilul pentru a se asigura că orice sumă datorată în mod legitim de entitățile guvernamentale sau statele membre este efectiv plătită destinatarilor sau beneficiarilor finali, ceea ce poate implica efectuarea de corecții financiare prin reducerea sprijinului acordat de Uniune programelor, în conformitate cu normele sectoriale și financiare aplicabile; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să analizeze toate informațiile de care dispune, inclusiv prin instrumente digitale de monitorizare, și să facă tot posibilul pentru a se asigura că orice sumă datorată în mod legitim de entitățile guvernamentale sau statele membre este efectiv plătită destinatarilor sau beneficiarilor finali, ceea ce poate implica efectuarea de corecții financiare prin reducerea sprijinului acordat de Uniune programelor, în conformitate cu normele sectoriale și financiare aplicabile;

| 35. | solicită Comisiei să includă sugestiile Parlamentului în versiunea finală a orientărilor; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei să includă sugestiile Parlamentului în versiunea finală a orientărilor;

o

o o

| 36. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

36.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

1

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0287.

2

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0360.

3

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0103.

4

(5)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

5

(6)  Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene și de abrogare a Deciziei 2014/335/UE, Euratom (JO L 424, 15.12.2020, p. 1).

6

(7)  Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

7

(8)  Hotărârea Curții de Justiție din 20 aprilie 2021, Repubblika / Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, punctele 59-64.

8

Repubblika

Il-Prim Ministru

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/152 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/152

---

P9_TA(2021)0349

Regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (Legea Magnițki a UE)

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (Legea Magnițki a UE) (2021/2563(RSP))

(2022/C 99/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere recomandarea sa din 2 februarie 2012 adresată Consiliului privind o politică consecventă față de regimurile cărora UE le aplică măsuri restrictive în privința intereselor personale și comerciale ale liderilor lor pe teritoriul UE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 2 februarie 2012 adresată Consiliului privind o politică consecventă față de regimurile cărora UE le aplică măsuri restrictive în privința intereselor personale și comerciale ale liderilor lor pe teritoriul UE (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la un regim european de sancțiuni în cazul încălcării drepturilor omului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 14 martie 2019 referitoare la un regim european de sancțiuni în cazul încălcării drepturilor omului (2),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se solicita un mecanism la nivelul UE pentru impunerea de sancțiuni specifice împotriva persoanelor implicate în încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv rezoluția sa din 4 septembrie 2008 referitoare la evaluarea sancțiunilor comunitare prevăzute în cadrul acțiunilor și politicilor UE din domeniul drepturilor omului (3), rezoluția sa din 11 martie 2014 referitoare la eradicarea torturii în lume (4) și rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2020 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare în care se solicita un mecanism la nivelul UE pentru impunerea de sancțiuni specifice împotriva persoanelor implicate în încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv rezoluția sa din 4 septembrie 2008 referitoare la evaluarea sancțiunilor comunitare prevăzute în cadrul acțiunilor și politicilor UE din domeniul drepturilor omului (3), rezoluția sa din 11 martie 2014 referitoare la eradicarea torturii în lume (4) și rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune – raportul anual pe 2020 (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2019 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 ianuarie 2021 referitoare la drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință – raport anual pe 2019 (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 septembrie 2017 referitoare la corupție și drepturile omului în țările terțe (7) și rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la combaterea traficului de ființe umane în contextul relațiilor externe ale UE (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 septembrie 2017 referitoare la corupție și drepturile omului în țările terțe (7) și rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la combaterea traficului de ființe umane în contextul relațiilor externe ale UE (8),

| — | având în vedere rezoluțiile sale privind încălcarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept (cunoscute sub numele de rezoluții de urgență) în conformitate cu articolul 144 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale privind încălcarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept (cunoscute sub numele de rezoluții de urgență) în conformitate cu articolul 144 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere titlul V capitolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) referitor la adoptarea de sancțiuni în cadrul politicii externe și de securitate comune (PESC), |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V capitolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) referitor la adoptarea de sancțiuni în cadrul politicii externe și de securitate comune (PESC),

| — | având în vedere articolul 21 din TUE referitor la principiile acțiunilor internaționale ale Uniunii, inclusiv respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite și a dreptului internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 din TUE referitor la principiile acțiunilor internaționale ale Uniunii, inclusiv respectarea principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite și a dreptului internațional,

| — | având în vedere articolul 31 alineatul (2) din TFUE referitor la dispozițiile specifice privind PESC, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 31 alineatul (2) din TFUE referitor la dispozițiile specifice privind PESC,

| — | având în vedere articolul 215 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) referitor la adoptarea de sancțiuni atât împotriva țărilor terțe, cât și a persoanelor, grupurilor și entităților fără caracter statal, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 215 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) referitor la adoptarea de sancțiuni atât împotriva țărilor terțe, cât și a persoanelor, grupurilor și entităților fără caracter statal,

| — | având în vedere Declarația 25 din Tratatul de la Lisabona privind necesitatea de a asigura drepturile procedurale corespunzătoare ale persoanelor sau entităților vizate de măsurile restrictive ale UE sau de măsurile UE de combatere a terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația 25 din Tratatul de la Lisabona privind necesitatea de a asigura drepturile procedurale corespunzătoare ale persoanelor sau entităților vizate de măsurile restrictive ale UE sau de măsurile UE de combatere a terorismului,

| — | având în vedere propunerea comună a Comisiei și a VP/ÎR din 19 octombrie 2020 privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului (JOIN(2020)0020), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea comună a Comisiei și a VP/ÎR din 19 octombrie 2020 privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului (JOIN(2020)0020),

| — | având în vedere Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului (9) și Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului (10) din 7 decembrie 2020 privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului (9) și Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului (10) din 7 decembrie 2020 privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului,

| — | având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/371 al Consiliului din 2 martie 2021 (11) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/478 al Consiliului din 22 martie 2021 (12) privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2020/1998 privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/371 al Consiliului din 2 martie 2021 (11) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/478 al Consiliului din 22 martie 2021 (12) privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2020/1998 privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2017/1371 a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2017 privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin mijloace de drept penal (13),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (14),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2020 referitoare la Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2020 referitoare la Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația 2020-2024,

| — | având în vedere Cadrul strategic al UE privind drepturile omului și democrația din 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic al UE privind drepturile omului și democrația din 2012,

| — | având în vedere Nota de orientare a Comisiei din 17 decembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a anumitor dispoziții ale Regulamentului (UE) 2020/1998 al Consiliului (C(2020)9432), |
| --- | --- |

—

având în vedere Nota de orientare a Comisiei din 17 decembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a anumitor dispoziții ale Regulamentului (UE) 2020/1998 al Consiliului (C(2020)9432),

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției și declarația politică a sesiunii speciale a Adunării Generale privind provocările și măsurile de prevenire și combatere a corupției și de consolidare a cooperării internaționale din 2-4 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției și declarația politică a sesiunii speciale a Adunării Generale privind provocările și măsurile de prevenire și combatere a corupției și de consolidare a cooperării internaționale din 2-4 iunie 2021,

| — | având în vedere Convenția Europeană a Drepturilor Omului și protocoalele adiționale la Convenție, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Europeană a Drepturilor Omului și protocoalele adiționale la Convenție,

| — | având în vedere studiul său din 26 aprilie 2018 intitulat „Sancțiuni specifice împotriva persoanelor pe motive de încălcări grave ale drepturilor omului – impact, tendințe și perspective la nivelul UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul său din 26 aprilie 2018 intitulat „Sancțiuni specifice împotriva persoanelor pe motive de încălcări grave ale drepturilor omului – impact, tendințe și perspective la nivelul UE”,

| — | având în vedere decizia Camerei penale a Curții Supreme spaniole din 26 noiembrie 2020 privind Decizia (PESC) 2017/2074 a Consiliului din 13 noiembrie 2017 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Venezuela (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Camerei penale a Curții Supreme spaniole din 26 noiembrie 2020 privind Decizia (PESC) 2017/2074 a Consiliului din 13 noiembrie 2017 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Venezuela (15),

| — | având în vedere întrebările adresate Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate cu privire la regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (Legea Magnițki a UE) (O-000047/2021 – B9-0028/2021 și O-000048/2021 – B9-0029/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate cu privire la regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (Legea Magnițki a UE) (O-000047/2021 – B9-0028/2021 și O-000048/2021 – B9-0029/2021),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru afaceri externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru afaceri externe,

| A. | întrucât articolul 21 din TUE stipulează că acțiunea Uniunii se ghidează după democrație, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității și respectarea principiilor prevăzute de Carta Organizației Națiunilor Unite și de dreptul internațional; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 21 din TUE stipulează că acțiunea Uniunii se ghidează după democrație, statul de drept, universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiile egalității și solidarității și respectarea principiilor prevăzute de Carta Organizației Națiunilor Unite și de dreptul internațional;

| B. | întrucât, în temeiul articolului 215 din TFUE, UE adoptă sancțiuni ca măsuri proprii ale UE (și anume, sancțiuni autonome) și/sau pentru a pune în aplicare rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, în cazurile în care țări din afara UE, persoane fizice sau juridice, grupuri sau entități nestatale nu respectă dreptul internațional sau drepturile omului sau aplică politici sau acțiuni care nu respectă statul de drept sau principiile democratice; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în temeiul articolului 215 din TFUE, UE adoptă sancțiuni ca măsuri proprii ale UE (și anume, sancțiuni autonome) și/sau pentru a pune în aplicare rezoluțiile Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, în cazurile în care țări din afara UE, persoane fizice sau juridice, grupuri sau entități nestatale nu respectă dreptul internațional sau drepturile omului sau aplică politici sau acțiuni care nu respectă statul de drept sau principiile democratice;

| C. | întrucât comunicarea Comisiei din 19 ianuarie 2021 intitulată „Sistemul economic și financiar european: promovarea deschiderii, a solidității și a rezilienței” (COM(2021)0032) prezintă măsurile de îmbunătățire a eficacității sancțiunilor UE, garantând că acestea nu sunt eludate sau subminate și instituind un registru de schimb de informații privind sancțiunile, precum și o foaie de parcurs pentru trecerea de la detectarea nerespectării sistemice a sancțiunilor UE la proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât comunicarea Comisiei din 19 ianuarie 2021 intitulată „Sistemul economic și financiar european: promovarea deschiderii, a solidității și a rezilienței” (COM(2021)0032) prezintă măsurile de îmbunătățire a eficacității sancțiunilor UE, garantând că acestea nu sunt eludate sau subminate și instituind un registru de schimb de informații privind sancțiunile, precum și o foaie de parcurs pentru trecerea de la detectarea nerespectării sistemice a sancțiunilor UE la proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene;

| D. | întrucât guvernul olandez a inițiat o discuție între statele membre ale UE în noiembrie 2018 cu privire la un regim specific de sancțiuni în materie de drepturi ale omului la nivelul UE; întrucât Consiliul a adoptat în cele din urmă decizia relevantă și un regulament de instituire a unui regim mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului la 7 decembrie 2020; |
| --- | --- |

D.

întrucât guvernul olandez a inițiat o discuție între statele membre ale UE în noiembrie 2018 cu privire la un regim specific de sancțiuni în materie de drepturi ale omului la nivelul UE; întrucât Consiliul a adoptat în cele din urmă decizia relevantă și un regulament de instituire a unui regim mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului la 7 decembrie 2020;

| E. | întrucât Parlamentul European condamnă în mod sistematic cazurile de încălcare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

E.

întrucât Parlamentul European condamnă în mod sistematic cazurile de încălcare a drepturilor omului;

| F. | întrucât, foarte adesea, rezoluțiile adoptate de Parlamentul European solicită instituțiilor UE să adopte sancțiuni, inclusiv sancțiuni individuale, împotriva persoanelor suspectate de comiterea de crime împotriva umanității sau de încălcări grave ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

F.

întrucât, foarte adesea, rezoluțiile adoptate de Parlamentul European solicită instituțiilor UE să adopte sancțiuni, inclusiv sancțiuni individuale, împotriva persoanelor suspectate de comiterea de crime împotriva umanității sau de încălcări grave ale drepturilor omului;

| G. | întrucât corupția poate avea un impact devastator asupra situației drepturilor omului și subminează adesea funcționarea și legitimitatea instituțiilor și a statului de drept; întrucât Parlamentul a solicitat ca abuzurile și actele de corupție sistemică legate de încălcări grave ale drepturilor omului să fie, de asemenea, luate în considerare în cadrul regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

G.

întrucât corupția poate avea un impact devastator asupra situației drepturilor omului și subminează adesea funcționarea și legitimitatea instituțiilor și a statului de drept; întrucât Parlamentul a solicitat ca abuzurile și actele de corupție sistemică legate de încălcări grave ale drepturilor omului să fie, de asemenea, luate în considerare în cadrul regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului;

| H. | întrucât Statele Unite, Canada și Regatul Unit au adoptat regimuri de sancțiuni similare; întrucât cooperarea dintre țările care împărtășesc aceeași viziune și aceleași valori în domeniul drepturilor fundamentale, democrației și statului de drept va face ca aplicarea sancțiunilor specifice să fie mai coordonată și, prin urmare, mai eficace; întrucât guvernul Regatului Unit a lansat un regim mondial de sancțiuni anticorupție la 26 aprilie 2021, |
| --- | --- |

H.

întrucât Statele Unite, Canada și Regatul Unit au adoptat regimuri de sancțiuni similare; întrucât cooperarea dintre țările care împărtășesc aceeași viziune și aceleași valori în domeniul drepturilor fundamentale, democrației și statului de drept va face ca aplicarea sancțiunilor specifice să fie mai coordonată și, prin urmare, mai eficace; întrucât guvernul Regatului Unit a lansat un regim mondial de sancțiuni anticorupție la 26 aprilie 2021,

| 1. | salută adoptarea regimului mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (GHRSR al UE) ca o completare esențială a setului de instrumente al UE privind drepturile omului și politica externă, care consolidează rolul UE de actor mondial în domeniul drepturilor omului, permițându-i să ia măsuri restrictive împotriva persoanelor fizice și juridice implicate în încălcări grave ale drepturilor omului peste tot în lume; subliniază că noul regim trebuie să facă parte dintr-o strategie mai amplă, coerentă și clar definită, care să țină seama de obiectivele de politică externă ale UE; subliniază că strategia ar trebui să încerce, de asemenea, să identifice criterii de referință specifice legate de obiective și să detalieze modul în care sancțiunile pot contribui la îndeplinirea acestor criterii de referință; regretă, cu toate acestea, faptul că Consiliul a decis să aplice unanimitatea în locul votului cu majoritate calificată la adoptarea noului regim și solicită din nou introducerea votului cu majoritate calificată pentru adoptarea de sancțiuni în domeniul de aplicare al Regulamentului GHRSR al UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută definirea domeniului de aplicare a regimului cu o listă de încălcări grave și specifice ale drepturilor omului, inclusiv cele legate de violența sexuală și de gen, și invită Comisia să prezinte o propunere legislativă de modificare a legislației actuale privind GHRSR al UE prin extinderea domeniului său de aplicare pentru a include actele de corupție; îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre să dea dovadă de flexibilitate la adaptarea sa la provocările și amenințările emergente la adresa drepturilor omului sau la abuzul resurselor de stat sau la competențele acordate în situații de urgență, inclusiv la cele legate de restricțiile în relație cu COVID-19 sau de violența împotriva apărătorilor drepturilor omului; subliniază că sancțiunile UE vizează persoanele care încalcă drepturile omului și nu sunt menite să afecteze exercitarea de către populație a drepturilor omului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută anunțul potrivit căruia Comisia va efectua în 2021 o revizuire a practicilor care eludează și subminează sancțiunile, precum și o revizuire a obligațiilor de raportare existente pentru statele membre cu privire la punerea în aplicare și executarea sancțiunilor; invită Comisia și Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) să ia în considerare rezultatele acestei revizuiri pentru a propune, pe baza sa, modificări legislative suplimentare și orientări de punere în aplicare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că este important să se asigure că regimul vizează în măsură egală și factorii economici și financiari ai persoanelor care încalcă drepturile omului; în cazul în care actele de corupție nu sunt incluse în revizuirea regimului existent, solicită UE și statelor sale membre să se bazeze pe propunerea legislativă a Regatului Unit de regulamente globale privind sancțiunile împotriva corupției, pe Legea Magnițki a SUA, pe Legea canadiană privind justiția pentru victimele funcționarilor străini corupți, sau pe alte regimuri similare, și să adopte un regim al UE de sancțiuni anticorupție pentru a completa GHRSR al UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută Legea Magnițki din 2016 a Statelor Unite și rolul central jucat această lege în cooptarea altor actori internaționali, inclusiv UE, în eforturile de protejare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută primele decizii de implementare în cadrul regimului, care demonstrează angajamentul UE de a utiliza în mod cuvenit acest nou instrument ambițios; încurajează Consiliul să utilizeze pe deplin acest instrument pentru a consolida impactul său; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este convins de eficacitatea noului regim, inclusiv de efectele sale disuasive; este ferm convins că, pentru a asigura legitimitatea acestuia, este esențial să se aplice cele mai înalte standarde posibile în ceea ce privește controlul jurisdicțional și controlul adecvat al punerii sale în aplicare; subliniază necesitatea unei revizuiri periodice a listelor, a unor criterii și metodologii clar definite și transparente pentru includerea și scoaterea de pe listă a persoanelor sau entităților sancționate, precum și a unor proceduri juridice adecvate prin care să poată fi contestată o includere pe listă, pentru a garanta un control judiciar riguros și dreptul la reparații; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă orice contrasancțiuni impuse UE, instituțiilor sale sau parlamentarilor, organismelor sau cetățenilor săi doar pentru că promovează și protejează respectarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept prin intermediul GHRSR al UE; reamintește că măsurile de retorsiune au scopul de a descuraja UE să își continue acțiunile mondiale de protejare a drepturilor omului în conformitate cu obligațiile care îi revin în temeiul tratatului: subliniază necesitatea unui răspuns rapid, solid și coordonat al UE la sancțiunile de retorsiune aplicate de țările terțe și necesitatea de a se asigura că acordurile bilaterale cu astfel de țări nu subminează GHRSR al UE sau credibilitatea UE în politica externă în general; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază, în acest scop, necesitatea ca toate statele membre ale UE să interpreteze aplicarea sancțiunilor în același mod, care trebuie să fie consecvent și rapid; îndeamnă Comisia, în calitatea sa de gardian al tratatelor, să se asigure că sancțiunile naționale pentru încălcarea sancțiunilor UE sunt eficace, proporționale și disuasive; consideră că neluarea de măsuri adecvate în situații marcate de încălcări persistente ale drepturilor omului ar submina strategia UE privind drepturile omului, politica sa de sancțiuni și credibilitatea sa; consideră că este necesar un mecanism centralizat de supraveghere a punerii în aplicare și a conformității pentru a asigura o aplicare mai strictă a sancțiunilor; salută anunțul potrivit căruia Comisia propune crearea unui registru de informații privind sancțiunile și elaborarea unei foi de parcurs (care să includă criterii și un calendar) pentru trecerea de la detectarea nerespectării sistematice a sancțiunilor UE la proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că statele membre trebuie să se asigure că autoritățile, întreprinderile și alți actori înregistrați pe teritoriul lor respectă pe deplin deciziile Consiliului privind măsurile restrictive; îndeamnă statele membre și Comisia să intensifice cooperarea și schimbul de informații și solicită un mecanism european consolidat de supraveghere și aplicare; invită Consiliul să actualizeze periodic întreprinderile de pe listele de sancțiuni, deoarece cele care sunt cotate tind să utilizeze lacunele juridice și să găsească alte soluții creative pentru a evita să li se aplice sancțiuni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este convins că nerespectarea măsurilor restrictive și, în special, a înghețării activelor constituie o activitate ilegală care afectează interesele financiare ale Uniunii; solicită o evaluare a oportunității de a revizui Directiva (UE) 2017/1371 și Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului pentru a încredința Parchetului European sarcina de a cerceta, de a urmări penal și de a trimite în judecată autorii și complicii infracțiunilor care încalcă măsurile restrictive adoptate în temeiul Regulamentului GHRSR al UE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | regretă faptul că Parlamentul European nu are niciun rol instituțional în acest proces; solicită un control parlamentar asupra GHRSR al UE și consolidarea rolului Parlamentului European în propunerea cazurilor de încălcări grave ale drepturilor omului, pentru a spori legitimitatea GHRSR al UE, și solicită instituirea unui grup de lucru parlamentar specializat care să monitorizeze punerea în aplicare a regimului de sancțiuni; solicită partajarea sistematică și pe căi oficiale a informațiilor cu Parlamentul European și cu statele membre și raportarea către acestea de către SEAE și Comisie; |
| --- | --- |

12.

| 13. | insistă asupra unui proces transparent și favorabil incluziunii pentru a facilita contribuția actorilor societății civile, inclusiv înființarea unui comitet consultativ la nivelul UE și reuniuni periodice cu organizațiile societății civile, apărătorii drepturilor omului și jurnaliștii de investigație pentru a monitoriza situația actuală a regimului și a îmbunătăți punerea sa în aplicare; invită SEAE să emită orientări cu privire la modul de participare la acest proces și subliniază că este nevoie să existe un mecanism de confidențialitate și de protecție pentru cei care furnizează informații, cum ar fi apărătorii drepturilor omului și organizațiile din domeniu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că sancțiunile specifice trebuie să vizeze obținerea unor rezultate eficace și durabile; invită Comisia, SEAE și statele membre să aloce resurse și cunoștințe specializate adecvate pentru a asigura respectarea și monitorizarea periodică a impactului GHRSR al UE și să monitorizeze îndeaproape includerile pe liste și eliminările de pe liste; insistă asupra necesității de a acorda mai multă atenție și resurse comunicării publice cu privire la liste, atât în UE, cât și în țările în cauză, inclusiv prin traducerea documentelor relevante în limba locală a persoanelor sau entităților vizate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește necesitatea unei strategii unificate și coerente pentru a pune în aplicare regimurile de sancțiuni ale UE și invită Comisia și SEAE să asigure coerența dintre GHRSR al UE și politicile externe ale UE, în special cu politicile sale de sprijinire a drepturilor omului și a democrației, precum și cu politica externă și de securitate comună (PESC) și cu politica de securitate și apărare comună (PSAC); solicită, de asemenea, o coerență între regimurile de sancțiuni ale UE și dreptul penal internațional, dreptul internațional umanitar și politicile UE legate de statul de drept și libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reafirmă că este important ca GHRSR al UE să fie coerent cu măsurile restrictive orizontale și specifice fiecărei țări, cu măsurile sectoriale și embargourile asupra armelor ale UE, precum și cu cadrele internaționale în vigoare privind sancțiunile, în special în relație cu Consiliul de Securitate al ONU, și să le completeze; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită UE să instituie, împreună cu SUA, o alianță transatlantică pentru apărarea democrației la nivel mondial și să propună un set de instrumente de apărare a democrației, care să includă acțiuni comune privind sancțiunile și politicile de combatere a spălării banilor, și să se asigure că politica sa de sancțiuni este legată de investigațiile UE și internaționale și de multe alte instrumente de justiție internaționale, cum ar fi tribunalele internaționale și inițiativa privind un centru de justiție al UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | este convins de avantajele cooperării și coordonării cu parteneri și țări care împărtășesc aceeași viziune în ceea ce privește punerea în aplicare a GHRSR al UE; încurajează Comisia și statele membre să se bazeze, atunci când stabilesc sancțiuni, pe cooperarea strânsă și pe relația strategică dintre UE și SUA, întemeiate pe o istorie comună și pe un set comun de valori democratice, și solicită discuții periodice privind sancțiuni specifice, în special în contextul Dialogului transatlantic al legiuitorilor; invită Comisia și SEAE să coopereze cu instituții judiciare externe, cum ar fi Curtea Penală Internațională, Curtea Europeană a Drepturilor Omului, Curtea interamericană a drepturilor omului, Curtea africană a drepturilor omului și popoarelor și alte tribunale ad-hoc, tribunalele asistate de ONU și alte organisme, inclusiv Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului și organismele internaționale de supraveghere și monitorizare, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa, NATO și Consiliul Europei, cu scopul de a obține dovezi pentru impunerea unor sancțiuni în temeiul GHRSR al UE și a descuraja încălcări grave ale drepturilor omului; solicită UE să promoveze ratificarea Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale de către fiecare țară din lume; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reafirmă că urmărirea penală prin intermediul jurisdicțiilor naționale sau internaționale a autorilor unor atrocități și încălcări grave ale drepturilor omului ar trebui să rămână obiectivul principal al tuturor eforturilor depuse de UE și de statele sale membre pentru combaterea impunității; reafirmă importanța principiului jurisdicției universale în această privință și salută recentele proceduri judiciare desfășurate în temeiul acestui principiu în mai multe state membre; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că este important ca țările candidate la UE și potențialele țări candidate să se alinieze la GHRSR al UE, în conformitate cu alinierea lor mai largă la PESC a UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  JO C 239 E, 20.8.2013, p. 11.

(2)  JO C 23, 21.1.2021, p. 108.

(3)  JO C 295 E, 4.12.2009, p. 49.

(4)  JO C 378, 9.11.2017, p. 52.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0012.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0014.

(7)  JO C 337, 20.9.2018, p. 82.

(8)  JO C 101, 16.3.2018, p. 47.

(9)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 13.

(10)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 1.

(11)  JO L 71 I, 2.3.2021, p. 1.

(12)  JO L 99 I, 22.3.2021, p. 1.

(13)  JO L 198, 28.7.2017, p. 29.

(14)  JO L 283, 31.10.2017, p. 1.

(15)  JO L 295, 14.11.2017, p. 60.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/158 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/158

---

P9_TA(2021)0350

Raportul anual privind funcționarea spațiului Schengen

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la Raportul anual privind funcționarea spațiului Schengen (2019/2196(INI))

(2022/C 99/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 77 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care instituie spațiul de libertate, securitate și justiție, asigurând „absența controalelor asupra persoanelor la frontierele interne”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 77 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care instituie spațiul de libertate, securitate și justiție, asigurând „absența controalelor asupra persoanelor la frontierele interne”,

| — | având în vedere articolul 21 alineatul (1) din TFUE și articolul 45 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), care garantează dreptul cetățenilor la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 alineatul (1) din TFUE și articolul 45 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), care garantează dreptul cetățenilor la liberă circulație și ședere pe teritoriul statelor membre,

| — | având în vedere articolul 18 din TFUE și articolul 21 alineatul (2) din Cartă, care interzic discriminarea pe motiv de cetățenie, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 din TFUE și articolul 21 alineatul (2) din Cartă, care interzic discriminarea pe motiv de cetățenie,

| — | având în vedere articolele 18 și 19 din Cartă privind dreptul de azil și protecția în caz de strămutare, expulzare sau extrădare, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 18 și 19 din Cartă privind dreptul de azil și protecția în caz de strămutare, expulzare sau extrădare,

| — | având în vedere evoluția continuă a acquis-ului Schengen de la semnarea Acordului Schengen la 14 iunie 1985, care cuprinde acum numeroase acte juridice ale UE în domeniul managementului frontierelor interne și externe, al politicii în materie de vize, al politicii de returnare, al cooperării polițienești și al protecției datelor, precum și acte juridice de creare și reglementare a două agenții ale Uniunii (Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex) și Agenția Uniunii Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA), un program financiar (instrumentul pentru sprijin financiar în domeniul frontierelor externe și al vizelor) și patru sisteme informatice la scară largă (Sistemul de informații Schengen, Sistemul de informații privind vizele, Sistemul european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) și Sistemul de intrare/ieșire (EES)), inclusiv interoperabilitatea lor, |
| --- | --- |

—

având în vedere evoluția continuă a acquis-ului Schengen de la semnarea Acordului Schengen la 14 iunie 1985, care cuprinde acum numeroase acte juridice ale UE în domeniul managementului frontierelor interne și externe, al politicii în materie de vize, al politicii de returnare, al cooperării polițienești și al protecției datelor, precum și acte juridice de creare și reglementare a două agenții ale Uniunii (Agenția Europeană pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă (Frontex) și Agenția Uniunii Europene pentru Gestionarea Operațională a Sistemelor Informatice la Scară Largă în Spațiul de Libertate, Securitate și Justiție (eu-LISA), un program financiar (instrumentul pentru sprijin financiar în domeniul frontierelor externe și al vizelor) și patru sisteme informatice la scară largă (Sistemul de informații Schengen, Sistemul de informații privind vizele, Sistemul european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) și Sistemul de intrare/ieșire (EES)), inclusiv interoperabilitatea lor,

| — | având în vedere legislația adoptată de la ultimul raport anual privind funcționarea spațiului Schengen, care urmărește consolidarea acestuia în perspectiva provocărilor persistente, și anume Regulamentul (UE) 2018/1860 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 noiembrie 2018 privind utilizarea Sistemului de informații Schengen pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (1), Regulamentul (UE) 2018/1861 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 noiembrie 2018 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen (SIS) în domeniul verificărilor la frontiere, de modificare a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen și de modificare și abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 (2) și Regulamentul (UE) 2018/1862 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 noiembrie 2018 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen (SIS) în domeniul cooperării polițienești și al cooperării judiciare în materie penală, de modificare și de abrogare a Deciziei 2007/533/JAI a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1986/2006 al Parlamentului European și al Consiliului și a Deciziei 2010/261/UE a Comisiei (3), Regulamentul (UE) 2019/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 privind instituirea unui cadru pentru interoperabilitatea dintre sistemele de informații ale UE în domeniul frontierelor și al vizelor și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008, (UE) 2016/399, (UE) 2017/2226, (UE) 2018/1240, (UE) 2018/1726 și (UE) 2018/1861 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziilor 2004/512/CE și 2008/633/JAI ale Consiliului (4), Regulamentul (UE) 2019/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 privind instituirea unui cadru pentru interoperabilitatea dintre sistemele de informații ale UE în domeniul cooperării polițienești și judiciare, al azilului și al migrației și de modificare a Regulamentelor (UE) 2018/1726, (UE) 2018/1862 și (UE) 2019/816 (5), Regulamentul (UE) 2018/1240 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 septembrie 2018 de instituire a Sistemului european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1077/2011, (UE) nr. 515/2014, (UE) 2016/399, (UE) 2016/1624 și (UE) 2017/2226 (6), Regulamentul (UE) 2018/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 septembrie 2018 de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 în scopul instituirii Sistemului european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) (7), Regulamentul (UE) 2020/493 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 privind sistemul Documente false și autentice online (FADO) și de abrogare a Acțiunii comune 98/700/JAI a Consiliului (8), Regulamentul (UE) 2019/1896 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 noiembrie 2019 privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european (denumit în continuare „Regulamentul privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european”) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1052/2013 și (UE) 2016/1624 (9) și Regulamentul (UE) 2019/1155 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 810/2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere legislația adoptată de la ultimul raport anual privind funcționarea spațiului Schengen, care urmărește consolidarea acestuia în perspectiva provocărilor persistente, și anume Regulamentul (UE) 2018/1860 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 noiembrie 2018 privind utilizarea Sistemului de informații Schengen pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (1), Regulamentul (UE) 2018/1861 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 noiembrie 2018 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen (SIS) în domeniul verificărilor la frontiere, de modificare a Convenției de punere în aplicare a Acordului Schengen și de modificare și abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1987/2006 (2) și Regulamentul (UE) 2018/1862 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 noiembrie 2018 privind instituirea, funcționarea și utilizarea Sistemului de informații Schengen (SIS) în domeniul cooperării polițienești și al cooperării judiciare în materie penală, de modificare și de abrogare a Deciziei 2007/533/JAI a Consiliului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1986/2006 al Parlamentului European și al Consiliului și a Deciziei 2010/261/UE a Comisiei (3), Regulamentul (UE) 2019/817 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 privind instituirea unui cadru pentru interoperabilitatea dintre sistemele de informații ale UE în domeniul frontierelor și al vizelor și de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008, (UE) 2016/399, (UE) 2017/2226, (UE) 2018/1240, (UE) 2018/1726 și (UE) 2018/1861 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziilor 2004/512/CE și 2008/633/JAI ale Consiliului (4), Regulamentul (UE) 2019/818 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 mai 2019 privind instituirea unui cadru pentru interoperabilitatea dintre sistemele de informații ale UE în domeniul cooperării polițienești și judiciare, al azilului și al migrației și de modificare a Regulamentelor (UE) 2018/1726, (UE) 2018/1862 și (UE) 2019/816 (5), Regulamentul (UE) 2018/1240 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 septembrie 2018 de instituire a Sistemului european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1077/2011, (UE) nr. 515/2014, (UE) 2016/399, (UE) 2016/1624 și (UE) 2017/2226 (6), Regulamentul (UE) 2018/1241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 septembrie 2018 de modificare a Regulamentului (UE) 2016/794 în scopul instituirii Sistemului european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) (7), Regulamentul (UE) 2020/493 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 martie 2020 privind sistemul Documente false și autentice online (FADO) și de abrogare a Acțiunii comune 98/700/JAI a Consiliului (8), Regulamentul (UE) 2019/1896 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 noiembrie 2019 privind poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european (denumit în continuare „Regulamentul privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european”) și de abrogare a Regulamentelor (UE) nr. 1052/2013 și (UE) 2016/1624 (9) și Regulamentul (UE) 2019/1155 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 iunie 2019 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 810/2009 privind instituirea unui Cod comunitar de vize (Codul de vize) (10),

| — | având în vedere activitatea legislativă în curs privind revizuirea Codului frontierelor Schengen în legătură cu normele aplicabile reintroducerii temporare a controlului la frontierele interne, reformarea Sistemului de informații privind vizele, finalizarea cadrului legislativ al ETIAS, reformarea Directivei privind returnarea, instrumentul de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și vize 2021-2027 și o nouă propunere de regulament pentru introducerea unui control al resortisanților țărilor terțe la frontierele externe (COM(2020)0612), |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea legislativă în curs privind revizuirea Codului frontierelor Schengen în legătură cu normele aplicabile reintroducerii temporare a controlului la frontierele interne, reformarea Sistemului de informații privind vizele, finalizarea cadrului legislativ al ETIAS, reformarea Directivei privind returnarea, instrumentul de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și vize 2021-2027 și o nouă propunere de regulament pentru introducerea unui control al resortisanților țărilor terțe la frontierele externe (COM(2020)0612),

| — | având în vedere diferitele concluzii ale Consiliului European, recomandările Consiliului și comunicările, orientările și foile de parcurs ale Comisiei referitoare la situația de la frontierele interne și externe ale spațiului Schengen ca reacție la pandemia de COVID-19, cum ar fi comunicarea Comisiei din 16 martie 2020 intitulată „COVID-19: Orientări privind măsurile de gestionare a frontierelor în vederea protejării sănătății și a asigurării disponibilității mărfurilor și a serviciilor esențiale” (11), precum și comunicarea Comisiei din 30 martie 2020 intitulată „COVID-19: Linii directoare privind punerea în aplicare a restricției temporare a călătoriilor neesențiale către UE, facilitarea modalităților de tranzit pentru repatrierea cetățenilor UE și efectele asupra politicii în domeniul vizelor” (C(2020)2050) și cele care i-au urmat, cum ar fi cea din 8 aprilie 2020 (COM(2020)0148), Foaia de parcurs europeană comună pentru ridicarea măsurilor de limitare a răspândirii COVID-19, prezentată de Președinta Comisiei și Președintele Consiliului European, precum și Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului din 13 octombrie 2020 privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere diferitele concluzii ale Consiliului European, recomandările Consiliului și comunicările, orientările și foile de parcurs ale Comisiei referitoare la situația de la frontierele interne și externe ale spațiului Schengen ca reacție la pandemia de COVID-19, cum ar fi comunicarea Comisiei din 16 martie 2020 intitulată „COVID-19: Orientări privind măsurile de gestionare a frontierelor în vederea protejării sănătății și a asigurării disponibilității mărfurilor și a serviciilor esențiale” (11), precum și comunicarea Comisiei din 30 martie 2020 intitulată „COVID-19: Linii directoare privind punerea în aplicare a restricției temporare a călătoriilor neesențiale către UE, facilitarea modalităților de tranzit pentru repatrierea cetățenilor UE și efectele asupra politicii în domeniul vizelor” (C(2020)2050) și cele care i-au urmat, cum ar fi cea din 8 aprilie 2020 (COM(2020)0148), Foaia de parcurs europeană comună pentru ridicarea măsurilor de limitare a răspândirii COVID-19, prezentată de Președinta Comisiei și Președintele Consiliului European, precum și Recomandarea (UE) 2020/1475 a Consiliului din 13 octombrie 2020 privind o abordare coordonată a restricționării liberei circulații ca răspuns la pandemia de COVID-19 (12),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 octombrie 2019 privind verificarea aplicării integrale a acquis-ului Schengen de către Croația (COM(2019)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 octombrie 2019 privind verificarea aplicării integrale a acquis-ului Schengen de către Croația (COM(2019)0497),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 23 septembrie 2020 privind un nou pact privind migrația și azilul (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 23 septembrie 2020 privind un nou pact privind migrația și azilul (COM(2020)0609),

| — | având în vedere rezoluția sa din 30 mai 2018 referitoare la raportul anual privind funcționarea spațiului Schengen (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 30 mai 2018 referitoare la raportul anual privind funcționarea spațiului Schengen (13),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 25 noiembrie 2020 către Consiliu și Parlamentul European privind funcționarea mecanismului de evaluare și monitorizare Schengen în temeiul articolului 22 din Regulamentul (UE) nr. 1053/2013 al Consiliului (COM(2020)0779), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 25 noiembrie 2020 către Consiliu și Parlamentul European privind funcționarea mecanismului de evaluare și monitorizare Schengen în temeiul articolului 22 din Regulamentul (UE) nr. 1053/2013 al Consiliului (COM(2020)0779),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la situația din spațiul Schengen în urma epidemiei de COVID-19 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 iunie 2020 referitoare la situația din spațiul Schengen în urma epidemiei de COVID-19 (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Bulgaria și în România: eliminarea controalelor la frontierele interne terestre, maritime și aeriene (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 decembrie 2018 referitoare la aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Bulgaria și în România: eliminarea controalelor la frontierele interne terestre, maritime și aeriene (15),

| — | având în vedere raportul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) din 8 decembrie 2020 intitulat „Migration: fundamental rights issues at land borders” (Migrația: aspecte privind drepturile fundamentale la frontierele terestre), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) din 8 decembrie 2020 intitulat „Migration: fundamental rights issues at land borders” (Migrația: aspecte privind drepturile fundamentale la frontierele terestre),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a Directivei privind returnarea (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 decembrie 2020 referitoare la punerea în aplicare a Directivei privind returnarea (16),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la impactul măsurilor privind COVID-19 asupra democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la impactul măsurilor privind COVID-19 asupra democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale (17),

| — | având în vedere înființarea și activitatea în curs a Grupului de lucru pentru controlul Frontex al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere înființarea și activitatea în curs a Grupului de lucru pentru controlul Frontex al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere lucrările pregătitoare pentru prezenta rezoluție întreprinse de Grupul de lucru privind controlul Schengen al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, |
| --- | --- |

—

având în vedere lucrările pregătitoare pentru prezenta rezoluție întreprinse de Grupul de lucru privind controlul Schengen al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne,

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0183/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0183/2021),

| A. | întrucât spațiul Schengen este un mecanism unic și una dintre cele mai mari realizări ale Uniunii Europene, permițând – de peste 25 de ani – libera circulație a persoanelor în spațiul Schengen fără controale la frontierele interne; întrucât acest lucru a fost posibil printr-o varietate de măsuri compensatorii, cum ar fi consolidarea schimbului de informații prin crearea Sistemului de informații Schengen (SIS) și prin crearea unui mecanism de evaluare pentru a verifica aplicarea acquis-ului Schengen de către statele membre și a promova încrederea reciprocă în funcționarea spațiului Schengen; întrucât încrederea reciprocă necesită și solidaritate, securitate, cooperare judiciară și polițienească în materie penală, protecția comună a frontierelor externe ale UE și o înțelegere și o politică comună în privința vizelor și protecției datelor; |
| --- | --- |

A.

întrucât spațiul Schengen este un mecanism unic și una dintre cele mai mari realizări ale Uniunii Europene, permițând – de peste 25 de ani – libera circulație a persoanelor în spațiul Schengen fără controale la frontierele interne; întrucât acest lucru a fost posibil printr-o varietate de măsuri compensatorii, cum ar fi consolidarea schimbului de informații prin crearea Sistemului de informații Schengen (SIS) și prin crearea unui mecanism de evaluare pentru a verifica aplicarea acquis-ului Schengen de către statele membre și a promova încrederea reciprocă în funcționarea spațiului Schengen; întrucât încrederea reciprocă necesită și solidaritate, securitate, cooperare judiciară și polițienească în materie penală, protecția comună a frontierelor externe ale UE și o înțelegere și o politică comună în privința vizelor și protecției datelor;

| B. | întrucât un spațiu Schengen pe deplin funcțional și viitoarea sa extindere, pentru a include țările candidate la spațiul Schengen, rămân esențiale pentru continuarea integrării politice, economice și sociale, promovarea coeziunii și reducerea decalajelor dintre țări și regiuni, și este o condiție necesară pentru salvgardarea principiului liberei circulații; întrucât viitorul spațiului Schengen nu trebuie să fie afectat de fragmentare; |
| --- | --- |

B.

întrucât un spațiu Schengen pe deplin funcțional și viitoarea sa extindere, pentru a include țările candidate la spațiul Schengen, rămân esențiale pentru continuarea integrării politice, economice și sociale, promovarea coeziunii și reducerea decalajelor dintre țări și regiuni, și este o condiție necesară pentru salvgardarea principiului liberei circulații; întrucât viitorul spațiului Schengen nu trebuie să fie afectat de fragmentare;

| C. | întrucât eliminarea controalelor la frontierele interne este un element esențial și practic al ideii europene, așa cum o identifică cetățenii, și este vitală pentru funcționarea pieței interne; întrucât spațiul Schengen este amenințat inclusiv de utilizarea tot mai frecventă a controalelor la frontierele interne de către statele membre, în special în ultimii ani; |
| --- | --- |

C.

întrucât eliminarea controalelor la frontierele interne este un element esențial și practic al ideii europene, așa cum o identifică cetățenii, și este vitală pentru funcționarea pieței interne; întrucât spațiul Schengen este amenințat inclusiv de utilizarea tot mai frecventă a controalelor la frontierele interne de către statele membre, în special în ultimii ani;

| D. | întrucât, ca răspuns la pandemia de COVID-19, majoritatea statelor membre, inclusiv statele asociate spațiului Schengen, au reintrodus controale la frontierele interne sau le-au închis parțial sau total, sau pentru anumite tipuri de călători, inclusiv pentru cetățenii UE și membrii familiilor lor, precum și pentru resortisanții țărilor terțe care își au reședința pe teritoriul lor sau al unui alt stat membru; întrucât, în special la începutul pandemiei, lipsa unei coordonări reale a reintroducerii și ridicării controalelor la frontierele interne între statele membre și cu Comisia a pus sub semnul întrebării însuși conceptul de cooperare Schengen; |
| --- | --- |

D.

întrucât, ca răspuns la pandemia de COVID-19, majoritatea statelor membre, inclusiv statele asociate spațiului Schengen, au reintrodus controale la frontierele interne sau le-au închis parțial sau total, sau pentru anumite tipuri de călători, inclusiv pentru cetățenii UE și membrii familiilor lor, precum și pentru resortisanții țărilor terțe care își au reședința pe teritoriul lor sau al unui alt stat membru; întrucât, în special la începutul pandemiei, lipsa unei coordonări reale a reintroducerii și ridicării controalelor la frontierele interne între statele membre și cu Comisia a pus sub semnul întrebării însuși conceptul de cooperare Schengen;

| E. | întrucât, din 2015, statele membre au reintrodus controale la frontierele interne de 268 ori, ceea ce reprezintă o creștere semnificativă față de perioada 2006-2014, când controalele la frontierele interne au fost reintroduse doar de 35 de ori (18);; |
| --- | --- |

E.

întrucât, din 2015, statele membre au reintrodus controale la frontierele interne de 268 ori, ceea ce reprezintă o creștere semnificativă față de perioada 2006-2014, când controalele la frontierele interne au fost reintroduse doar de 35 de ori (18);;

| F. | întrucât Parlamentul European și-a exprimat în repetate rânduri dubiile cu privire la necesitatea și proporționalitatea multora dintre aceste controale la frontierele interne; |
| --- | --- |

F.

întrucât Parlamentul European și-a exprimat în repetate rânduri dubiile cu privire la necesitatea și proporționalitatea multora dintre aceste controale la frontierele interne;

| G. | întrucât încrederea reciprocă și cooperarea strânsă între statele membre sunt elemente esențiale ale fundamentului pe care a fost construit spațiul Schengen; |
| --- | --- |

G.

întrucât încrederea reciprocă și cooperarea strânsă între statele membre sunt elemente esențiale ale fundamentului pe care a fost construit spațiul Schengen;

| H. | întrucât, în ultimii ani, au fost adoptate instrumente legislative importante la nivelul UE pentru a îmbunătăți eficacitatea și eficiența controalelor la frontierele externe și a contribui la un nivel ridicat de securitate în spațiul de libertate, securitate și justiție; întrucât printre aceste instrumente se numără o nouă arhitectură pentru sistemele de informații ale UE și pentru interoperabilitatea acestora; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în ultimii ani, au fost adoptate instrumente legislative importante la nivelul UE pentru a îmbunătăți eficacitatea și eficiența controalelor la frontierele externe și a contribui la un nivel ridicat de securitate în spațiul de libertate, securitate și justiție; întrucât printre aceste instrumente se numără o nouă arhitectură pentru sistemele de informații ale UE și pentru interoperabilitatea acestora;

| I. | întrucât sunt în continuare semnalate acuzații de acte de violență împotriva migranților, inclusiv împotriva celor care solicită protecție internațională, precum și returnări la frontierele externe ale UE; întrucât Parlamentul European, OLAF, Frontex și Ombudsmanul European au lansat o investigație cu privire la aceste acuzații; întrucât Uniunea nu dispune încă de un mecanism de monitorizare efectivă a drepturilor fundamentale la frontierele sale externe; |
| --- | --- |

I.

întrucât sunt în continuare semnalate acuzații de acte de violență împotriva migranților, inclusiv împotriva celor care solicită protecție internațională, precum și returnări la frontierele externe ale UE; întrucât Parlamentul European, OLAF, Frontex și Ombudsmanul European au lansat o investigație cu privire la aceste acuzații; întrucât Uniunea nu dispune încă de un mecanism de monitorizare efectivă a drepturilor fundamentale la frontierele sale externe;

| J. | întrucât s-au identificat deficiențe grave în evaluarea Schengen din 2017 a aplicării acquis-ului Schengen de către Regatului Unit în ceea ce privește Sistemul de informații Schengen; |
| --- | --- |

J.

întrucât s-au identificat deficiențe grave în evaluarea Schengen din 2017 a aplicării acquis-ului Schengen de către Regatului Unit în ceea ce privește Sistemul de informații Schengen;

| K. | întrucât primul ciclu de evaluare a mecanismului de evaluare Schengen a evidențiat că este necesară o aplicare mai bună și mai rapidă a recomandărilor care decurg din evaluări, precum și realizarea reformelor adecvate, în special în ceea ce privește modul în care mecanismul evaluează respectarea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

K.

întrucât primul ciclu de evaluare a mecanismului de evaluare Schengen a evidențiat că este necesară o aplicare mai bună și mai rapidă a recomandărilor care decurg din evaluări, precum și realizarea reformelor adecvate, în special în ceea ce privește modul în care mecanismul evaluează respectarea drepturilor fundamentale;

| L. | întrucât evaluările anuale privind vulnerabilitatea, efectuate de Frontex, examinează capacitatea statelor membre de a contracara amenințările și provocările survenite la frontierele externe și recomandă acțiuni de remediere specifice pentru a atenua vulnerabilitățile, completând astfel evaluările realizate în cadrul mecanismului de evaluare Schengen; |
| --- | --- |

L.

întrucât evaluările anuale privind vulnerabilitatea, efectuate de Frontex, examinează capacitatea statelor membre de a contracara amenințările și provocările survenite la frontierele externe și recomandă acțiuni de remediere specifice pentru a atenua vulnerabilitățile, completând astfel evaluările realizate în cadrul mecanismului de evaluare Schengen;

| M. | întrucât nu s-a realizat încă aplicarea integrală a acquis-ului Schengen în privința eliminării controalelor la frontierele interne cu Bulgaria și România, deși Parlamentul solicitase deja acest lucru în rezoluția sa din 8 iunie 2011; |
| --- | --- |

M.

întrucât nu s-a realizat încă aplicarea integrală a acquis-ului Schengen în privința eliminării controalelor la frontierele interne cu Bulgaria și România, deși Parlamentul solicitase deja acest lucru în rezoluția sa din 8 iunie 2011;

| N. | întrucât Comisia, în comunicarea sa privind verificarea aplicării integrale a acquis-ului Schengen din 22 octombrie 2019, a afirmat că Croația a luat măsurile care se impun pentru a respecta condițiile necesare pentru aplicarea deplină a normelor Schengen; |
| --- | --- |

N.

întrucât Comisia, în comunicarea sa privind verificarea aplicării integrale a acquis-ului Schengen din 22 octombrie 2019, a afirmat că Croația a luat măsurile care se impun pentru a respecta condițiile necesare pentru aplicarea deplină a normelor Schengen;

Funcționarea spațiului Schengen

| 1. | consideră că pandemia de COVID-19 a afectat conceptul însuși al cooperării Schengen, și anume absența controalelor la frontierele interne și garantarea libertății de circulație; își reafirmă, în acest context, îngrijorarea cu privire la situația actuală în ceea ce privește controalele la frontierele interne din unele state membre și reamintește în acest sens că, deși sprijină întru totul măsurile de sănătate publică luate pentru a limita răspândirea COVID-19, orice măsuri de combatere a pandemiei și de restricționare a drepturilor și libertăților fundamentale trebuie să respecte întotdeauna atât spiritul, cât și litera legii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că, în temeiul dreptului actual al UE, controalele la frontierele interne pot fi reintroduse numai dacă sunt necesare, proporționale, temporare și constituie o măsură de ultimă instanță; își reiterează, în această privință, opinia că multe dintre prelungirile controalelor la frontierele interne din 2015 până azi nu au fost suficient justificate și nu au respectat normele privind prelungirea, necesitatea sau proporționalitatea, fiind, prin urmare, contrare legii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că Comisia a încercat să coordoneze un răspuns european comun; regretă, cu toate acestea, faptul că unele state membre continuă să introducă controale la frontierele interne, adesea în mod necoordonat, fără a acorda atenția cuvenită interesului european comun de a menține spațiul Schengen ca spațiu fără controale la frontierele interne; reafirmă că controalele introduse au avut un impact negativ asupra liberei circulații a mărfurilor, capitalurilor, serviciilor și persoanelor în Uniune; subliniază, în acest context, situația deosebit de dificilă a lucrătorilor transfrontalieri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că, deși a identificat deficiențe semnificative în aplicarea acquis-ului Schengen, Comisia a fost lentă sau de-a dreptul reticentă în a iniția proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; solicită din nou Comisiei să exercite un control adecvat asupra aplicării acquis-ului Schengen, să evalueze dacă principiile necesității și proporționalității sunt respectate și să recurgă la proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor atunci când este necesar; subliniază necesitatea stringentă de a consolida încrederea reciprocă și cooperarea între statele Schengen și de a asigura o guvernanță adecvată a spațiului Schengen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reafirmă că statele membre trebuie să respecte legislația consacrată în tratate și în Cartă și să ia măsuri la frontiere într-un mod legal și nediscriminatoriu; consideră că este de o importanță vitală să existe o dezbatere politică și publică regulată privind funcționarea spațiului Schengen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | constată cu îngrijorare că în legislatura actuală nu s-a realizat încă niciun progres în revizuirea Codului frontierelor Schengen, negocierile interinstituționale fiind încă blocate în Consiliu; salută anunțul Comisiei că va prezenta noi propuneri privind guvernanța Schengen; este dezamăgit că, neprezentându-și raportul anual privind funcționarea spațiului fără controale interne (articolul 33 din Codul frontierelor Schengen) și raportul anual cuprinzător prevăzut la articolul 20 din Mecanismul de evaluare a Schengen (SEMM), Comisia continuă să-și neglijeze obligația de raportare către Parlament, obstrucționând astfel monitorizarea și dezbaterea politică constructivă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ținând seama de numeroasele sale solicitări de aplicare integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Bulgaria și România, solicită insistent Consiliului să-și onoreze angajamentul, să ia imediat decizia de a elimina controalele la frontierele interne terestre, maritime și aeriene și să permită acestor țări să se alăture, cu drepturi depline, spațiului de liberă circulație fără controale la frontierele interne; este pregătit, atunci când este consultat de Consiliu în conformitate cu articolul 4 din Actul de aderare, să-și exprime opinia cu privire la aplicarea integrală a dispozițiilor acquis-ului Schengen în Croația; consideră că solidaritatea și responsabilitatea sunt de datoria tuturor și că viitorul spațiului Schengen trebuie să fie fără fragmentare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că este esențial ca politica de vize a UE să fie eficientă, ușor de utilizat și sigură și salută, în acest sens, intenția Comisiei de a digitaliza procedura de acordare a vizelor până în 2025; consideră că integrarea resortisanților țărilor terțe care sunt rezidenți pe termen lung în statele membre reprezintă un element esențial în promovarea coeziunii economice și sociale și, prin urmare, solicită să se aibă în vedere armonizarea normelor minime pentru eliberarea vizelor și a permiselor de ședere pe termen lung; |
| --- | --- |

8.

| 9. | cere din nou statelor membre să transpună corespunzător Directiva privind returnarea (19) sub toate aspectele sale și invită Comisia să monitorizeze transpunerea; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează statele membre să îmbunătățească schimbul de informații și să dezvolte cooperarea polițienească transfrontalieră, de exemplu prin utilizarea mai frecventă a echipelor comune de anchetă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută faptul că o serie de acțiuni solicitate în raportul anual anterior (20) au fost puse în aplicare între timp (și anume, revizuirea cadrului legislativ al Sistemului de informații Schengen și reforma Eurosur); constată totuși că majoritatea recomandărilor formulate rămân în continuare valabile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că funcționarea eficientă a frontierelor externe este esențială pentru viabilitatea spațiului Schengen; ia act cu îngrijorare de faptul că rapoartele de evaluare Schengen și analiza vulnerabilităților continuă să indice deficiențe și vulnerabilități în ceea ce privește protecția și managementul frontierelor externe; invită statele membre să aplice recomandările adresate de Consiliu și de Frontex în vederea remedierii deficiențelor și vulnerabilităților, în special recomandările referitoare la respectarea drepturilor fundamentale în acțiunile de management al frontierelor; subliniază importanța măsurilor legislative adoptate recent; |
| --- | --- |

12.

| 13. | este îngrijorat de impactul restricțiilor de călătorie existente asupra drepturilor refugiaților și ale persoanelor care solicită protecție internațională; invită Comisia și statele membre să se asigure că adoptarea acestor măsuri respectă întru totul cerințele prevăzute la articolele 3 și 4 din Codul frontierelor Schengen și cele din Cartă; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la acuzațiile repetate de implicare a Frontex în returnări și la semnalările unor posibile încălcări ale drepturilor fundamentale în contextul activității agenției și consideră că trebuie consolidate și aplicate efectiv mecanismele interne de raportare, precum și controlul parlamentar și public asupra activităților Frontex; subliniază că articolul 46 din Regulamentul privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european prevede ca directorul executiv al Frontex să dispună suspendarea, încetarea sau neînceperea unei acțiuni atunci când nu sunt îndeplinite condițiile de desfășurare a acesteia, printre care respectarea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | își exprimă, în această privință, sprijinul total pentru înființarea și pentru activitatea în curs a Grupului de lucru pentru controlul Frontex al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, al cărui scop este de a evalua toate aspectele desfășurării activităților și organizării Frontex, rolul și resursele sale consolidate pentru managementul integrat al frontierelor și aplicarea corectă a acquis-ului UE, inclusiv respectarea drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la numărul ridicat de decese în Marea Mediterană; reamintește, de asemenea, că atât dreptul Uniunii, cât și dreptul internațional prevăd obligația de a acorda asistență oricărei persoane aflate în pericol pe mare și că acțiunile de căutare și salvare reprezintă o componentă esențială a managementului european integrat al frontierelor, conform Regulamentului privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european; invită Frontex să îmbunătățească substanțial informațiile disponibile cu privire la activitățile sale operaționale pe mare, inclusiv printr-o raportare periodică și adecvată către Parlament, cum ar fi în ceea ce privește cooperarea sa cu Centrul de coordonare a salvării pe mare din Tripoli și cu paza de coastă libiană; |
| --- | --- |

16.

| 17. | este profund îngrijorat de semnalările persistente grave de violențe și returnări la frontierele externe, inclusiv dintr-un stat membru în altul și apoi într-o țară din afara UE; reiterează faptul că statele membre au obligația de a preveni trecerile neautorizate ale frontierei și reamintește că această obligație nu aduce atingere drepturilor persoanelor care solicită protecție internațională; invită Comisia și statele membre să promoveze și să efectueze investigații eficace, independente și prompte cu privire la orice acuzații de returnări și rele tratamente la frontiere și să se asigure că deficiențele sunt remediate imediat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | constată lipsa unor mecanisme adecvate de monitorizare pentru a asigura respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept în managementul frontierelor externe și consideră că Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) trebuie să i se acorde un rol operațional crescut în această privință, inclusiv prin intermediul Mecanismului de evaluare și monitorizare Schengen; invită statele membre să se asigure că sunt înființate efectiv organisme naționale de monitorizare, că sunt capabile să-și îndeplinească rolul și că dispun de resurse suficiente, de competențe adecvate și de un nivel ridicat de independență; încurajează statele membre să investească în permanență în conduita profesională a autorităților de frontieră, inclusiv în instruirea cu privire la legislația referitoare la azil și refugiați, în coordonare cu Frontex, FRA, UNHCR și organizațiile neguvernamentale de sector; |
| --- | --- |

18.

| 19. | regretă profund întârzierea aplicării dispozițiilor privind drepturile fundamentale din noul Regulament privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, cum ar fi recrutarea a 40 de observatori pentru drepturile fundamentale până la 5 decembrie 2020, astfel cum se prevede în regulament; salută publicarea anunțurilor de posturi vacante și solicită finalizarea urgentă a recrutărilor în curs; subliniază că toți observatorii recrutați trebuie să fie în măsură să-și îndeplinească sarcinile în conformitate cu articolul 110 din Regulamentul privind Poliția de frontieră și garda de coastă la nivel european, și trebuie recrutați la un nivel de administrator adecvat pentru a-și îndeplini sarcinile; solicită, de asemenea, ca independența mecanismului de tratare a plângerilor al Agenției să fie crescută, prin implicarea experților din cadrul FRA și al instituțiilor naționale din domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

19.

Mecanismul de evaluare și monitorizare Schengen (SEMM)

| 20. | consideră că SEMM a adus îmbunătățiri semnificative guvernanței spațiului Schengen și a contribuit la asigurarea funcționării acestuia prin consolidarea încrederii reciproce și a responsabilității colective; subliniază, cu toate acestea, natura sui generis a mecanismului de evaluare în cadrul dreptului Uniunii și reamintește că Comisia poartă responsabilitatea ultimă pentru asigurarea aplicării tratatelor și a măsurilor adoptate de instituții în temeiul acestora; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută intenția Comisiei de a revizui SEMM; reamintește discuțiile privind temeiul juridic al SEMM din cadrul negocierilor pachetului de măsuri privind guvernanța Schengen din 2012 și insistă să fie implicat în reforma mecanismului de pe o poziție de egalitate cu Consiliul, de preferat prin utilizarea procedurii legislative ordinare sau prin utilizarea aceleiași metode ca și în cazul adoptării Regulamentului (UE) nr. 1053/2013 (21) al Consiliului de instituire a SEMM; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că este important să se introducă în toate reformele termene-limită clare pentru toate etapele procedurii, inclusiv pentru aplicarea recomandărilor de către statele membre, pentru evaluarea propunerilor Comisiei de către Grupul de lucru SCH-EVAL și pentru prezentarea planurilor de acțiune; reiterează, de asemenea, că este important ca planificarea multianuală și anuală să fie mai flexibilă și să se consolideze rolul Comisiei, mai ales atunci când statele membre nu emit niciun aviz și când sunt necesare vizite cu adevărat neanunțate; consideră că situația drepturilor fundamentale trebuie analizată consecvent în cadrul evaluărilor Schengen; consideră, în cele din urmă, că rolul de control al Parlamentului și creșterea transparenței procesului ar trebui să fie elemente esențiale ale reformei; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia să aloce resurse suficiente pentru a asigura o evaluare cuprinzătoare a sistemului Schengen, inclusiv prin creșterea numărului de vizite la fața locului în statele membre; subliniază că, deși Comisia a adoptat 198 de rapoarte de evaluare în perioada 2015-2019, doar 45 de evaluări Schengen au fost închise; invită statele membre să accelereze transpunerea în practică a concluziilor evaluărilor și a recomandărilor Consiliului; ia act de faptul că primul ciclu de evaluare Schengen a durat cinci ani; consideră că procesul de evaluare și adoptare a recomandărilor, care durează în medie 32 săptămâni, ar trebui accelerat și invită în special Consiliul să accelereze adoptarea recomandărilor emise de Comisie; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Consiliul să poarte discuții periodice la nivel ministerial cu privire la buna funcționare a spațiului Schengen, inclusiv în situațiile în care rapoartele de evaluare evidențiază deficiențe grave, asumându-și astfel rolul politic conferit prin procesul de evaluare Schengen; solicită, de asemenea, Comisiei Europene și Consiliului să împiedice orice compromitere a scopului acestui mecanism, verificând dacă au fost îndeplinite toate condițiile preliminare pentru eliminarea controalelor la frontierele interne cu un stat candidat și dacă acquis-ul Schengen este aplicat în mod corespunzător de statele care în care este integral în vigoare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că viitorul mecanism de evaluare Schengen trebuie să conțină o evaluare a activităților operaționale ale Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă, având în vedere rolul tot mai important al acesteia în gestionarea frontierelor externe și în operațiunile de returnare; consideră, de asemenea, că ar trebui crescută sinergia mecanismului cu evaluarea vulnerabilităților realizată de Poliția de frontieră și Garda de coastă la nivel european; reiterează faptul că trebuie evitate suprapunerile și că evaluatorii Schengen trebuie să aibă acces la rezultatele evaluării vulnerabilităților; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că drepturile fundamentale constituie o componentă esențială a aplicării managementului integrat al frontierelor; reamintește, în plus, că acquis-ul Schengen trebuie aplicat în conformitate cu Carta; subliniază, prin urmare, că evaluările Schengen trebuie să analizeze și dacă drepturile fundamentale sunt respectate la frontierele externe, incluzând interzicerea returnării, dreptul la respectarea demnității umane, principiul nediscriminării și dreptul de a solicita protecție internațională; consideră că viitorul mecanism ar trebui să prevadă participarea unor experți din cadrul FRA ca membri oficiali ai echipei responsabile cu efectuarea vizitelor la fața locului în vederea oricăror evaluări ale gestionării frontierelor externe și returnărilor; consideră că toate agențiile JAI de resort ar trebui să aibă posibilitatea de a participa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că, dacă se detectează deficiențe grave, trebuie luate mult mai rapid măsurile corespunzătoare pentru a le remedia fără întârziere; este de părere că mecanismul revizuit ar trebui să includă o definiție a conceptului de „deficiență gravă” și o procedură accelerată de urmat în cazul detectării unor astfel de deficiențe; consideră că actualelor liste de bune practici fără caracter obligatoriu ar trebui să li se atribuie un statut oficial în dreptul Uniunii, devenind manuale, pentru a crește transparența și a permite ca evaluările să se desfășoare pe baza unor criterii obiective; |
| --- | --- |

27.

| 28. | își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că Comisia nu a prezentat raportul anual prevăzut la articolul 20 din Regulamentul (UE) nr. 1053/2013, în pofida numeroaselor solicitări din partea Parlamentului și a Consiliului în acest sens; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că, pentru a promova buna guvernare și transparența, instituțiile Uniunii ar trebui să își desfășoare activitatea într-un mod cât mai deschis; consideră că Comisia ar trebui să publice pe site-ul său de internet informații privind procesele de evaluare din fiecare stat membru și privind respectarea recomandărilor Consiliului de către statele membre; consideră, de asemenea, că Comisia ar trebui să ofere o platformă adecvată pentru accesul securizat și criptat la informațiile clasificate din documentele de evaluare Schengen pentru actorii cu drepturi de acces, în special deputații în Parlamentul European, pentru a facilita exercitarea controlului democratic; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ia act de faptul că, pentru a examina frontiera externă, Comisia a efectuat o nouă vizită în Croația în noiembrie 2020 și a reconfirmat faptul că au fost îndeplinite condițiile necesare pentru aplicarea acquis-ului Schengen; invită Croația să continue acțiunile în curs și să remedieze toate deficiențele identificate, în special în privința formării personalului, a nivelului de personal și a capacității de supraveghere a frontierelor terestre; insistă asupra unei evaluări detaliate a respectării drepturilor fundamentale în urma semnalărilor repetate, din partea ONG-urilor și mass-media, de abuzuri, violență și returnări forțate comise de polițiști de frontieră; salută instituirea unui mecanism independent de monitorizare a acțiunilor ofițerilor de poliție asupra migranților și solicitanților de protecție internațională în situație neregulamentară; invită Comisia să evalueze în continuare, în toate statele membre, conformitatea operațiunilor de management al frontierelor cu cerințele privind drepturile fundamentale și să ia măsurile necesare în cazul încălcării drepturilor omului; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază deficiențele recurente și domeniile sistemului Schengen în care se pot aduce îmbunătățiri, potrivit concluziilor Comisiei: transpunerea, aplicarea și asigurarea respectării acquis-ului Schengen într-un mod incomplet sau neconform; personal insuficient și calificări și/sau formarea inadecvată a personalului; practici naționale divergente și inconsecvente, din cauza implementării incoerente a acquis-ului Schengen; structuri administrative fragmentate, cu nivel insuficient de coordonare și integrare a diferitelor autorități; obstacole practice, tehnologice și reglementare pentru cooperarea în spațiul Schengen; reamintește că aceste probleme constituie obstacole fundamentale în calea funcționării adecvate a sistemului Schengen și invită insistent statele membre să le acorde, în sfârșit, atenția cuvenită; |
| --- | --- |

31.

Utilizarea sistemelor informatice la scară largă în domeniul justiției și afacerilor interne

| 32. | ia act de progresele realizate în dezvoltarea noilor sisteme informatice la scară largă și în interoperabilitatea dintre acestea; invită statele membre, Comisia și agențiile implicate să respecte calendarul de aplicare stabilit, care prevede implementarea noilor sisteme informatice, finalizarea reformei sistemelor existente și interoperabilitatea lor până la sfârșitul anului 2023; constată, de asemenea, necesitatea unui cadru juridic stabil pentru implementarea sistemelor; reamintește că utilizarea acestor sisteme va afecta și dreptul la viață privată și la protecția datelor al persoanelor ale căror informații vor fi stocate în aceste sisteme și subliniază necesitatea de a respecta garanțiile prevăzute în actele juridice de instituire a sistemelor pe tot parcursul implementării; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește rolul esențial al eu-LISA în crearea noilor sisteme informatice; subliniază, de asemenea, importanța componentei naționale în arhitectura generală a acestor sisteme și invită insistent statele membre să aloce resursele financiare și umane adecvate pentru o implementare în timp util; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută acordul politic la care s-a ajuns cu privire la reformarea Sistemului de informații privind vizele (VIS), în special stabilirea unui termen-limită clar și juridic obligatoriu pentru începerea operațiunilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | evidențiază intensificarea substanțială a activității Birourilor pentru solicitarea de informații suplimentare la intrarea pe teritoriul național (SIRENE) și invită din nou statele membre să crească mijloacele de care dispun birourile SIRENE, asigurându-le resurse financiare și umane adecvate pentru a-și îndeplini funcțiile; |
| --- | --- |

35.

| 36. | recunoaște studiile realizate de Centrul Comun de Cercetare privind utilizarea amprentelor digitale, a amprentelor palmare, a imaginilor faciale și a ADN-ului în Sistemul de informații Schengen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că Comisia și Consiliul și-au neglijat grav obligațiile după ce au fost detectate deficiențe grave în utilizarea de către Regatul Unit a Sistemului de informații Schengen, identificate în evaluarea din 2017; reamintește cererea Grupului de lucru Schengen a deconecta imediat Regatul Unit, exprimată în scrisorile adresate Comisiei și Președinției Consiliului la 15 iunie 2020; observă că, în calitate de țară terță, Regatul Unit nu mai are acces la Sistemul de informații Schengen; solicită monitorizarea atentă a continuării cooperării în materie de securitate între UE și Regatul Unit pe durata celor șase luni pentru transferul datelor convenite prin Acordul comercial și de cooperare UE-UK; |
| --- | --- |

37.

Ciclul multianual de politică strategică pentru un management european integrat al frontierelor

| 38. | salută analiza strategică a riscurilor pentru managementul european integrat al frontierelor, prezentată de Frontex ca prim pas al noului ciclu de politici; |
| --- | --- |

38.

Viitorul spațiului Schengen

| 39. | constată că diversele crize din ultimii ani, printre care actuala pandemie, și acțiunile în mare parte necoordonate și uneori unilaterale întreprinse de statele membre erodează încrederea reciprocă și pun în pericol spațiul Schengen; este convins că, în consecință, trebuie intensificate eforturile de găsire a unor soluții globale și că aceste măsuri ar trebui armonizate în mod corespunzător; salută, în acest context, intenția Comisiei de a adopta o strategie privind viitorul spațiului Schengen, precum și înființarea unui forum Schengen, care ar trebui să permită și dezbateri politice la nivel înalt privind situația și viitorul Schengen cu Parlamentul și Consiliul; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că Codul frontierelor Schengen, în special normele privind controalele la frontierele interne, nu mai este adecvat scopurilor actuale, impunându-se o reformă urgentă substanțială pentru a consolida încrederea reciprocă și solidaritatea, pentru a-i proteja integritatea și pentru a restabili integral spațiul Schengen; constată, în acest sens, că sunt necesare norme mai clare privind urgențele de sănătate publică; subliniază că, deși reintroducerea controalelor la frontierele interne rămâne o decizie a fiecărui stat membru, aceasta ar trebui să fie întotdeauna o măsură de ultimă instanță, luată pentru o perioadă limitată, iar controalele trebuie să fie necesare și proporționale cu gravitatea amenințării identificate, acordând o atenție deosebită impactului lor asupra dreptului la liberă circulație și principiului nediscriminării, precum și efectelor lor asupra regiunilor de frontieră, și păstrând distincția între diferitele temeiuri juridice; consideră că, de fiecare dată când controalele la frontieră sunt prelungite de un stat membru, ar trebui aplicate garanții și măsuri de supraveghere suplimentare și că, indiferent de circumstanțe, astfel de măsuri ar trebui retrase imediat ce motivele pentru care au fost luate încetează să existe; |
| --- | --- |

40.

| 41. | consideră că ar trebui prevăzut un mecanism de consultare structurat și transparent în caz de criză, pentru a stabili măsuri de atenuare sau măsuri alternative la controalele la frontierele interne și norme uniforme obligatorii aplicabile la frontierele externe; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită administrația Parlamentului să înființeze o unitate specială de sprijin pentru guvernanța Schengen, pentru ca Parlamentul să-și poată exercita corespunzător funcțiile de control democratic și monitorizare în ceea ce privește acquis-ul Schengen; |
| --- | --- |

42.

o

o
  o

| 43. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, parlamentelor naționale ale statelor membre și Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  JO L 312, 7.12.2018, p. 1.

(2)  JO L 312, 7.12.2018, p. 14.

(3)  JO L 312, 7.12.2018, p. 56.

(4)  JO L 135, 22.5.2019, p. 27.

(5)  JO L 135, 22.5.2019, p. 85.

(6)  JO L 236, 19.9.2018, p. 1.

(7)  JO L 236, 19.9.2018, p. 72.

(8)  JO L 107, 6.4.2020, p. 1.

(9)  JO L 295, 14.11.2019, p. 1.

(10)  JO L 188, 12.7.2019, p. 25.

(11)  JO C 86 I, 16.3.2020, p. 1.

(12)  JO L 337, 14.10.2020, p. 3.

(13)  JO C 76, 9.3.2020, p. 106.

(14)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0175.

(15)  JO C 388, 13.11.2020, p. 18.

(16)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0362.

(17)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0307.

(18)  Situația la 19 mai 2021, https://ec.europa.eu/home-affairs/policies/schengen-borders-and-visa/schengen-area_en

(19)  Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (JO L 348, 24.12.2008, p. 98).

(20)  JO C 76, 9.3.2020, p. 106.

(21)  Regulamentul (UE) nr. 1053/2013 al Consiliului din 7 octombrie 2013 de instituire a unui mecanism de evaluare și monitorizare în vederea verificării aplicării acquis-ului Schengen și de abrogare a Deciziei Comitetului executiv din 16 septembrie 1998 de instituire a Comitetului permanent pentru evaluarea și punerea în aplicare a Acordului Schengen (JO L 295, 6.11.2013, p. 27).

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/167 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/167

---

P9_TA(2021)0353

Un nou SEC pentru cercetare și inovare

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la un nou SEC pentru cercetare și inovare (2021/2524(RSP))

(2022/C 99/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la un nou SEC pentru cercetare și inovare (O-000031/2021 – B9-0026/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la un nou SEC pentru cercetare și inovare (O-000031/2021 – B9-0026/2021),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 referitoare la un nou SEC pentru cercetare și inovare (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 referitoare la un nou SEC pentru cercetare și inovare (COM(2020)0628),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 1 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 1 decembrie 2020,

| — | având în vedere raportul intermediar privind Spațiul european de cercetare (SEC) pentru perioada 2016-2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intermediar privind Spațiul european de cercetare (SEC) pentru perioada 2016-2018,

| — | având în vedere Tabloul de bord european privind inovarea din 23 iunie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tabloul de bord european privind inovarea din 23 iunie 2020,

| — | având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 6 octombrie 2020 pronunțată în cauza C-66/18 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) din 6 octombrie 2020 pronunțată în cauza C-66/18 (1),

| — | având în vedere recomandarea Comisiei din 11 martie 2005 referitoare la Carta europeană a cercetătorilor și la Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei din 11 martie 2005 referitoare la Carta europeană a cercetătorilor și la Codul de conduită pentru recrutarea cercetătorilor (2),

| — | având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 136 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie,

| A. | întrucât finalizarea SEC prin realizarea liberei circulații a cercetătorilor și a liberei circulații a cunoștințelor științifice și a tehnologiei constituie o prioritate-cheie pentru Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

A.

întrucât finalizarea SEC prin realizarea liberei circulații a cercetătorilor și a liberei circulații a cunoștințelor științifice și a tehnologiei constituie o prioritate-cheie pentru Uniunea Europeană;

| B. | întrucât SEC a avut în vedere depășirea fragmentării eforturilor naționale în domeniul cercetării și inovării (C&I) prin reducerea disparităților dintre cadrele de reglementare și cele administrative; |
| --- | --- |

B.

întrucât SEC a avut în vedere depășirea fragmentării eforturilor naționale în domeniul cercetării și inovării (C&I) prin reducerea disparităților dintre cadrele de reglementare și cele administrative;

| C. | întrucât SEC a asigurat mecanisme importante pentru a asigura libera circulație a cercetătorilor și schimbul de tehnologii ale cunoașterii și de inovare; întrucât, în plus, SEC este un cadru consacrat, bine cunoscut, care stimulează acțiunile transfrontaliere comune de C&I între cercetătorii din statele membre și „centrele SEC”; |
| --- | --- |

C.

întrucât SEC a asigurat mecanisme importante pentru a asigura libera circulație a cercetătorilor și schimbul de tehnologii ale cunoașterii și de inovare; întrucât, în plus, SEC este un cadru consacrat, bine cunoscut, care stimulează acțiunile transfrontaliere comune de C&I între cercetătorii din statele membre și „centrele SEC”;

| D. | întrucât cercetarea trebuie să se bazeze pe principiile fundamentale ale integrității cercetării, iar Codul european de conduită pentru integritatea cercetării elaborat de Federația Europeană a Academiilor de Științe și Umaniste (ALLEA) ar trebui considerat o referință pentru comunitatea de cercetare; întrucât independența și obiectivitatea sunt elemente-cheie pentru edificarea și menținerea încrederii în știință; |
| --- | --- |

D.

întrucât cercetarea trebuie să se bazeze pe principiile fundamentale ale integrității cercetării, iar Codul european de conduită pentru integritatea cercetării elaborat de Federația Europeană a Academiilor de Științe și Umaniste (ALLEA) ar trebui considerat o referință pentru comunitatea de cercetare; întrucât independența și obiectivitatea sunt elemente-cheie pentru edificarea și menținerea încrederii în știință;

| E. | întrucât accelerarea C&I în Uniunea Europeană și îmbunătățirea colaborării dintre C&I privată și publică în statele membre în vederea introducerii timpurii pe piață și a adoptării în societate a noilor soluții tehnologice și îmbunătățirea celor existente sunt vitale pentru atingerea obiectivelor noastre climatice, realizarea tranziției digitale și redresarea economiei europene; întrucât crearea de locuri de muncă de înaltă calitate oferă oportunități economice pentru UE; întrucât investițiile în cercetarea fundamentală înseamnă investiții în viitor și întrucât finanțarea unor astfel de cercetări nu ar trebui să fie legată intrinsec de profitabilitatea economică; întrucât progresele științifice majore au rezultat din cercetarea finanțată din fonduri publice; |
| --- | --- |

E.

întrucât accelerarea C&I în Uniunea Europeană și îmbunătățirea colaborării dintre C&I privată și publică în statele membre în vederea introducerii timpurii pe piață și a adoptării în societate a noilor soluții tehnologice și îmbunătățirea celor existente sunt vitale pentru atingerea obiectivelor noastre climatice, realizarea tranziției digitale și redresarea economiei europene; întrucât crearea de locuri de muncă de înaltă calitate oferă oportunități economice pentru UE; întrucât investițiile în cercetarea fundamentală înseamnă investiții în viitor și întrucât finanțarea unor astfel de cercetări nu ar trebui să fie legată intrinsec de profitabilitatea economică; întrucât progresele științifice majore au rezultat din cercetarea finanțată din fonduri publice;

| F. | întrucât, ca regulă generală, C&I ar trebui să respecte principiul neutralității tehnologice; întrucât este important să se sublinieze, cu toate acestea, că alegerile tehnologice trebuie să respecte cadrul de politică existent; |
| --- | --- |

F.

întrucât, ca regulă generală, C&I ar trebui să respecte principiul neutralității tehnologice; întrucât este important să se sublinieze, cu toate acestea, că alegerile tehnologice trebuie să respecte cadrul de politică existent;

| G. | întrucât C&I sunt esențiale pentru a permite redresarea Europei, pentru a sprijini și a accelera tranziția digitală și tranziția verde într-un mod responsabil din punct de vedere social, pentru a consolida sustenabilitatea și competitivitatea Uniunii și a întări reziliența acesteia; |
| --- | --- |

G.

întrucât C&I sunt esențiale pentru a permite redresarea Europei, pentru a sprijini și a accelera tranziția digitală și tranziția verde într-un mod responsabil din punct de vedere social, pentru a consolida sustenabilitatea și competitivitatea Uniunii și a întări reziliența acesteia;

| H. | întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat în mod negativ numeroși tineri cercetători care s-au confruntat cu deteriorarea condițiilor de muncă și cu un acces redus la laboratoare și la alte facilități esențiale și, prin urmare, au mai puține oportunități de a-și finaliza proiectele și de a obține calificările necesare pentru avansarea în carieră; |
| --- | --- |

H.

întrucât criza provocată de pandemia de COVID-19 a afectat în mod negativ numeroși tineri cercetători care s-au confruntat cu deteriorarea condițiilor de muncă și cu un acces redus la laboratoare și la alte facilități esențiale și, prin urmare, au mai puține oportunități de a-și finaliza proiectele și de a obține calificările necesare pentru avansarea în carieră;

| I. | întrucât femeile ocupă doar 24 % din posturile de conducere din sectorul învățământului superior din Uniunea Europeană; întrucât ele sunt încă subreprezentate în rândul doctoranzilor în mai multe discipline științifice, tehnologice, inginerești și matematice (STIM), inclusiv TIC și inginerie, dar și în domeniile producției și construcțiilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât femeile ocupă doar 24 % din posturile de conducere din sectorul învățământului superior din Uniunea Europeană; întrucât ele sunt încă subreprezentate în rândul doctoranzilor în mai multe discipline științifice, tehnologice, inginerești și matematice (STIM), inclusiv TIC și inginerie, dar și în domeniile producției și construcțiilor;

| J. | întrucât o abordare mai sinergică a altor programe de finanțare și politici ale UE ar putea valorifica, în special, capacitățile de C&I acumulate în ultimul deceniu în țările mai puțin performante; întrucât acest lucru ar necesita punerea în comun a resurselor pentru a sprijini activitățile de promovare a dezvoltării capitalului uman și introducerea de tehnologii inovatoare și de noi modele de afaceri, precum și pentru a sprijini întreținerea și dezvoltarea infrastructurii; întrucât o combinație specifică de investiții ale fondurilor structurale în cadrul priorităților de specializare inteligentă cu inițiative excelente de C&I sprijinite de programul-cadru ar putea îmbunătăți în mod semnificativ performanța anumitor regiuni și ar putea întări SEC în ansamblu; întrucât, în acest context, este, de asemenea, important să se sublinieze necesitatea de a optimiza și a coordona mai bine utilizarea infrastructurilor de cercetare la nivelul UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât o abordare mai sinergică a altor programe de finanțare și politici ale UE ar putea valorifica, în special, capacitățile de C&I acumulate în ultimul deceniu în țările mai puțin performante; întrucât acest lucru ar necesita punerea în comun a resurselor pentru a sprijini activitățile de promovare a dezvoltării capitalului uman și introducerea de tehnologii inovatoare și de noi modele de afaceri, precum și pentru a sprijini întreținerea și dezvoltarea infrastructurii; întrucât o combinație specifică de investiții ale fondurilor structurale în cadrul priorităților de specializare inteligentă cu inițiative excelente de C&I sprijinite de programul-cadru ar putea îmbunătăți în mod semnificativ performanța anumitor regiuni și ar putea întări SEC în ansamblu; întrucât, în acest context, este, de asemenea, important să se sublinieze necesitatea de a optimiza și a coordona mai bine utilizarea infrastructurilor de cercetare la nivelul UE;

| K. | întrucât abordarea care favorizează includerea Comisiei, de a alinia SEC la Spațiul european al educației și la politica industrială europeană pentru a promova sinergiile dintre aceste politici interdependente, ar trebui să conducă la sinergii mai degrabă decât la o complexitate mai mare în SEC, în Spațiul european al educației sau în politica industrială; |
| --- | --- |

K.

întrucât abordarea care favorizează includerea Comisiei, de a alinia SEC la Spațiul european al educației și la politica industrială europeană pentru a promova sinergiile dintre aceste politici interdependente, ar trebui să conducă la sinergii mai degrabă decât la o complexitate mai mare în SEC, în Spațiul european al educației sau în politica industrială;

| L. | întrucât SEC ar trebui să contribuie la multiplele strategii și angajamente internaționale ale UE, cum ar fi strategiile pentru IMM-uri și strategiile digitale, Pactul verde european și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; |
| --- | --- |

L.

întrucât SEC ar trebui să contribuie la multiplele strategii și angajamente internaționale ale UE, cum ar fi strategiile pentru IMM-uri și strategiile digitale, Pactul verde european și obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU;

| M. | întrucât deschiderea către lume și colaborarea internațională sunt esențiale pentru succesul politicilor UE în domeniul C&I; întrucât țările asociate la programul-cadru fac parte integrantă din SEC și contribuie deja la obiectivele acestuia; întrucât vecinătatea europeană merită o atenție deosebită; întrucât toate țările sale din est și sud ar trebui să beneficieze de schimburi științifice și de cooperarea cu statele membre ale UE; |
| --- | --- |

M.

întrucât deschiderea către lume și colaborarea internațională sunt esențiale pentru succesul politicilor UE în domeniul C&I; întrucât țările asociate la programul-cadru fac parte integrantă din SEC și contribuie deja la obiectivele acestuia; întrucât vecinătatea europeană merită o atenție deosebită; întrucât toate țările sale din est și sud ar trebui să beneficieze de schimburi științifice și de cooperarea cu statele membre ale UE;

| N. | întrucât SEC nu poate fi finalizat fără garantarea libertății universitare în cadrul Uniunii și fără respectarea dispozițiilor Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene referitoare la libertatea universitară, libertatea de a înființa instituții de învățământ superior și libertatea de a desfășura o activitate comercială; întrucât, potrivit CJUE, libertatea universitară cuprinde nu numai o dimensiune individuală în măsura în care este asociată cu libertatea de exprimare și, în special, în domeniul cercetării, libertatea de comunicare, libertatea de cercetare și de diseminare a rezultatelor, ci și o dimensiune instituțională și organizațională reflectată în autonomia instituțiilor universitare; |
| --- | --- |

N.

întrucât SEC nu poate fi finalizat fără garantarea libertății universitare în cadrul Uniunii și fără respectarea dispozițiilor Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene referitoare la libertatea universitară, libertatea de a înființa instituții de învățământ superior și libertatea de a desfășura o activitate comercială; întrucât, potrivit CJUE, libertatea universitară cuprinde nu numai o dimensiune individuală în măsura în care este asociată cu libertatea de exprimare și, în special, în domeniul cercetării, libertatea de comunicare, libertatea de cercetare și de diseminare a rezultatelor, ci și o dimensiune instituțională și organizațională reflectată în autonomia instituțiilor universitare;

Obiective

| 1. | salută comunicarea Comisiei privind un nou SEC pentru cercetare și inovare, care stabilește obiectivele și acțiunile strategice ce urmează să fie puse în aplicare în strânsă cooperare cu statele membre, pentru a acorda prioritate investițiilor și reformelor în C&I, pentru a atinge obiectivul de 3 % din PIB, pentru a îmbunătăți accesul la excelență al cercetătorilor din întreaga UE și pentru a permite rezultatelor cercetării să ajungă la comunitatea științifică, societate și la economia reală, asigurând, în același timp, faptul că C&I finanțate din fonduri publice contribuie cu adevărat la bunăstarea societății; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită statele membre să adopte un Pact pentru cercetare și inovare în Europa, care să includă următoarele angajamente ce trebuie îndeplinite până în 2030: să crească cheltuielile publice pentru C&I de la nivelul mediu actual de 0,81 % din PIB la 1,25 % într-un mod coordonat la nivelul UE; să crească finanțarea publică națională pentru C&D a programelor comune și a parteneriatelor europene de la nivelul actual de puțin sub 1 % la 5 %; și să ajungă la un acord comun asupra domeniilor prioritare pentru acțiunea SEC (atât orizontale, cât și tematice); |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază legătura puternică dintre C&I și spiritul de întreprinzător, care creează oportunități pentru înființarea de noi unicorni, întreprinderi nou-înființate și IMM-uri; reamintește importanța creării unui ecosistem digital care ar contribui la inovarea tehnologică și la extinderea IMM-urilor, în principal prin intermediul „centrelor de inovare SEC”; |
| --- | --- |

3.

| 4. | recunoaște rolul esențial al universităților și al instituțiilor universitare în crearea unor ecosisteme dinamice de C&I; subliniază rolul central al studenților ca următoarea generație de inovatori în aceste ecosisteme; |
| --- | --- |

4.

| 5. | insistă ca, în contextul SEC, termenii „cercetare” și „inovare” să nu se limiteze la inovarea tehnologică, ci să fie integrați ca subiecte transversale de mare relevanță pentru toate aspectele științelor sociale și umaniste și să fie pe deplin integrați în fiecare dintre obiectivele generale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că reexaminarea SEC ar trebui să includă o abordare orizontală pentru consolidarea cooperării dintre instituțiile de cercetare, inclusiv universități; solicită un sprijin bugetar sporit pentru alianțele universitare, precum și instituirea unui cadru favorabil care să permită alianțelor să se dezvolte într-un mod flexibil; consideră, de asemenea, că cooperarea universitară nu ar trebui să se limiteze doar la alianțe, și că ar trebui să fie disponibile mai multe mecanisme de finanțare pentru ca universitățile să coopereze în afara alianțelor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază importanța creării de sinergii între învățământul superior, instituțiile de cercetare și organizațiile societății civile în calitate de parteneri veritabili în contextul C&I, precum și alianțele industriale, valorificând astfel pe deplin rolul dual al universităților; reiterează, în acest context, necesitatea de a crea condiții și oportunități favorabile pentru cercetători prin utilizarea unei infrastructuri de cercetare de înaltă calitate; invită Comisia să asigure o concepție care favorizează includerea pentru aceste parteneriate, bazată pe transparență, pe o reprezentare echilibrată a părților interesate și pe o deschidere continuă, și să ofere părților interesate divergente posibilități suficiente de a participa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că orice cerere de finanțare trebuie să fie transparentă și anunțată cu mult timp înainte; subliniază, de asemenea, că foile de parcurs comune privind tehnologia industrială ar trebui să țină seama mai bine de contribuția de la bază spre vârf și de participarea care favorizează includerea și nu ar trebui să ia în considerare industria ca sursă principală de contribuții, ci ar trebui, de asemenea, să accepte contribuții din partea celei mai recente C&I de ultimă generație, precum și din partea organizațiilor de consumatori și a partenerilor sociali; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită statele membre să transpună „noul SEC” în politici concrete și acțiuni de finanțare menite să contribuie la dubla tranziție „verde” și „digitală”, la punerea în aplicare a unui Pact verde european ambițios și a unei strategii industriale ambițioase, la o redresare rezilientă și la nevoile medicale nesatisfăcute; subliniază importanța unor legături adecvate în cadrul și între ecosistemele industriale și de inovare și actorii acestora, inclusiv mediul academic, industria, sectorul public la diferite niveluri, publicul larg și societatea civilă din întreaga UE, pentru a se asigura că rezultatele cercetării sunt aplicate mai rapid în economie și în societate; subliniază, în acest context, rolul vital al IMM-urilor în abordarea inovării și a dezvoltării tehnologice, precum și potențialul IMM-urilor tradiționale care trebuie încă pus în valoare; subliniază rolul „centrelor SEC” ca instrument de asigurare a disponibilității unor cunoștințe științifice de înaltă calitate în toate orașele și regiunile din UE și, de asemenea, de stimulare a regiunilor în care există oportunități de creștere sustenabilă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | este preocupat de faptul că procesul de îmbunătățire a calității sistemelor de C&I încetinește și înregistrează progrese inegale pe teritoriul Uniunii (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază rolul important jucat de C&I în timpul pandemiei de COVID-19 în găsirea unor soluții multisectoriale și transdisciplinare pentru depășirea crizei; în acest sens, salută planul de acțiune ERAvsCorona ca exemplu de acțiune definită rapid și bine orientată, întreprinsă împreună cu statele membre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că pandemia de COVID-19 a demonstrat nu numai importanța cooperării în C&I, ci și importanța practicilor și a infrastructurilor din domeniul științei deschise pentru a oferi rapid soluții la cele mai solicitante nevoi societale; subliniază că SEC joacă un rol esențial în promovarea științei deschise și în partajarea rezultatelor cercetării, a datelor și a infrastructurii, precum și în asigurarea faptului că toate publicațiile științifice rezultate din cercetarea finanțată din fonduri publice ar trebui, în mod implicit, să fie publicate în reviste cu acces liber, în timp ce rezultatele și datele cercetării ar trebui să fie puse la dispoziție în conformitate cu principiile FAIR (ușor de găsit, accesibile, interoperabile și reutilizabile); |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că pandemia de COVID-19 a mărit cererea pentru o mai bună conectivitate și, prin urmare, a accelerat tranziția digitală; regretă, cu toate acestea, că partajarea tehnologiilor și drepturile de proprietate intelectuală nu au fost luate în considerare în mod suficient; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită găsirea unui echilibru între cercetarea fundamentală și cercetarea mai aplicată, care să conducă la inovații concrete în cadrul SEC, și subliniază că ambele sunt extrem de importante; |
| --- | --- |

14.

| 15. | evidențiază că cercetarea fundamentală se referă la activitățile oamenilor de știință care investighează chestiuni în scopul consolidării cunoștințelor, independent de profitabilitatea economică sau de aplicabilitatea pe termen scurt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că noul SEC trebuie să integreze pe deplin dubla tranziție verde și digitală și să contribuie la accelerarea eforturilor de C&I în acest context, printre altele printr-o mai bună aliniere și consolidare a investițiilor în C&I prin exploatarea sinergiilor cu Mecanismul de redresare și reziliență (RRF), precum și prin îmbunătățirea colaborării dintre C&I private și publice nu numai în interiorul statelor membre, ci și între acestea, pentru a accelera adoptarea la nivel societal și introducerea timpurie pe piață a tehnologiilor și soluțiilor inovatoare care sunt vitale pentru atingerea obiectivelor economice majore ale UE; |
| --- | --- |

16.

Finanțare și sinergii

| 17. | subliniază că, dat fiind că Europa se confruntă cu importante probleme societale, ecologice și economice, agravate de criza provocată de pandemia de COVID-19, este important ca SEC să fie modernizat pentru redresarea Europei și a construi un nou model rezistent din punct de vedere social, economic și ecologic pentru UE; își exprimă, prin urmare, îngrijorarea cu privire la ritmul lent de aliniere între politicile naționale și politicile convenite cu statele membre la nivelul UE; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită statele membre să majoreze bugetele naționale C&I; salută, în acest sens, reconfirmarea de către Consiliu a obiectivului de investiții de 3 % din PIB în concluziile sale din 1 decembrie 2020; regretă că, în aceste concluzii, Consiliul nu și-a asumat obiectivul de investiții propus de 1,25 % din PIB pentru finanțarea publică a C&I; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește importanța contribuției C&I la realizarea obiectivelor stabilite în Acordul de la Paris și a obiectivelor Pactului verde european; încurajează o creștere globală a bugetelor naționale de C&I în domeniul tehnologiilor energetice curate, promovând astfel obiectivele naționale și țintele de finanțare care indică traiectorii concrete și relevante pentru 2030 și 2050; |
| --- | --- |

19.

| 20. | insistă asupra importanței creării și utilizării pe deplin a sinergiilor dintre instrumentele de finanțare europene, în special între Orizont Europa, Erasmus+, fondurile politicii de coeziune, NextGenerationEU, Programul privind piața unică, InvestEU, LIFE+, Fondul pentru o tranziție justă și instrumentele de acțiune externă ale UE, Parteneriatul pentru cercetare și inovare în zona mediteraneeană (PRIMA), programul EU4Health și programul Europa digitală și solicită Comisiei să ofere statelor membre orientări clare, simple și practice și instrumente raționalizate cu privire la modul optim de punere în aplicare a acestor sinergii în contextele naționale; în acest context, subliniază importanța Mecanismului de redresare și reziliență, care va sprijini creșterea inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii, inclusiv infrastructurile de C&I, și va contribui în mare măsură la punerea în aplicare a „noului SEC”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că planurile de redresare și NextGenerationEU reprezintă o oportunitate de a consolida triunghiul cunoașterii și de a consolida competențele, educația și cercetarea; subliniază necesitatea unor legături mai structurate cu inițiativele de consolidare a Spațiului european al educației și a Spațiului european al inovării; salută planul Consiliului de a include consolidarea SEC în planurile naționale de redresare; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază importanța cooperării, încă din faza de proiectare, între mediul academic, institutele de cercetare și industrie, pentru a promova știința, precum și tehnologiile și soluțiile inovatoare care vizează partajarea resurselor și a avantajelor complementare, precum și pentru a finaliza împreună proiectele de inovare tehnologică pentru a crea produse, servicii sau procese pregătite pentru piață și pentru a spori prosperitatea; încurajează, în contextul „noului SEC”, schimburile reciproce și colaborarea sporită între diferiți actori, cu scopul de a consolida experiența educațională, de a accelera procesul de transfer de cunoștințe, de a sensibiliza publicul și de a oferi soluții pentru depășirea provocărilor sociale, economice și de mediu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază potențialul unei abordări multidisciplinare și multilaterale a ecosistemelor, care să combine atuurile creative și culturale ale Europei; ia act de sinergiile create prin unirea diferitelor sectoare și discipline științifice, inclusiv a artei, a designului și a domeniilor creative, precum și a științelor sociale și umaniste; |
| --- | --- |

23.

| 24. | recunoaște rolul pe care îl are sectorul privat în îmbunătățirea capacităților noastre de C&I, în extinderea noilor inovații și în stimularea competitivității și a sustenabilității Europei; subliniază că un impact societal semnificativ poate fi creat, printre altele, prin utilizarea celor mai recente cunoștințe în domeniul cercetării în întreprinderile nou-înființate, în întreprinderile cu tradiție și în industrie; subliniază necesitatea de a consolida cooperarea strategică pe termen lung între mediul academic și mediul de afaceri pentru a promova obiectivele de interes public și pentru a integra triunghiul cunoașterii pentru a obține rezultate societale mai bune; subliniază că sectorul economic și IMM-urile pot avea un rol esențial în contribuția la investițiile pe termen lung și la depășirea perioadelor extrem de dificile din activitatea întreprinderilor nou-lansate în care acestea nu generează încă profituri („valea morții”) și invită Comisia să analizeze modalitățile de a exploata mai bine sinergiile dintre investițiile publice și private în C&I, inclusiv în ceea ce privește formarea, competențele și dezvoltarea activității de cercetare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reiterează, în contextul „noului SEC”, importanța aplicării cadrului existent privind proprietatea intelectuală și a sprijinirii viitorului brevet unitar și a tuturor mecanismelor de flexibilitate necesare, pentru a găsi un echilibru între aplicarea efectivă a drepturilor de proprietate intelectuală și eforturile pentru inovare; subliniază rolul potențial al viitorului brevet unitar în simplificarea procedurilor și reducerea sarcinilor administrative pentru inovatorii europeni; |
| --- | --- |

25.

Reducerea decalajului

| 26. | consideră că una dintre cheile succesului creșterii semnificative a cheltuielilor publice pentru C&I constă în integrarea diferitelor surse de finanțare europene, naționale și private, inclusiv convergența finanțării prin intermediul programului Orizont Europa, al Mecanismului de redresare și reziliență, al fondurilor de coeziune ale UE și al finanțării naționale pentru C&D; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită un pachet ambițios al programului Orizont Europa, intitulat „Extinderea participării și consolidarea SEC”, care să sprijine colaborările dintre statele membre pentru a obține un acces echilibrat la excelență; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită statele membre, cât mai curând posibil și ținând seama de redresarea în urma pandemiei, să sprijine „noul SEC” prin reforme și resurse naționale care să completeze instrumentele de finanțare europeană prin noi instrumente, și anume pentru partea privind „extinderea participării și consolidarea Spațiului european de cercetare” din cadrul programului Orizont Europa, care va contribui la reducerea decalajului de performanță în C&I și la reducerea inegalităților dintre diferite țări și regiuni; în acest sens, subliniază necesitatea de a aborda investițiile și reformele din C&I; salută crearea „Forumului SEC pentru tranziție” și a viitorului pact pentru C&I; constată că succesul pactului va depinde de sprijinul larg acordat acestuia în cadrul sectorului și, prin urmare, solicită includerea Parlamentului și a părților interesate în procesul de elaborare a pactului; |
| --- | --- |

28.

| 29. | recunoaște rolul semnificativ al guvernelor regionale în promovarea politicilor de C&I, precum și importanța ecosistemelor regionale din domeniu; invită Comisia și statele membre să adopte o formă de guvernanță pe mai multe niveluri care să includă administrațiile regionale și locale pentru a consolida ecosistemele regionale și „centrele SEC”; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază necesitatea de a asigura sinergii între „centrele SEC” și alte centre legate de C&I, cum ar fi centrele de inovare ale Institutului European de Inovare și Tehnologie (EIT), centrele și rețelele de inovare digitală, cum ar fi centrele de inovare digitală pentru IA, printre altele, și Rețeaua întreprinderilor europene; |
| --- | --- |

30.

| 31. | încurajează inițiativele care vizează accentuarea investițiilor în competențe, cercetare și inovare în statele membre care, în conformitate cu Tabloul de bord european privind inovarea, sunt considerate încă inovatori modești și moderați; salută inițiativele deja în vigoare pentru a reduce decalajul cu care se confruntă aceste state membre, inclusiv mecanismul regional de inovare al EIT; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că SEC ar trebui să acorde prioritate accesului la excelență, mobilității cercetătorilor și liberei circulații a cunoștințelor, să promoveze incluziunea și să răspândească oportunitățile pe întreg teritoriul Europei, întărind legăturile și sinergiile dintre diferitele comunități de C&I, contribuind astfel la fructificarea deplină a potențialului de C&I al Europei; subliniază că, acordând prioritate excelenței, SEC poate juca un rol esențial în reducerea disparităților din Uniune și poate contribui la reducerea decalajului existent în materie de cercetare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că nevoile și interesele societății ar trebui să constituie punctul focal al C&I și că implicarea cetățenilor, a comunităților locale și a societății civile ar trebui deci puse în centrul noului SEC, pentru a facilita acceptarea la nivelul societății și, prin urmare, pentru a obține un impact societal mai mare și o încredere sporită în știință; solicită așadar intensificarea comunicării științifice și a campaniilor de informare, precum și implicarea strânsă a societății civile și a utilizatorilor finali încă de la începutul proceselor de C&I, inclusiv a organizațiilor de reprezentare a grupurilor cu risc mai ridicat de excluziune, cum ar fi persoanele cu dizabilități și alte grupuri subreprezentate în societate, pentru a aborda problemele critice legate de excluderea lor din procesul de C&I, precum și pentru a se asigura că tehnologiile și inovațiile dezvoltate ulterior servesc într-adevăr intereselor societății și nu invers; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felicită Comisia pentru planurile de a îmbunătăți accesul la instituții de excelență și infrastructuri pentru cercetătorii din întreaga UE; subliniază însă necesitatea unui sprijin mai bine direcționat, care să contribuie la eliminarea decalajului C&I în Uniune; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază importanța reducerii fragmentării accesului la datele de cercetare și recunoaște importanța Cloudului european pentru știința deschisă (EOSC) în contextul „noului SEC”, care vizează reunirea părților interesate, a inițiativelor și a infrastructurilor de date instituționale, naționale și europene în vederea dezvoltării unui ecosistem al științei deschise incluzive în UE; solicită promovarea participării la inițiativele privind știința deschisă și schimbul de date prin îmbunătățirea infrastructurilor europene de schimb de date și promovarea utilizării standardelor în materie de date; |
| --- | --- |

35.

Carierele

| 36. | subliniază cât este de important să se ofere femeilor și fetelor posibilitatea unor cariere în domeniul STIM și solicită statelor membre și Comisiei să elaboreze măsuri pentru a îmbunătăți condițiile în care femeile pot urma o carieră în cercetare și pentru a reduce efectele abandonului în domeniu; solicită îmbunătățirea atractivității oportunităților de angajare pentru tinerii cercetători și grupurile subreprezentate, având totodată în vedere contribuția crucială a femeilor la activitățile științifice și de C&D, reducând în același timp diferența de remunerare între femei și bărbați în acest sector; încurajează statele membre și organizațiile de cercetare, inclusiv universitățile, să sprijine condiții și formule de lucru flexibile atât pentru femei, cât și pentru bărbați în domeniul cercetării și inovării, inclusiv să susțină repartizarea echitabilă a responsabilităților de îngrijire și să revizuiască procesul de evaluare a activității cercetătorilor pentru a elimina discriminarea pe criterii de gen; insistă și asupra unei mai bune integrări a dimensiunii de gen în conținutul C&I și asupra îmbunătățirii colectării de date și rezultate dezagregate; |
| --- | --- |

36.

| 37. | își exprimă aprecierea pentru inițiativa ERA4You de măsuri de mobilitate specifice menite să sprijine cercetătorii din statele membre cu o performanță scăzută în materie de C&I să învețe și să dezvolte excelența și să promoveze mobilitatea cercetătorilor între sectorul economic și mediul academic; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ia act de lansarea Forumului SEC pentru tranziție pentru a sprijini statele membre în coordonarea și prioritizarea finanțării și reformelor naționale în domeniul C&I; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ia act de faptul că circulația talentelor și oportunitățile de C&I variază foarte mult de la un stat membru la altul; consideră că Comisia și statele membre ar trebui să urmărească circulația talentelor, deoarece o mișcare circulară echilibrată a cercetătorilor poate răspunde în mod activ la problema „exodului de creiere”; consideră că realizarea unui astfel de echilibru necesită acțiuni la nivel european prin măsuri și instrumente politice; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază importanța sistemelor de stimulare a mobilității cercetătorilor (ERASMUS+, acțiunile Marie Skłodowska-Curie, Consiliul European pentru Cercetare); reamintește, în acest context, studiul privind măsurile de sprijin pentru ca cercetătorii să se întoarcă în Uniune și în țara lor de origine din Uniune, prevăzut în Orizont Europa, care poate fi un instrument util pentru a demonstra necesitatea unor măsuri de promovare a întoarcerii cercetătorilor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia să elaboreze și alte instrumente și măsuri pentru atingerea acestui obiectiv, cum ar fi prin intermediul centrelor SEC și al ERA4You, acțiunile de lărgire a participării și instrumentele de sprijin pentru conceperea și punerea în aplicare a reformelor în sistemele naționale de C&I, cum ar fi Mecanismul de sprijin al politicilor din cadrul programului Orizont; |
| --- | --- |

41.

| 42. | salută inițiativa de a dezvolta un set de instrumente pentru sprijinirea carierelor în cercetare; regretă faptul că Comisia are în vedere adoptarea sa abia în 2024 și solicită adoptarea sa mai rapidă pentru a spori mobilitatea, a dezvolta competențele și aptitudinile, a oferi cursuri de formare specifice și a îmbunătăți capacitatea de inserție profesională; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită Comisiei să identifice și să elimine barierele persistente cu care se confruntă cercetătorii atunci când aceștia intenționează să se mute în alte țări și regiuni europene, inclusiv barierele care nu sunt legate de cercetare, cum ar fi sistemele de securitate socială, pensiile și politicile de resurse umane care implică sisteme de recunoaștere și de recompensare, precum și structurile de îngrijire a copiilor și echilibrul dintre viața profesională și cea privată; în acest scop, invită Comisia și agențiile naționale să colaboreze și să îmbunătățească colectarea și comparabilitatea informațiilor privind recrutarea și mobilitatea cercetătorilor, precum și privind modelele de dezvoltare a carierei; |
| --- | --- |

43.

| 44. | sprijină planul Comisiei de a se baza pe Fondul paneuropean de pensii pentru cercetători (RESAVER) și de a dezvolta un cadru general privind carierele cercetătorilor pentru a promova în continuare mobilitatea transfrontalieră și transsectorială, pentru a spori comparabilitatea și transparența în ceea ce privește oportunitățile de carieră și pentru a atrage mai bine talentele cu înaltă calificare din țările terțe; |
| --- | --- |

44.

| 45. | se declară convins că cercetătorii reprezintă una dintre cele mai importante resurse ale sistemelor de cercetare, inovării și creșterii durabile și că trebuie să li se ofere condiții adecvate pentru a-și desfășura activitatea; consideră totodată că angajatorii și finanțatorii ar trebui să se asigure că condițiile de muncă pentru cercetători oferă flexibilitatea și autonomia considerate esențiale pentru succesul cercetării, permit cercetătorilor (femei și bărbați) să echilibreze viața de familie cu cea profesională și îmbunătățesc accesul la infrastructuri, la puterea de calcul și la oportunități; solicită recunoașterea sistematică a oportunităților oferite de mobilitatea virtuală a cercetătorilor; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază rolul esențial al competențelor; consideră că „punerea cunoștințelor pe primul loc” reprezintă unul dintre pilonii esențiali ai noului SEC; subliniază rolul universităților în promovarea învățării pe tot parcursul vieții, a competențelor și a recalificării pentru a spori oportunitățile pentru toți lucrătorii și pentru a răspunde nevoilor în materie de competențe de pe piața muncii care decurg din tranziția verde și cea digitală și pentru a contribui la o redresare rapidă în urma crizei provocate de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Comisia să colaboreze cu statele membre pentru a identifica politici și proceduri care ar putea sprijini o mai bună gestionare a carierelor în cercetare, reducerea precarității, promovarea incluziunii și a diversității și, în cele din urmă, creșterea calității științei produse; |
| --- | --- |

47.

Condiții mai bune pentru cercetare

| 48. | este de părere că Uniunea ar trebui să dispună de infrastructuri și echipamente de nivel mondial pentru a desfășura activități de C&I, pentru a sprijini industriile și IMM-urile și pentru a debloca potențialul de inovare în vederea îndeplinirii obiectivelor de politică europeană; |
| --- | --- |

48.

| 49. | recunoaște importanța foii de parcurs a Forumului strategic european privind infrastructurile de cercetare pentru dezvoltarea infrastructurilor de C&I, care reprezintă un pilon esențial al SEC, și subliniază importanța dezvoltării de noi infrastructuri paneuropene; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită instituțiile relevante să sprijine tinerii cercetători prin asigurarea unor condiții și oportunități adecvate și să adopte măsuri urgente, cum ar fi prelungirea duratei granturilor și a proiectelor, adaptarea termenelor și îmbunătățirea accesului la instalații; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită promovarea talentelor noi și existente și furnizarea unui punct focal pentru schimbul și interacțiunea cercetătorilor în toate etapele carierei lor, în toate domeniile inteligenței artificiale, având în vedere că acesta a devenit un factor major de inovare, creștere și competitivitate viitoare și este esențial pentru abordarea marilor probleme cu care se confruntă societatea, cum ar fi schimbările climatice, energia și mobilitatea, alimentele și resursele naturale, sănătatea și societățile favorabile incluziunii; subliniază importanța promovării dezvoltării de „centre SEC” în întreaga UE, care să sporească accesul la aceste instrumente și să contribuie la reducerea deficitului de competențe în acest domeniu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că este esențial să se dezvolte rapid un EOSC bazat pe principiile FAIR; este preocupat de progresele lente înregistrate în vederea atingerii acestui obiectiv; îndeamnă Comisia să accelereze extinderea EOSC într-un spațiu fiabil de date C&I; reamintește importanța conectării tuturor inițiativelor legate de schimbul de date, cum ar fi cele legate de crearea unor spații europene de date pentru sănătate, energie, producție, mobilitate, agricultură, finanțe, competențe și administrații publice; |
| --- | --- |

52.

Principii

| 53. | subliniază că SEC nu poate fi finalizat fără garantarea libertății academice în cadrul Uniunii; salută principiul libertății academice ca pilon fundamental al noului SEC; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia să se asigure că SEC promovează respectarea libertății academice în toate țările europene, în conformitate cu articolul 13 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, pentru a garanta excelența științifică; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază necesitatea de a respecta practicile, standardele și principiile etice fundamentale din diferitele coduri de etică naționale, sectoriale sau instituționale; reamintește importanța aplicării principiilor stabilite la articolul 19 din Programul-cadru Orizont Europa privind etica în cazul programelor de cercetare ale UE; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază necesitatea de a implica cetățenii pentru a contribui la dezvoltarea de noi cunoștințe și inovații pentru societatea noastră; invită Comisia să intensifice dialogul cu societatea civilă, să informeze opinia publică și să favorizeze participarea activă la toate etapele anchetelor științifice, permițând astfel cetățenilor să conceapă soluții în comun, să contribuie la idei și să creeze atitudini constructive față de știință și misiunea sa; invită instituțiile competente să acorde o atenție deosebită oportunităților de implicare a tinerilor și studenților; |
| --- | --- |

56.

Dimensiunea mondială

| 57. | subliniază că cooperarea internațională este o componentă importantă care permite SEC să îmbunătățească schimbul de cunoștințe și competențele și infrastructura de C&I; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că reformarea SEC și modernizarea abordării strategice a UE și a statelor membre în ceea ce privește colaborarea internațională dincolo de SEC trebuie să meargă mână în mână; solicită, prin urmare, o actualizare a comunicării Comisiei din 2012 privind colaborarea internațională în domeniul C&I, care ar trebui să includă o nouă abordare a colaborării cu țările cu venituri mici și medii; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 6 octombrie 2020, Comisia Europeană/Ungaria, C-66/18, EU:C:2020:792.

(2)  JO L 75, 22.3.2005, p. 67.

(3)  Raportul privind progresele SEC din 2018.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/175 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/175

---

P9_TA(2021)0355

Cazul lui Ahmadreza Djalali în Iran

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la cazul lui Ahmadreza Djalali în Iran (2021/2785(RSP))

(2022/C 99/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 17 decembrie 2020 referitoare la Iran, în special cazul laureatei Premiului Saharov 2012, Nasrin Sotoudeh (1), cea din 19 septembrie 2019 referitoare la Iran, în special situația apărătorilor drepturilor femeilor și a deținuților cu dublă cetățenie UE-iraniană (2), cea din 13 decembrie 2018 referitoare la Iran, în special cazul lui Nasrin Sotoudeh (3), și cea din 31 mai 2018 referitoare la situația deținuților din Iran cu dublă cetățenie UE-iraniană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 17 decembrie 2020 referitoare la Iran, în special cazul laureatei Premiului Saharov 2012, Nasrin Sotoudeh (1), cea din 19 septembrie 2019 referitoare la Iran, în special situația apărătorilor drepturilor femeilor și a deținuților cu dublă cetățenie UE-iraniană (2), cea din 13 decembrie 2018 referitoare la Iran, în special cazul lui Nasrin Sotoudeh (3), și cea din 31 mai 2018 referitoare la situația deținuților din Iran cu dublă cetățenie UE-iraniană (4),

| — | având în vedere declarațiile referitoare la Iran din 18 martie 2021 ale Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, prin care se solicita eliberarea imediată a medicului Ahmadreza Djalali, și din 25 noiembrie 2020, prin care se solicită Iranului să oprească execuția acestuia, precum și avizul Grupului de lucru al ONU privind detenția arbitrară din 24 noiembrie 2017 referitor la Ahmadreza Djalali (Republica Islamică Iran), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile referitoare la Iran din 18 martie 2021 ale Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, prin care se solicita eliberarea imediată a medicului Ahmadreza Djalali, și din 25 noiembrie 2020, prin care se solicită Iranului să oprească execuția acestuia, precum și avizul Grupului de lucru al ONU privind detenția arbitrară din 24 noiembrie 2017 referitor la Ahmadreza Djalali (Republica Islamică Iran),

| — | având în vedere declarația din 26 octombrie 2020 a Raportorului special al ONU pentru situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran, în care se solicită de urgență asumarea răspunderii pentru reprimarea violentă a protestelor, precum și raportul său din 21 iulie 2020 privind situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 26 octombrie 2020 a Raportorului special al ONU pentru situația drepturilor omului din Republica Islamică Iran, în care se solicită de urgență asumarea răspunderii pentru reprimarea violentă a protestelor, precum și raportul său din 21 iulie 2020 privind situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran,

| — | având în vedere cea de-a cincea rundă a dialogului politic la nivel înalt UE-Iran din 9 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a cincea rundă a dialogului politic la nivel înalt UE-Iran din 9 decembrie 2020,

| — | având în vedere orientările UE privind pedeapsa cu moartea, tortura și alte tratamente crude, libertatea de exprimare online și offline și apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE privind pedeapsa cu moartea, tortura și alte tratamente crude, libertatea de exprimare online și offline și apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, la care Iranul este parte, precum și garanțiile împotriva torturii și a detenției arbitrare prevăzute în Constituția Iranului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, la care Iranul este parte, precum și garanțiile împotriva torturii și a detenției arbitrare prevăzute în Constituția Iranului,

| — | având în vedere alegerile parlamentare din Iran, care au avut loc la 18 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere alegerile parlamentare din Iran, care au avut loc la 18 iunie 2021,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât dr. Ahmadreza Djalali, cetățean suedez și iranian, specializat în medicina de urgență și membru al personalului academic al instituțiilor Vrije Universiteit Brussel din Belgia și Università del Piemonte Orientale din Italia a fost arestat la 24 aprilie 2016 de către forțele de securitate iraniene; întrucât, în octombrie 2017, el a fost condamnat la moarte pe baza unor false acuzații de spionaj, în urma unui proces extrem de inechitabil și pe baza unei mărturii obținute de la acuzat în urma torturii; întrucât această sentință au fost confirmată de Curtea Supremă iraniană la 17 iunie 2018; întrucât, într-o scrisoare pe care a redactat-o în închisoarea Evin din Teheran, el a declarat că a fost încarcerat în timpul unei călătorii în Iran pentru că a refuzat să spioneze instituțiile europene; întrucât, la 24 noiembrie 2020, Ahmadreza Djalali a fost informat de către parchet că execuția sa era iminentă și a fost apoi transferat în detenție în regim de izolare timp de peste 100 de zile, până în aprilie 2021, după care a fost transferat la una dintre zonele comune ale închisorii; întrucât lui Ahmadreza Djalali i-a fost refuzat dreptul de a primi vizite și apeluri telefonice de la familia sa din Suedia; întrucât condamnarea sa la moarte nu a fost comutată de la transferul său către o zonă comună; întrucât doar în ultimele șapte luni lui Ahmadreza Djalali i s-a permis accesul intermitent la avocatul său și, în perioada anterioară, el nu a beneficiat de niciun fel de asistență în acest sens; |
| --- | --- |

A.

întrucât dr. Ahmadreza Djalali, cetățean suedez și iranian, specializat în medicina de urgență și membru al personalului academic al instituțiilor Vrije Universiteit Brussel din Belgia și Università del Piemonte Orientale din Italia a fost arestat la 24 aprilie 2016 de către forțele de securitate iraniene; întrucât, în octombrie 2017, el a fost condamnat la moarte pe baza unor false acuzații de spionaj, în urma unui proces extrem de inechitabil și pe baza unei mărturii obținute de la acuzat în urma torturii; întrucât această sentință au fost confirmată de Curtea Supremă iraniană la 17 iunie 2018; întrucât, într-o scrisoare pe care a redactat-o în închisoarea Evin din Teheran, el a declarat că a fost încarcerat în timpul unei călătorii în Iran pentru că a refuzat să spioneze instituțiile europene; întrucât, la 24 noiembrie 2020, Ahmadreza Djalali a fost informat de către parchet că execuția sa era iminentă și a fost apoi transferat în detenție în regim de izolare timp de peste 100 de zile, până în aprilie 2021, după care a fost transferat la una dintre zonele comune ale închisorii; întrucât lui Ahmadreza Djalali i-a fost refuzat dreptul de a primi vizite și apeluri telefonice de la familia sa din Suedia; întrucât condamnarea sa la moarte nu a fost comutată de la transferul său către o zonă comună; întrucât doar în ultimele șapte luni lui Ahmadreza Djalali i s-a permis accesul intermitent la avocatul său și, în perioada anterioară, el nu a beneficiat de niciun fel de asistență în acest sens;

| B. | întrucât, în noiembrie 2017, Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a concluzionat că privarea de libertate a dr. Ahmadreza Djalali – cu încălcarea articolelor 3, 5, 8, 9, 10 și 11 din Declarația universală a drepturilor omului și a articolelor 7, 9, 10 și 14 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice – este arbitrară și, prin urmare, a solicitat eliberarea sa; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în noiembrie 2017, Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a concluzionat că privarea de libertate a dr. Ahmadreza Djalali – cu încălcarea articolelor 3, 5, 8, 9, 10 și 11 din Declarația universală a drepturilor omului și a articolelor 7, 9, 10 și 14 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice – este arbitrară și, prin urmare, a solicitat eliberarea sa;

| C. | întrucât starea de sănătate a dr. Ahmadreza Djalali a devenit critică după mai multe luni de izolare prelungită; întrucât, din 2016, lui Ahmadreza Djalali i s-a refuzat accesul la servicii de asistență medicală în afara penitenciarului și, totodată, acesta a fost obligat să rămână într-o încăpere în care mai multe lămpi care emiteau o lumină puternică erau aprinse în permanență; întrucât starea sa fizică și psihologică s-a deteriorat grav de atunci, acesta confruntându-se cu privarea de somn, o pierdere dramatică în greutate și dificultatea de a vorbi, printre alte simptome; |
| --- | --- |

C.

întrucât starea de sănătate a dr. Ahmadreza Djalali a devenit critică după mai multe luni de izolare prelungită; întrucât, din 2016, lui Ahmadreza Djalali i s-a refuzat accesul la servicii de asistență medicală în afara penitenciarului și, totodată, acesta a fost obligat să rămână într-o încăpere în care mai multe lămpi care emiteau o lumină puternică erau aprinse în permanență; întrucât starea sa fizică și psihologică s-a deteriorat grav de atunci, acesta confruntându-se cu privarea de somn, o pierdere dramatică în greutate și dificultatea de a vorbi, printre alte simptome;

| D. | întrucât Iranul aplică în mod activ o politică de încarcerare a cetățenilor străini pentru a șantaja guvernele altor țări; întrucât cel puțin 12 cetățeni ai UE sunt deținuți în mod arbitrar în Iran; întrucât Fariba Adelkhah, cadru universitar cu cetățenie franco-iraniană, directoare de cercetare la Institutul de Studii Politice din Paris, este deținută în mod arbitrar din iunie 2019, mai întâi în închisoarea Evin, iar apoi în arest la domiciliu din octombrie 2020; întrucât fotograful francez Benjamin Brière este deținut în mod arbitrar din 26 mai 2020 în închisoarea din Mashhad și întrucât au fost aduse acuzații de spionaj împotriva lui la 30 mai 2021; întrucât cetățeanul germano-iranian Nahid Taghavi este deținut în mod arbitrar din octombrie 2020 în închisoarea Evin, sub acuzații îndoielnice care vizează subminarea securității naționale; întrucât Iranul nu recunoaște dubla cetățenie, limitând astfel accesul ambasadelor străine la persoanele cu dublă cetățenie aflate pe teritoriul său; |
| --- | --- |

D.

întrucât Iranul aplică în mod activ o politică de încarcerare a cetățenilor străini pentru a șantaja guvernele altor țări; întrucât cel puțin 12 cetățeni ai UE sunt deținuți în mod arbitrar în Iran; întrucât Fariba Adelkhah, cadru universitar cu cetățenie franco-iraniană, directoare de cercetare la Institutul de Studii Politice din Paris, este deținută în mod arbitrar din iunie 2019, mai întâi în închisoarea Evin, iar apoi în arest la domiciliu din octombrie 2020; întrucât fotograful francez Benjamin Brière este deținut în mod arbitrar din 26 mai 2020 în închisoarea din Mashhad și întrucât au fost aduse acuzații de spionaj împotriva lui la 30 mai 2021; întrucât cetățeanul germano-iranian Nahid Taghavi este deținut în mod arbitrar din octombrie 2020 în închisoarea Evin, sub acuzații îndoielnice care vizează subminarea securității naționale; întrucât Iranul nu recunoaște dubla cetățenie, limitând astfel accesul ambasadelor străine la persoanele cu dublă cetățenie aflate pe teritoriul său;

| E. | întrucât Iranul aplică un regim de detenție arbitrară în condiții deplorabile inclusiv unora dintre cetățenii săi; întrucât instanțele refuză adesea dreptul inculpaților la un proces echitabil și restricționează accesul la servicii de consiliere juridică și vizitele din partea autorităților consulare și a organizațiilor umanitare și ale ONU; întrucât sentințele se bazează adesea pe afirmații nefondate; întrucât, în Iran, modul în care funcționează sistemul judiciar și în care își desfășoară activitatea judecătorii este departe de a fi independent și nu îndeplinește standardele internaționale; întrucât autoritățile iraniene nu au investigat acuzațiile privind cazurile de tortură și alte încălcări grave ale drepturilor deținuților; întrucât, pentru a reduce la tăcere apărătorii drepturilor omului, se recurge la hărțuire judiciară; |
| --- | --- |

E.

întrucât Iranul aplică un regim de detenție arbitrară în condiții deplorabile inclusiv unora dintre cetățenii săi; întrucât instanțele refuză adesea dreptul inculpaților la un proces echitabil și restricționează accesul la servicii de consiliere juridică și vizitele din partea autorităților consulare și a organizațiilor umanitare și ale ONU; întrucât sentințele se bazează adesea pe afirmații nefondate; întrucât, în Iran, modul în care funcționează sistemul judiciar și în care își desfășoară activitatea judecătorii este departe de a fi independent și nu îndeplinește standardele internaționale; întrucât autoritățile iraniene nu au investigat acuzațiile privind cazurile de tortură și alte încălcări grave ale drepturilor deținuților; întrucât, pentru a reduce la tăcere apărătorii drepturilor omului, se recurge la hărțuire judiciară;

| F. | întrucât în Iran numărul de execuții în raport cu numărul locuitorilor este cel mai ridicat din lume; |
| --- | --- |

F.

întrucât în Iran numărul de execuții în raport cu numărul locuitorilor este cel mai ridicat din lume;

| G. | întrucât UE și statele sale membre s-au angajat în permanență în discuții diplomatice pentru îmbunătățirea relațiilor cu Iranul, iar acestea au condus la adoptarea Planului comun de acțiune cuprinzător din 18 octombrie 2015; întrucât UE își menține angajamentul de a îmbunătăți relațiile cu Iranul în anumite condiții; întrucât respectarea drepturilor omului este o componentă esențială pentru dezvoltarea în continuare a acestor relații, |
| --- | --- |

G.

întrucât UE și statele sale membre s-au angajat în permanență în discuții diplomatice pentru îmbunătățirea relațiilor cu Iranul, iar acestea au condus la adoptarea Planului comun de acțiune cuprinzător din 18 octombrie 2015; întrucât UE își menține angajamentul de a îmbunătăți relațiile cu Iranul în anumite condiții; întrucât respectarea drepturilor omului este o componentă esențială pentru dezvoltarea în continuare a acestor relații,

| 1. | invită Iranul, sub conducerea președintelui său nou-ales, Ebrahim Raisi, să oprească execuția iminentă a cadrului universitar suedezo-iranian, dr. Ahmadreza Djalali, să îl grațieze și să îl elibereze imediat și necondiționat, precum și să îi permită să se întoarcă la familia sa în Suedia; condamnă cu fermitate tortura și detenția arbitrară la care acesta a fost supus, precum și condamnarea sa la moarte pe baza unor acuzații nefondate, astfel cum se arată în avizul din 2017 al Grupului de lucru privind detenția arbitrară al Oficiului Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului; îndeamnă Iranul, în așteptarea adoptării măsurilor menționate mai sus, să îi permită imediat lui Ahmadreza Djalali să își contacteze în mod periodic familia și avocatul, să îi garanteze siguranța și să îi ofere asistență medicală urgentă și adecvată; invită Iranul să înceteze să mai amenințe membrii familiei lui Ahmadreza Djalali din Suedia și Iran; |
| --- | --- |

1.

| 2. | regretă faptul că Iranul aplică în mod sistematic o politică de detenție arbitrară a cetățenilor UE, ai Regatului Unit și ai altor țări pentru a obține mărturisiri cu caracter politic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | îndeamnă Iranul să renunțe imediat la toate acuzațiile împotriva lui Ahmadreza Djalali, precum și împotriva tuturor cetățenilor UE aflați în detenție arbitrară, inclusiv a cetățenilor germani Nahid Taghavi și Jamshid Sharmahd, a cetățenilor francezi Benjamin Brière și Fariba Adelkhah, aceasta din urmă făcând în continuare obiectul unei interdicții de călătorie, precum și a cetățenilor austrieci Kamran Ghaderi și Massud Mossaheb și a cetățenilor britanici Morad Tahbaz, Anoosheh Ashoori, Mehran Raoof și Nazanin Zaghari-Ratcliffe, aceasta din urmă aflându-se în continuare în arest la domiciliu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă profund faptul că, de la adoptarea rezoluției Parlamentului din 17 decembrie 2020, niciun stat membru al UE nu a reușit să organizeze vizite în locurile unde sunt reținuți cetățenii UE aflați în detenție arbitrară, printre aceștia numărându-se dr. Ahmadreza Djalali; își reiterează apelul urgent adresat Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) și statelor membre ale UE de a întreprinde toate demersurile posibile pentru a împiedica execuția lui Ahmadreza Djalali; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Consiliul să aibă în vedere noi sancțiuni specifice, inclusiv înghețarea activelor entităților iraniene și ale funcționarilor regimului iranian care sunt implicați în detenția arbitrară și condamnarea la moarte a cetățenilor UE, inclusiv, în cazul menținerii în detenție a dr. Ahmadreza Djalali, să aibă în vedere, ca posibilități de sancționare a Iranului, fie utilizarea actualului regim al UE de sancțiuni în domeniul drepturilor omului, fie regimul global de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului (așa-numita „Lege Magnițki” a UE); |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută faptul că trei entități iraniene și opt cetățeni iranieni au fost adăugați pe lista persoanelor și entităților care fac obiectul regimului de sancțiuni al UE la 12 aprilie 2021, urmând să li se aplice măsurile de înghețare a activelor și interdicțiile de călătorie, ca urmare a implicării lor în uciderea a cel puțin 303 protestatari în 2019; ia act de faptul că este prima dată când UE a adoptat o astfel de decizie din 2013; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își reiterează opoziția fermă față de pedeapsa cu moartea în toate circumstanțele și subliniază că nu poate fi utilizată nicio justificare morală, juridică sau religioasă în sprijinul acesteia; invită Iranul să introducă imediat un moratoriu privind recurgerea la pedeapsa cu moartea ca un pas către abolirea acesteia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Iranul să elibereze, de asemenea, prizonierii politici, inclusiv apărătorii drepturilor omului, deoarece aceștia au fost deținuți în mod arbitrar numai pentru că și-au exercitat drepturile fundamentale la libertatea de exprimare, de credință, de asociere, de publicare și de întrunire pașnică, precum și drepturile asociate cu libertatea mass-mediei; invită Iranul să ancheteze în mod corespunzător funcționarii responsabili de încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv de utilizarea forței excesive și letale asupra protestatarilor; denunță utilizarea sistematică a detenției prelungite în regim de izolare, cu încălcarea obligațiilor internaționale ale Iranului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă Consiliul să ridice problema încălcărilor drepturilor omului în relațiile sale bilaterale cu Iranul, în conformitate cu declarația comună a VP/ÎR și a ministrului iranian de externe din aprilie 2016; invită Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să abordeze în continuare aspectele legate de drepturile omului în dialogul la nivel înalt dintre UE și Iran; invită UE și statele sale membre să consolideze protecția și sprijinul pe care le acordă apărătorilor drepturilor omului, în special femeilor, inclusiv prin granturi de urgență puse la dispoziție în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | condamnă cu fermitate deteriorarea constantă a situației drepturilor omului din Iran, inclusiv și mai ales în cazul persoanelor care aparțin minorităților etnice și religioase, din cauza discriminării politice, economice, sociale și culturale cu caracter sistematic; regretă escaladarea alarmantă a aplicării pedepsei cu moartea împotriva protestatarilor, a disidenților și a membrilor grupurilor minoritare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Iranul să coopereze pe deplin cu toate structurile din cadrul procedurilor speciale ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, inclusiv cu Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran și să permită vizitele acestor organisme pe teritoriul său; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al ONU, conducătorului suprem al Republicii Islamice Iran, președintelui Republicii Islamice Iran și membrilor Majlesului iranian. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0376.

(2)  JO C 171, 6.5.2021, p. 17.

(3)  JO C 388, 13.11.2020, p. 127.

(4)  JO C 76, 9.3.2020, p. 139.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/178 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/178

---

P9_TA(2021)0356

Hong Kong, în special cazul ziarului Apple Daily

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la Hong Kong, în special cazul ziarului Apple Daily (2021/2786(RSP))

(2022/C 99/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere toate rezoluțiile sale anterioare referitoare la Hong Kong, în special cea din 21 ianuarie 2021 referitoare la reprimarea opoziției democratice în Hong Kong (1), cea din 19 iunie 2020 referitoare la legea Republicii Populare Chineze privind securitatea națională în Hong Kong și la necesitatea ca UE să apere gradul ridicat de autonomie al Hong Kong-ului (2), cea din 18 iulie 2019 referitoare la situația din Hong Kong (3) și cea din 24 noiembrie 2016 referitoare la cazul lui Gui Minhai, editor deținut în China (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere toate rezoluțiile sale anterioare referitoare la Hong Kong, în special cea din 21 ianuarie 2021 referitoare la reprimarea opoziției democratice în Hong Kong (1), cea din 19 iunie 2020 referitoare la legea Republicii Populare Chineze privind securitatea națională în Hong Kong și la necesitatea ca UE să apere gradul ridicat de autonomie al Hong Kong-ului (2), cea din 18 iulie 2019 referitoare la situația din Hong Kong (3) și cea din 24 noiembrie 2016 referitoare la cazul lui Gui Minhai, editor deținut în China (4),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China, în special cea din 20 mai 2021 referitoare la contrasancțiunile adoptate de China împotriva unor entități din Uniune, deputați din Parlamentul European și parlamentari din UE (5), cea din 12 septembrie 2018 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-China (6) și cea din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile dintre UE și China (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China, în special cea din 20 mai 2021 referitoare la contrasancțiunile adoptate de China împotriva unor entități din Uniune, deputați din Parlamentul European și parlamentari din UE (5), cea din 12 septembrie 2018 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-China (6) și cea din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile dintre UE și China (7),

| — | având în vedere recomandarea sa din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR/VP) privind Hong Kong-ul, la 20 de ani de la retrocedarea acestuia (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (ÎR/VP) privind Hong Kong-ul, la 20 de ani de la retrocedarea acestuia (8),

| — | având în vedere declarația comună a deputaților în Parlamentul European David McAllister și Reinhard Bütikofer referitoare la noua lege privind securitatea națională din Hong Kong, din 1 iulie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a deputaților în Parlamentul European David McAllister și Reinhard Bütikofer referitoare la noua lege privind securitatea națională din Hong Kong, din 1 iulie 2020,

| — | având în vedere declarația de presă a Conferinței președinților din Parlamentul European din 6 iulie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de presă a Conferinței președinților din Parlamentul European din 6 iulie 2020,

| — | având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 23 iunie 2021 referitoare la închiderea activității din Hong Kong a ziarului Apple Daily și din 17 aprilie 2021 referitoare la condamnarea unor activiști pentru democrație din Hong Kong, declarația din 9 iunie 2021 a VP/ÎR referitoare la modificările aduse sistemului electoral din Hong Kong, declarațiile VP/ÎR în numele UE din 11 martie 2021 cu privire la sistemul electoral din Hong Kong și din 7 ianuarie 2021 cu privire la arestarea în masă a unor persoane implicate în alegerile primare pro-democrație din iulie 2020 și toate celelalte declarații referitoare la situația din Hong Kong, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 23 iunie 2021 referitoare la închiderea activității din Hong Kong a ziarului Apple Daily și din 17 aprilie 2021 referitoare la condamnarea unor activiști pentru democrație din Hong Kong, declarația din 9 iunie 2021 a VP/ÎR referitoare la modificările aduse sistemului electoral din Hong Kong, declarațiile VP/ÎR în numele UE din 11 martie 2021 cu privire la sistemul electoral din Hong Kong și din 7 ianuarie 2021 cu privire la arestarea în masă a unor persoane implicate în alegerile primare pro-democrație din iulie 2020 și toate celelalte declarații referitoare la situația din Hong Kong,

| — | având în vedere declarația din 2 mai 2021 a VP/ÎR, în numele UE, cu ocazia Zilei mondiale a libertății presei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 2 mai 2021 a VP/ÎR, în numele UE, cu ocazia Zilei mondiale a libertății presei,

| — | având în vedere raportul anual al UE din 12 martie 2021 privind evoluțiile politice și economice din 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual al UE din 12 martie 2021 privind evoluțiile politice și economice din 2020,

| — | având în vedere cel de al 13-lea dialog structurat anual, care a avut loc la Hong Kong la 28 noiembrie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al 13-lea dialog structurat anual, care a avut loc la Hong Kong la 28 noiembrie 2019,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 28 iulie 2020 referitoare la Hong Kong, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 28 iulie 2020 referitoare la Hong Kong,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 16 decembrie 1966 și îngrijorările exprimate de Comitetul ONU pentru Drepturile Omului în lista sa de probleme privind Hong Kong din 26 august 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP) din 16 decembrie 1966 și îngrijorările exprimate de Comitetul ONU pentru Drepturile Omului în lista sa de probleme privind Hong Kong din 26 august 2020,

| — | având în vedere declarația din 24 iunie 2021 a înaltului comisar al ONU pentru drepturile omului, Michelle Bachelet, potrivit căreia noua lege privind securitatea națională din Hong Kong are ca efect „autocenzura” jurnaliștilor pentru a evita probleme legate de „infracțiuni vag formulate”, precum și declarația sa din 21 iunie 2021 din cadrul celei de a 47-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 24 iunie 2021 a înaltului comisar al ONU pentru drepturile omului, Michelle Bachelet, potrivit căreia noua lege privind securitatea națională din Hong Kong are ca efect „autocenzura” jurnaliștilor pentru a evita probleme legate de „infracțiuni vag formulate”, precum și declarația sa din 21 iunie 2021 din cadrul celei de a 47-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere solicitarea experților ONU din 26 iunie 2020 de adoptare a unor măsuri ferme pentru protejarea libertăților fundamentale în China, |
| --- | --- |

—

având în vedere solicitarea experților ONU din 26 iunie 2020 de adoptare a unor măsuri ferme pentru protejarea libertăților fundamentale în China,

| — | având în vedere adoptarea la 30 iunie 2020 a Legii privind securitatea națională în Hong Kong de către Comitetul permanent al Congresului Național al Poporului din China, |
| --- | --- |

—

având în vedere adoptarea la 30 iunie 2020 a Legii privind securitatea națională în Hong Kong de către Comitetul permanent al Congresului Național al Poporului din China,

| — | având în vedere comunicatul din cadrul summitului G7 din 13 iunie 2021 și declarația statelor G7 din 12 martie 2021 privind schimbările sistemului electoral din Hong Kong, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul din cadrul summitului G7 din 13 iunie 2021 și declarația statelor G7 din 12 martie 2021 privind schimbările sistemului electoral din Hong Kong,

| — | având în vedere Legea fundamentală a Regiunii Administrative Speciale (RAS) Hong Kong, adoptată la 4 aprilie 1990, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1997, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea fundamentală a Regiunii Administrative Speciale (RAS) Hong Kong, adoptată la 4 aprilie 1990, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1997,

| — | având în vedere Declarația comună din 19 decembrie 1984 adoptată de guvernul Regatului Unit și guvernul Republicii Populare Chineze cu privire la chestiunea Hong Kong-ului, cunoscută și ca Declarația comună chino-britanică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 19 decembrie 1984 adoptată de guvernul Regatului Unit și guvernul Republicii Populare Chineze cu privire la chestiunea Hong Kong-ului, cunoscută și ca Declarația comună chino-britanică,

| — | având în vedere comunicarea comună din 12 martie 2019 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „UE-China – O perspectivă strategică” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună din 12 martie 2019 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „UE-China – O perspectivă strategică” (JOIN(2019)0005),

| — | având în vedere politica „o singură Chină” a UE și principiul „o țară, două sisteme”, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica „o singură Chină” a UE și principiul „o țară, două sisteme”,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât promovarea și respectarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept ar trebui să rămână în centrul relației îndelungate dintre UE și China, în concordanță cu angajamentul UE de a promova aceste valori în acțiunea sa externă, precum și cu interesul exprimat de China de a adera la ele în politica sa pentru dezvoltare și cooperare internațională; |
| --- | --- |

A.

întrucât promovarea și respectarea drepturilor omului, a democrației și a statului de drept ar trebui să rămână în centrul relației îndelungate dintre UE și China, în concordanță cu angajamentul UE de a promova aceste valori în acțiunea sa externă, precum și cu interesul exprimat de China de a adera la ele în politica sa pentru dezvoltare și cooperare internațională;

| B. | întrucât la 17 iunie 2021, 500 de polițiști înarmați din Hong Kong au descins în birourile celui mai mare ziar pro-opoziție, Apple Daily, obligând jurnaliștii să părăsească redacția, și au căutat prin calculatoarele, telefoanele și materialele jurnalistice ale reporterilor, acesta fiind primul caz în care autoritățile au menționat articole din mass-media ca fiind susceptibile de încălcarea Legii privind securitatea națională din Hong Kong (LSN); întrucât cinci directori și redactori-șefi ai ziarului au fost arestați, printre care redactorul-șef Ryan Law, directorul general, Cheung Kim-hung, directorul general administrativ, Royston Chow, editorul asociat Chan Puiman și directorul Apple Daily Digital, Cheung Chi-wai; |
| --- | --- |

B.

întrucât la 17 iunie 2021, 500 de polițiști înarmați din Hong Kong au descins în birourile celui mai mare ziar pro-opoziție, Apple Daily, obligând jurnaliștii să părăsească redacția, și au căutat prin calculatoarele, telefoanele și materialele jurnalistice ale reporterilor, acesta fiind primul caz în care autoritățile au menționat articole din mass-media ca fiind susceptibile de încălcarea Legii privind securitatea națională din Hong Kong (LSN); întrucât cinci directori și redactori-șefi ai ziarului au fost arestați, printre care redactorul-șef Ryan Law, directorul general, Cheung Kim-hung, directorul general administrativ, Royston Chow, editorul asociat Chan Puiman și directorul Apple Daily Digital, Cheung Chi-wai;

| C. | întrucât, potrivit unui purtător de cuvânt al poliției din Hong Kong, directorii și redactorii ziarului au fost arestați pentru rolul lor în publicarea a peste 30 de articole în care țările străine sunt invitate să impună sancțiuni în legătură cu LSN; întrucât autoritățile din Hong Kong au considerat că astfel de apeluri reprezintă un complot cu țări străine care pune în pericol securitatea națională; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit unui purtător de cuvânt al poliției din Hong Kong, directorii și redactorii ziarului au fost arestați pentru rolul lor în publicarea a peste 30 de articole în care țările străine sunt invitate să impună sancțiuni în legătură cu LSN; întrucât autoritățile din Hong Kong au considerat că astfel de apeluri reprezintă un complot cu țări străine care pune în pericol securitatea națională;

| D. | întrucât la 23 iunie 2021, poliția l-a arestat și pe editorialistul de la rubrica „China Beat” din Apple Daily, Yeung Ching-kee (cunoscut și ca Li Ping), și l-a acuzat și pe el de „conspirație în vederea complotului cu forțe străine”, iar la 27 iunie 2021 a fost arestat pentru aceeași infracțiune Fung Wai-kwong (cunoscută și ca Lo Fung), fost editorialist-șef la Apple Daily; |
| --- | --- |

D.

întrucât la 23 iunie 2021, poliția l-a arestat și pe editorialistul de la rubrica „China Beat” din Apple Daily, Yeung Ching-kee (cunoscut și ca Li Ping), și l-a acuzat și pe el de „conspirație în vederea complotului cu forțe străine”, iar la 27 iunie 2021 a fost arestat pentru aceeași infracțiune Fung Wai-kwong (cunoscută și ca Lo Fung), fost editorialist-șef la Apple Daily;

| E. | întrucât, în urma înghețării tuturor activelor sale (aproximativ 2 milioane EUR) de către autoritățile din Hong Kong pe baza LSN, ziarul Apple Daily a fost obligat să se închidă definitiv la 24 iunie 2021, după 26 ani; întrucât peste 800 de persoane care lucrau la Apple Daily și-au pierdut locul de muncă și este puțin probabil să se poată angaja din nou în Hong Kong; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în urma înghețării tuturor activelor sale (aproximativ 2 milioane EUR) de către autoritățile din Hong Kong pe baza LSN, ziarul Apple Daily a fost obligat să se închidă definitiv la 24 iunie 2021, după 26 ani; întrucât peste 800 de persoane care lucrau la Apple Daily și-au pierdut locul de muncă și este puțin probabil să se poată angaja din nou în Hong Kong;

| F. | întrucât fondatorul zairului Apple Daily, Jimmy Lai, execută o pedeapsă de 20 de luni de închisoare pentru implicarea sa în mișcările de protest din 2019 și riscă să primească și alte condamnări în temeiul LSN, care prevede posibilitatea închisorii pe viață; întrucât Apple Daily a fost întotdeauna o voce deschisă și critică față de conducerea din China continentală și din Hong Kong și era singurul ziar în limba chineză din Hong Kong care nu se afla sub controlul guvernului chinez; |
| --- | --- |

F.

întrucât fondatorul zairului Apple Daily, Jimmy Lai, execută o pedeapsă de 20 de luni de închisoare pentru implicarea sa în mișcările de protest din 2019 și riscă să primească și alte condamnări în temeiul LSN, care prevede posibilitatea închisorii pe viață; întrucât Apple Daily a fost întotdeauna o voce deschisă și critică față de conducerea din China continentală și din Hong Kong și era singurul ziar în limba chineză din Hong Kong care nu se afla sub controlul guvernului chinez;

| G. | întrucât LSN a permis unui singur funcționar, și anume secretarul pentru securitate din Hong Kong, să înghețe toate activele Apple Daily, fără o punere oficială sub acuzare sau un proces echitabil, pur și simplu pe baza unor presupuse încălcări a LSN; întrucât o astfel de procedură ar putea fi aplicată oricărei entități cotate la bursă sau oricărei companii care desfășoară pur și simplu activități comerciale în Hong Kong; |
| --- | --- |

G.

întrucât LSN a permis unui singur funcționar, și anume secretarul pentru securitate din Hong Kong, să înghețe toate activele Apple Daily, fără o punere oficială sub acuzare sau un proces echitabil, pur și simplu pe baza unor presupuse încălcări a LSN; întrucât o astfel de procedură ar putea fi aplicată oricărei entități cotate la bursă sau oricărei companii care desfășoară pur și simplu activități comerciale în Hong Kong;

| H. | întrucât la 30 iunie 2021 s-a împlinit un an de la intrarea în vigoare a LSN; întrucât autoritățile au anunțat că legea va viza doar o „o categorie extrem de restrânsă” care amenință securitatea publică; întrucât însă, în decurs de un an, legea a fost aplicată pentru a dezmembra complet societatea liberă din Hong Kong pe aproape toate fronturile, pe baza unei serii de acuzații vag definite precum „subversiune”, „separatism” și „complot cu forțele străine”, transformând complet peisajul politic și juridic al Hong Kong-ului și înăbușind libertatea presei și libertatea de exprimare a opiniilor; întrucât securitatea națională a fost folosită pentru a justifica cenzura, hărțuirea, arestările și urmăririle penale îndreptate în mod sistematic împotriva reprezentanților politici și aleși, activiștilor, studenților și jurnaliștilor din tabăra pro-democrație; întrucât se estimează că 128 de persoane au fost arestate în temeiul LSN și 64 de persoane au fost puse oficial sub acuzare, 47 dintre acestea aflându-se în prezent în arest preventiv; întrucât LSN încalcă în totalitate principiul „o țară, două sisteme”; întrucât erodarea libertății presei este incompatibilă și cu aspirația Hong Kong-ului de a deveni un centru de afaceri internațional; |
| --- | --- |

H.

întrucât la 30 iunie 2021 s-a împlinit un an de la intrarea în vigoare a LSN; întrucât autoritățile au anunțat că legea va viza doar o „o categorie extrem de restrânsă” care amenință securitatea publică; întrucât însă, în decurs de un an, legea a fost aplicată pentru a dezmembra complet societatea liberă din Hong Kong pe aproape toate fronturile, pe baza unei serii de acuzații vag definite precum „subversiune”, „separatism” și „complot cu forțele străine”, transformând complet peisajul politic și juridic al Hong Kong-ului și înăbușind libertatea presei și libertatea de exprimare a opiniilor; întrucât securitatea națională a fost folosită pentru a justifica cenzura, hărțuirea, arestările și urmăririle penale îndreptate în mod sistematic împotriva reprezentanților politici și aleși, activiștilor, studenților și jurnaliștilor din tabăra pro-democrație; întrucât se estimează că 128 de persoane au fost arestate în temeiul LSN și 64 de persoane au fost puse oficial sub acuzare, 47 dintre acestea aflându-se în prezent în arest preventiv; întrucât LSN încalcă în totalitate principiul „o țară, două sisteme”; întrucât erodarea libertății presei este incompatibilă și cu aspirația Hong Kong-ului de a deveni un centru de afaceri internațional;

| I. | întrucât, de la intrarea sa în vigoare, LSN a fost folosită pentru a intimida, a ataca și chiar a hărțui jurnaliștii și lucrătorii din mass-media, care au început deja să demisioneze ca urmare a acestei situații; întrucât cel puțin 10 jurnaliști și apărători ai libertății presei riscă să fie condamnați la închisoare pe viață; întrucât închiderea forțată a ziarului Apple Daily, pe baza acuzațiilor că activitățile sale reprezintă o amenințare la adresa securității naționale, echivalează cu încetarea definitivă a libertății mass-mediei și a libertății de exprimare în Hong Kong; |
| --- | --- |

I.

întrucât, de la intrarea sa în vigoare, LSN a fost folosită pentru a intimida, a ataca și chiar a hărțui jurnaliștii și lucrătorii din mass-media, care au început deja să demisioneze ca urmare a acestei situații; întrucât cel puțin 10 jurnaliști și apărători ai libertății presei riscă să fie condamnați la închisoare pe viață; întrucât închiderea forțată a ziarului Apple Daily, pe baza acuzațiilor că activitățile sale reprezintă o amenințare la adresa securității naționale, echivalează cu încetarea definitivă a libertății mass-mediei și a libertății de exprimare în Hong Kong;

| J. | întrucât la 27 iunie 2021, o altă instituție independentă de presă, Stand News, a anunțat eliminarea tuturor articolelor de opinie de pe site-ul său și șase directori au demisionat; întrucât Asociația jurnaliștilor din Hong Kong a avertizat cu privire la noi arestări ale jurnaliștilor și a relatat că autoritățile au întocmit o listă a persoanelor care urmează să fie arestate în temeiul LSN; |
| --- | --- |

J.

întrucât la 27 iunie 2021, o altă instituție independentă de presă, Stand News, a anunțat eliminarea tuturor articolelor de opinie de pe site-ul său și șase directori au demisionat; întrucât Asociația jurnaliștilor din Hong Kong a avertizat cu privire la noi arestări ale jurnaliștilor și a relatat că autoritățile au întocmit o listă a persoanelor care urmează să fie arestate în temeiul LSN;

| K. | întrucât cel puțin doi judecători străini au demisionat, invocând LSN ca motiv principal; întrucât în luna iunie a acestui an, legiuitorii pro-Beijing au intervenit cu succes, pentru prima dată, în numirea unui judecător de rang înalt la Înalta Curte de Apel din Hong Kong, în ceea ce pare a fi un prim pas concret în încercarea de a submina independența sistemului judiciar; |
| --- | --- |

K.

întrucât cel puțin doi judecători străini au demisionat, invocând LSN ca motiv principal; întrucât în luna iunie a acestui an, legiuitorii pro-Beijing au intervenit cu succes, pentru prima dată, în numirea unui judecător de rang înalt la Înalta Curte de Apel din Hong Kong, în ceea ce pare a fi un prim pas concret în încercarea de a submina independența sistemului judiciar;

| L. | întrucât autoritățile din Hong Kong au introdus o linie telefonică de urgență pentru avertizări în legătură cu Legea privind securitatea națională; întrucât materialele didactice și programele școlare din școlile primare și secundare, inclusiv din școlile internaționale frecventate de copii străini, sunt în prezent cenzurate pe baza principiilor LSN; |
| --- | --- |

L.

întrucât autoritățile din Hong Kong au introdus o linie telefonică de urgență pentru avertizări în legătură cu Legea privind securitatea națională; întrucât materialele didactice și programele școlare din școlile primare și secundare, inclusiv din școlile internaționale frecventate de copii străini, sunt în prezent cenzurate pe baza principiilor LSN;

| M. | întrucât 10 personalități importante pro-democrație, și anume Martin Lee, Albert Ho, Jimmy Lai, Margaret Ng, Cyd Ho, Lee Cheuk-yan, Leung Kwok-hung, Au Nok-hin, Leung Yiu-chung și Yeung Sum, au fost condamnate în Hong Kong la 16 aprilie 2021, în două cazuri separate, din cauza implicării lor pașnice în proteste; întrucât pedepsele lor variază de la pedepse cu închisoarea cuprinse între 8 și 18 luni la pedepse de la 8 la 12 luni de închisoare cu suspendare în cinci dintre cazuri; întrucât aceste ultime hotărâri au urmat condamnării lui Joshua Wong și a lui Sze-yiu Koo la 13 aprilie 2021; întrucât detenția îndelungată a unor persoane pentru acte nonviolente atunci când își exercită drepturi civice protejate este un alt indiciu al restrângerii continue a spațiului democratic și al erodării libertăților fundamentale în Hong Kong; |
| --- | --- |

M.

întrucât 10 personalități importante pro-democrație, și anume Martin Lee, Albert Ho, Jimmy Lai, Margaret Ng, Cyd Ho, Lee Cheuk-yan, Leung Kwok-hung, Au Nok-hin, Leung Yiu-chung și Yeung Sum, au fost condamnate în Hong Kong la 16 aprilie 2021, în două cazuri separate, din cauza implicării lor pașnice în proteste; întrucât pedepsele lor variază de la pedepse cu închisoarea cuprinse între 8 și 18 luni la pedepse de la 8 la 12 luni de închisoare cu suspendare în cinci dintre cazuri; întrucât aceste ultime hotărâri au urmat condamnării lui Joshua Wong și a lui Sze-yiu Koo la 13 aprilie 2021; întrucât detenția îndelungată a unor persoane pentru acte nonviolente atunci când își exercită drepturi civice protejate este un alt indiciu al restrângerii continue a spațiului democratic și al erodării libertăților fundamentale în Hong Kong;

| N. | întrucât LSN încalcă de jure și de facto Declarația comună chino-britanică din 1984 și Legea fundamentală a Regiunii Administrative Speciale Hong Kong din 1990, care garantează autonomia și independența puterii executive, legislative și judecătorești și drepturi și libertăți fundamentale precum libertatea de exprimare, libertatea de întrunire și de asociere și libertatea presei pe o perioadă de 50 de ani de la retrocedarea suveranității; întrucât LSN împiedică, de asemenea, Hong Kong-ul să își respecte obligațiile internaționale în domeniul drepturilor omului, inclusiv PIDCP; întrucât atât Declarația comună, cât și Legea fundamentală consacră principiul „o țară, două sisteme”, astfel cum a fost convenit de China și Regatul Unit; |
| --- | --- |

N.

întrucât LSN încalcă de jure și de facto Declarația comună chino-britanică din 1984 și Legea fundamentală a Regiunii Administrative Speciale Hong Kong din 1990, care garantează autonomia și independența puterii executive, legislative și judecătorești și drepturi și libertăți fundamentale precum libertatea de exprimare, libertatea de întrunire și de asociere și libertatea presei pe o perioadă de 50 de ani de la retrocedarea suveranității; întrucât LSN împiedică, de asemenea, Hong Kong-ul să își respecte obligațiile internaționale în domeniul drepturilor omului, inclusiv PIDCP; întrucât atât Declarația comună, cât și Legea fundamentală consacră principiul „o țară, două sisteme”, astfel cum a fost convenit de China și Regatul Unit;

| O. | întrucât UE și Parlamentul European au sprijinit întotdeauna cu fermitate principiul „o țară, două sisteme” și menținerea gradului ridicat de autonomie al Hong Kong-ului, în conformitate cu Legea fundamentală și cu angajamentele internaționale, și întrucât UE are un interes puternic în menținerea stabilității și prosperității Hong Kong-ului în temeiul acestui principiu; întrucât în împrejurările actuale aceste principii sunt subminate și devin nule inevitabil și ireversibil; |
| --- | --- |

O.

întrucât UE și Parlamentul European au sprijinit întotdeauna cu fermitate principiul „o țară, două sisteme” și menținerea gradului ridicat de autonomie al Hong Kong-ului, în conformitate cu Legea fundamentală și cu angajamentele internaționale, și întrucât UE are un interes puternic în menținerea stabilității și prosperității Hong Kong-ului în temeiul acestui principiu; întrucât în împrejurările actuale aceste principii sunt subminate și devin nule inevitabil și ireversibil;

| P. | întrucât UE este în continuare profund îngrijorată cu privire la LSN pentru Hong Kong a Republicii Populare Chineze (RPC); întrucât aceasta este o problemă sensibilă, cu consecințe de amploare pentru Hong Kong și cetățenii săi, pentru cetățenii UE și cetățenii străini, pentru organizațiile societății civile din UE și internaționale, precum și pentru încrederea mediului de afaceri în Hong Kong; întrucât intrarea în vigoare a LSN ar crește riscurile pentru cetățenii UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât UE este în continuare profund îngrijorată cu privire la LSN pentru Hong Kong a Republicii Populare Chineze (RPC); întrucât aceasta este o problemă sensibilă, cu consecințe de amploare pentru Hong Kong și cetățenii săi, pentru cetățenii UE și cetățenii străini, pentru organizațiile societății civile din UE și internaționale, precum și pentru încrederea mediului de afaceri în Hong Kong; întrucât intrarea în vigoare a LSN ar crește riscurile pentru cetățenii UE;

| Q. | întrucât, conform raportului anual al Human Rights Watch, China traversează cea mai întunecată perioadă în ceea ce privește drepturile omului de la masacrul din Piața Tienanmen încoace; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, conform raportului anual al Human Rights Watch, China traversează cea mai întunecată perioadă în ceea ce privește drepturile omului de la masacrul din Piața Tienanmen încoace;

| R. | întrucât jurnaliștilor de la postul public de radiodifuziune din Macao li s-a ordonat să promoveze „patriotismul, respectul și iubirea” pentru China și cel puțin șase jurnaliști au demisionat după introducerea unor noi reguli editoriale, arătând că preocupările legate de LSN afectează și alte regiuni; întrucât și Legea fundamentală a Macao protejează libertatea presei și este în vigoare până în 2049; |
| --- | --- |

R.

întrucât jurnaliștilor de la postul public de radiodifuziune din Macao li s-a ordonat să promoveze „patriotismul, respectul și iubirea” pentru China și cel puțin șase jurnaliști au demisionat după introducerea unor noi reguli editoriale, arătând că preocupările legate de LSN afectează și alte regiuni; întrucât și Legea fundamentală a Macao protejează libertatea presei și este în vigoare până în 2049;

| S. | întrucât o declarație comună prezentată de Canada în numele a 44 de state – cel mai mare număr de semnatari de până acum – inclusiv a 23 de state membre ale UE, a fost adoptată în cadrul sesiunii în curs a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

S.

întrucât o declarație comună prezentată de Canada în numele a 44 de state – cel mai mare număr de semnatari de până acum – inclusiv a 23 de state membre ale UE, a fost adoptată în cadrul sesiunii în curs a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului,

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi închiderea forțată a ziarului Apple Daily, continuarea înghețării activelor sale și arestarea jurnaliștilor, încă un pas al RPC spre dezmembrarea societății libere din Hong Kong și încetarea definitivă a libertății mass-mediei și a libertății de exprimare în această regiune; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este îngrijorat de deteriorarea rapidă a situației drepturilor omului din Hong Kong și, mai exact, de atacurile deschise la adresa libertății de exprimare și a libertății presei, întrucât RPC continuă acțiunile de reprimare fără precedent a libertăților fundamentale, care s-au transformat într-o situație de urgență în ceea ce privește drepturile omului, și accentuează că este necesar ca UE să ia măsuri urgente și ferme; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă profunda solidaritate cu toți jurnaliștii din Hong Kong care, în pofida intrării în vigoare a LSN, au continuat să apere cu fermitate libertatea mass-mediei și jurnalismul independent și să continue să relateze cu privire la evoluția dramatică a evenimentelor din Hong Kong; invită autoritățile din Hong Kong să pună capăt tuturor formelor de hărțuire juridică și de intimidare îndreptate împotriva jurnaliștilor și să depună eforturi pentru protecția și siguranța jurnaliștilor împotriva tuturor formelor de violență, presiune, discriminare, proceduri judiciare inechitabile și a tuturor încercărilor menite să îi împiedice să își îndeplinească misiunea sau să le slăbească capacitatea de a face acest lucru în conformitate cu normele internaționale, în special cu articolele 19 și 21 din PIDCP referitoare la dreptul la libertatea de exprimare și dreptul la libertatea de întrunire pașnică; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă autoritățile din Hong Kong să elibereze imediat și necondiționat toți jurnaliștii și să renunțe la toate acuzațiile împotriva acestora, precum și pe toți protestatarii pașnici, activiștii și reprezentanții politici, care și-au exercitat pur și simplu dreptul la libertatea de exprimare și alte drepturi ale omului și care au fost arestați sub acuzații în temeiul LSN; solicită încetarea urmăririlor penale motivate politic și a altor proceduri judiciare împotriva protestatarilor pașnici, care au scopul de a reduce la tăcere vocile critice și de a descuraja cetățenii să participe la viața publică; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă din nou profunda îngrijorare cu privire la intrarea în vigoare, la 30 iunie 2020, a LSN, care încalcă angajamentele și obligațiile RPC în temeiul dreptului internațional, și anume Declarația comună chino-britanică, și reprezintă un atac global asupra gradului ridicat de autonomie, statului de drept și libertăților fundamentale ale orașului; recunoaște că legea a fost utilizată de nenumărate ori ca motiv pentru descalificarea și încarcerarea candidaților electorali și a politicienilor, studenții fiind arestați din cauza unor postări de pe platformele de comunicare socială și sloganurile protestelor comune fiind interzise; subliniază că LSN împiedică stabilirea unei relații de încredere între China și UE, subminează cooperarea viitoare și conduce la o erodare suplimentară a credibilității Beijingului pe scena internațională; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă orice încercare de a reduce la tăcere activiștii pro-democrație, inclusiv blocarea site-urilor de internet pro-democrație, în temeiul LSN; reafirmă că libertatea de exprimare și de informare constituie un drept fundamental consacrat în dreptul intern și internațional al Hong Kong-ului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la cazurile semnalate de detenție secretă, tortură și rele tratamente, precum și mărturisirile forțate de forțele de poliție din Hong Kong și din închisorile din Hong Kong, inclusiv preocupările cu privire la persoanele aflate în prezent în așteptarea procesului și care sunt ținute în încarcerare solitară pe perioade îndelungate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă noile restricționări ale independenței sistemului judiciar și politizarea crescândă a instanțelor; subliniază necesitatea urgentă de a preveni, ca etapă următoare, desființarea sistemului judiciar independent din Hong Kong și invită SEAE să pregătească un raport public detaliat privind statul de drept și independența sistemului judiciar, pe lângă raportul anual privind Hong Kong-ul; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă îngrijorarea cu privire la modificările recent adoptate ale legii electorale din Hong Kong, care introduc un principiu „doar patrioții” și instituie un comitet de verificare pentru a controla toți candidații electorali, ceea ce va elimina ultimele voci dizidente rămase și contravine în totalitate angajamentelor privind o mai mare reprezentare democratică, consacrate în Legea fundamentală a Hong Kong-ului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă autoritățile chineze să abroge LSN, care afectează statutul internațional al Hong Kong-ului, și îndeamnă autoritățile din Hong Kong să restabilească pe deplin respectarea statului de drept, a drepturilor omului, a principiilor democratice și a gradului ridicat de autonomie în temeiul principiului „o țară, două sisteme”, astfel cum este consacrat în Legea fundamentală a Hong Kong-ului și în conformitate cu obligațiile sale interne și internaționale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia și statele membre să abordeze LSN ca prioritate principală pe ordinea de zi a tuturor reuniunilor UE-China, inclusiv în cadrul consultărilor diplomatice, în vederea pregătirii acestor reuniuni; reamintește că este important ca UE să continue să ridice problema încălcărilor drepturilor omului în China, în special cazul minorităților din Xinjiang și Tibet, în toate dialogurile politice și pe tema drepturilor omului cu autoritățile chineze, în conformitate cu angajamentul UE de a avea o poziție puternică, clară și unitară în raport cu această țară; reamintește că China a semnat o gamă largă de tratate și convenții internaționale privind drepturile omului și, prin urmare, subliniază importanța continuării dialogului cu China pentru a se asigura că această țară își respectă angajamentul de a respecta cadrul internațional privind drepturile omului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | regretă profund neadoptarea concluziilor Consiliului privind Hong Kong-ul în cadrul Consiliului Afaceri Externe al UE din aprilie; sprijină ferm prezentarea de către VP/ÎR a unor proiecte de concluzii cât mai curând posibil și îndeamnă statele membre să abordeze impasul și să adopte noi măsuri, inclusiv sancțiuni specifice în cadrul regimului global al UE de sancțiuni în materie de drepturi ale omului, inclusiv punerea în aplicare a interdicțiilor de călătorie și a înghețării activelor împotriva persoanelor și entităților din Hong Kong și din China pentru încălcările grave ale drepturilor omului și ale dreptului internațional în Hong Kong, printre care Carrie Lam, Teresa Yeuk-wah Cheng, Xia Baolong, Zhang Xiaoming, Luo Huining, Zheng Yanxiong, Chris Tang Ping-keung, Stephen Lo Wai-chung, și John Lee Ka-chiu, precum și împotriva instituțiilor RPC care au un rol esențial în adoptarea unor măsuri și în acțiuni complice de subminare a gradului ridicat de autonomie al Hong Kong-ului și a libertăților acestuia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își reafirmă poziția cu privire la Acordul cuprinzător UE-China privind investițiile, exprimată în rezoluția sa din 21 mai 2021, inclusiv necesitatea urgentă de a adopta măsuri specifice suplimentare în cadrul regimului global al UE de sancțiuni în materie de drepturi ale omului, după caz, pentru a continua să abordeze represiunea din Xinjiang și Hong Kong, și care urmărește încetarea de către China a tuturor încălcărilor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită SEAE și Consiliul să continue să evalueze și să înregistreze progrese în ceea ce privește pachetul de măsuri adoptat în iulie 2020 și să stabilească un calendar clar pentru punerea lor în aplicare; invită SEAE să continue evaluarea posibilelor efecte extrateritoriale ale LSN și să pregătească răspunsuri concrete la acestea, în special la articolul 38, care prevede că legea se aplică și persoanelor care nu au rezidența permanentă în Hong Kong; salută deciziile statelor membre ale UE și ale altor parteneri internaționali de a suspenda tratatele de extrădare cu Hong Kong; solicită din nou suspendarea tratatelor de extrădare cu China ale celor 10 state membre rămase; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește și condamnă din nou complicitatea băncilor cu sediul în UE în ceea ce privește înghețarea activelor și a conturilor bancare ale foștilor legiuitori pro-democrație; invită SEAE să evalueze nivelul de conformitate, implicare și colaborare a companiilor care își au sediul în UE cu autoritățile din Hong Kong în ceea ce privește aplicarea LSN și invită statele membre să se adreseze băncilor cu sediul în UE pentru a elibera active aparținând activiștilor pentru democrație din Hong Kong; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să evalueze impactul comercial pe termen lung asupra firmelor din UE care își desfășoară activitatea în Hong Kong, în lumina aplicării LSN în Hong Kong, cu referire la modificarea statului de drept și libera circulație a informațiilor și a capitalului în oraș; invită Comisia și SEAE să continue să aplice și să lucreze la mecanisme adecvate de control al exporturilor pentru a refuza accesul Chinei și Hong Kong-ului la tehnologiile utilizate pentru încălcarea drepturilor omului și să aibă în vedere norme pentru a preveni investițiile europene în întreprinderile care sunt complice la încălcări grave ale drepturilor omului în China și Hong Kong, inclusiv opțiunea unei liste de entități; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută călduros măsurile luate de Regatul Unit, Australia și Canada pentru a deschide programe care să le ofere cetățenilor din Hong Kong posibilitatea de a locui și munci în țările lor respective; reiterează apelul său urgent adresat statelor membre de a coordona punerea în aplicare a unui „sistem de bărci de salvare” pentru activiștii pro-democrație și liderii politici din Hong Kong, ca urmare a acestei deteriorări din ce în ce mai grave a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, precum și de a emite documente de călătorie provizorii pentru jurnaliștii din Hong Kong care riscă să fie arestați în temeiul LSN; |
| --- | --- |

17.

| 18. | îndeamnă întregul personal diplomatic al UE și al statelor europene să facă tot posibilul pentru a oferi protecție și sprijin activiștilor pașnici și liderilor politici din Hong Kong, printre altele, participând la procese, cerând să facă vizite în închisori și contactând consecvent și hotărât autoritățile locale, aplicând în întregime Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și alte politici relevante ale UE, inclusiv noul Plan de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația; se așteaptă ca SEAE și Consiliul să elaboreze măsuri concrete pentru a spori sprijinul acordat societății civile și mass-mediei din Hong Kong, cum ar fi extinderea domeniului de aplicare al Fondului european pentru democrație la proiecte situate în Asia de Sud-Est, inclusiv dialogul activ cu diaspora Hong Kong-ului; |
| --- | --- |

18.

| 19. | solicită UE și statelor membre să se asigure că populația Hong Kong-ului, redusă la tăcere, are din nou posibilitatea de a-și exprima opiniile prin sprijinirea arhivării, a publicării și a documentării încălcărilor drepturilor omului, și să combată RPC prin punerea la dispoziție online pe scară largă a cărților interzise în Hong Kong; își exprimă sprijinul pentru eforturile depuse de canalele de televiziune internaționale, cum ar fi Deutsche Welle și France 24, de a raporta periodic cu privire la evoluțiile din Hong Kong; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia, Consiliul și statele membre să refuze invitațiile adresate reprezentanților guvernelor și diplomaților de a participa la Jocurile Olimpice de iarnă Beijing 2022, cu excepția cazului în care guvernul chinez demonstrează o îmbunătățire verificabilă a situației drepturilor omului în Hong Kong, regiunea uigură Xinjiang, Tibet, Mongolia Interioară și în alte părți ale Chinei; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îndeamnă Comisia și statele membre să crească numărul oportunităților academice și de formare în cadrul programului Erasmus pentru studenții și tinerii absolvenți din Hong Kong; invită SEAE și Comisia să elaboreze și să coordoneze măsuri pentru a proteja libertatea universitară a studenților și a oamenilor de știință din Hong Kong de la universitățile europene împotriva presiunilor exercitate de autoritățile chineze; |
| --- | --- |

21.

| 22. | își reiterează apelul adresat UE și tuturor statelor sale membre de a acționa în mod unit și ferm în vederea organizării unei sesiuni speciale sau a unei dezbateri urgente cu privire la China în cadrul Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și a lansării unei anchete independente a ONU cu privire la China; subliniază sprijinul internațional tot mai mare pentru lansarea unei anchete independente; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită UE și statele sale membre să încurajeze Secretarul General al ONU să ia în considerare toate mecanismele de care dispune pentru a asigura monitorizarea independentă și raportarea cu privire la situația din China, inclusiv numirea unui trimis special al ONU; invită Consiliul și VP/ÎR să colaboreze cu comunitatea internațională pentru a înființa un grup de contact internațional cu privire la Hong Kong și pentru a plasa cu regularitate Hong Kong-ul pe ordinea de zi a altor organizații internaționale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încurajează membrii ONU să organizeze periodic evenimente publice pentru a sensibiliza publicul cu privire la încălcările grave ale drepturilor omului comise de guvernul chinez, inclusiv cu privire la crimele împotriva umanității și alte încălcări ale dreptului internațional, incluzând cel puțin o reuniune în formula „Arria” a Consiliului de Securitate al ONU; ar saluta ideea ca instituțiile UE și statele membre să aibă în vedere comemorarea datei de 1 iulie ca „Ziua solidarității cu Hong Kong”, pentru a sensibiliza, în fiecare an, publicul european cu privire la situația din Hong Kong; cere din nou UE și statelor sale membre să ia în considerare sesizarea Curții Internaționale de Justiție, afirmând că decizia Chinei de a impune Hong Kong-ului legislația privind securitatea națională și aplicarea acesteia încalcă Declarația comună chino-britanică și PIDCP; |
| --- | --- |

24.

| 25. | regretă decizia poliției din Hong Kong de a interzice comemorarea anuală la 4 iunie a evenimentelor din piața Tiananmen și marșul anual din 1 iulie, acordând, în același timp, o permisiune specială pentru renunțarea la restricțiile legate de COVID-19 cu scopul de a permite funcționarilor din Hong Kong să sărbătorească centenarul Partidului Comunist Chinez; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită VP/ÎR să coopereze îndeaproape cu țările și partenerii care împărtășesc aceeași viziune pentru a opri erodarea libertăților Hong Kong-ului; salută dialogul bilateral UE-SUA recent instituit cu privire la China și insistă că un obiectiv-cheie ar trebui să fie o coordonare mai strânsă în domeniul drepturilor omului, inclusiv cu accent pe situația din Hong Kong; |
| --- | --- |

26.

| 27. | observă că politica RPC de a abandona abordarea „o țară, două sisteme” a înstrăinat foarte mult poporul taiwanez și subliniază că este dispus să coopereze cu partenerii internaționali pentru a contribui la asigurarea democrației în Taiwan; |
| --- | --- |

27.

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernului și parlamentului Republicii Populare Chineze, precum și șefei executivului și adunării parlamentare a Regiunii Administrative Speciale Hong Kong. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0027.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0174.

(3)  JO C 165, 4.5.2021, p. 2.

(4)  JO C 224, 27.6.2018, p. 78.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0255.

(6)  JO C 433, 23.12.2019, p. 103.

(7)  JO C 399, 24.11.2017, p. 92.

(8)  JO C 369, 11.10.2018, p. 156.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/185 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/185

---

P9_TA(2021)0357

Pedeapsa cu moartea în Arabia Saudită, în special cazul lui Mustafa Hashem al-Darwish și al lui Abdullah al-Howaiti

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la pedeapsa cu moartea în Arabia Saudită, în special cazul lui Mustafa Hașem al-Darwish și al lui Abdullah al-Howaiti (2021/2787(RSP))

(2022/C 99/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Arabia Saudită, în special cea din 25 octombrie 2018 referitoare la uciderea jurnalistului Jamal Khashoggi în consulatul saudit din Istanbul (1), cea din 14 februarie 2019 referitoare la apărătorii drepturilor femeilor din Arabia Saudită (2), cea din 8 octombrie 2020 referitoare la situația migranților etiopieni din centrele de detenție din Arabia Saudită (3), cea din 11 februarie 2021 referitoare la situația umanitară și politică din Yemen (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Arabia Saudită, în special cea din 25 octombrie 2018 referitoare la uciderea jurnalistului Jamal Khashoggi în consulatul saudit din Istanbul (1), cea din 14 februarie 2019 referitoare la apărătorii drepturilor femeilor din Arabia Saudită (2), cea din 8 octombrie 2020 referitoare la situația migranților etiopieni din centrele de detenție din Arabia Saudită (3), cea din 11 februarie 2021 referitoare la situația umanitară și politică din Yemen (4),

| — | având în vedere declarația de la 10 decembrie 2020 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Josep Borrell, în Consiliul Afaceri Externe, că „drepturile omului sunt înscrise în ADN-ul Uniunii Europene”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la 10 decembrie 2020 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Josep Borrell, în Consiliul Afaceri Externe, că „drepturile omului sunt înscrise în ADN-ul Uniunii Europene”,

| — | având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional din 1966 cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR), |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional din 1966 cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR),

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale din 1966,

| — | având în vedere Convenția împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante,

| — | având în vedere evaluarea periodică universală a Arabiei Saudite, realizată în noiembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea periodică universală a Arabiei Saudite, realizată în noiembrie 2018,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Regulile minimale standard pentru tratamentul deținuților, adoptate de ONU („regulile Mandela”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulile minimale standard pentru tratamentul deținuților, adoptate de ONU („regulile Mandela”),

| — | având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea,

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere regimul mondial de sancțiuni al UE în materie de drepturi ale omului,

| — | având în vedere Carta arabă a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta arabă a drepturilor omului,

| — | având declarațiile din 3 martie 2021 ale Raportorilor speciali ai ONU cu privire la comutarea sentințelor de condamnare la moarte, |
| --- | --- |

—

având declarațiile din 3 martie 2021 ale Raportorilor speciali ai ONU cu privire la comutarea sentințelor de condamnare la moarte,

| — | având în vedere raportul Raportoarei speciale a ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare, Agnes Callamard, din iunie 2021, în care se afirmă că Arabia Saudită este responsabilă de „asasinarea premeditată” a jurnalistului saudit Jamal Khashoggi (Raportul Callamard), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Raportoarei speciale a ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare, Agnes Callamard, din iunie 2021, în care se afirmă că Arabia Saudită este responsabilă de „asasinarea premeditată” a jurnalistului saudit Jamal Khashoggi (Raportul Callamard),

| — | având în vedere raportul Raportoarei speciale a ONU privind situația apărătorilor drepturilor omului, Mary Lawlor, care analizează asasinarea unor apărători ai drepturilor omului în Arabia Saudită, raport prezentat în cadrul celei de a 46-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din martie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Raportoarei speciale a ONU privind situația apărătorilor drepturilor omului, Mary Lawlor, care analizează asasinarea unor apărători ai drepturilor omului în Arabia Saudită, raport prezentat în cadrul celei de a 46-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din martie 2021,

| — | având în vedere raportul Biroului directorului Serviciului național de informații, care evaluează rolul guvernului saudit în asasinarea lui Jamal Khashoggi, publicat în februarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Biroului directorului Serviciului național de informații, care evaluează rolul guvernului saudit în asasinarea lui Jamal Khashoggi, publicat în februarie 2021,

| — | având în vedere faptul că Loujain al-Hathloul a primit Premiul Vaclav Havel 2020 pentru drepturile omului, acordat de către Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că Loujain al-Hathloul a primit Premiul Vaclav Havel 2020 pentru drepturile omului, acordat de către Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei,

| — | având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 alineatul (5) și articolul 132 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Regatul Arabiei Saudite s-a angajat să abolească pedeapsa cu moartea pentru toți infractorii minori, fără excepție, până în 2016, printr-o nouă legislație, și și-a confirmat angajamentul în declarații diplomatice; întrucât aceste declarații au fost făcute de Ministerul Afacerilor Externe al Arabiei Saudite în septembrie 2016 în cadrul Comitetului ONU pentru drepturile copilului, precum și în august 2018, când a declarat că „dacă infracțiunea săvârșită de minor este pasibilă de pedeapsa cu moartea, pedeapsa se reduce la un termen de cel mult 10 ani de detenție instituționalizată”; |
| --- | --- |

A.

întrucât Regatul Arabiei Saudite s-a angajat să abolească pedeapsa cu moartea pentru toți infractorii minori, fără excepție, până în 2016, printr-o nouă legislație, și și-a confirmat angajamentul în declarații diplomatice; întrucât aceste declarații au fost făcute de Ministerul Afacerilor Externe al Arabiei Saudite în septembrie 2016 în cadrul Comitetului ONU pentru drepturile copilului, precum și în august 2018, când a declarat că „dacă infracțiunea săvârșită de minor este pasibilă de pedeapsa cu moartea, pedeapsa se reduce la un termen de cel mult 10 ani de detenție instituționalizată”;

| B. | întrucât Legea privind copiii din Arabia Saudită din 2018, promulgată prin Decretul regal din 31 iulie 2018, prevede la articolul 15 că „în cazul în care infracțiunea săvârșită de minor este pasibilă de pedeapsa cu moartea, pedeapsa se reduce la o perioadă de cel mult 10 ani de detenție instituționalizată”; întrucât după evaluarea periodică universală din 2018 a Arabiei Saudite efectuată în Consiliul ONU pentru Drepturile Omului s-a constatat că această țară a înregistrat „progrese remarcabile în promovarea respectării, protecției și dedicării drepturilor copilului”; |
| --- | --- |

B.

întrucât Legea privind copiii din Arabia Saudită din 2018, promulgată prin Decretul regal din 31 iulie 2018, prevede la articolul 15 că „în cazul în care infracțiunea săvârșită de minor este pasibilă de pedeapsa cu moartea, pedeapsa se reduce la o perioadă de cel mult 10 ani de detenție instituționalizată”; întrucât după evaluarea periodică universală din 2018 a Arabiei Saudite efectuată în Consiliul ONU pentru Drepturile Omului s-a constatat că această țară a înregistrat „progrese remarcabile în promovarea respectării, protecției și dedicării drepturilor copilului”;

| C. | întrucât, la 15 iunie 2021, Mustafa Hașem al-Darwish, un tânăr saudit aparținând minorității șiite, a fost executat pentru infracțiuni pe care grupurile de apărare a drepturilor omului afirmă că le-ar fi comis când era încă minor, în ciuda anunțului recent al regelui că a abolit pedeapsa cu moartea pentru minori; întrucât a fost supus unei perioade prelungite de arest preventiv, torturii și unui proces extrem de inechitabil; întrucât acuzațiile formulate împotriva sa nu specifică data exactă la care au fost săvârșite infracțiunile, cu alte cuvinte există probabilitatea ca acesta să fi fost minor la momentul comiterii lor și, prin urmare, sentința sa ar fi trebuit revizuită în conformitate cu noile legi naționale privind aplicarea pedepsei cu moartea în cazul persoanelor sub 18 ani; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 15 iunie 2021, Mustafa Hașem al-Darwish, un tânăr saudit aparținând minorității șiite, a fost executat pentru infracțiuni pe care grupurile de apărare a drepturilor omului afirmă că le-ar fi comis când era încă minor, în ciuda anunțului recent al regelui că a abolit pedeapsa cu moartea pentru minori; întrucât a fost supus unei perioade prelungite de arest preventiv, torturii și unui proces extrem de inechitabil; întrucât acuzațiile formulate împotriva sa nu specifică data exactă la care au fost săvârșite infracțiunile, cu alte cuvinte există probabilitatea ca acesta să fi fost minor la momentul comiterii lor și, prin urmare, sentința sa ar fi trebuit revizuită în conformitate cu noile legi naționale privind aplicarea pedepsei cu moartea în cazul persoanelor sub 18 ani;

| D. | întrucât Abdullah al-Howaiti a fost judecat într-un proces în grup, alături de alți cinci, pentru jaf armat; întrucât Tribunalul penal din Tabuk (nordul Arabiei Saudite) l-a condamnat pe Abdullah al-Howaiti la moarte la 27 octombrie 2019, în ciuda faptului că eșantionul său de ADN a fost prelevat după arestarea sa, invalidând identificarea sa ca posibil suspect; întrucât al-Howaiti a fost arestat în mai 2017, când avea 14 ani; întrucât, potrivit documentelor judiciare, acesta a fost deținut în regim de izolare timp de patru luni și a fost supus torturii în timpul interogatoriului, neavând dreptul să își vadă părinții sau avocatul; întrucât, în această perioadă, a fost deținut în cadrul Unității de anchetă penală din Tabuk, în loc să se afle într-un centru de detenție pentru minori; întrucât Abdullah al-Howaiti, care avea 14 ani la momentul săvârșirii infracțiunilor, se află încă în detenție și își așteaptă pedeapsa cu moartea; întrucât Curtea Supremă îi reexaminează cazul începând din iunie 2021; |
| --- | --- |

D.

întrucât Abdullah al-Howaiti a fost judecat într-un proces în grup, alături de alți cinci, pentru jaf armat; întrucât Tribunalul penal din Tabuk (nordul Arabiei Saudite) l-a condamnat pe Abdullah al-Howaiti la moarte la 27 octombrie 2019, în ciuda faptului că eșantionul său de ADN a fost prelevat după arestarea sa, invalidând identificarea sa ca posibil suspect; întrucât al-Howaiti a fost arestat în mai 2017, când avea 14 ani; întrucât, potrivit documentelor judiciare, acesta a fost deținut în regim de izolare timp de patru luni și a fost supus torturii în timpul interogatoriului, neavând dreptul să își vadă părinții sau avocatul; întrucât, în această perioadă, a fost deținut în cadrul Unității de anchetă penală din Tabuk, în loc să se afle într-un centru de detenție pentru minori; întrucât Abdullah al-Howaiti, care avea 14 ani la momentul săvârșirii infracțiunilor, se află încă în detenție și își așteaptă pedeapsa cu moartea; întrucât Curtea Supremă îi reexaminează cazul începând din iunie 2021;

| E. | întrucât, la 23 aprilie 2019, autoritățile saudite au executat șase delincvenți minori, printre care Said al-Scafi, Salman al-Quraish, Abdul Aziz al-Sahawi, Abdul Karim al-Hawaj, Abdullah al-Asrih și Mujtaba al-Sweikat; întrucât cel puțin alți nouă delincvenți minori sunt în prezent expuși riscului de execuție; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 23 aprilie 2019, autoritățile saudite au executat șase delincvenți minori, printre care Said al-Scafi, Salman al-Quraish, Abdul Aziz al-Sahawi, Abdul Karim al-Hawaj, Abdullah al-Asrih și Mujtaba al-Sweikat; întrucât cel puțin alți nouă delincvenți minori sunt în prezent expuși riscului de execuție;

| F. | întrucât în Arabia Saudită există încă cel puțin 40 de deținuți care riscă să fie executați; întrucât printre aceștia se numără și minori și critici pașnici, cum ar fi cercetătorii islamici Salman al-Odah și Hassan al-Maliki, pentru care procurorul continuă să solicite pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

F.

întrucât în Arabia Saudită există încă cel puțin 40 de deținuți care riscă să fie executați; întrucât printre aceștia se numără și minori și critici pașnici, cum ar fi cercetătorii islamici Salman al-Odah și Hassan al-Maliki, pentru care procurorul continuă să solicite pedeapsa cu moartea;

| G. | întrucât Arabia Saudită se numără de mulți ani printre țările care cu cel mai mare număr de execuții din lume; întrucât, din ianuarie 2015, au avut loc peste 800 de execuții, un număr mare dintre acestea pentru infracțiuni non-violente legate de droguri, iar altele pentru infracțiuni pașnice, dar descrise de autorități ca fiind legate de terorism; |
| --- | --- |

G.

întrucât Arabia Saudită se numără de mulți ani printre țările care cu cel mai mare număr de execuții din lume; întrucât, din ianuarie 2015, au avut loc peste 800 de execuții, un număr mare dintre acestea pentru infracțiuni non-violente legate de droguri, iar altele pentru infracțiuni pașnice, dar descrise de autorități ca fiind legate de terorism;

| H. | întrucât Arabia Saudită a executat în total 32 de condamnați la moarte în prima jumătate a anului 2021, depășind numărul total din 2020, și a executat cel puțin opt delincvenți minori de la momentul angajamentului său de a aboli pedeapsa cu moartea pentru infractorii minori; |
| --- | --- |

H.

întrucât Arabia Saudită a executat în total 32 de condamnați la moarte în prima jumătate a anului 2021, depășind numărul total din 2020, și a executat cel puțin opt delincvenți minori de la momentul angajamentului său de a aboli pedeapsa cu moartea pentru infractorii minori;

| I. | întrucât, în urma unui decret regal saudit din 2020, sentințele de condamnare la moarte ar trebui comutate pentru cei care au comis infracțiuni atunci când erau minori; întrucât decretul conține diverse lacune care permit ca minorii să fie totuși executați, de exemplu prin excluderea sentințelor de condamnare la moarte pronunțate ca „hudud” (infracțiuni cu sentințe prestabilite) sau „qisas” (infracțiuni cu sentințe punitive) și cauze introduse în temeiul Legii privind combaterea terorismului; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în urma unui decret regal saudit din 2020, sentințele de condamnare la moarte ar trebui comutate pentru cei care au comis infracțiuni atunci când erau minori; întrucât decretul conține diverse lacune care permit ca minorii să fie totuși executați, de exemplu prin excluderea sentințelor de condamnare la moarte pronunțate ca „hudud” (infracțiuni cu sentințe prestabilite) sau „qisas” (infracțiuni cu sentințe punitive) și cauze introduse în temeiul Legii privind combaterea terorismului;

| J. | întrucât Arabia Saudită a comutat sentințele de condamnare la moarte pronunțate împotriva lui Ali al-Nimr, a lui Dawood al-Marhoon și a lui Abdullah al-Zaher pentru crime pe care experții le-au considerat anterior ca fiind incriminarea exercitării drepturilor fundamentale, inclusiv a libertății de întrunire și de exprimare și pe care se pare că le-ar fi comis atunci când erau minori; întrucât aceștia au fost condamnați din nou la 10 ani de închisoare, inclusiv timpul petrecut în detenție; întrucât experții ONU au solicitat eliberarea acestora; |
| --- | --- |

J.

întrucât Arabia Saudită a comutat sentințele de condamnare la moarte pronunțate împotriva lui Ali al-Nimr, a lui Dawood al-Marhoon și a lui Abdullah al-Zaher pentru crime pe care experții le-au considerat anterior ca fiind incriminarea exercitării drepturilor fundamentale, inclusiv a libertății de întrunire și de exprimare și pe care se pare că le-ar fi comis atunci când erau minori; întrucât aceștia au fost condamnați din nou la 10 ani de închisoare, inclusiv timpul petrecut în detenție; întrucât experții ONU au solicitat eliberarea acestora;

| K. | întrucât, în pofida anunțului din ianuarie 2021 al Comisiei pentru drepturile omului din Arabia Saudită privind moratoriul asupra pedepsei cu moartea pentru infracțiunile legate de droguri, nu a fost încă publicată nicio modificare a legii, iar pedeapsa cu moartea rămâne la latitudinea judecătorilor și a autorităților; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în pofida anunțului din ianuarie 2021 al Comisiei pentru drepturile omului din Arabia Saudită privind moratoriul asupra pedepsei cu moartea pentru infracțiunile legate de droguri, nu a fost încă publicată nicio modificare a legii, iar pedeapsa cu moartea rămâne la latitudinea judecătorilor și a autorităților;

| L. | întrucât abolirea pedepsei capitale în întreaga lume este unul dintre principalele obiective ale politicii UE în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

L.

întrucât abolirea pedepsei capitale în întreaga lume este unul dintre principalele obiective ale politicii UE în domeniul drepturilor omului;

| M. | întrucât, în ultimele luni, mai mulți activiști pentru drepturile omului au fost condamnați la pedepse dure cu închisoarea în procese injuste și în timpul cărora se pare că a fost utilizată tortura; întrucât Abdurahman al-Sadhan a fost condamnat la 20 ani de închisoare și la 20 ani de interdicție de călătorie pentru postări pe internet în care critica guvernul; întrucât procesul său a încălcat în mod grav garanțiile internaționale privind un proces echitabil; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în ultimele luni, mai mulți activiști pentru drepturile omului au fost condamnați la pedepse dure cu închisoarea în procese injuste și în timpul cărora se pare că a fost utilizată tortura; întrucât Abdurahman al-Sadhan a fost condamnat la 20 ani de închisoare și la 20 ani de interdicție de călătorie pentru postări pe internet în care critica guvernul; întrucât procesul său a încălcat în mod grav garanțiile internaționale privind un proces echitabil;

| N. | întrucât, în martie 2021, Mohammed al-Otaibi, fondator al Uniunii pentru drepturile omului, care a pledat pentru abolirea pedepsei cu moartea și pentru accentuarea rolului femeilor în societate, a primit o pedeapsă cu închisoarea majorată de la 14 la 17 ani pentru activismul său pașnic în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în martie 2021, Mohammed al-Otaibi, fondator al Uniunii pentru drepturile omului, care a pledat pentru abolirea pedepsei cu moartea și pentru accentuarea rolului femeilor în societate, a primit o pedeapsă cu închisoarea majorată de la 14 la 17 ani pentru activismul său pașnic în domeniul drepturilor omului;

| O. | întrucât numeroase femei arestate în timpul represiunii din 2018 împotriva apărătorilor drepturilor femeilor au fost condamnate la pedepse importante cu închisoarea, pentru activism în domeniul drepturilor omului; întrucât autoritățile saudite au eliberat recent apărători ai drepturilor femeilor din închisoare, printre care Loujain al-Hathloul, Nouf Abdulaziz, Samar Badawi și Nassima al-Sada; întrucât sentințele lor au fost doar suspendate, iar autoritățile saudite le-au impus interdicții de călătorie; |
| --- | --- |

O.

întrucât numeroase femei arestate în timpul represiunii din 2018 împotriva apărătorilor drepturilor femeilor au fost condamnate la pedepse importante cu închisoarea, pentru activism în domeniul drepturilor omului; întrucât autoritățile saudite au eliberat recent apărători ai drepturilor femeilor din închisoare, printre care Loujain al-Hathloul, Nouf Abdulaziz, Samar Badawi și Nassima al-Sada; întrucât sentințele lor au fost doar suspendate, iar autoritățile saudite le-au impus interdicții de călătorie;

| P. | întrucât Legea din 2017 privind combaterea infracțiunilor de terorism și a finanțării acestuia definește terorismul în termeni vagi și nu prevede utilizarea violenței ca criteriu definitoriu pentru ca o acțiune să fie calificată drept act terorist; |
| --- | --- |

P.

întrucât Legea din 2017 privind combaterea infracțiunilor de terorism și a finanțării acestuia definește terorismul în termeni vagi și nu prevede utilizarea violenței ca criteriu definitoriu pentru ca o acțiune să fie calificată drept act terorist;

| Q. | întrucât autoritățile saudite comit abuzuri prin utilizarea tehnologiei de supraveghere electronică, potrivit Raportoarei speciale a ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare; întrucât în regulamentul actualizat al UE privind controlul exporturilor de produse cu dublă utilizare din 2021 (5) au fost introduse noi controale ale tehnologiilor de supraveghere cibernetică; |
| --- | --- |

Q.

întrucât autoritățile saudite comit abuzuri prin utilizarea tehnologiei de supraveghere electronică, potrivit Raportoarei speciale a ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare; întrucât în regulamentul actualizat al UE privind controlul exporturilor de produse cu dublă utilizare din 2021 (5) au fost introduse noi controale ale tehnologiilor de supraveghere cibernetică;

| R. | întrucât Regatul Arabiei Saudite are unul dintre cele mai scăzute niveluri de ratificare a tratatelor internaționale fundamentale privind drepturile omului și nu a aderat la tratatele primordiale privind drepturile omului asociate dreptului la viață, cum ar fi Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR); |
| --- | --- |

R.

întrucât Regatul Arabiei Saudite are unul dintre cele mai scăzute niveluri de ratificare a tratatelor internaționale fundamentale privind drepturile omului și nu a aderat la tratatele primordiale privind drepturile omului asociate dreptului la viață, cum ar fi Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR);

| S. | întrucât tortura și tratamentele degradante în închisori sunt practici larg răspândite în Arabia Saudită și sunt utilizate atât în timpul interogatoriului pentru a obține mărturisiri, cât și ca formă de pedeapsă în timpul detenției; întrucât acuzațiile de tortură sunt rareori investigate; |
| --- | --- |

S.

întrucât tortura și tratamentele degradante în închisori sunt practici larg răspândite în Arabia Saudită și sunt utilizate atât în timpul interogatoriului pentru a obține mărturisiri, cât și ca formă de pedeapsă în timpul detenției; întrucât acuzațiile de tortură sunt rareori investigate;

| 1. | condamnă cu fermitate continuarea execuției de către Regatul Arabiei Saudite a delincvenților juvenili, deși acesta pretinde că a abolit astfel de execuții, inclusiv recenta execuție a lui Mustafa Hashem al-Darwish pentru infracțiuni care se poate să fie avut loc când era minor, în urma condamnării sale într-un proces inechitabil implicând mărturia sa sub tortură, precum și faptul că, în prezent, există cel puțin 40 de deținuți în Arabia Saudită care riscă să fie executați, inclusiv cel puțin nouă pentru presupuse crime comise ca minori, precum și a celor care critică în mod pașnic guvernul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Arabia Saudită să confirme că Abdullah al Howaiti, Mohammed al Faraj și toți ceilalți delincvenți juvenili aflați în prezent în așteptarea executării pedepsei cu moartea nu vor fi executați și că „mărturisirile” obținute sub tortură vor fi excluse din dosarele lor, precum și că tuturor delincvenților juvenili li se va garanta un proces echitabil, fără a se impune pedeapsa cu moartea; solicită să fie investigate acuzațiile lui Abdullah al-Howaiti privind tortura la care a fost supus, iar toți autorii torturii să fie aduși în fața justiției; |
| --- | --- |

2.

| 3. | îndeamnă Arabia Saudită să abolească cu adevărat pedeapsa cu moartea pentru delincvenții juvenili, în conformitate cu obligațiile Arabiei Saudite în temeiul Convenției cu privire la drepturile copilului, indiferent de tipul de infracțiune, inclusiv ta'zir (infracțiuni cu sentințe discreționare), hudud și qisas, în baza cărora cel puțin patru acuzați juvenili riscă să fie condamnați la moarte; invită Arabia Saudită să publice decretul său regal din 2020 pentru a oferi protecție deplină și retroactivă delincvenților juvenili, astfel cum au declarat autoritățile saudite, și să își alinieze legislația privind minorii la standardele internaționale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă din nou utilizarea pedepsei cu moartea în orice caz și în orice circumstanțe; invită Arabia Saudită să pună în aplicare un moratoriu privind execuțiile în așteptarea abolirii acestora și să efectueze o analiză independentă a tuturor cazurilor din sistemul său de justiție penală care implică pedeapsa cu moartea pentru infracțiunile juvenile sau care se bazează pe mărturii obținute sub tortură sau în care nu a avut loc un proces echitabil, precum și să publice concluziile analizei; solicită un dialog internațional și național cu privire la obstacolele rămase în calea abolirii pedepsei cu moartea pentru toți delincvenții juvenili, deschizând calea către abolirea completă a pedepsei cu moartea în Arabia Saudită; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută decizia recentă a autorităților de a comuta sentințele de condamnare la moarte pronunțate în cazul dlui Ali al-Nimr, al dlui Dawood al-Marhoon și al dlui Abdullah al-Zaher pentru presupuse infracțiuni comise când aceștia erau minori, ca un pas necesar în direcția respectării de către Arabia Saudită a obligațiilor sale naționale și internaționale în domeniul drepturilor omului, în special în temeiul Convenției cu privire la drepturile copilului; solicită eliberarea acestora în conformitate cu solicitările experților ONU în domeniul drepturilor omului, deoarece acești experți au considerat anterior că infracțiunile lor constituie incriminarea exercitării drepturilor fundamentale, inclusiv a libertății de întrunire și de exprimare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită autoritățile saudite să revizuiască cazurile tuturor prizonierilor care fac în prezent obiectul unei condamnări la moarte, pentru a le comuta sentințele sau de a le oferi un nou proces echitabil, în care să nu fie impusă pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă delegația UE și misiunile diplomatice ale statelor membre ale UE în Arabia Saudită să solicite de urgență vizitarea delincvenților juvenili aflați în așteptarea pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă Consiliul să suspende toate exporturile UE către Arabia Saudită de tehnologie de supraveghere în masă și de alte produse cu dublă utilizare care pot fi folosite pentru a facilita represiunea internă și a reduce la tăcere societatea civilă; subliniază responsabilitatea specială a companiilor de securitate informatică, precum și a serviciilor naționale de informații care își desfășoară activitatea în UE, și obligația lor morală și juridică de a evita situația în care personalul lor actual sau anterior ajută Arabia Saudită să își reprime propria populație, lucrând în mod direct sau indirect pentru autoritățile saudite pentru a elimina opoziția internă și libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă guvernul saudit să își respecte angajamentele asumate în temeiul Convenției împotriva torturii (CAT), pe care a ratificat-o, și încurajează ferm Regatul Arabiei Saudite să ratifice Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii și Al doilea protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, care vizează abolirea pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

9.

| 10. | condamnă cu fermitate modelul de pedepse dure cu închisoarea pronunțate împotriva apărătorilor drepturilor omului și a criticilor și activiștilor pașnici și își reafirmă solidaritatea cu activitatea importantă a apărătorilor drepturilor omului și necesitatea de a proteja libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită eliberarea imediată și necondiționată a tuturor apărătorilor drepturilor omului, a apărătorilor drepturilor femeilor, a criticilor pașnici și a activiștilor, inclusiv a lui Abdurahman al-Sadhan, Mohammed al-Otaibi, Khaled Al-Omair, Mohammed al-Rabiah, Israa al-Ghomgham, Mousa al-Hashim, Ahmed al-Matrood, Khaled al-Ghanim, Ali al-Ouwaisher, Mujtaba al-Muzain, Waleed Abu al-Khair, Abdulaziz al-Shubaili, Issa al-Nukhaifi și Natheer al-Majed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită libertatea deplină a apărătorilor drepturilor omului eliberați temporar, dar supuși încă unor restricții, cum ar fi Loujain al-Hathloul, inclusiv prin eliminarea interdicțiilor de călătorie pentru ei și familiile lor, eliminarea interdicțiilor de muncă, încetarea supravegherii online și restabilirea drepturilor lor depline în calitate de cetățeni; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că laureatul Premiului Saharov, Raif Badawi, se află în închisoare de nouă ani; invită UE, statele membre și comunitatea internațională să crească presiunea asupra guvernului saudit și să depună eforturi în vederea eliberării imediate a lui Raif Badawi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că exercitarea dreptului la libertatea de exprimare și de asociere și întrunire pașnică este protejat în temeiul legislației internaționale privind drepturile omului; îndeamnă autoritățile saudite să elimine restricțiile impuse apărătorilor drepturilor omului, care le interzic acestora să se exprime liber pe platformele de comunicare socială și în mass-media internațională; |
| --- | --- |

14.

| 15. | își exprimă îngrijorarea cu privire la practica audierilor secrete; insistă asupra faptului că, pentru a asigura respectarea unor proceduri de judecată corecte și echitabile, misiunile diplomatice, inclusiv observatorii din partea Delegației UE în Arabia Saudită sau a instituțiilor UE, precum și ONG-urile internaționale ar trebui să aibă posibilitatea de a participa la audieri și de a vizita închisorile saudite; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită guvernul Arabiei Saudite să coopereze pe deplin cu organismele ONU și să lanseze o invitație permanentă de vizită pentru toate procedurile speciale ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, precum și să coopereze în mod proactiv, în special cu raportorii speciali ai ONU privind tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

16.

| 17. | este profund îngrijorat de definiția vagă a terorismului din legislația privind combaterea terorismului a acestei țări; condamnă utilizarea Curții penale specializate, o instanță concepută să se ocupe de probleme de terorism, ca instrument pentru pedepsirea apărătorilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | îndeamnă guvernul saudit să ratifice Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reafirmă importanța unor instrumente precum Dialogul UE-Arabia Saudită privind drepturile omului pentru a impulsiona continuarea discuțiilor și solicită ca acesta să fie activat fără întârziere; îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și toate delegațiile UE care participă la acest dialog să colaboreze cu societatea civilă înainte de dialog, astfel încât să se asigure informații actualizate și cunoașterea cazurilor specifice care urmează să fie aduse în discuție; încurajează utilizarea unor criterii de referință pentru a marca progresul discuțiilor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | condamnă faptul că sistemul politic saudit rămâne profund nedemocratic și continuă să reprime în mod dur majoritatea vocilor disidente, în pofida anunțării unor reforme ambițioase legate de drepturile omului; subliniază că asasinarea jurnalistului Jamal Khashoggi la sediul consulatului saudit din Istanbul, la 2 octombrie 2018, rămâne un mesaj descurajant pentru toate vocile critice din Arabia Saudită, inclusiv pentru multe persoane aflate în prezent în detenție ca urmare a activismului lor pașnic; sprijină ferm utilizarea mecanismului aplicabil la nivel mondial vizând impunerea de sancțiuni în materie de drepturi ale omului împotriva persoanelor responsabile de încălcări grave ale drepturilor omului în Arabia Saudită, inclusiv de asasinarea jurnalistului Jamal Khashoggi; invită comunitatea internațională să ia măsuri cuvenite în urma Raportului Callamard, care a evocat implicarea prințului moștenitor saudit Mohammad Bin Salman; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită statele membre și Președintele Consiliului, precum și VP/ÎR și SEAE să ridice chestiunile legate de drepturile omului, în special pedeapsa cu moartea, în cadrul tuturor reuniunilor formale și informale cu omologii lor din Arabia Saudită; regretă abordarea timidă a UE în ceea ce privește diplomația publică privind drepturile omului față de Arabia Saudită; solicită, prin urmare, serviciilor diplomatice europene din Riad și din alte părți ale Arabiei Saudite să utilizeze în mod sistematic mecanismele prevăzute în Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, inclusiv declarațiile publice, demersurile diplomatice, monitorizarea proceselor și vizitele în închisori; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită UE să sprijine orice acțiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului de a trage la răspundere autoritățile Regatului Arabiei Saudite pentru încălcări ale drepturilor omului; solicită UE să propună desemnarea unui Raportor special pentru drepturile omului în Arabia Saudită, în cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită delegației UE și reprezentanțelor statelor membre din această țară să sprijine mai consistent societatea civilă în conflictul cu autoritățile saudite și să apeleze la toate instrumentele disponibile pentru a susține mai mult munca apărătorilor drepturilor omului, precum și să faciliteze, atunci când este cazul, eliberarea de vize de urgență și să ofere azil temporar în statele membre ale UE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, secretarului general al Organizației Națiunilor Unite, înaltului comisar al ONU pentru drepturile omului, Comisiei pentru Statutul Femeilor, Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite, Maiestății Sale Regele Salman bin Abdulaziz al Saud, Prințului Moștenitor Mohammad Bin Salman al Saud, guvernului Regatului Arabiei Saudite, precum și secretarului general al Centrului pentru dialog național al Regatului Arabiei Saudite; |
| --- | --- |

24.

---

(1)  JO C 345, 16.10.2020, p. 67.

(2)  JO C 449, 23.12.2020, p. 133.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0260.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0053.

(5)  JO L 206, 11.6.2021, p. 1.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/191 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/191

---

P9_TA(2021)0358

Revizuirea cadrului legislativ macroeconomic

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la revizuirea cadrului legislativ macroeconomic pentru un impact mai bun asupra economiei reale a Europei și o mai mare transparență a procesului decizional și a responsabilității democratice (2020/2075(INI))

(2022/C 99/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene, semnat la Roma în 1957, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene, semnat la Roma în 1957,

| — | având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 121, 122, 126 și 136 și Protocolul nr. 12 la tratat, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 121, 122, 126 și 136 și Protocolul nr. 12 la tratat,

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (raport intermediar) (1) și rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (raport intermediar) (1) și rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (2),

| — | având în vedere Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/85/UE a Consiliului din 8 noiembrie 2011 privind cerințele referitoare la cadrele bugetare ale statelor membre (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1173/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind aplicarea eficientă a supravegherii bugetare în zona euro (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind măsurile de executare pentru corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive din zona euro (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului din 8 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1177/2011 al Consiliului din 8 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1467/97 privind accelerarea și clarificarea aplicării procedurii deficitului excesiv (8),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (9),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2015 referitoare la evaluarea cadrului de guvernanță economică: bilanț și provocări (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2015 referitoare la evaluarea cadrului de guvernanță economică: bilanț și provocări (11),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 februarie 2015 intitulată „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere” (COM(2015)0012/2), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 februarie 2015 intitulată „Utilizarea optimă a flexibilității în cadrul normelor prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere” (COM(2015)0012/2),

| — | având în vedere Raportul celor patru președinți din 5 decembrie 2012 intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”, Raportul celor cinci președinți din 22 iunie 2015 privind finalizarea uniunii economice și monetare a Europei, Cartea albă a Comisiei din 1 martie 2017 privind viitorul Europei și documentul de reflecție al Comisiei din 31 mai 2017 privind aprofundarea uniunii economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul celor patru președinți din 5 decembrie 2012 intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”, Raportul celor cinci președinți din 22 iunie 2015 privind finalizarea uniunii economice și monetare a Europei, Cartea albă a Comisiei din 1 martie 2017 privind viitorul Europei și documentul de reflecție al Comisiei din 31 mai 2017 privind aprofundarea uniunii economice și monetare,

| — | având în vedere Raportul special nr. 03/2018 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Audit al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM)”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 03/2018 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Audit al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM)”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind Pactul verde european (COM(2019)0640),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul ecologic european (12),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 februarie 2020 intitulată „Evaluarea guvernanței economice” (COM(2020)0055), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 februarie 2020 intitulată „Evaluarea guvernanței economice” (COM(2020)0055),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 13 martie 2020 intitulată „Răspunsul economic coordonat la epidemia de COVID-19” (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 13 martie 2020 intitulată „Răspunsul economic coordonat la epidemia de COVID-19” (COM(2020)0112),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 martie 2020 privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere (COM(2020)0123), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 martie 2020 privind activarea clauzei derogatorii generale din cadrul Pactului de stabilitate și de creștere (COM(2020)0123),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Acum este momentul Europei: să reparăm prejudiciile aduse de criză și să pregătim viitorul pentru noua generație” (COM(2020)0456),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Un buget al UE care capacitează puterea de acțiune a Planului de redresare pentru Europa” (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 27 mai 2020 intitulată „Un buget al UE care capacitează puterea de acțiune a Planului de redresare pentru Europa” (COM(2020)0442),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 28 mai 2020 de regulament al Consiliului de instituire a Instrumentului de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma pandemiei de COVID-19 (COM(2020)0441), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 28 mai 2020 de regulament al Consiliului de instituire a Instrumentului de redresare al Uniunii Europene pentru a sprijini redresarea în urma pandemiei de COVID-19 (COM(2020)0441),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (13),

| — | având în vedere Raportul special nr. 16/2020 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Semestrul european – Recomandările specifice fiecărei țări abordează probleme importante, însă punerea lor în aplicare trebuie să fie ameliorată”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 16/2020 al Curții de Conturi Europene, intitulat „Semestrul european – Recomandările specifice fiecărei țări abordează probleme importante, însă punerea lor în aplicare trebuie să fie ameliorată”,

| — | având în vedere evaluarea de către Consiliul bugetar european a normelor bugetare ale UE, cu accent pe legislația din 11 septembrie 2019 privind guvernanța economică și pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetare, raportul anual al Consiliului bugetar european din 29 octombrie 2019, declarația Consiliului bugetar european din 24 martie 2020 privind COVID-19, evaluarea Consiliului bugetar european din 1 iulie 2020 privind orientarea bugetară adecvată pentru zona euro în 2021 și raportul anual al Consiliului bugetar european din 20 octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluarea de către Consiliul bugetar european a normelor bugetare ale UE, cu accent pe legislația din 11 septembrie 2019 privind guvernanța economică și pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetare, raportul anual al Consiliului bugetar european din 29 octombrie 2019, declarația Consiliului bugetar european din 24 martie 2020 privind COVID-19, evaluarea Consiliului bugetar european din 1 iulie 2020 privind orientarea bugetară adecvată pentru zona euro în 2021 și raportul anual al Consiliului bugetar european din 20 octombrie 2020,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 11 decembrie 2020 privind CFM și Next Generation EU, COVID-19, schimbările climatice, securitatea și relațiile externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 11 decembrie 2020 privind CFM și Next Generation EU, COVID-19, schimbările climatice, securitatea și relațiile externe,

| — | având în vedere acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs vizând introducerea de noi resurse proprii (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs vizând introducerea de noi resurse proprii (14),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 aprilie 2020 referitoare la acțiunea coordonată a UE pentru combaterea pandemiei de COVID-19 și a consecințelor sale (15),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 mai 2020 referitoare la noul cadru financiar multianual, resursele proprii și planul de redresare (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 mai 2020 referitoare la noul cadru financiar multianual, resursele proprii și planul de redresare (16),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/672 al Consiliului din 19 mai 2020 privind instituirea unui instrument european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE) ca urmare a epidemiei de COVID-19 (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/672 al Consiliului din 19 mai 2020 privind instituirea unui instrument european de sprijin temporar pentru atenuarea riscurilor de șomaj într-o situație de urgență (SURE) ca urmare a epidemiei de COVID-19 (17),

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 21 iulie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 21 iulie 2020,

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 iulie 2020 referitoare la concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului European din 17-21 iulie 2020 (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 iulie 2020 referitoare la concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului European din 17-21 iulie 2020 (18),

| — | având în vedere Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă a Comisiei (COM(2020)0575) din 17 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia anuală pentru 2021 privind creșterea durabilă a Comisiei (COM(2020)0575) din 17 septembrie 2020,

| — | având în vedere poziția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 16 septembrie 2020 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene (19),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la Planul de investiții pentru o Europă durabilă – modalități de finanțare a Pactului verde (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 noiembrie 2020 referitoare la Planul de investiții pentru o Europă durabilă – modalități de finanțare a Pactului verde (20),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (21),

| — | având în vedere previziunile economice europene elaborate de Comisie: iarna anului 2021 (Documentul instituțional 144) din februarie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere previziunile economice europene elaborate de Comisie: iarna anului 2021 (Documentul instituțional 144) din februarie 2021,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară” (COM(2021)0105), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 intitulată „Un an de la izbucnirea pandemiei de COVID-19: răspunsul în materie de politică bugetară” (COM(2021)0105),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 5 februarie 2020 intitulată „Evaluarea guvernanței economice – Raport privind aplicarea Regulamentelor (UE) nr. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 și 473/2013 și privind adecvarea Directivei 2011/85/UE a Consiliului” (COM(2020)0055), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 5 februarie 2020 intitulată „Evaluarea guvernanței economice – Raport privind aplicarea Regulamentelor (UE) nr. 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 și 473/2013 și privind adecvarea Directivei 2011/85/UE a Consiliului” (COM(2020)0055),

| — | având în vedere previziunile economice europene elaborate de Comisie: primăvara anului 2021 (Documentul instituțional 149) din mai 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere previziunile economice europene elaborate de Comisie: primăvara anului 2021 (Documentul instituțional 149) din mai 2021,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iunie 2021 intitulată „Coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre” (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 iunie 2021 intitulată „Coordonarea politicilor economice în 2021: depășirea crizei provocate de pandemia de COVID-19, sprijinirea redresării și modernizarea economiei noastre” (COM(2021)0500),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0212/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0212/2021),

| — | având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 54 din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în ultimii 30 de ani, cadrul de guvernanță economică a suferit o serie de modificări pentru a elimina defectele sale de concepere și de punere în aplicare și pentru a-l adapta la noile provocări economice; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în ultimii 30 de ani, cadrul de guvernanță economică a suferit o serie de modificări pentru a elimina defectele sale de concepere și de punere în aplicare și pentru a-l adapta la noile provocări economice;

| B. | întrucât actualul cadru de guvernanță prezintă deficiențe conceptuale și practice care conduc la norme excesiv de complexe, la o aplicare deficitară, la lipsa de asumare a responsabilității și la lipsa stimulentelor pentru aplicarea unor politici contraciclice simetrice; întrucât cadrul actual nu a reușit să reducă divergențele din cadrul UE și nici să protejeze sau să stimuleze investițiile publice care favorizează creșterea; |
| --- | --- |

B.

întrucât actualul cadru de guvernanță prezintă deficiențe conceptuale și practice care conduc la norme excesiv de complexe, la o aplicare deficitară, la lipsa de asumare a responsabilității și la lipsa stimulentelor pentru aplicarea unor politici contraciclice simetrice; întrucât cadrul actual nu a reușit să reducă divergențele din cadrul UE și nici să protejeze sau să stimuleze investițiile publice care favorizează creșterea;

| C. | întrucât, în urma crizei financiare globale, reformele succesive ale UEM s-au concentrat pe reducerea riscurilor, dar nu au reușit să introducă elemente de repartizare a riscurilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în urma crizei financiare globale, reformele succesive ale UEM s-au concentrat pe reducerea riscurilor, dar nu au reușit să introducă elemente de repartizare a riscurilor;

| D. | întrucât programele de ajustare macroeconomică nu au fost întrutotul acceptate la nivel național și au afectat structura socială a țărilor care le-au pus în aplicare; |
| --- | --- |

D.

întrucât programele de ajustare macroeconomică nu au fost întrutotul acceptate la nivel național și au afectat structura socială a țărilor care le-au pus în aplicare;

| E. | întrucât, în 2015, Comisia Europeană a adoptat orientări referitoare la utilizarea optimă a flexibilității în normele Pactului de stabilitate și de creștere, întărind legătura dintre reformele structurale, investiții și responsabilitatea fiscală; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în 2015, Comisia Europeană a adoptat orientări referitoare la utilizarea optimă a flexibilității în normele Pactului de stabilitate și de creștere, întărind legătura dintre reformele structurale, investiții și responsabilitatea fiscală;

| F. | întrucât Uniunea Europeană se confruntă cu numeroase probleme pe termen lung: o criză a sănătății publice, o criză climatică și o lipsă a investițiilor în infrastructura publică, care agravează disparitățile socioeconomice; |
| --- | --- |

F.

întrucât Uniunea Europeană se confruntă cu numeroase probleme pe termen lung: o criză a sănătății publice, o criză climatică și o lipsă a investițiilor în infrastructura publică, care agravează disparitățile socioeconomice;

| G. | întrucât problema dublei tranziții necesită investiții publice suplimentare, care sunt obstrucționate de actualul cadru fiscal; întrucât, atât în sectorul public, cât și în cel privat, investițiile erau deja în mod clar insuficiente înainte de criză, în pofida ratelor dobânzii care au atins un minim istoric; |
| --- | --- |

G.

întrucât problema dublei tranziții necesită investiții publice suplimentare, care sunt obstrucționate de actualul cadru fiscal; întrucât, atât în sectorul public, cât și în cel privat, investițiile erau deja în mod clar insuficiente înainte de criză, în pofida ratelor dobânzii care au atins un minim istoric;

| H. | întrucât investițiile publice brute au scăzut în urma crizei financiare și a crizei datoriilor publice și, în multe state membre, investițiile publice nete sunt chiar negative, însemnând că actualul cadru fiscal conduce la măsuri de consolidare excesiv de regresive și facilitează declinul investițiilor publice în perioadele de consolidare fiscală; |
| --- | --- |

H.

întrucât investițiile publice brute au scăzut în urma crizei financiare și a crizei datoriilor publice și, în multe state membre, investițiile publice nete sunt chiar negative, însemnând că actualul cadru fiscal conduce la măsuri de consolidare excesiv de regresive și facilitează declinul investițiilor publice în perioadele de consolidare fiscală;

| I. | întrucât există lacune mari în finanțarea investițiilor și care ar trebui eliminate: 470 de miliarde EUR pe an până în 2030 pentru îndeplinirea obiectivelor de mediu ale UE (22), 142 de miliarde EUR pe an pentru infrastructura socială, cum ar fi spitalele sau școlile (23) și 190 de miliarde EUR pe an pentru stabilizarea capitalului public (24); |
| --- | --- |

I.

întrucât există lacune mari în finanțarea investițiilor și care ar trebui eliminate: 470 de miliarde EUR pe an până în 2030 pentru îndeplinirea obiectivelor de mediu ale UE (22), 142 de miliarde EUR pe an pentru infrastructura socială, cum ar fi spitalele sau școlile (23) și 190 de miliarde EUR pe an pentru stabilizarea capitalului public (24);

| J. | întrucât nivelurile datoriei publice la începutul pandemiei erau ridicate și recesiunea economică nemaiîntâlnită, măsurile fiscale naționale fără precedent luate ca răspuns la pandemie și nevoia de a sprijini o redresare durabilă și incluzivă vor avea un impact asupra finanțelor publice, împingând ponderea datoriei UE din PIB spre un nou vârf, peste 100 % din PIB; |
| --- | --- |

J.

întrucât nivelurile datoriei publice la începutul pandemiei erau ridicate și recesiunea economică nemaiîntâlnită, măsurile fiscale naționale fără precedent luate ca răspuns la pandemie și nevoia de a sprijini o redresare durabilă și incluzivă vor avea un impact asupra finanțelor publice, împingând ponderea datoriei UE din PIB spre un nou vârf, peste 100 % din PIB;

| K. | întrucât sustenabilitatea mediului (25) și cea socială sunt interconectate cu riscurile pentru sustenabilitatea fiscală pe termen lung; |
| --- | --- |

K.

întrucât sustenabilitatea mediului (25) și cea socială sunt interconectate cu riscurile pentru sustenabilitatea fiscală pe termen lung;

| L. | întrucât pandemia provoacă un șoc exogen fără precedent, având efecte asimetrice extinse, influențând negativ perspectivele economice ale UE și dând amploare divergențelor dintre statele membre; |
| --- | --- |

L.

întrucât pandemia provoacă un șoc exogen fără precedent, având efecte asimetrice extinse, influențând negativ perspectivele economice ale UE și dând amploare divergențelor dintre statele membre;

| M. | întrucât pandemia a amplificat inegalitățile și sărăcia preexistente și a demonstrat importanța modelului social european și a plaselor sale de siguranță socială existente; |
| --- | --- |

M.

întrucât pandemia a amplificat inegalitățile și sărăcia preexistente și a demonstrat importanța modelului social european și a plaselor sale de siguranță socială existente;

| N. | întrucât, în Europa, previziunile economice (26) (27) arată o redresare cu mai multe viteze, incompletă și inegală; întrucât introducerea vaccinului se accelerează și există riscuri considerabile de divergențe și inegalități agravate între țări, sectoare și segmente ale societății, în special în rândul lucrătorilor tineri, al femeilor și al lucrătorilor slab calificați; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în Europa, previziunile economice (26) (27) arată o redresare cu mai multe viteze, incompletă și inegală; întrucât introducerea vaccinului se accelerează și există riscuri considerabile de divergențe și inegalități agravate între țări, sectoare și segmente ale societății, în special în rândul lucrătorilor tineri, al femeilor și al lucrătorilor slab calificați;

| O. | întrucât există încă riscuri pe termen lung de afectare a economiilor anumitor state membre și, prin urmare, retragerea sprijinului ar trebui completată cu măsuri de facilitare a creării de locuri de muncă și a realocării, și anume prin programe de recalificare, însoțite de indemnizații, după caz; |
| --- | --- |

O.

întrucât există încă riscuri pe termen lung de afectare a economiilor anumitor state membre și, prin urmare, retragerea sprijinului ar trebui completată cu măsuri de facilitare a creării de locuri de muncă și a realocării, și anume prin programe de recalificare, însoțite de indemnizații, după caz;

| P. | întrucât riscurile geopolitice ar putea avea un impact asupra sustenabilității datoriei publice; |
| --- | --- |

P.

întrucât riscurile geopolitice ar putea avea un impact asupra sustenabilității datoriei publice;

| Q. | întrucât sprijinul fiscal discreționar a variat ca dimensiune și componență între statele membre, existând o corelație pozitivă clară între marja de manevră bugetară și dimensiunea răspunsului politic care a condus la un răspuns asimetric, ceea ce ar putea crea riscul unor condiții de concurență inegale pe piața internă și ar varia și mai mult viteza de redresare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât sprijinul fiscal discreționar a variat ca dimensiune și componență între statele membre, existând o corelație pozitivă clară între marja de manevră bugetară și dimensiunea răspunsului politic care a condus la un răspuns asimetric, ceea ce ar putea crea riscul unor condiții de concurență inegale pe piața internă și ar varia și mai mult viteza de redresare;

| R. | întrucât răspunsul UE la criză (28) a consolidat UEM și, până în prezent, a reușit să creeze un climat de încredere și să țină în frâu volatilitatea piețelor financiare; subliniază, în acest sens, importanța emiterii de obligațiuni ale UE; |
| --- | --- |

R.

întrucât răspunsul UE la criză (28) a consolidat UEM și, până în prezent, a reușit să creeze un climat de încredere și să țină în frâu volatilitatea piețelor financiare; subliniază, în acest sens, importanța emiterii de obligațiuni ale UE;

| S. | întrucât, în 2020, Comisia a demarat o consultare publică cu privire la revizuirea eficacității cadrului de guvernanță economică, care a fost perturbată de apariția pandemiei de COVID-19, |
| --- | --- |

S.

întrucât, în 2020, Comisia a demarat o consultare publică cu privire la revizuirea eficacității cadrului de guvernanță economică, care a fost perturbată de apariția pandemiei de COVID-19,

1.

invită Comisia să relanseze discuția publică privind evaluarea guvernanței economice a UE și să prezinte propuneri legislative cuprinzătoare și ambițioase ca rezultat al procesului de evaluare; constată că evaluarea cadrului de guvernanță economică a fost suspendată din cauza pandemiei;

O politică bugetară pentru o redresare durabilă și în beneficiul tuturor

O politică bugetară pentru o redresare durabilă și în beneficiul tuturor

| 2. | salută activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere, pe deplin justificată de impactul economic și social al pandemiei; remarcă faptul că clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere și recunoaște că aceasta va permite Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul pactului, ignorând provizoriu cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal; subliniază că clauza derogatorie generală a permis statelor membre să adopte măsuri foarte importante în materie de cheltuieli și venituri pentru a reduce la minimum impactul economic și social al pandemiei și că sprijinul bugetar ar trebui eliminat treptat pentru a sprijini eforturile statelor membre de a susține redresarea, în sprijinul bunăstării economice și sociale; ia act de gradul de flexibilitate demonstrat de cadrul actual de guvernanță economică în răspunsul coordonat al politicilor la criza provocată de pandemia de COVID-19; |
| --- | --- |

2.

salută activarea clauzei derogatorii generale din Pactul de stabilitate și de creștere, pe deplin justificată de impactul economic și social al pandemiei; remarcă faptul că clauza derogatorie generală nu suspendă procedurile prevăzute de Pactul de stabilitate și de creștere și recunoaște că aceasta va permite Comisiei și Consiliului să ia măsurile necesare de coordonare a politicilor în cadrul pactului, ignorând provizoriu cerințele bugetare care s-ar aplica în mod normal; subliniază că clauza derogatorie generală a permis statelor membre să adopte măsuri foarte importante în materie de cheltuieli și venituri pentru a reduce la minimum impactul economic și social al pandemiei și că sprijinul bugetar ar trebui eliminat treptat pentru a sprijini eforturile statelor membre de a susține redresarea, în sprijinul bunăstării economice și sociale; ia act de gradul de flexibilitate demonstrat de cadrul actual de guvernanță economică în răspunsul coordonat al politicilor la criza provocată de pandemia de COVID-19;

| 3. | salută comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 conținând considerațiile propuse cu privire la aplicarea în continuare sau suspendarea clauzei derogatorii generale; constată că ar trebui luată în considerare o evaluare generală a stării economiei, bazată mai ales pe criterii cantitative; este de acord că nivelul de activitate economică din UE sau din zona euro în comparație cu nivelurile dinaintea crizei ar trebui să fie criteriul esențial; subliniază totuși, în acest sens, importanța evoluției situațiilor sanitare, sociale și economice din UE și din economia zonei euro; felicită Comisia pentru comunicarea sa privind coordonarea politicilor economice, unde se arată că clauza derogatorie generală din Pactul de stabilitate și de creștere se va aplica și în 2022 și se preconizează suspendarea sa din 2023; |
| --- | --- |

3.

salută comunicarea Comisiei din 3 martie 2021 conținând considerațiile propuse cu privire la aplicarea în continuare sau suspendarea clauzei derogatorii generale; constată că ar trebui luată în considerare o evaluare generală a stării economiei, bazată mai ales pe criterii cantitative; este de acord că nivelul de activitate economică din UE sau din zona euro în comparație cu nivelurile dinaintea crizei ar trebui să fie criteriul esențial; subliniază totuși, în acest sens, importanța evoluției situațiilor sanitare, sociale și economice din UE și din economia zonei euro; felicită Comisia pentru comunicarea sa privind coordonarea politicilor economice, unde se arată că clauza derogatorie generală din Pactul de stabilitate și de creștere se va aplica și în 2022 și se preconizează suspendarea sa din 2023;

| 4. | consideră că evaluarea cadrului de guvernanță economică se va face în circumstanțe dificile (ratele scăzute ale dobânzii, nivelul fără precedent al datoriei publice și amplul pachet de redresare bugetară constând din granturi și împrumuturi finanțate din datoria UE); |
| --- | --- |

4.

consideră că evaluarea cadrului de guvernanță economică se va face în circumstanțe dificile (ratele scăzute ale dobânzii, nivelul fără precedent al datoriei publice și amplul pachet de redresare bugetară constând din granturi și împrumuturi finanțate din datoria UE);

| 5. | este de părere că această evaluare este necesară; împărtășește opinia Consiliului bugetar european că este important să știm clar cum se va derula revizuirea cadrului bugetar, preferabil înainte de a dezactiva clauza derogatorie generală; |
| --- | --- |

5.

este de părere că această evaluare este necesară; împărtășește opinia Consiliului bugetar european că este important să știm clar cum se va derula revizuirea cadrului bugetar, preferabil înainte de a dezactiva clauza derogatorie generală;

| 6. | este conștient de faptul că inițierea acestei revizuiri va fi mai dificilă și mai controversată, creând disensiuni, după dezactivarea clauzei derogatorii generale; consideră, prin urmare, că ar trebui să se aibă în vedere evaluarea cadrului de guvernanță economică înainte de reîntoarcerea la normele bugetare normale; |
| --- | --- |

6.

este conștient de faptul că inițierea acestei revizuiri va fi mai dificilă și mai controversată, creând disensiuni, după dezactivarea clauzei derogatorii generale; consideră, prin urmare, că ar trebui să se aibă în vedere evaluarea cadrului de guvernanță economică înainte de reîntoarcerea la normele bugetare normale;

| 7. | constată că, în contextul de față, aplicarea cadrului bugetar actual, în special a traiectoriilor de ajustare, ar conduce la o reducere rapidă a datoriei, care ar putea submina traiectoria de redresare a economiilor și ar putea afecta angajamentul statelor membre de a respecta regulile bugetare; |
| --- | --- |

7.

constată că, în contextul de față, aplicarea cadrului bugetar actual, în special a traiectoriilor de ajustare, ar conduce la o reducere rapidă a datoriei, care ar putea submina traiectoria de redresare a economiilor și ar putea afecta angajamentul statelor membre de a respecta regulile bugetare;

| 8. | invită Comisia să ofere orientări clare de politică bugetară pentru statele membre în perioada de aplicare a clauzei derogatorii generale, orientări care să vizeze poziții bugetare prudente pe termen mediu și să asigure sustenabilitatea bugetară pe termen mediu; după ce clauza derogatorie generală va fi suspendată și în absența unui cadru revizuit, solicită utilizarea tuturor mecanismelor de flexibilitate existente prevăzute în actualul cadru de guvernanță economică, cum ar fi „clauza privind evenimentele neobișnuite”, pentru fiecare țară în parte, pentru a preveni consolidarea bugetară prematură și a limita riscurile negative pe termen lung; |
| --- | --- |

8.

invită Comisia să ofere orientări clare de politică bugetară pentru statele membre în perioada de aplicare a clauzei derogatorii generale, orientări care să vizeze poziții bugetare prudente pe termen mediu și să asigure sustenabilitatea bugetară pe termen mediu; după ce clauza derogatorie generală va fi suspendată și în absența unui cadru revizuit, solicită utilizarea tuturor mecanismelor de flexibilitate existente prevăzute în actualul cadru de guvernanță economică, cum ar fi „clauza privind evenimentele neobișnuite”, pentru fiecare țară în parte, pentru a preveni consolidarea bugetară prematură și a limita riscurile negative pe termen lung;

| 9. | consideră că trebuie aplicați cu prudență indicatorii economici și traiectoriile de ajustare și cere deci să se revizuiască vademecumul și Codul de conduită privind Pactul de stabilitate și de creștere; evidențiază că orientările bugetare ar trebui să evite tendințele prociclice, să încurajeze convergența ascendentă, să promoveze redresarea sustenabilă, incluzivă, ecologică și digitală, contribuind la Pactul verde european și la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, în funcție de situațiile diferite din statele membre și să contracareze dezechilibrele macroeconomice; |
| --- | --- |

9.

consideră că trebuie aplicați cu prudență indicatorii economici și traiectoriile de ajustare și cere deci să se revizuiască vademecumul și Codul de conduită privind Pactul de stabilitate și de creștere; evidențiază că orientările bugetare ar trebui să evite tendințele prociclice, să încurajeze convergența ascendentă, să promoveze redresarea sustenabilă, incluzivă, ecologică și digitală, contribuind la Pactul verde european și la punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale, în funcție de situațiile diferite din statele membre și să contracareze dezechilibrele macroeconomice;

| 10. | consideră că împrumuturile NextGenerationEU (NGEU) ar trebui înscrise ca datorie națională; invită Comisia ca, în actualizările orientărilor privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere, să acorde cheltuielilor finanțate prin împrumuturi NGEU același tratament ca și în cazul Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) în contextul Comunicării Comisiei privind flexibilitatea; |
| --- | --- |

10.

consideră că împrumuturile NextGenerationEU (NGEU) ar trebui înscrise ca datorie națională; invită Comisia ca, în actualizările orientărilor privind punerea în aplicare a Pactului de stabilitate și de creștere, să acorde cheltuielilor finanțate prin împrumuturi NGEU același tratament ca și în cazul Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) în contextul Comunicării Comisiei privind flexibilitatea;

| 11. | solicită în continuare o poziție bugetară expansionistă atât timp cât este necesar pentru a sprijini redresarea în urma pandemiei de COVID-19 și pentru a stimula schimbările transformatoare care fac economiile mai ecologice, mai digitale și mai favorabile incluziunii, asigurând în același timp sustenabilitatea bugetară pe termen mediu; avertizează împotriva retragerii premature a sprijinului și este de acord cu recomandarea Comisiei ca politica bugetară să rămână flexibilă și să se adapteze la situația în evoluție, după cum se consideră necesar; consideră că măsurile de sprijin bugetar ar trebui să fie mai bine direcționate pe măsură ce redresarea înaintează; sprijină politicile adaptate la stadiul pandemiei, la calea spre redresare economică și la circumstanțele individuale ale țărilor; |
| --- | --- |

11.

solicită în continuare o poziție bugetară expansionistă atât timp cât este necesar pentru a sprijini redresarea în urma pandemiei de COVID-19 și pentru a stimula schimbările transformatoare care fac economiile mai ecologice, mai digitale și mai favorabile incluziunii, asigurând în același timp sustenabilitatea bugetară pe termen mediu; avertizează împotriva retragerii premature a sprijinului și este de acord cu recomandarea Comisiei ca politica bugetară să rămână flexibilă și să se adapteze la situația în evoluție, după cum se consideră necesar; consideră că măsurile de sprijin bugetar ar trebui să fie mai bine direcționate pe măsură ce redresarea înaintează; sprijină politicile adaptate la stadiul pandemiei, la calea spre redresare economică și la circumstanțele individuale ale țărilor;

| 12. | invită Comisia să se asigure că statele membre elaborează strategii credibile de ieșire din politicile de criză, fără a aduce atingere traiectoriilor bugetare viitoare; |
| --- | --- |

12.

invită Comisia să se asigure că statele membre elaborează strategii credibile de ieșire din politicile de criză, fără a aduce atingere traiectoriilor bugetare viitoare;

| 13. | ia act de riscurile negative pe termen lung la adresa acumulării de capital și a pieței forței de muncă din cauza pandemiei, care ar putea afecta economia; evidențiază că este probabil ca redresarea să rămână inegală, iar politica bugetară ar trebui să limiteze efectele negative și să reducă inegalitățile prin sprijinirea acelor segmente ale economiei și ale societății care prezintă un risc mai mare de apariție a unor evoluții divergente; |
| --- | --- |

13.

ia act de riscurile negative pe termen lung la adresa acumulării de capital și a pieței forței de muncă din cauza pandemiei, care ar putea afecta economia; evidențiază că este probabil ca redresarea să rămână inegală, iar politica bugetară ar trebui să limiteze efectele negative și să reducă inegalitățile prin sprijinirea acelor segmente ale economiei și ale societății care prezintă un risc mai mare de apariție a unor evoluții divergente;

| 14. | invită statele membre să integreze sprijinul fiscal de înaltă calitate în cadre credibile pe termen mediu și să elaboreze planuri solide de politică bugetară pe termen mediu pentru a se asigura că, acolo unde sunt necesare măsuri bugetare expansioniste, acestea sunt sprijinite de măsuri de creștere economică și favorabile incluziunii și să asigure rolul anticiclic al politicii fiscale, ținând seama de faptul că măsurile de politică bugetară de urgență sunt temporare, limitate și orientate către asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu; invită statele membre să monitorizeze riscurile bugetare, și anume datoriile contingente, după caz; reamintește importanța tot mai mare a monitorizării riscurilor bugetare la adresa sustenabilității; constată că astfel de bune practici în materie de gestiune a finanțelor publice ar îmbunătăți transparența și răspunderea; |
| --- | --- |

14.

invită statele membre să integreze sprijinul fiscal de înaltă calitate în cadre credibile pe termen mediu și să elaboreze planuri solide de politică bugetară pe termen mediu pentru a se asigura că, acolo unde sunt necesare măsuri bugetare expansioniste, acestea sunt sprijinite de măsuri de creștere economică și favorabile incluziunii și să asigure rolul anticiclic al politicii fiscale, ținând seama de faptul că măsurile de politică bugetară de urgență sunt temporare, limitate și orientate către asigurarea sustenabilității bugetare pe termen mediu; invită statele membre să monitorizeze riscurile bugetare, și anume datoriile contingente, după caz; reamintește importanța tot mai mare a monitorizării riscurilor bugetare la adresa sustenabilității; constată că astfel de bune practici în materie de gestiune a finanțelor publice ar îmbunătăți transparența și răspunderea;

| 15. | consideră binevenit răspunsul imediat și coordonat al instituțiilor Uniunii și al statelor membre constând din politici economice ce urmăresc să evite creșterea vertiginoasă a numărului de firme în insolvență și a șomajului; recomandă ca sprijinul de natură generală să fie înlocuit treptat cu scheme mai bine orientate, pentru a limita riscurile la adresa întreprinderilor; recomandă concentrarea sprijinului public numai asupra întreprinderilor viabile pe termen lung, având în vedere agenda verde și digitală a UE; |
| --- | --- |

15.

consideră binevenit răspunsul imediat și coordonat al instituțiilor Uniunii și al statelor membre constând din politici economice ce urmăresc să evite creșterea vertiginoasă a numărului de firme în insolvență și a șomajului; recomandă ca sprijinul de natură generală să fie înlocuit treptat cu scheme mai bine orientate, pentru a limita riscurile la adresa întreprinderilor; recomandă concentrarea sprijinului public numai asupra întreprinderilor viabile pe termen lung, având în vedere agenda verde și digitală a UE;

| 16. | observă că orientarea bugetară la nivelul statelor membre și cadrul macroeconomic au promovat adeseori politici bugetare prociclice, atât înperioadele favorabile, cât și în cele dificile, respectiv prin faptul că nu s-au creat suficiente rezerve în unele perioade sau nu s-a utilizat suficient marja de manevră bugetară în altele; constată, de asemenea, că a existat o corelație pozitivă între statele membre care dispun de o marjă de manevră bugetară și capacitatea acestora de a mobiliza rapid pachete de stimulente fiscale într-un ritm mult mai rapid și fără costuri de îndatorare, ceea ce a contribuit la atenuarea efectelor socioeconomice negative ale pandemiei; |
| --- | --- |

16.

observă că orientarea bugetară la nivelul statelor membre și cadrul macroeconomic au promovat adeseori politici bugetare prociclice, atât înperioadele favorabile, cât și în cele dificile, respectiv prin faptul că nu s-au creat suficiente rezerve în unele perioade sau nu s-a utilizat suficient marja de manevră bugetară în altele; constată, de asemenea, că a existat o corelație pozitivă între statele membre care dispun de o marjă de manevră bugetară și capacitatea acestora de a mobiliza rapid pachete de stimulente fiscale într-un ritm mult mai rapid și fără costuri de îndatorare, ceea ce a contribuit la atenuarea efectelor socioeconomice negative ale pandemiei;

| 17. | subliniază importanța politicilor bugetare, astfel încât statele membre să fie toate în măsură să asigure o redresare sustenabilă, ecologică, digitală și favorabilă incluziunii, pe de o parte, și, pe de altă parte, să asigure politici bugetare sustenabile și că datoria publică este sustenabilă pe termen lung; |
| --- | --- |

17.

subliniază importanța politicilor bugetare, astfel încât statele membre să fie toate în măsură să asigure o redresare sustenabilă, ecologică, digitală și favorabilă incluziunii, pe de o parte, și, pe de altă parte, să asigure politici bugetare sustenabile și că datoria publică este sustenabilă pe termen lung;

| 18. | consideră că răspunsul fiscal european comun (NGEU) este esențial pentru redresare; solicită o utilizare rapidă și eficace a resurselor NGEU, respectând totodată pe deplin criteriile convenite, care vor juca un rol important în sprijinirea redresării economice sustenabile și favorabile incluziunii și în stimularea productivității și a investițiilor în întreaga UE; |
| --- | --- |

18.

consideră că răspunsul fiscal european comun (NGEU) este esențial pentru redresare; solicită o utilizare rapidă și eficace a resurselor NGEU, respectând totodată pe deplin criteriile convenite, care vor juca un rol important în sprijinirea redresării economice sustenabile și favorabile incluziunii și în stimularea productivității și a investițiilor în întreaga UE;

O evaluare a cadrului legislativ macroeconomic

O evaluare a cadrului legislativ macroeconomic

| 19. | subliniază interacțiunea inerentă dintre politicile monetare și bugetare, respectând pe deplin mandatul BCE, independența sa și salvgardându-i legitimitatea democratică; ia act de succesul introducerii adecvate și responsabile a ambelor politici pentru a contribui la furnizarea sprijinului necesar pentru economiile post-COVID-19, cea dintâi prin menținerea unor condiții de finanțare favorabile, iar cea de a doua prin sprijinirea întreprinderilor, a lucrătorilor și a cetățenilor, demonstrând capacitatea acestor politici de a răspunde la criză; consideră că retragerea prematură a politicii bugetare ar trebui și ea evitată pentru a nu anula efectul stimulent al programului de redresare; |
| --- | --- |

19.

subliniază interacțiunea inerentă dintre politicile monetare și bugetare, respectând pe deplin mandatul BCE, independența sa și salvgardându-i legitimitatea democratică; ia act de succesul introducerii adecvate și responsabile a ambelor politici pentru a contribui la furnizarea sprijinului necesar pentru economiile post-COVID-19, cea dintâi prin menținerea unor condiții de finanțare favorabile, iar cea de a doua prin sprijinirea întreprinderilor, a lucrătorilor și a cetățenilor, demonstrând capacitatea acestor politici de a răspunde la criză; consideră că retragerea prematură a politicii bugetare ar trebui și ea evitată pentru a nu anula efectul stimulent al programului de redresare;

| 20. | subliniază că politica monetară a dus povara principală a stabilizării în ultimii ani și în timpul crizei; constată că criza provocată de pandemie a demonstrat că stabilizarea nu poate fi doar responsabilitatea politicii monetare și că politica bugetară ar trebui să aibă un rol mai important; deși condițiile monetare actuale sunt laxe și sprijină redresarea economiei în timpul crizei, avertizează cu privire la dependența excesivă de o orientare laxă a politicii monetare și de un cost extrem de scăzut al datoriei publice; |
| --- | --- |

20.

subliniază că politica monetară a dus povara principală a stabilizării în ultimii ani și în timpul crizei; constată că criza provocată de pandemie a demonstrat că stabilizarea nu poate fi doar responsabilitatea politicii monetare și că politica bugetară ar trebui să aibă un rol mai important; deși condițiile monetare actuale sunt laxe și sprijină redresarea economiei în timpul crizei, avertizează cu privire la dependența excesivă de o orientare laxă a politicii monetare și de un cost extrem de scăzut al datoriei publice;

| 21. | subliniază că politicile bugetare naționale, împreună cu politicile Uniunii, vor avea un rol important în îndeplinirea angajamentelor și responsabilităților Uniunii Europene în lupta globală împotriva schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

21.

subliniază că politicile bugetare naționale, împreună cu politicile Uniunii, vor avea un rol important în îndeplinirea angajamentelor și responsabilităților Uniunii Europene în lupta globală împotriva schimbărilor climatice;

| 22. | subliniază că există factori structurali, cum ar fi îmbătrânirea populației, creșterea economiilor, inflația scăzută, concentrarea investițiilor și o încetinire a productivității care ar putea menține ratele reale ale dobânzii la un nivel scăzut pe termen mediu și lung; consideră că politicile macroeconomice ar trebui să ia în vizor factorii care determină riscul de stagnare cronică prin reforme sustenabile, echilibrate, de stimulare a creșterii și a productivității și echitabile din punct de vedere social; reamintește că stagnarea cronică este caracterizată de obicei prin scăderea forței de muncă disponibile, cerere redusă, economii excesive și investiții reduse, printre alți factori; |
| --- | --- |

22.

subliniază că există factori structurali, cum ar fi îmbătrânirea populației, creșterea economiilor, inflația scăzută, concentrarea investițiilor și o încetinire a productivității care ar putea menține ratele reale ale dobânzii la un nivel scăzut pe termen mediu și lung; consideră că politicile macroeconomice ar trebui să ia în vizor factorii care determină riscul de stagnare cronică prin reforme sustenabile, echilibrate, de stimulare a creșterii și a productivității și echitabile din punct de vedere social; reamintește că stagnarea cronică este caracterizată de obicei prin scăderea forței de muncă disponibile, cerere redusă, economii excesive și investiții reduse, printre alți factori;

| 23. | subliniază necesitatea de a fi pregătiți pentru scenarii mai puțin pozitive; ia act de faptul că impactul provocat de pandemia de COVID-19 a dus la o creștere a economiilor și că unele opțiuni de investiții au fost amânate; subliniază că, odată ce restricțiile vor fi relaxate și economia se va redresa, ratele dobânzilor ar putea avea o creștere determinată de prognozele inflaționiste; subliniază importanța promovării investițiilor publice și private pentru deblocarea de capital suplimentar, în special în contextul redresării UE; subliniază că nu numai nivelul investițiilor este cel care contează pentru creștere, ci și introducerea de programe de investiții și calitatea și executarea acestora; constată o scădere substanțială de investiții în timpul ultimei crize și subliniază importanța redresării economice pentru a crește profitabilitatea investițiilor; |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea de a fi pregătiți pentru scenarii mai puțin pozitive; ia act de faptul că impactul provocat de pandemia de COVID-19 a dus la o creștere a economiilor și că unele opțiuni de investiții au fost amânate; subliniază că, odată ce restricțiile vor fi relaxate și economia se va redresa, ratele dobânzilor ar putea avea o creștere determinată de prognozele inflaționiste; subliniază importanța promovării investițiilor publice și private pentru deblocarea de capital suplimentar, în special în contextul redresării UE; subliniază că nu numai nivelul investițiilor este cel care contează pentru creștere, ci și introducerea de programe de investiții și calitatea și executarea acestora; constată o scădere substanțială de investiții în timpul ultimei crize și subliniază importanța redresării economice pentru a crește profitabilitatea investițiilor;

| 24. | consideră că un cadru de guvernanță economică adecvat și credibil este o cerință necesară pentru politici bugetare sustenabile, traiectorii ale datoriei și ale deficitului care să asigure căi credibile de reducere a datoriei, prin promovarea unei creșteri sustenabile și favorabile incluziunii pe termen lung, asigurând totodată condiții de finanțare favorabile, în special pe termen lung; consideră și că acest cadru ar trebui să integreze elemente pentru a evita politicile prociclice și pentru a crea rezerve suficiente în perioadele favorabile, pentru a putea îndeplini, atunci când este necesar, o funcție de stabilizare macroeconomică pe termen scurt și pentru a asigura o guvernanță îmbunătățită și transparentă, ceea ce, la rândul său, face ca economia să poată funcționa; |
| --- | --- |

24.

consideră că un cadru de guvernanță economică adecvat și credibil este o cerință necesară pentru politici bugetare sustenabile, traiectorii ale datoriei și ale deficitului care să asigure căi credibile de reducere a datoriei, prin promovarea unei creșteri sustenabile și favorabile incluziunii pe termen lung, asigurând totodată condiții de finanțare favorabile, în special pe termen lung; consideră și că acest cadru ar trebui să integreze elemente pentru a evita politicile prociclice și pentru a crea rezerve suficiente în perioadele favorabile, pentru a putea îndeplini, atunci când este necesar, o funcție de stabilizare macroeconomică pe termen scurt și pentru a asigura o guvernanță îmbunătățită și transparentă, ceea ce, la rândul său, face ca economia să poată funcționa;

O analiză cuprinzătoare a sustenabilității datoriei publice

O analiză cuprinzătoare a sustenabilității datoriei publice

| 25. | evidențiază că nivelurile datoriei publice au crescut considerabil, ajungând la aproape 102 % din ponderea agregată a datoriei în PIB în zona euro, cu o creștere suplimentară preconizată pentru 2021 și 2022, și că unele state membre au deja niveluri mai vechi considerabile ale datoriei; constată că circumstanțele s-au schimbat de la definirea criteriilor de la Maastricht; subliniază deci că cadrul de guvernanță economică ar trebui revizuit în contextul mediului economic actual și, plecând de la experiențele de până în prezent și respectând pe deplin tratatele, noul cadru va trebui să se bazeze pe fapte și să fie adaptat cerințelor viitorului; |
| --- | --- |

25.

evidențiază că nivelurile datoriei publice au crescut considerabil, ajungând la aproape 102 % din ponderea agregată a datoriei în PIB în zona euro, cu o creștere suplimentară preconizată pentru 2021 și 2022, și că unele state membre au deja niveluri mai vechi considerabile ale datoriei; constată că circumstanțele s-au schimbat de la definirea criteriilor de la Maastricht; subliniază deci că cadrul de guvernanță economică ar trebui revizuit în contextul mediului economic actual și, plecând de la experiențele de până în prezent și respectând pe deplin tratatele, noul cadru va trebui să se bazeze pe fapte și să fie adaptat cerințelor viitorului;

| 26. | consideră că cadrul de guvernanță economică al Uniunii trebuie revizuit pentru ca regulile privind datoria să devină mai simple și mai ușor de aplicat și să fie conceput astfel încât să sprijine creșterea economică pe termen lung, cu investiții publice și private adecvate; |
| --- | --- |

26.

consideră că cadrul de guvernanță economică al Uniunii trebuie revizuit pentru ca regulile privind datoria să devină mai simple și mai ușor de aplicat și să fie conceput astfel încât să sprijine creșterea economică pe termen lung, cu investiții publice și private adecvate;

| 27. | consideră că un cadru revizuit de guvernanță economică ar trebui să analizeze modul în care se poate asigura un ritm specific de reducere a datoriei publice care să garanteze sustenabilitatea bugetară pe termen lung și creșterea durabilă și favorabilă incluziunii; solicită ca țintele de datorie publică să reflecte în mod corespunzător noua realitate economică, precum și problemele specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

27.

consideră că un cadru revizuit de guvernanță economică ar trebui să analizeze modul în care se poate asigura un ritm specific de reducere a datoriei publice care să garanteze sustenabilitatea bugetară pe termen lung și creșterea durabilă și favorabilă incluziunii; solicită ca țintele de datorie publică să reflecte în mod corespunzător noua realitate economică, precum și problemele specifice fiecărei țări;

| 28. | consideră că activele europene sigure ar îmbunătăți stabilitatea financiară și propagarea efectelor politicii monetare și ar contribui la consolidarea rolului internațional al monedei euro; |
| --- | --- |

28.

consideră că activele europene sigure ar îmbunătăți stabilitatea financiară și propagarea efectelor politicii monetare și ar contribui la consolidarea rolului internațional al monedei euro;

| 29. | este conștient de faptul că deficitele bugetare foarte mari în 2020 și în 2021 și pierderea nominală a PIB se vor reflecta în ponderea datoriei din PIB; |
| --- | --- |

29.

este conștient de faptul că deficitele bugetare foarte mari în 2020 și în 2021 și pierderea nominală a PIB se vor reflecta în ponderea datoriei din PIB;

| 30. | admite că ratele scăzute ale dobânzilor reduc presiunea asupra politicii bugetare, prin reducerea costului serviciului datoriei publice; insistă ca implicațiile ratelor scăzute ale dobânzii, posibila modificare a mediului ratelor dobânzilor și eventualele măsuri viitoare de politică monetară să fie luate în considerare în mod corespunzător în analiza sustenabilității pe termen mediu a datoriei publice; ia act de faptul că primele de risc ale statelor membre pot crește, în special în cazul țărilor cu datorii mari sau în creștere și că acest lucru ar putea exercita o presiune suplimentară asupra politicii bugetare, precum și asupra economiei; |
| --- | --- |

30.

admite că ratele scăzute ale dobânzilor reduc presiunea asupra politicii bugetare, prin reducerea costului serviciului datoriei publice; insistă ca implicațiile ratelor scăzute ale dobânzii, posibila modificare a mediului ratelor dobânzilor și eventualele măsuri viitoare de politică monetară să fie luate în considerare în mod corespunzător în analiza sustenabilității pe termen mediu a datoriei publice; ia act de faptul că primele de risc ale statelor membre pot crește, în special în cazul țărilor cu datorii mari sau în creștere și că acest lucru ar putea exercita o presiune suplimentară asupra politicii bugetare, precum și asupra economiei;

| 31. | subliniază că se preconizează că costurile serviciului datoriei vor rămâne scăzute în viitorul apropiat, datorită faptului că o parte considerabilă din povara datoriei este acoperită de scadențe lungi și, uneori, de obligațiuni cu randament negativ, și că deficitele primare vor fi probabil compensate de diferențele favorabile dintre ratele dobânzilor și creșterea economică; constată că situația actuală pozitivă a costurilor serviciului datoriei publice se poate schimba relativ rapid, în timp ce reducerea sustenabilă a datoriei publice durează mult mai mult; consideră că avantajul unui cost scăzut al serviciului datoriei reprezintă o oportunitate de a susține și de a reduce treptat nivelurile ridicate ale datoriei către un nivel sustenabil, de a stimula creșterea potențială și de a consolida economia; |
| --- | --- |

31.

subliniază că se preconizează că costurile serviciului datoriei vor rămâne scăzute în viitorul apropiat, datorită faptului că o parte considerabilă din povara datoriei este acoperită de scadențe lungi și, uneori, de obligațiuni cu randament negativ, și că deficitele primare vor fi probabil compensate de diferențele favorabile dintre ratele dobânzilor și creșterea economică; constată că situația actuală pozitivă a costurilor serviciului datoriei publice se poate schimba relativ rapid, în timp ce reducerea sustenabilă a datoriei publice durează mult mai mult; consideră că avantajul unui cost scăzut al serviciului datoriei reprezintă o oportunitate de a susține și de a reduce treptat nivelurile ridicate ale datoriei către un nivel sustenabil, de a stimula creșterea potențială și de a consolida economia;

| 32. | subliniază că există probleme structurale care determină rate de creștere asimetrice între statele membre; consideră că creșterea economică nu este singurul obiectiv, deoarece o economie în serviciul cetățenilor și îndeplinirea obiectivelor Pactului verde și ale Acordului de la Paris necesită un sprijin politic specific, inclusiv eforturi bugetare; |
| --- | --- |

32.

subliniază că există probleme structurale care determină rate de creștere asimetrice între statele membre; consideră că creșterea economică nu este singurul obiectiv, deoarece o economie în serviciul cetățenilor și îndeplinirea obiectivelor Pactului verde și ale Acordului de la Paris necesită un sprijin politic specific, inclusiv eforturi bugetare;

| 33. | reamintește, pe lângă reforme, importanța politicilor de stimulare a creșterii și a investițiilor publice și private sustenabile, care urmăresc să mărească potențialul de creștere și să realizeze obiectivele UE centrate pe tranziția verde și cea digitală și să îmbunătățească potențialul de creștere, competitivitatea și productivitatea, precum și să stimuleze piața unică; reiterează că investițiile și cheltuielile orientate spre viitor au efecte pozitive asupra sustenabilității datoriei pe termen mediu și lung; invită statele membre să aplice politici bugetare sustenabile, menținând, în același timp, investițiile publice finanțate la nivel național și care sprijină creșterea; |
| --- | --- |

33.

reamintește, pe lângă reforme, importanța politicilor de stimulare a creșterii și a investițiilor publice și private sustenabile, care urmăresc să mărească potențialul de creștere și să realizeze obiectivele UE centrate pe tranziția verde și cea digitală și să îmbunătățească potențialul de creștere, competitivitatea și productivitatea, precum și să stimuleze piața unică; reiterează că investițiile și cheltuielile orientate spre viitor au efecte pozitive asupra sustenabilității datoriei pe termen mediu și lung; invită statele membre să aplice politici bugetare sustenabile, menținând, în același timp, investițiile publice finanțate la nivel național și care sprijină creșterea;

| 34. | invită Comisia să efectueze o analiză cuprinzătoare și transparentă a sustenabilității datoriei publice pentru a veni în sprijinul factorilor de decizie când stabilesc o traiectorie de ajustare adecvată, clară și transparentă, specifică fiecărei țări; subliniază utilizarea unor instrumente și tehnici inovatoare, cum ar fi testele de rezistență și analiza stocastică, pentru a reflecta mai bine riscurile la adresa dinamicii datoriei publice (cum ar fi diferențele de creștere a dobânzilor, structura datoriei, demografia și sustenabilitatea) și a calității cheltuielilor publice; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să efectueze o analiză cuprinzătoare și transparentă a sustenabilității datoriei publice pentru a veni în sprijinul factorilor de decizie când stabilesc o traiectorie de ajustare adecvată, clară și transparentă, specifică fiecărei țări; subliniază utilizarea unor instrumente și tehnici inovatoare, cum ar fi testele de rezistență și analiza stocastică, pentru a reflecta mai bine riscurile la adresa dinamicii datoriei publice (cum ar fi diferențele de creștere a dobânzilor, structura datoriei, demografia și sustenabilitatea) și a calității cheltuielilor publice;

Cadrul de coordonare a politicii bugetare a UE

Cadrul de coordonare a politicii bugetare a UE

| 35. | invită Comisia ca, în cursul procesului de revizuire, să reflecteze asupra rolului politicii bugetare în economia europeană, abordând deficiențele identificate deja în cadrul bugetar al UE înainte de izbucnirea epidemiei (29), precum și cele apărute ca urmare a acesteia; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia ca, în cursul procesului de revizuire, să reflecteze asupra rolului politicii bugetare în economia europeană, abordând deficiențele identificate deja în cadrul bugetar al UE înainte de izbucnirea epidemiei (29

| 36. | invită Comisia să evalueze modalitățile de promovare a sustenabilității bugetare și a normelor anticiclice și să ia în considerare simplificarea cadrului și îmbunătățirea autonomiei Comisiei în ceea ce privește aplicarea normelor într-un cadru mai responsabil, cu un grad mai mare de asumare a responsabilității; solicită și mecanisme de flexibilitate bine definite și declanșate în mod transparent, ori de câte ori această flexibilitate este bine justificată prin asigurarea unei mai mari eficacități și credibilități; subliniază importanța unui cadru care să asigure coordonarea politicilor bugetare, să ia în considerare modificările economiilor și ale condițiilor de finanțare și să țină seama de particularitățile și obiectivele de politică ale statelor membre; în plus, consideră că cadrul UE pentru coordonarea politicilor bugetare ar trebui să permită promovarea creșterii durabile și favorabile incluziunii pe termen lung a UE, menținând în același timp garanțiile împotriva riscurilor la adresa sustenabilității datoriei; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia să evalueze modalitățile de promovare a sustenabilității bugetare și a normelor anticiclice și să ia în considerare simplificarea cadrului și îmbunătățirea autonomiei Comisiei în ceea ce privește aplicarea normelor într-un cadru mai responsabil, cu un grad mai mare de asumare a responsabilității; solicită și mecanisme de flexibilitate bine definite și declanșate în mod transparent, ori de câte ori această flexibilitate este bine justificată prin asigurarea unei mai mari eficacități și credibilități; subliniază importanța unui cadru care să asigure coordonarea politicilor bugetare, să ia în considerare modificările economiilor și ale condițiilor de finanțare și să țină seama de particularitățile și obiectivele de politică ale statelor membre; în plus, consideră că cadrul UE pentru coordonarea politicilor bugetare ar trebui să permită promovarea creșterii durabile și favorabile incluziunii pe termen lung a UE, menținând în același timp garanțiile împotriva riscurilor la adresa sustenabilității datoriei;

| 37. | ia act de faptul că Consiliul bugetar european propune reconstruirea cadrului bugetar al UE pe trei principii: (i) pilonul datoriei – un obiectiv al ratei datoriei și o traiectorie descendentă de ajustare pentru fiecare țară în parte, (ii) un indicator unic al performanței bugetare – adică o regulă privind cheltuielile pentru țările cu datorii care depășesc obiectivul ratei datoriei și (iii) o clauză derogatorie generală susținută de un aviz pe baza unei analize și recomandări independente; |
| --- | --- |

37.

ia act de faptul că Consiliul bugetar european propune reconstruirea cadrului bugetar al UE pe trei principii: (i) pilonul datoriei – un obiectiv al ratei datoriei și o traiectorie descendentă de ajustare pentru fiecare țară în parte, (ii) un indicator unic al performanței bugetare – adică o regulă privind cheltuielile pentru țările cu datorii care depășesc obiectivul ratei datoriei și (iii) o clauză derogatorie generală susținută de un aviz pe baza unei analize și recomandări independente;

| 38. | subliniază necesitatea unei traiectorii realiste și transparente de ajustare a datoriei, specifică fiecărei țări, pentru a se adapta mai bine la realitățile țărilor și pentru a reflecta gradul de sustenabilitate a datoriei statelor membre; |
| --- | --- |

38.

subliniază necesitatea unei traiectorii realiste și transparente de ajustare a datoriei, specifică fiecărei țări, pentru a se adapta mai bine la realitățile țărilor și pentru a reflecta gradul de sustenabilitate a datoriei statelor membre;

| 39. | consideră că, conform propunerii Consiliului bugetar european, o regulă privind cheltuielile care plafonează (30) cheltuielile publice nominale atunci când datoria publică a unei țări depășește un anumit prag poate să asigure norme bugetare mai transparente și mai stabile în UE; consideră că rata de creștere a plafonului de cheltuieli ar depinde de creșterea potențială preconizată a producției, de inflația preconizată și de distanța față de pilonul datoriei; constată că costurile cu serviciul datoriei și plățile pentru indemnizațiile de șomaj (la rate nemodificate) sunt excluse, iar creșterea cheltuielilor este ajustată pentru a ține seama de impactul modificărilor discreționare ale veniturilor publice (și anume, ratele impozitelor directe și indirecte); |
| --- | --- |

39.

consideră că, conform propunerii Consiliului bugetar european, o regulă privind cheltuielile care plafonează (30

| 40. | ia act de faptul că traiectoria specifică fiecărei țări, dublată de asumarea responsabilității de către statele membre va consolida credibilitatea și va îmbunătăți respectarea normelor de către statele membre; constată, de asemenea, că traiectoria specifică fiecărei țări ar trebui să rezulte dintr-o analiză economică transparentă și cuprinzătoare și dintr-o discuție între statele membre și Comisia Europeană, în contextul semestrului european, în cadrul căreia ar putea fi avută în vedere, ori de câte ori este cazul, o consultare cu Consiliul bugetar european și cu instituțiile bugetare independente naționale; |
| --- | --- |

40.

ia act de faptul că traiectoria specifică fiecărei țări, dublată de asumarea responsabilității de către statele membre va consolida credibilitatea și va îmbunătăți respectarea normelor de către statele membre; constată, de asemenea, că traiectoria specifică fiecărei țări ar trebui să rezulte dintr-o analiză economică transparentă și cuprinzătoare și dintr-o discuție între statele membre și Comisia Europeană, în contextul semestrului european, în cadrul căreia ar putea fi avută în vedere, ori de câte ori este cazul, o consultare cu Consiliul bugetar european și cu instituțiile bugetare independente naționale;

| 41. | subliniază că regulile privind cheltuielile au funcții de stabilizare automată integrate (31); observă că acestea s-au dovedit mai eficiente pentru reducerea tendinței de prociclicitate a politicii bugetare (32); subliniază importanța stabilizatorilor automați în contextul incertitudinilor în creștere; ia act și de recomandarea Consiliului bugetar european de a crea un cont de compensare în care să se acumuleze abateri de la creșterea planificată a cheltuielilor primare nete; |
| --- | --- |

41.

subliniază că regulile privind cheltuielile au funcții de stabilizare automată integrate (31

32

| 42. | atrage atenția asupra faptului că indicii de măsură ce stau la baza cadrului de guvernanță economică trebuie să poată fi ușor de observat și de controlat de responsabilii de elaborarea politicilor, pentru a spori transparența și inteligibilitatea atât pentru responsabilii de elaborarea politicilor, cât și pentru public; observă că noțiuni precum analiza deviației PIB nu îndeplinesc aceste criterii; subliniază că, în perioada postcriză, incertitudinea din jurul deviației PIB va fi și mai mare decât în trecut; susține că, deși creșterea potențială a producției nu poate fi observată și trebuie estimată, este mai puțin probabil să fie revizuită decât deviația PIB; |
| --- | --- |

42.

atrage atenția asupra faptului că indicii de măsură ce stau la baza cadrului de guvernanță economică trebuie să poată fi ușor de observat și de controlat de responsabilii de elaborarea politicilor, pentru a spori transparența și inteligibilitatea atât pentru responsabilii de elaborarea politicilor, cât și pentru public; observă că noțiuni precum analiza deviației PIB nu îndeplinesc aceste criterii; subliniază că, în perioada postcriză, incertitudinea din jurul deviației PIB va fi și mai mare decât în trecut; susține că, deși creșterea potențială a producției nu poate fi observată și trebuie estimată, este mai puțin probabil să fie revizuită decât deviația PIB;

| 43. | propune, în acord cu Consiliul bugetar european, o clauză derogatorie generală care să fie recomandată de Comisie în cazul unor evoluții economice neprevăzute și decisă de Consiliu și care să poată fi susținută de un aviz bazat pe o analiză economică independentă și bine definită, pentru a reduce complexitatea și a menține capacitatea de a acționa în cazul unor circumstanțe neprevăzute; cu toate acestea, în cazul în care este implicat un organism independent, subliniază necesitatea unor clarificări suplimentare cu privire la componența acestuia, pentru a asigura obiectivitatea în aprecierea normelor, ceea ce i-ar asigura independența și ar garanta că nu se vor înregistra întârzieri; |
| --- | --- |

43.

propune, în acord cu Consiliul bugetar european, o clauză derogatorie generală care să fie recomandată de Comisie în cazul unor evoluții economice neprevăzute și decisă de Consiliu și care să poată fi susținută de un aviz bazat pe o analiză economică independentă și bine definită, pentru a reduce complexitatea și a menține capacitatea de a acționa în cazul unor circumstanțe neprevăzute; cu toate acestea, în cazul în care este implicat un organism independent, subliniază necesitatea unor clarificări suplimentare cu privire la componența acestuia, pentru a asigura obiectivitatea în aprecierea normelor, ceea ce i-ar asigura independența și ar garanta că nu se vor înregistra întârzieri;

| 44. | subliniază că, atunci când finanțele publice sunt supuse unor presiuni, există tendința de a reduce investițiile guvernamentale; ia act de faptul că actualele probleme economice, sociale și de mediu din UE necesită eforturi specifice în direcția socială, a schimbărilor climatice și a digitalizării; subliniază importanța cadrului de guvernanță economică al UE în a permite guvernelor să protejeze investițiile publice fără a pune în pericol sustenabilitatea datoriei; subliniază că trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți calitatea finanțelor publice; solicită să se pună un accent mai mare pe calitatea datoriilor publice în noul cadru revizuit; subliniază că calitatea finanțelor publice îmbunătățește sustenabilitatea datoriei pe termen lung a țării și consolidează potențialul de creștere pe termen lung; |
| --- | --- |

44.

subliniază că, atunci când finanțele publice sunt supuse unor presiuni, există tendința de a reduce investițiile guvernamentale; ia act de faptul că actualele probleme economice, sociale și de mediu din UE necesită eforturi specifice în direcția socială, a schimbărilor climatice și a digitalizării; subliniază importanța cadrului de guvernanță economică al UE în a permite guvernelor să protejeze investițiile publice fără a pune în pericol sustenabilitatea datoriei; subliniază că trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți calitatea finanțelor publice; solicită să se pună un accent mai mare pe calitatea datoriilor publice în noul cadru revizuit; subliniază că calitatea finanțelor publice îmbunătățește sustenabilitatea datoriei pe termen lung a țării și consolidează potențialul de creștere pe termen lung;

| 45. | subliniază opinia Consiliului bugetar european potrivit căreia unele cheltuieli clar delimitate pentru stimularea creșterii durabile ar trebui excluse din plafonul de creștere a cheltuielilor primare nete; |
| --- | --- |

45.

subliniază opinia Consiliului bugetar european potrivit căreia unele cheltuieli clar delimitate pentru stimularea creșterii durabile ar trebui excluse din plafonul de creștere a cheltuielilor primare nete;

| 46. | evidențiază că veniturile publice sunt o parte importantă a sustenabilității finanțelor publice și stabilitatea lor poate contribui la o strategie credibilă de reducere a datoriei publice; invită statele membre să acționeze pentru a combate în continuare frauda fiscală, evitarea obligațiilor fiscale și evaziunea fiscală, precum și spălarea de bani; reiterează faptul că acțiunile eficiente din partea statelor membre în acest domeniu insuflă încredere în modul de administrare a finanțelor publice; ia act de necesitatea de a asigura o politică responsabilă în materie de cheltuieli pentru a evita creșterea impozitelor; |
| --- | --- |

46.

evidențiază că veniturile publice sunt o parte importantă a sustenabilității finanțelor publice și stabilitatea lor poate contribui la o strategie credibilă de reducere a datoriei publice; invită statele membre să acționeze pentru a combate în continuare frauda fiscală, evitarea obligațiilor fiscale și evaziunea fiscală, precum și spălarea de bani; reiterează faptul că acțiunile eficiente din partea statelor membre în acest domeniu insuflă încredere în modul de administrare a finanțelor publice; ia act de necesitatea de a asigura o politică responsabilă în materie de cheltuieli pentru a evita creșterea impozitelor;

| 47. | observă că Consiliul bugetar european a fost un susținător puternic al introducerii unei capacități bugetare comune la nivel european, care să creeze stimulente pentru mai buna respectare a normelor bugetare ale UE; constată și că acest aviz a fost împărtășit de alte instituții, cum ar fi FMI și BCE; |
| --- | --- |

47.

observă că Consiliul bugetar european a fost un susținător puternic al introducerii unei capacități bugetare comune la nivel european, care să creeze stimulente pentru mai buna respectare a normelor bugetare ale UE; constată și că acest aviz a fost împărtășit de alte instituții, cum ar fi FMI și BCE;

| 48. | salută inițiativele NGEU și SURE; subliniază că NGEU este finanțat prin emisiunea de creanțe garantate de bugetul UE; subliniază că creanțele emise de UE (33) vor pune la dispoziție noi active europene de calitate; invită Comisia să exploateze pe deplin potențialul pachetului de redresare și al instrumentului SURE pentru a îmbunătăți convergența între statele membre, a promova politicile UE și a reduce vulnerabilitatea UE la șocurile economice; ia act de faptul că actualele instrumente NGEU și SURE au fost concepute pentru a fi temporare și subliniază importanța unui plan transparent de rambursare a datoriilor create prin emiterea de obligațiuni NGEU și SURE; |
| --- | --- |

48.

salută inițiativele NGEU și SURE; subliniază că NGEU este finanțat prin emisiunea de creanțe garantate de bugetul UE; subliniază că creanțele emise de UE (33

Supravegherea dezechilibrelor macroeconomice

Supravegherea dezechilibrelor macroeconomice

| 49. | subliniază importanța procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) în detectarea, prevenirea și soluționarea dezechilibrelor macroeconomice din UE; ia act de constatările Curții de Conturi Europene (34) potrivit cărora, deși mecanismul de punere în aplicare a PDM este, în general, bine conceput, potențialul său nu a fost exploatat pe deplin astfel încât să asigure preîntâmpinarea și corectarea eficace a dezechilibrelor; constată totodată că clasificarea statelor membre cu dezechilibre este lipsită de transparență, că publicul nu este informat cu privire la procedură și la implicațiile acesteia, iar recomandările nu promovează suficient măsurile de politică pentru abordarea acestor dezechilibre, în special în zona euro; |
| --- | --- |

49.

subliniază importanța procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) în detectarea, prevenirea și soluționarea dezechilibrelor macroeconomice din UE; ia act de constatările Curții de Conturi Europene (34

| 50. | cere utilizarea efectivă a Raportului privind mecanismul de alertă (RMA), luând act de ultima revizuire tehnică de către Comisie a tabloului de bord al PDM, și salutând totodată analiza detaliată și cuprinzătoare care stă la baza raportului; insistă asupra faptului că tabloul de bord al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice trebuie să se concentreze și să fie axat pe indicatori și praguri semnificative care să definească mai clar dezechilibrele din zona euro, precum și pe date concrete și transparente; reamintește că recomandările specifice fiecărei țări sunt orientări prospective adresate statelor membre; consideră că trebuie asigurată o mai mare conformitate cu recomandările mai puțin constrângătoare și că recomandările de țară specifice legate de PDM trebuie să se axeze pe acțiuni de politică care pot avea un impact direct asupra dezechilibrelor și pierderii competitivității și să respecte recomandările emise pentru zona euro, atunci când este cazul; |
| --- | --- |

50.

cere utilizarea efectivă a Raportului privind mecanismul de alertă (RMA), luând act de ultima revizuire tehnică de către Comisie a tabloului de bord al PDM, și salutând totodată analiza detaliată și cuprinzătoare care stă la baza raportului; insistă asupra faptului că tabloul de bord al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice trebuie să se concentreze și să fie axat pe indicatori și praguri semnificative care să definească mai clar dezechilibrele din zona euro, precum și pe date concrete și transparente; reamintește că recomandările specifice fiecărei țări sunt orientări prospective adresate statelor membre; consideră că trebuie asigurată o mai mare conformitate cu recomandările mai puțin constrângătoare și că recomandările de țară specifice legate de PDM trebuie să se axeze pe acțiuni de politică care pot avea un impact direct asupra dezechilibrelor și pierderii competitivității și să respecte recomandările emise pentru zona euro, atunci când este cazul;

| 51. | consideră că este esențial să existe o interacțiune clară și coerentă între PDM și Pactul de stabilitate și de creștere pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor lor; |
| --- | --- |

51.

consideră că este esențial să existe o interacțiune clară și coerentă între PDM și Pactul de stabilitate și de creștere pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor lor;

| 52. | sprijină în acest sens propunerile Consiliului bugetar european de a include considerente din PDM în stabilirea regulii privind cheltuielile menționate anterior, conform căreia, pe baza unui acord reciproc, țările cu deficite mari de cont curent ar avea un plafon mai scăzut pentru obiectivele lor în materie de cheltuieli, în timp ce țările cu excedent extern excesiv ar avea un prag mai ridicat pentru rata de creștere a cheltuielilor; |
| --- | --- |

52.

sprijină în acest sens propunerile Consiliului bugetar european de a include considerente din PDM în stabilirea regulii privind cheltuielile menționate anterior, conform căreia, pe baza unui acord reciproc, țările cu deficite mari de cont curent ar avea un plafon mai scăzut pentru obiectivele lor în materie de cheltuieli, în timp ce țările cu excedent extern excesiv ar avea un prag mai ridicat pentru rata de creștere a cheltuielilor;

| 53. | solicită o mai mare implicare a autorităților macroprudențiale pentru a identifica mai bine dezechilibrele macroeconomice din punct de vedere macroprudențial și a consiliilor naționale de productivitate pentru a spori înțelegerea comună a evoluțiilor macroeconomice în cadrul procesului PDM; |
| --- | --- |

53.

solicită o mai mare implicare a autorităților macroprudențiale pentru a identifica mai bine dezechilibrele macroeconomice din punct de vedere macroprudențial și a consiliilor naționale de productivitate pentru a spori înțelegerea comună a evoluțiilor macroeconomice în cadrul procesului PDM;

Guvernanța

Guvernanța

| 54. | subliniază importanța cadrului instituțional al UE și a metodei comunitare pentru a stabili și a asigura în mod eficace respectarea normelor, precum și pentru a proteja și a consolida asumarea și răspunderea politică solidă și subliniază că slaba asumare sau responsabilitate politică la nivel național exacerbează comportamentele de nerespectare a normelor; |
| --- | --- |

54.

subliniază importanța cadrului instituțional al UE și a metodei comunitare pentru a stabili și a asigura în mod eficace respectarea normelor, precum și pentru a proteja și a consolida asumarea și răspunderea politică solidă și subliniază că slaba asumare sau responsabilitate politică la nivel național exacerbează comportamentele de nerespectare a normelor;

| 55. | insistă asupra consolidării legitimității democratice, a controlului și a răspunderii cadrului de guvernanță economică; consideră că, pentru a îmbunătăți asumarea răspunderii, trebuie alocate responsabilitățile la nivelul la care sunt luate sau puse în aplicare deciziile, parlamentele naționale controlând guvernele naționale, iar Parlamentul European controlând executivul european; subliniază, prin urmare, rolul instituțiilor și subliniază importanța asigurării unui echilibru adecvat al responsabilităților între diferitele instituții în punerea în aplicare a cadrului de guvernanță economică al UE; |
| --- | --- |

55.

insistă asupra consolidării legitimității democratice, a controlului și a răspunderii cadrului de guvernanță economică; consideră că, pentru a îmbunătăți asumarea răspunderii, trebuie alocate responsabilitățile la nivelul la care sunt luate sau puse în aplicare deciziile, parlamentele naționale controlând guvernele naționale, iar Parlamentul European controlând executivul european; subliniază, prin urmare, rolul instituțiilor și subliniază importanța asigurării unui echilibru adecvat al responsabilităților între diferitele instituții în punerea în aplicare a cadrului de guvernanță economică al UE;

| 56. | reamintește că semestrul european este un cadru bine stabilit pentru coordonarea politicilor bugetare, economice, sociale și de ocupare a forței de muncă în întreaga Uniune Europeană; acesta sprijină obiectivele de lungă durată ale UE privind creșterea durabilă, finanțele publice sustenabile și convergența ascendentă; ia act de faptul că semestrul european, de la crearea sa, a fost extins pentru a include, printre altele, aspecte legate de sectorul financiar și fiscalitate, precum și obiective ale obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU; observă că, pentru a întări și mai mult reziliența economică și socială, UE trebuie să respecte principiile Pilonului european al drepturilor sociale; reamintește că promovarea creșterii sustenabile înseamnă promovarea politicilor bugetare care vizează realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității fiscale pe termen mediu, promovarea reformelor structurale echitabile din punct de vedere social, sporirea investițiilor pentru stimularea potențialului de creștere și sprijinirea unei tranziții incluzive către o economie sustenabilă și digitală; subliniază importanța unei mai bune cooperări în coordonarea politicilor între miniștrii ocupării forței de muncă și afacerilor sociale și miniștrii de finanțe, în special în zona euro; ia act de faptul că conceptul semestrului european a fost introdus prin Regulamentul (UE) nr. 1175/2011, care face parte din revizuirea guvernanței economice a UE, și că sunt binevenite propunerile Comisiei privind modalitățile de îmbunătățire a procesului semestrului european; |
| --- | --- |

56.

reamintește că semestrul european este un cadru bine stabilit pentru coordonarea politicilor bugetare, economice, sociale și de ocupare a forței de muncă în întreaga Uniune Europeană; acesta sprijină obiectivele de lungă durată ale UE privind creșterea durabilă, finanțele publice sustenabile și convergența ascendentă; ia act de faptul că semestrul european, de la crearea sa, a fost extins pentru a include, printre altele, aspecte legate de sectorul financiar și fiscalitate, precum și obiective ale obiectivelor de dezvoltare durabilă ale ONU; observă că, pentru a întări și mai mult reziliența economică și socială, UE trebuie să respecte principiile Pilonului european al drepturilor sociale; reamintește că promovarea creșterii sustenabile înseamnă promovarea politicilor bugetare care vizează realizarea unor poziții bugetare prudente pe termen mediu și asigurarea sustenabilității fiscale pe termen mediu, promovarea reformelor structurale echitabile din punct de vedere social, sporirea investițiilor pentru stimularea potențialului de creștere și sprijinirea unei tranziții incluzive către o economie sustenabilă și digitală; subliniază importanța unei mai bune cooperări în coordonarea politicilor între miniștrii ocupării forței de muncă și afacerilor sociale și miniștrii de finanțe, în special în zona euro; ia act de faptul că conceptul semestrului european a fost introdus prin Regulamentul (UE) nr. 1175/2011, care face parte din revizuirea guvernanței economice a UE, și că sunt binevenite propunerile Comisiei privind modalitățile de îmbunătățire a procesului semestrului european;

| 57. | atrage atenția asupra lipsei de reprezentativitate ca fiind unul dintre principalele puncte slabe ale semestrului european; observă că elaborarea acestui cadru trebuie să conțină un set de obiective și orientări pe termen lung la nivelul UE care coordonează opțiuni de politică care să reflecte în mod corespunzător nevoile și prioritățile naționale, susținute de un dialog politic deschis și incluziv între UE și instituțiile naționale și părțile interesate; consideră că experiența din structura de guvernanță a Mecanismului de redresare și reziliență oferă o importantă ocazie pentru asigurarea reprezentativității la nivel național, pentru promovarea obiectivelor strategice ale UE, a creșterii durabile și a recomandărilor specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

57.

atrage atenția asupra lipsei de reprezentativitate ca fiind unul dintre principalele puncte slabe ale semestrului european; observă că elaborarea acestui cadru trebuie să conțină un set de obiective și orientări pe termen lung la nivelul UE care coordonează opțiuni de politică care să reflecte în mod corespunzător nevoile și prioritățile naționale, susținute de un dialog politic deschis și incluziv între UE și instituțiile naționale și părțile interesate; consideră că experiența din structura de guvernanță a Mecanismului de redresare și reziliență oferă o importantă ocazie pentru asigurarea reprezentativității la nivel național, pentru promovarea obiectivelor strategice ale UE, a creșterii durabile și a recomandărilor specifice fiecărei țări;

| 58. | pledează pentru implicarea corectă a Parlamentului European în procesul semestrului european; subliniază că este importantă dezbaterea amplă privind definirea obiectivelor generale și a orientărilor; |
| --- | --- |

58.

pledează pentru implicarea corectă a Parlamentului European în procesul semestrului european; subliniază că este importantă dezbaterea amplă privind definirea obiectivelor generale și a orientărilor;

| 59. | reamintește că Acordul privind o mai bună legiferare prevede că Parlamentul European și Consiliul, în calitate de colegiuitori, trebuie să își exercite competențele în condiții de egalitate și că, prin urmare, Comisia trebuie să le trateze în mod egal și subliniază rolul și responsabilitatea parlamentelor naționale; reamintește că, în conformitate cu articolele 121 și 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Parlamentul European nu poate controla și nici modifica recomandările adoptate de Consiliu în cadrul semestrului european; |
| --- | --- |

59.

reamintește că Acordul privind o mai bună legiferare prevede că Parlamentul European și Consiliul, în calitate de colegiuitori, trebuie să își exercite competențele în condiții de egalitate și că, prin urmare, Comisia trebuie să le trateze în mod egal și subliniază rolul și responsabilitatea parlamentelor naționale; reamintește că, în conformitate cu articolele 121 și 126 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Parlamentul European nu poate controla și nici modifica recomandările adoptate de Consiliu în cadrul semestrului european;

| 60. | pledează pentru un control democratic mai riguros la nivel european și național, pentru a trage la răspundere guvernele naționale; subliniază că un nivel mai ridicat de asumare sau responsabilitate politică la nivel național duce la o mai bună respectare a normelor; solicită să se dezvolte în continuare cooperarea interparlamentară, de exemplu conferința prevăzută la articolul 13 din Pactul bugetar, pentru a permite purtarea unor discuții de substanță și oportune între Parlamentul European și parlamentele naționale, acolo unde este necesar; |
| --- | --- |

60.

pledează pentru un control democratic mai riguros la nivel european și național, pentru a trage la răspundere guvernele naționale; subliniază că un nivel mai ridicat de asumare sau responsabilitate politică la nivel național duce la o mai bună respectare a normelor; solicită să se dezvolte în continuare cooperarea interparlamentară, de exemplu conferința prevăzută la articolul 13 din Pactul bugetar, pentru a permite purtarea unor discuții de substanță și oportune între Parlamentul European și parlamentele naționale, acolo unde este necesar;

| 61. | admite importanța dialogului macroeconomic în UE pentru a îmbunătăți nivelul de asumare a politicilor și a accentua coordonarea politicilor, prin discuții la nivelul zonei euro și la nivel național cu reprezentanți ai guvernelor, federațiilor patronale și sindicatelor și să se aibă în vedere, la ambele niveluri, discuții cu băncile centrale; |
| --- | --- |

61.

admite importanța dialogului macroeconomic în UE pentru a îmbunătăți nivelul de asumare a politicilor și a accentua coordonarea politicilor, prin discuții la nivelul zonei euro și la nivel național cu reprezentanți ai guvernelor, federațiilor patronale și sindicatelor și să se aibă în vedere, la ambele niveluri, discuții cu băncile centrale;

| 62. | reamintește că, în conformitate cu legislația în vigoare, comisia competentă a Parlamentului European poate invita președintele Consiliului, Comisia și, dacă este cazul, președintele Consiliului European sau președintele Eurogrupului sau chiar statele membre care fac obiectului unei proceduri anume de guvernanță economică să se prezinte în fața comisiei în cauză; |
| --- | --- |

62.

reamintește că, în conformitate cu legislația în vigoare, comisia competentă a Parlamentului European poate invita președintele Consiliului, Comisia și, dacă este cazul, președintele Consiliului European sau președintele Eurogrupului sau chiar statele membre care fac obiectului unei proceduri anume de guvernanță economică să se prezinte în fața comisiei în cauză;

| 63. | subliniază cât este de importantă aplicarea Pilonului european al drepturilor sociale și obiectivele de mediu în conformitate cu angajamentele UE în materie de climă, mediu și dezvoltare sustenabilă; solicită insistent Comisiei și Consiliului European să țină cont de aceste angajamente în guvernanța economică a Uniunii; solicită ca tabloul de bord social al Pilonului european al drepturilor sociale să fie utilizat pentru a monitoriza performanțele statelor membre din punctul de vedere al principiilor Pilonului; ia act de inițiativa Comisiei de a confirma că tabloul de bord social revizuit va face parte din cadrul de coordonare a politicilor în contextul semestrului european; ia act de faptul că liderii UE au salutat propunerea comună a partenerilor sociali europeni privind un set alternativ de indicatori pentru măsurarea progreselor economice, sociale și de mediu, pe lângă indicatorul de PIB, ca măsură de bunăstare pentru o creștere durabilă și favorabilă incluziunii; solicită ca tablourile de bord să fie mai bine reflectate în recomandările de politică; |
| --- | --- |

63.

subliniază cât este de importantă aplicarea Pilonului european al drepturilor sociale și obiectivele de mediu în conformitate cu angajamentele UE în materie de climă, mediu și dezvoltare sustenabilă; solicită insistent Comisiei și Consiliului European să țină cont de aceste angajamente în guvernanța economică a Uniunii; solicită ca tabloul de bord social al Pilonului european al drepturilor sociale să fie utilizat pentru a monitoriza performanțele statelor membre din punctul de vedere al principiilor Pilonului; ia act de inițiativa Comisiei de a confirma că tabloul de bord social revizuit va face parte din cadrul de coordonare a politicilor în contextul semestrului european; ia act de faptul că liderii UE au salutat propunerea comună a partenerilor sociali europeni privind un set alternativ de indicatori pentru măsurarea progreselor economice, sociale și de mediu, pe lângă indicatorul de PIB, ca măsură de bunăstare pentru o creștere durabilă și favorabilă incluziunii; solicită ca tablourile de bord să fie mai bine reflectate în recomandările de politică;

| 64. | consideră că alinierea politicilor bugetare naționale la angajamentele asumate de UE în cadrul Acordului de la Paris ar trebui să fie o prioritate și că conceptul de sustenabilitate competitivă și cele patru axe ale sale, identificate în Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă, ar trebui să fie în continuare prioritățile generale ale strategiei de creștere pe termen lung a UE, în conformitate cu Pactul verde european; observă că schimbările climatice prezintă riscuri reale și grave pentru sustenabilitatea politicilor bugetare ale statelor membre; |
| --- | --- |

64.

consideră că alinierea politicilor bugetare naționale la angajamentele asumate de UE în cadrul Acordului de la Paris ar trebui să fie o prioritate și că conceptul de sustenabilitate competitivă și cele patru axe ale sale, identificate în Strategia anuală pentru 2020 privind creșterea durabilă, ar trebui să fie în continuare prioritățile generale ale strategiei de creștere pe termen lung a UE, în conformitate cu Pactul verde european; observă că schimbările climatice prezintă riscuri reale și grave pentru sustenabilitatea politicilor bugetare ale statelor membre;

| 65. | este de acord cu evaluarea Curții de Conturi Europene, potrivit căreia recomandările specifice fiecărei țări din semestrul european necesită o concepere și aplicare mai bune (35); sugerează o mai bună direcționare a recomandărilor de politică către obiective de politică specifice fiecărei țări pe termen scurt și lung; |
| --- | --- |

65.

este de acord cu evaluarea Curții de Conturi Europene, potrivit căreia recomandările specifice fiecărei țări din semestrul european necesită o concepere și aplicare mai bune (35

| 66. | salută îmbunătățirile semnificative ale rolului instituțiilor fiscal-bugetare independente în procesul bugetar național, pentru a mări transparența și răspunderea politicii bugetare atât prin monitorizare, cât și prin analiză independentă; invită statele membre să se asigure că instituțiile bugetare independente îndeplinesc condițiile pentru a-și realiza responsabilitățile și sarcinile și subliniază că este important să se asigure responsabilitatea acestor instituții în fața Parlamentului European și a parlamentelor naționale, după caz; |
| --- | --- |

66.

salută îmbunătățirile semnificative ale rolului instituțiilor fiscal-bugetare independente în procesul bugetar național, pentru a mări transparența și răspunderea politicii bugetare atât prin monitorizare, cât și prin analiză independentă; invită statele membre să se asigure că instituțiile bugetare independente îndeplinesc condițiile pentru a-și realiza responsabilitățile și sarcinile și subliniază că este important să se asigure responsabilitatea acestor instituții în fața Parlamentului European și a parlamentelor naționale, după caz;

| 67. | subliniază că, pentru o mai bună asigurare a conformității, fiecare stat membru ar trebui să depună eforturi pentru a asigura asumarea clară a recomandărilor de politică economică și că, în acest context, ar trebui să se urmărească găsirea unui echilibru just între sprijinul reciproc, presiunea inter pares, stimulente și măsuri disuasive; |
| --- | --- |

67.

subliniază că, pentru o mai bună asigurare a conformității, fiecare stat membru ar trebui să depună eforturi pentru a asigura asumarea clară a recomandărilor de politică economică și că, în acest context, ar trebui să se urmărească găsirea unui echilibru just între sprijinul reciproc, presiunea inter pares, stimulente și măsuri disuasive;

| 68. | salută adoptarea unor acorduri interinstituționale între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs pentru introducerea de noi resurse proprii; |
| --- | --- |

68.

salută adoptarea unor acorduri interinstituționale între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs pentru introducerea de noi resurse proprii;

| 69. | invită Comisia să reflecteze în continuare asupra conceperii și punerii în aplicare a programelor de ajustare macroeconomică, în special asupra necesității de a spori în continuare transparența, asumarea responsabilității și responsabilitatea democratică în procesul decizional, cu implicarea adecvată a părților interesate și a Parlamentului European; în acest sens, reamintește Comisiei și Consiliului poziția sa adoptată în ședință plenară cu privire la Regulamentul (UE) nr. 472/2013; |
| --- | --- |

69.

invită Comisia să reflecteze în continuare asupra conceperii și punerii în aplicare a programelor de ajustare macroeconomică, în special asupra necesității de a spori în continuare transparența, asumarea responsabilității și responsabilitatea democratică în procesul decizional, cu implicarea adecvată a părților interesate și a Parlamentului European; în acest sens, reamintește Comisiei și Consiliului poziția sa adoptată în ședință plenară cu privire la Regulamentul (UE) nr. 472/2013;

| 70. | observă că statele membre în care există un program de ajustare macroeconomică sunt și sub supraveghere sporită în semestrul european și, dacă este cazul, pot fi efectuate revizuiri aprofundate; |
| --- | --- |

70.

observă că statele membre în care există un program de ajustare macroeconomică sunt și sub supraveghere sporită în semestrul european și, dacă este cazul, pot fi efectuate revizuiri aprofundate;

| 71. | constată că Eurogrupul și summitul zonei euro sunt formațiuni informale ale Consiliului Afaceri Economice și Financiare (ECOFIN); invită statele membre să acționeze în cadrul Uniunii pentru a garanta rolul de colegiuitor al Parlamentului European și dreptul acestuia de a exercita un control democratic; |
| --- | --- |

71.

constată că Eurogrupul și summitul zonei euro sunt formațiuni informale ale Consiliului Afaceri Economice și Financiare (ECOFIN); invită statele membre să acționeze în cadrul Uniunii pentru a garanta rolul de colegiuitor al Parlamentului European și dreptul acestuia de a exercita un control democratic;

| 72. | solicită ca Eurogrupul să facă obiectul unui regulament de procedură care să sporească transparența procesului decizional și a responsabilității democratice; solicită stabilirea unui acord între Eurogrup și Parlamentul European cu privire la modul în care aceste obiective ar putea fi optim realizate; subliniază importanța mecanismelor care permit statelor membre care nu fac parte din zona euro să participe la discuții, după caz; |
| --- | --- |

72.

solicită ca Eurogrupul să facă obiectul unui regulament de procedură care să sporească transparența procesului decizional și a responsabilității democratice; solicită stabilirea unui acord între Eurogrup și Parlamentul European cu privire la modul în care aceste obiective ar putea fi optim realizate; subliniază importanța mecanismelor care permit statelor membre care nu fac parte din zona euro să participe la discuții, după caz;

| 73. | subliniază că se impune ca cadrul decizional pentru guvernanța economică a UE să fie supus metodei comunitare; |
| --- | --- |

73.

subliniază că se impune ca cadrul decizional pentru guvernanța economică a UE să fie supus metodei comunitare;

| 74. | subliniază importanța unei dezbateri pe tema guvernanței economice în cadrul Conferinței privind viitorul Europei, purtate cu cetățeni, cu organizații ale societății civile, cu părți interesate de la nivel european, național, regional și local și cu partenerii sociali; în acest sens, consideră că viitoarea Conferință privind viitorul Europei poate servi drept forum potrivit pentru a discuta îmbunătățirea gradului de legitimitate democratică prin implicarea mai accentuată a Parlamentului European ca forum public și democratic în definirea și aplicarea regulilor comune ale UE privind coordonarea politicilor economice; |
| --- | --- |

74.

subliniază importanța unei dezbateri pe tema guvernanței economice în cadrul Conferinței privind viitorul Europei, purtate cu cetățeni, cu organizații ale societății civile, cu părți interesate de la nivel european, național, regional și local și cu partenerii sociali; în acest sens, consideră că viitoarea Conferință privind viitorul Europei poate servi drept forum potrivit pentru a discuta îmbunătățirea gradului de legitimitate democratică prin implicarea mai accentuată a Parlamentului European ca forum public și democratic în definirea și aplicarea regulilor comune ale UE privind coordonarea politicilor economice;

o

o o

| 75. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Eurogrupului, Comitetului Regiunilor, Comitetului Economic și Social European și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

75.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Eurogrupului, Comitetului Regiunilor, Comitetului Economic și Social European și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 19.

1

(2)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 140.

2

(3)  JO L 306, 23.11.2011, p. 41.

3

(4)  JO L 306, 23.11.2011, p. 1.

4

(5)  JO L 306, 23.11.2011, p. 8.

5

(6)  JO L 306, 23.11.2011, p. 12.

6

(7)  JO L 306, 23.11.2011, p. 25.

7

(8)  JO L 306, 23.11.2011, p. 33.

8

(9)  JO L 140, 27.5.2013, p. 1.

9

(10)  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

10

(11)  JO C 407, 4.11.2016, p. 86.

11

(12)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

12

(13)  JO L 198, 22.6.2020, p. 13.

13

(14)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 28.

14

(15)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0054.

15

(16)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0124.

16

(17)  JO L 159, 20.5.2020, p. 1.

17

(18)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0206.

18

(19)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0220.

19

(20)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0305.

20

(21)  JO L 57, 18.2.2021, p. 17.

21

(22)  Comisia Europeană, SWD(2020)0098, „Identificarea nevoilor în materie de redresare ale Europei”, 27.5.2020, p. 14-16.

22

(23)  Această estimare acoperă numai sănătatea și îngrijirea pe termen lung (70 de miliarde EUR), educația și învățarea pe tot parcursul vieții (15 miliarde EUR) și locuințele la prețuri accesibile (57 de miliarde EUR). Sursă: Fransen, L., Bufalo, G., Reviglio, E., „Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe – Report of the High-Level Task Force on Financing Social Infrastructure in Europe” (Stimularea investițiilor în infrastructura socială în Europa – Raportul Grupului operativ la nivel înalt privind finanțarea infrastructurii sociale în Europa), 2018, p. 116.

23

Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe – Report of the High-Level Task Force on Financing Social Infrastructure in Europe

(24)  Comisia Europeană, SWD(2020)0098, „Identificarea nevoilor în materie de redresare ale Europei”, 27.5.2020, p. 18-20.

24

(25)  Catastrofele tind să scadă producția economică (Botzen, Deschenes și Sanders, 2019); FMI estimează că dezastrele meteorologice majore ar putea avea un impact negativ asupra PIB-ului real pe cap de locuitor, iar țările care sunt mai bine echipate pentru a răspunde dezastrelor naturale majore ar putea amortiza mai ușor impactul.

25

(26)  Previziunile economice ale Comisiei din primăvara anului 2021 indică în 2020 o contracție de - 6,1 % din PIB în UE și de - 6,6 % din PIB în zona euro. Se preconizează că PIB-ul se va redresa lent pe termen scurt, cu 4,2 % în 2021 și 4,4 % în 2022 în UE și 4,3 % în 2021 și 4,4 % în 2022 în zona euro.

26

(27)  „World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries” (Perspectiva economică globală: gestionarea redresărilor divergente), FMI (aprilie 2021).

27

World Economic Outlook

Managing Divergent Recoveries

(28)  În special prin pachetul de redresare și instrumentul SURE.

28

(29)  Consiliul bugetar european (2018), Raportul anual pe 2018, septembrie, EFB și Consiliul bugetar european (2020), Raportul anual pe 2020, septembrie.

29

(30)  Un plafon stabilit pentru 3-5 ani care va depinde de creșterea potențială preconizată a producției, de inflația preconizată și de distanța față de ancora datoriei.

30

(31)  „EBF Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation” (Evaluarea de către Consiliul bugetar european a normelor bugetare ale UE, cu accent pe pachetul privind guvernanța economică și pe pachetul privind supravegherea și monitorizarea bugetare): „plafonul net al cheltuielilor primare are o proprietate integrată de stabilizare automată: atunci când producția reală crește mai lent decât în ritmul evoluției producției potențiale, creșterea cheltuielilor primare nete va depăși creșterea cheltuielilor primare nete, în timp ce creșterea ponderii cheltuielilor în PIB va contribui la stabilizarea economiei; invers, atunci când PIB-ul real crește mai repede decât tendința, cheltuielile nete se vor reduce ca procent din PIB.”

31

EBF Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six and two-pack legislation

(32)  Manescu, C., Bova, E. (2021), „Effectiveness of national expenditure rules: evidence from EU member states” („Eficacitatea normelor privind cheltuielile naționale: date furnizate de statele membre ale UE”).

32

Effectiveness of national expenditure rules: evidence from EU member states

(33)  Obligațiuni NGEU și SURE.

33

(34)  Raportul special nr. 03/2018: Audit al procedurii privind dezechilibrele macroeconomice (PDM), Curtea de Conturi Europeană.

34

(35)  Curtea de Conturi Europeană.

35

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/204 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/204

---

P9_TA(2021)0359

Situația din Nicaragua

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la situația din Nicaragua (2021/2777(RSP))

(2022/C 99/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare și, în special, cele din 19 decembrie 2019 referitoare la situația drepturilor omului și a democrației în Nicaragua (1) și cea din 8 octombrie 2020 referitoare la legea din Nicaragua privind „agenții străini” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare și, în special, cele din 19 decembrie 2019 referitoare la situația drepturilor omului și a democrației în Nicaragua (1) și cea din 8 octombrie 2020 referitoare la legea din Nicaragua privind „agenții străini” (2),

| — | având în vedere Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de instituire a unei asocieri între Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și America Centrală, pe de altă parte (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului (4) și Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului din 7 decembrie 2020 privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului (5), Decizia (PESC) 2020/607 a Consiliului din 4 mai 2020 de modificare a Deciziei (PESC) 2019/1720 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Nicaragua (6) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/606 al Consiliului din 4 mai 2020 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2019/1716 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Nicaragua (7), precum și decizia de reînnoire a acestor sancțiuni până la 15 octombrie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2020/1998 al Consiliului (4) și Decizia (PESC) 2020/1999 a Consiliului din 7 decembrie 2020 privind măsuri restrictive împotriva încălcărilor grave ale drepturilor omului și a abuzurilor grave împotriva drepturilor omului (5), Decizia (PESC) 2020/607 a Consiliului din 4 mai 2020 de modificare a Deciziei (PESC) 2019/1720 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Nicaragua (6) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2020/606 al Consiliului din 4 mai 2020 privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2019/1716 privind măsuri restrictive având în vedere situația din Nicaragua (7), precum și decizia de reînnoire a acestor sancțiuni până la 15 octombrie 2021,

| — | având în vedere declarația Înaltului Reprezentant în numele Uniunii Europene, din 10 iunie 2021, privind deteriorarea situației politice din Nicaragua, declarația purtătorului său de cuvânt, din 6 mai 2021, privind noua lege electorală și declarațiile comune privind Nicaragua a 59 de țări, din 22 iunie 2021, din cadrul celei de a 47-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite (ONU), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Înaltului Reprezentant în numele Uniunii Europene, din 10 iunie 2021, privind deteriorarea situației politice din Nicaragua, declarația purtătorului său de cuvânt, din 6 mai 2021, privind noua lege electorală și declarațiile comune privind Nicaragua a 59 de țări, din 22 iunie 2021, din cadrul celei de a 47-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului al Organizației Națiunilor Unite (ONU),

| — | având în vedere declarația din 15 iunie 2021 a președintelui Comisiei pentru afaceri externe și a președintei Delegației pentru relațiile cu țările din America Centrală privind detenția actuală a liderilor opoziției din Nicaragua, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 15 iunie 2021 a președintelui Comisiei pentru afaceri externe și a președintei Delegației pentru relațiile cu țările din America Centrală privind detenția actuală a liderilor opoziției din Nicaragua,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, din 28 mai 2021, referitoare la Nicaragua și declarația de actualizare a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, la cea de a 47-a sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului, din 22 iunie 2021, privind situația drepturilor omului în Nicaragua, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, din 28 mai 2021, referitoare la Nicaragua și declarația de actualizare a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Michelle Bachelet, la cea de a 47-a sesiune a Consiliului pentru Drepturile Omului, din 22 iunie 2021, privind situația drepturilor omului în Nicaragua,

| — | având în vedere declarația Secretariatului General al Organizației Statelor Americane (OAS), din 6 mai 2021, privind alegerea magistraților în Consiliul Electoral Suprem și reforma electorală din Nicaragua, precum și rezoluția OAS din 15 iunie 2021 referitoare la situația din Nicaragua, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Secretariatului General al Organizației Statelor Americane (OAS), din 6 mai 2021, privind alegerea magistraților în Consiliul Electoral Suprem și reforma electorală din Nicaragua, precum și rezoluția OAS din 15 iunie 2021 referitoare la situația din Nicaragua,

| — | având în vedere declarațiile Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului, buletinele informative publicate de Mecanismul special de monitorizare pentru Nicaragua (MESENI) și observațiile referitoare la situația din Nicaragua ale comisarei Antonia Urrejola, președinta Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului, prezentate în cadrul sesiunii extraordinare a Consiliului permanent al OAS din 23 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului, buletinele informative publicate de Mecanismul special de monitorizare pentru Nicaragua (MESENI) și observațiile referitoare la situația din Nicaragua ale comisarei Antonia Urrejola, președinta Comisiei Interamericane pentru Drepturile Omului, prezentate în cadrul sesiunii extraordinare a Consiliului permanent al OAS din 23 iunie 2021,

| — | având în vedere capitolul privind Nicaragua din Raportul anual al UE pe 2020 privind drepturile omului și democrația în lume, adoptat de Consiliul European la 21 iunie 2021, |
| --- | --- |

—

având în vedere capitolul privind Nicaragua din Raportul anual al UE pe 2020 privind drepturile omului și democrația în lume, adoptat de Consiliul European la 21 iunie 2021,

| — | având în vedere Pactul internațional din 1966 cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional din 1966 cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Constituția Republicii Nicaragua, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Nicaragua,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât situația drepturilor omului și a democrației din Nicaragua s-a deteriorat și mai mult de la reprimarea violentă a protestelor civice din aprilie 2018; întrucât, de atunci, cel puțin 130 de persoane au fost private de libertate din motive politice, în timp ce oponenții guvernului și familiile acestora se confruntă cu amenințarea constantă a hărțuirilor, atât în persoană, cât și în mediul online, din partea forțelor de poliție și a susținătorilor guvernului; întrucât, după protestele din 2018, detenția arbitrară a fost utilizată din ce în ce mai mult ca instrument de pedepsire a activiștilor și disidenților; întrucât activiștii sunt expuși unui risc deosebit de violență, inclusiv violență sexuală și de gen; întrucât deținuții sunt supuși la rele tratamente în închisori, li se refuză asistența medicală și accesul la avocați, sunt atacați și agresați sexual, iar cei care protestează împotriva guvernului sunt plasați în celule de maximă securitate, unde se practică o supraveghere sporită, percheziții și plasarea în izolare; întrucât situația femeilor și a persoanelor în vârstă aflați în detenție reprezintă un motiv special de îngrijorare; |
| --- | --- |

A.

întrucât situația drepturilor omului și a democrației din Nicaragua s-a deteriorat și mai mult de la reprimarea violentă a protestelor civice din aprilie 2018; întrucât, de atunci, cel puțin 130 de persoane au fost private de libertate din motive politice, în timp ce oponenții guvernului și familiile acestora se confruntă cu amenințarea constantă a hărțuirilor, atât în persoană, cât și în mediul online, din partea forțelor de poliție și a susținătorilor guvernului; întrucât, după protestele din 2018, detenția arbitrară a fost utilizată din ce în ce mai mult ca instrument de pedepsire a activiștilor și disidenților; întrucât activiștii sunt expuși unui risc deosebit de violență, inclusiv violență sexuală și de gen; întrucât deținuții sunt supuși la rele tratamente în închisori, li se refuză asistența medicală și accesul la avocați, sunt atacați și agresați sexual, iar cei care protestează împotriva guvernului sunt plasați în celule de maximă securitate, unde se practică o supraveghere sporită, percheziții și plasarea în izolare; întrucât situația femeilor și a persoanelor în vârstă aflați în detenție reprezintă un motiv special de îngrijorare;

| B. | întrucât, din cauza situației actuale, din 2018 și până în prezent peste 108 000 de cetățeni au fost obligați să fugă din țară și să solicite azil în țările învecinate, trei sferturi dintre aceștia solicitând protecție în Costa Rica; |
| --- | --- |

B.

întrucât, din cauza situației actuale, din 2018 și până în prezent peste 108 000 de cetățeni au fost obligați să fugă din țară și să solicite azil în țările învecinate, trei sferturi dintre aceștia solicitând protecție în Costa Rica;

| C. | întrucât, la 4 mai 2021, Adunarea Națională din Nicaragua a adoptat o reformă a Legii electorale nr. 331, care include noi legi punitive recent adoptate; întrucât această reformă include și norme care restricționează competiția electorală și exercitarea drepturilor politice, limitând și mai mult participarea opoziției politice și libertățile publice, contrar standardelor internaționale și limitând, în special, dreptul de a lua parte la derularea afacerilor publice, dreptul la asociere, libertatea de exprimare, dreptul la proteste sociale și dreptul de a apăra drepturile, printre altele; întrucât aceste reforme ignoră solicitările opoziției, ale societății civile și ale comunității internaționale; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 4 mai 2021, Adunarea Națională din Nicaragua a adoptat o reformă a Legii electorale nr. 331, care include noi legi punitive recent adoptate; întrucât această reformă include și norme care restricționează competiția electorală și exercitarea drepturilor politice, limitând și mai mult participarea opoziției politice și libertățile publice, contrar standardelor internaționale și limitând, în special, dreptul de a lua parte la derularea afacerilor publice, dreptul la asociere, libertatea de exprimare, dreptul la proteste sociale și dreptul de a apăra drepturile, printre altele; întrucât aceste reforme ignoră solicitările opoziției, ale societății civile și ale comunității internaționale;

| D. | întrucât noul Consiliu Electoral Suprem (CES) este un organ care supraveghează și gestionează procesul electoral din Nicaragua; întrucât este vorba despre un proces care ar trebui gestionat de un organ imparțial, independent și transparent, care să garanteze principiile democratice și exercitarea efectivă și pluralistă a drepturilor civile și politice ale populației; întrucât membrii CES au fost numiți de Adunarea Națională din Nicaragua, care este controlată cu mână de fier de către Ortega; întrucât, din această cauză, CES este un organ părtinitor și netransparent, ceea ce erodează și mai mult procesul politic; întrucât aceste numiri, alături de reformele electorale recente, nu sunt rezultatul unui dialog între guvern și grupurile de opoziție, cerut în repetate rânduri de UE și de comunitatea internațională, ci au fost impuse de guvern; |
| --- | --- |

D.

întrucât noul Consiliu Electoral Suprem (CES) este un organ care supraveghează și gestionează procesul electoral din Nicaragua; întrucât este vorba despre un proces care ar trebui gestionat de un organ imparțial, independent și transparent, care să garanteze principiile democratice și exercitarea efectivă și pluralistă a drepturilor civile și politice ale populației; întrucât membrii CES au fost numiți de Adunarea Națională din Nicaragua, care este controlată cu mână de fier de către Ortega; întrucât, din această cauză, CES este un organ părtinitor și netransparent, ceea ce erodează și mai mult procesul politic; întrucât aceste numiri, alături de reformele electorale recente, nu sunt rezultatul unui dialog între guvern și grupurile de opoziție, cerut în repetate rânduri de UE și de comunitatea internațională, ci au fost impuse de guvern;

| E. | întrucât autoritățile nicaraguane au dizolvat, în ultimele săptămâni, două partide politice fără respectarea garanțiilor procedurale, recurgând la metode ce contravin normelor internaționale; întrucât dizolvarea partidelor politice Partido de Restauración Democrática și Partido Conservador și inițierea de anchete penale înscenate politic care ar putea duce la descalificarea candidaților opoziției democratice, fără respectarea garanțiilor procedurale, nu numai că subminează dreptul candidaților aspiranți de a candida în alegeri, ci și dreptul alegătorilor de a alege candidații preferați; întrucât aceste măsuri, împreună cu utilizarea politică a sistemului judiciar, contravin principiilor democratice fundamentale și constituie o încălcare gravă a drepturilor poporului nicaraguan în temeiul Constituției nicaraguane și al dreptului internațional; |
| --- | --- |

E.

întrucât autoritățile nicaraguane au dizolvat, în ultimele săptămâni, două partide politice fără respectarea garanțiilor procedurale, recurgând la metode ce contravin normelor internaționale; întrucât dizolvarea partidelor politice Partido de Restauración Democrática și Partido Conservador și inițierea de anchete penale înscenate politic care ar putea duce la descalificarea candidaților opoziției democratice, fără respectarea garanțiilor procedurale, nu numai că subminează dreptul candidaților aspiranți de a candida în alegeri, ci și dreptul alegătorilor de a alege candidații preferați; întrucât aceste măsuri, împreună cu utilizarea politică a sistemului judiciar, contravin principiilor democratice fundamentale și constituie o încălcare gravă a drepturilor poporului nicaraguan în temeiul Constituției nicaraguane și al dreptului internațional;

| F. | întrucât, de la începutul lunii iunie 2021, cel puțin 21 de membri ai opoziției democratice, inclusiv șase candidați pre-prezidențiali și lideri sindicali și politici, au fost arestați în mod arbitrar în temeiul unor acuzații penale fictive și ambigue, în lipsa unor dovezi și într-un proces marcat de încălcări grave ale garanțiilor procedurale, ceea ce demonstrează lipsa de independență a sistemului judiciar; întrucât zeci de opozanți importanți relatează că sunt supuși unor hărțuiri sistematice și unor acțiuni constante de intimidare, polițiștii fiind aproape permanent staționați în fața casei lor sau urmărindu-i pe stradă, ceea ce îi împiedică să circule liberi; |
| --- | --- |

F.

întrucât, de la începutul lunii iunie 2021, cel puțin 21 de membri ai opoziției democratice, inclusiv șase candidați pre-prezidențiali și lideri sindicali și politici, au fost arestați în mod arbitrar în temeiul unor acuzații penale fictive și ambigue, în lipsa unor dovezi și într-un proces marcat de încălcări grave ale garanțiilor procedurale, ceea ce demonstrează lipsa de independență a sistemului judiciar; întrucât zeci de opozanți importanți relatează că sunt supuși unor hărțuiri sistematice și unor acțiuni constante de intimidare, polițiștii fiind aproape permanent staționați în fața casei lor sau urmărindu-i pe stradă, ceea ce îi împiedică să circule liberi;

| G. | întrucât Guvernul nicaraguan a adoptat legi tot mai restrictive în ultimii ani, ca de pildă Legea pentru reglementarea agenților străini, Legea specială împotriva criminalității informatice, Legea împotriva infracțiunilor motivate de ură, Legea privind dreptul poporului la independență, suveranitate și autodeterminare pentru pace și Legea de modificare a Codului de Procedură Penală, care a majorat la 90 de zile perioada în care se pot desfășura anchetele, în locul termenului de 48 de ore prevăzut în Constituție; întrucât aceste legi instituționalizează represiunea și legalizează actele care au fost comise în această țară de la adoptarea lor; |
| --- | --- |

G.

întrucât Guvernul nicaraguan a adoptat legi tot mai restrictive în ultimii ani, ca de pildă Legea pentru reglementarea agenților străini, Legea specială împotriva criminalității informatice, Legea împotriva infracțiunilor motivate de ură, Legea privind dreptul poporului la independență, suveranitate și autodeterminare pentru pace și Legea de modificare a Codului de Procedură Penală, care a majorat la 90 de zile perioada în care se pot desfășura anchetele, în locul termenului de 48 de ore prevăzut în Constituție; întrucât aceste legi instituționalizează represiunea și legalizează actele care au fost comise în această țară de la adoptarea lor;

| H. | întrucât hărțuirea continuă și incriminarea mass-mediei independente limitează dreptul la libertatea de exprimare și subminează dreptul publicului de a fi informat cum se cuvine; întrucât libertatea de exprimare, atât online, cât și offline este esențială pentru orice democrație, în orice moment, dar are o importanță vitală în perioadele electorale; întrucât declarațiile publice ale autorităților guvernamentale și ale mass-mediei pro-guvernamentale au urmărit stigmatizarea celor percepuți drept disidenți; |
| --- | --- |

H.

întrucât hărțuirea continuă și incriminarea mass-mediei independente limitează dreptul la libertatea de exprimare și subminează dreptul publicului de a fi informat cum se cuvine; întrucât libertatea de exprimare, atât online, cât și offline este esențială pentru orice democrație, în orice moment, dar are o importanță vitală în perioadele electorale; întrucât declarațiile publice ale autorităților guvernamentale și ale mass-mediei pro-guvernamentale au urmărit stigmatizarea celor percepuți drept disidenți;

| I. | întrucât aceste evoluții îngrijorătoare, survenite sub supravegherea Guvernului nicaraguan, arată că regimul se îndreaptă și mai mult înspre autoritarism, nelăsând loc pentru democrație, înțelegere la nivel național și mediere internațională în vederea găsirii unei soluționări pașnice a conflictului și împiedicând în mod evident organizarea de alegeri libere și corecte la 7 noiembrie 2021; întrucât UE și alți actori internaționali și organizații pentru drepturile omului au avertizat că există temeri întemeiate că aceste legi vor fi folosite pentru a viza persoanele care se exprimă împotriva politicilor represive; |
| --- | --- |

I.

întrucât aceste evoluții îngrijorătoare, survenite sub supravegherea Guvernului nicaraguan, arată că regimul se îndreaptă și mai mult înspre autoritarism, nelăsând loc pentru democrație, înțelegere la nivel național și mediere internațională în vederea găsirii unei soluționări pașnice a conflictului și împiedicând în mod evident organizarea de alegeri libere și corecte la 7 noiembrie 2021; întrucât UE și alți actori internaționali și organizații pentru drepturile omului au avertizat că există temeri întemeiate că aceste legi vor fi folosite pentru a viza persoanele care se exprimă împotriva politicilor represive;

| J. | întrucât Grupul interdisciplinar de experți independenți al Comisiei Interamericane a Drepturilor Omului a indicat deja că metodele folosite pentru reprimarea protestelor de stradă pot fi considerate crime împotriva umanității; |
| --- | --- |

J.

întrucât Grupul interdisciplinar de experți independenți al Comisiei Interamericane a Drepturilor Omului a indicat deja că metodele folosite pentru reprimarea protestelor de stradă pot fi considerate crime împotriva umanității;

| K. | întrucât aproape niciuna dintre recomandările adresate Republicii Nicaragua de către Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului nu a fost pusă în aplicare, ceea ce a dus la continuarea impunității și la alte încălcări; |
| --- | --- |

K.

întrucât aproape niciuna dintre recomandările adresate Republicii Nicaragua de către Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului nu a fost pusă în aplicare, ceea ce a dus la continuarea impunității și la alte încălcări;

| L. | întrucât reformele la Legea privind consumatorii (Legea 842) adoptate de Adunarea Națională din Nicaragua obligă băncile să deschidă conturi pentru rudele persoanelor sancționate de Guvernul SUA și de alte state, fiind acuzate de corupție, spălare de bani și încălcări ale drepturilor omului, întrucât familia Ortega-Murillo este acuzată că a construit un imperiu de afaceri în sectorul telecomunicațiilor, al energiei și în alte sectoare; |
| --- | --- |

L.

întrucât reformele la Legea privind consumatorii (Legea 842) adoptate de Adunarea Națională din Nicaragua obligă băncile să deschidă conturi pentru rudele persoanelor sancționate de Guvernul SUA și de alte state, fiind acuzate de corupție, spălare de bani și încălcări ale drepturilor omului, întrucât familia Ortega-Murillo este acuzată că a construit un imperiu de afaceri în sectorul telecomunicațiilor, al energiei și în alte sectoare;

| M. | întrucât dezvoltarea și consolidarea democrației și a statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale fac parte integrantă din politica externă a UE, constituind o componentă a Acordului de asociere încheiat în 2012 între UE și țările din America Centrală, |
| --- | --- |

M.

întrucât dezvoltarea și consolidarea democrației și a statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale fac parte integrantă din politica externă a UE, constituind o componentă a Acordului de asociere încheiat în 2012 între UE și țările din America Centrală,

| 1. | își exprimă solidaritatea cu poporul nicaraguan și condamnă ferm toate acțiunile represive ale autorităților din Nicaragua împotriva partidelor de opoziție democratice și a membrilor acestora, a jurnaliștilor și a altor lucrători din mass-media, a studenților, a populațiilor indigene, a apărătorilor drepturilor omului și a societății civile, precum și a membrilor familiilor acestora și condamnă în special decesele cauzate; solicită încetarea imediată a impunerii de măsuri restrictive, a represiunii și a încălcărilor drepturilor omului și solicită tragerea la răspundere pentru încălcările grave comise de guvernul nicaraguan începând din 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită eliberarea imediată și necondiționată a tuturor prizonierilor politici deținuți în mod arbitrar, printre care se află candidații potențiali la președinție Cristiana Chamorro, Arturo Cruz, Félix Maradiaga, Juan Sebastián Chamorro, Miguel Mora și Medardo Mairena, liderii politici José Pallais, José Adán Aguerri, Dora María Téllez, Hugo Torres, Víctor Hugo Tinoco, Violeta Granera, Ana Margarita Vijil, Suyen Barahona și Pedro Joaquín Chamorro și alți activiști ai opoziției, apărătorii ai drepturilor omului și jurnaliști; solicită, de asemenea, să se asigure respectarea garanțiilor juridice fundamentale, a drepturilor omului și a drepturilor civile și politice ale acestora; solicită guvernului să prezinte imediat dovezi că persoanele încarcerate sunt încă în viață și să dea informații despre locul în care se află acestea; reamintește că trebuie să se ofere asigurări complete celor aflați în exil pentru a le permite să se întoarcă în țara lor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită ca guvernul din Nicaragua să ridice starea de asediu de facto, să respecte rolul poliției naționale ca forță apolitică, nepartizană și nedeliberativă, să dezarmeze forțele paramilitare, să respecte acordurile semnate cu Alianța Civică și să reinstituie drepturile cetățenilor; își reia apelul adresat guvernului de a permite organizațiilor societății civile să își desfășoare activitatea într-un mediu sigur și propice, fără teamă de represalii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își reia apelul la restabilirea unui dialog și a unei democrații incluzive, acestea fiind singura cale de ieșire pașnică din criza politică, economică și socială din Nicaragua; subliniază că este nevoie să se adopte reforme în mod transparent și incluziv; invită Delegația UE în Nicaragua să își continue și să își intensifice angajamentul diplomatic față de procesul electoral și să continue să se adreseze autorităților pentru a căuta o soluție politică la criza din Nicaragua; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă autoritățile nicaraguane să modifice imediat legea electorală în conformitate cu parametrii internaționali solicitați de Organizația Statelor Americane (OAS) în rezoluția sa din 21 octombrie 2020, să numească persoane imparțiale în diferitele structuri electorale, să restabilească statutul juridic al partidelor care au fost private de acesta, să respecte dreptul cetățenilor nicaraguani de a alege și de a fi aleși și să garanteze prezența nerestricționată a organismelor naționale și internaționale de observare a alegerilor, angajându-se totodată să respecte coabitarea politică după alegeri; subliniază că, pentru ca alegerile și guvernul rezultat să fie recunoscute de către Parlamentul European, trebuie puse în aplicare modificările solicitate de OAS și de organizațiile internaționale, în special restabilirea drepturilor și a libertăților care fac posibil un proces electoral liber, credibil și echitabil; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă adoptarea și punerea în aplicare a legilor restrictive și punitive și solicită abrogarea imediată a acestora; subliniază că aceste legi contravin drepturilor și libertăților cetățenilor nicaraguani, astfel cum sunt consacrate în Constituția Republicii Nicaragua, în Carta democratică interamericană și în alte tratate internaționale la care Nicaragua este parte semnatară; respinge modul necorespunzător în care guvernul autoritar din Nicaragua se folosește de instituții și legi cu intenția de a incrimina organizațiile societății civile și opozanții politici; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își reiterează apelul adresat autorităților nicaraguane de a permite accesul neîngrădit Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR), Comisiei interamericane a drepturilor omului (IACHR), Grupului interdisciplinar de experți independenți (GIEI), Mecanismului special de monitorizare pentru Nicaragua (MESENI), organizațiilor internaționale ale societății civile și instituțiilor europene, pentru a asigura respectarea drepturilor omului în Nicaragua; își reia apelul de a se reinstitui imediat personalitatea juridică a organizațiilor de apărare a drepturilor omului, cum ar fi Centro Nicaragüense de Derechos Humanos (CENIDH); |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită guvernul din Nicaragua să creeze o unitate de anchetă independentă, care să includă experți internaționali, pentru a supraveghea desfășurarea unor anchete credibile, imparțiale și exhaustive de către Parchetul General cu privire la presupusa responsabilitate a unor înalți funcționari ai poliției pentru încălcări grave ale drepturilor omului comise în contextul represiunii din 2018 și ulterior; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Sistemul de Integrare Central-Americană (SICA) și statele sale membre să joace un rol activ în susținerea, protejarea și promovarea democrației și a apărării drepturilor omului în Nicaragua, astfel cum a fost stabilit în Protocolul de la Tegucigalpa din 1991 și în Tratatul-cadru privind securitatea democratică în America Centrală din 1995, al cărui articolul 1 prevede că democrația se bazează pe existența unor guverne alese prin vot universal, liber și secret și pe respectarea necondiționată a tuturor drepturilor omului în statele care alcătuiesc regiunea Americii Centrale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Grupul de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) să stabilească coordonarea necesară cu Oficiul de control al activelor străine al SUA (OFAC) pentru a asigura securitatea financiară internațională față de operațiunile ilicite care aparțin regimului Ortega-Murillo și colaboratorilor acestuia, precum și față de relațiile comerciale și activele acestora în țările europene; subliniază faptul că Nicaragua a fost inclusă pe lista neagră de către GAFI din octombrie 2020; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită Consiliului și statelor membre să extindă rapid lista persoanelor și entităților care urmează să fie sancționate, inclusiv președintele și vicepreședintele Nicaraguei și cercul de apropiați ai acestora, având grijă să nu aducă prejudicii poporului nicaraguan; subliniază necesitatea de a menține asistența UE pentru organizațiile societății civile, apărătorii drepturilor omului și populația din Nicaragua prin intermediul programelor UE de dezvoltare și umanitare, printre altele, și de a garanta că aceasta ajunge la beneficiarii săi reali, nu la guvern și la autorități, pentru a atenua impactul pandemiei de COVID-19 și al represiunii guvernamentale actuale și pentru a preveni transformarea acestei crize într-o criză umanitară; reamintește că, având în vedere Acordul de asociere dintre UE și America Centrală, Nicaragua trebuie să respecte și să consolideze principiile statului de drept, democrației și drepturilor omului și solicită din nou, având în vedere circumstanțele actuale, declanșarea clauzei democratice din Acordul de asociere; |
| --- | --- |

11.

| 12. | laudă și sprijină eforturile și activitatea pozitivă realizată într-un mediu foarte complicat de delegația UE în Nicaragua; invită UE și statele sale membre să monitorizeze îndeaproape situația de pe teren prin intermediul reprezentanților și ambasadelor lor în Nicaragua, inclusiv prin acțiuni de monitorizare a proceselor și de vizitare a criticilor și a liderilor opoziției aflați în închisoare sau în arest la domiciliu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Delegația UE în Nicaragua și statele membre, după caz, să faciliteze eliberarea de vize de urgență și să ofere refugiu temporar din motive politice în statele membre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită Conferinței președinților să trimită o misiune de informare în Nicaragua, cu implicarea Delegației sale pentru relațiile cu țările din America Centrală, pentru a evalua situația drepturilor omului și situația politică; |
| --- | --- |

14.

| 15. | își reiterează apelul adresat în rezoluția sa din 14 martie 2019, ca Alessio Casimirri, care locuiește în continuare în Managua sub protecția guvernului din Nicaragua, să fie extrădat imediat în Italia, unde trebuie să execute șase pedepse definitive cu închisoarea pe viață pentru implicarea sa dovedită în răpirea și uciderea fostului prim-ministru și lider al Partidului Creștin Democrat, Aldo Moro, și în uciderea gărzilor de corp ale acestuia, la Roma, la 16 martie 1978; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Statelor Americane, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane, Parlamentului Central American, Grupului de la Lima, precum și Guvernului și Parlamentului Republicii Nicaragua. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  JO C 255, 29.6.2021, p. 65.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0259.

(3)  JO L 346, 15.12.2012, p. 3.

(4)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 1.

(5)  JO L 410 I, 7.12.2020, p. 13.

(6)  JO L 139 I, 4.5.2020, p. 4.

(7)  JO L 139 I, 4.5.2020, p. 1.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/209 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/209

---

P9_TA(2021)0360

Reprimarea opoziției din Turcia, în special a Partidului Democrat al Popoarelor (HDP)

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la reprimarea opoziției din Turcia, în special a Partidului Democrat al Popoarelor (HDP) (2021/2788(RSP))

(2022/C 99/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Turcia, în special cea din 19 mai 2021 referitoare la Rapoartele Comisiei pe 2019 și 2020 privind Turcia (1), cea din 20 ianuarie 2021 referitoare la situația drepturilor omului din Turcia, în special cazul lui Selahattin Demirtaş și al altor prizonieri de conștiință (2) și cea din 19 septembrie 2019 referitoare la situația din Turcia, în special la îndepărtarea din funcție a primarilor aleși (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Turcia, în special cea din 19 mai 2021 referitoare la Rapoartele Comisiei pe 2019 și 2020 privind Turcia (1), cea din 20 ianuarie 2021 referitoare la situația drepturilor omului din Turcia, în special cazul lui Selahattin Demirtaş și al altor prizonieri de conștiință (2) și cea din 19 septembrie 2019 referitoare la situația din Turcia, în special la îndepărtarea din funcție a primarilor aleși (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020 privind politica de extindere a UE (COM(2020)0660), însoțită de Raportul pe 2020 privind Turcia (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 octombrie 2020 privind politica de extindere a UE (COM(2020)0660), însoțită de Raportul pe 2020 privind Turcia (SWD(2020)0355),

| — | având în vedere cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005 și faptul că, așa cum este cazul cu toate țările candidate, aderarea Turciei la UE depinde de respectarea deplină a criteriilor de la Copenhaga, |
| --- | --- |

—

având în vedere cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005 și faptul că, așa cum este cazul cu toate țările candidate, aderarea Turciei la UE depinde de respectarea deplină a criteriilor de la Copenhaga,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 24 iunie 2021, precum și alte concluzii relevante ale Consiliului și ale Consiliului European privind Turcia, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 24 iunie 2021, precum și alte concluzii relevante ale Consiliului și ale Consiliului European privind Turcia,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 22 martie 2021 referitoare la situația actuală privind relațiile politice, economice și comerciale dintre UE și Turcia (JOIN(2021)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 22 martie 2021 referitoare la situația actuală privind relațiile politice, economice și comerciale dintre UE și Turcia (JOIN(2021)0008),

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă pentru afaceri externe și politica de securitate din 19 august 2019 privind suspendarea primarilor aleși și deținerea a sute de persoane în sud-estul Turciei, precum și declarațiile din 21 și 25 decembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă pentru afaceri externe și politica de securitate din 19 august 2019 privind suspendarea primarilor aleși și deținerea a sute de persoane în sud-estul Turciei, precum și declarațiile din 21 și 25 decembrie 2020,

| — | având în vedere declarația comună din 18 martie 2021 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Josep Borrell, și a comisarului european pentru extindere și politica de vecinătate, Olivér Várhelyi, referitoare la cele mai recente măsuri privind Partidul Democrat al Popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 18 martie 2021 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Josep Borrell, și a comisarului european pentru extindere și politica de vecinătate, Olivér Várhelyi, referitoare la cele mai recente măsuri privind Partidul Democrat al Popoarelor,

| — | având în vedere articolul 46 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului, care prevede că înaltele părți contractante se angajează să se conformeze hotărârilor definitive ale Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), în toate cauzele în care sunt părți, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 46 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului, care prevede că înaltele părți contractante se angajează să se conformeze hotărârilor definitive ale Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), în toate cauzele în care sunt părți,

| — | având în vedere hotărârea Marii Camere a CEDO din 22 decembrie 2020 în cauza Demirtaş/Turcia (14305/17), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Marii Camere a CEDO din 22 decembrie 2020 în cauza Demirtaş/Turcia (14305/17),

| — | având în vedere rezoluția 2347 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (APCE) din 23 octombrie 2020, intitulată „Noi represiuni împotriva opoziției politice și a disidenței civile din Turcia: necesitatea urgentă de a proteja standardele Consiliului Europei” și rezoluția APCE nr. 2260 din 24 ianuarie 2019 intitulată „Situația din ce în ce mai gravă a politicienilor din opoziție din Turcia: ce se poate face pentru a le proteja drepturile fundamentale într-un stat membru al Consiliului Europei?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția 2347 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei (APCE) din 23 octombrie 2020, intitulată „Noi represiuni împotriva opoziției politice și a disidenței civile din Turcia: necesitatea urgentă de a proteja standardele Consiliului Europei” și rezoluția APCE nr. 2260 din 24 ianuarie 2019 intitulată „Situația din ce în ce mai gravă a politicienilor din opoziție din Turcia: ce se poate face pentru a le proteja drepturile fundamentale într-un stat membru al Consiliului Europei?”,

| — | având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în contextul unui regres general care afectează libertățile fundamentale și statul de drept, partidele de opoziție din Turcia – și în special Partidul Democrat al Popoarelor (HDP) – au fost vizate continuu și tot mai mult de autoritățile turce; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în contextul unui regres general care afectează libertățile fundamentale și statul de drept, partidele de opoziție din Turcia – și în special Partidul Democrat al Popoarelor (HDP) – au fost vizate continuu și tot mai mult de autoritățile turce;

| B. | întrucât, la 17 martie 2021, Procurorul General al Curții de Casație a Turciei a solicitat pentru prima dată Curții Constituționale închiderea HDP, al treilea partid politic ca mărime din Parlamentul Turciei; întrucât, la 31 martie 2021, Adunarea Generală a Curții Constituționale a constatat deficiențe procedurale în acest rechizitoriu și a decis să îl retrimită la Parchetul General; întrucât, la 7 iunie 2021, a fost depus un rechizitoriu revizuit, prin care se solicita, pe lângă închiderea partidului, interzicerea exercitării de activități politice pentru aproape 500 de politicieni ai HDP și înghețarea conturilor bancare ale partidului; întrucât Adunarea Generală a Curții Constituționale a acceptat în unanimitate rechizitoriul revizuit la 21 iunie 2021; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 17 martie 2021, Procurorul General al Curții de Casație a Turciei a solicitat pentru prima dată Curții Constituționale închiderea HDP, al treilea partid politic ca mărime din Parlamentul Turciei; întrucât, la 31 martie 2021, Adunarea Generală a Curții Constituționale a constatat deficiențe procedurale în acest rechizitoriu și a decis să îl retrimită la Parchetul General; întrucât, la 7 iunie 2021, a fost depus un rechizitoriu revizuit, prin care se solicita, pe lângă închiderea partidului, interzicerea exercitării de activități politice pentru aproape 500 de politicieni ai HDP și înghețarea conturilor bancare ale partidului; întrucât Adunarea Generală a Curții Constituționale a acceptat în unanimitate rechizitoriul revizuit la 21 iunie 2021;

| C. | întrucât procurorul general și-a întemeiat majoritatea acuzațiilor împotriva HDP pe protestele de la Kobane, pentru care se desfășoară un proces împotriva politicienilor HDP, inclusiv a foștilor copreședinți Selahattin Demirtaş și Figen Yüksekdağ; întrucât aceste acuzații s-au bazat în principal pe un tweet postat de Comitetul executiv central al HDP (din 6 octombrie 2014), care a invitat populația să protesteze în semn de solidaritate cu locuitorii din Kobane împotriva ISIS și împotriva embargoului impus de Turcia asupra Kobane; întrucât, în timpul protestelor, peste cincizeci de persoane, dintre care majoritatea covârșitoare erau membri ai HDP sau simpatizanți, au fost uciși în ciocniri cu poliția turcă; |
| --- | --- |

C.

întrucât procurorul general și-a întemeiat majoritatea acuzațiilor împotriva HDP pe protestele de la Kobane, pentru care se desfășoară un proces împotriva politicienilor HDP, inclusiv a foștilor copreședinți Selahattin Demirtaş și Figen Yüksekdağ; întrucât aceste acuzații s-au bazat în principal pe un tweet postat de Comitetul executiv central al HDP (din 6 octombrie 2014), care a invitat populația să protesteze în semn de solidaritate cu locuitorii din Kobane împotriva ISIS și împotriva embargoului impus de Turcia asupra Kobane; întrucât, în timpul protestelor, peste cincizeci de persoane, dintre care majoritatea covârșitoare erau membri ai HDP sau simpatizanți, au fost uciși în ciocniri cu poliția turcă;

| D. | întrucât în „procesul Kobane” există 108 inculpați din HDP; întrucât 28 dintre aceștia au fost arestați preventiv; întrucât există restricții judiciare privind șase persoane și mandate de arestare împotriva a 75 de persoane; întrucât Parlamentul va continua să urmărească îndeaproape procesul Kobane și alte cauze relevante; |
| --- | --- |

D.

întrucât în „procesul Kobane” există 108 inculpați din HDP; întrucât 28 dintre aceștia au fost arestați preventiv; întrucât există restricții judiciare privind șase persoane și mandate de arestare împotriva a 75 de persoane; întrucât Parlamentul va continua să urmărească îndeaproape procesul Kobane și alte cauze relevante;

| E. | întrucât Curtea Constituțională a interzis, în trecut, șase partide politice pro-kurde; |
| --- | --- |

E.

întrucât Curtea Constituțională a interzis, în trecut, șase partide politice pro-kurde;

| F. | întrucât CEDO a constatat în repetate rânduri că desființarea partidelor politice încalcă dreptul la asociere prevăzut la articolul 11 din Convenția europeană a drepturilor omului; întrucât, în concluziile sale din 24 iunie 2021, Consiliul European a afirmat că vizarea partidelor politice reprezintă un regres major pentru drepturile omului și contravine obligațiilor Turciei de a respecta democrația și statul de drept și că dialogul pe această temă rămâne o parte integrantă a relațiilor dintre UE și Turcia; |
| --- | --- |

F.

întrucât CEDO a constatat în repetate rânduri că desființarea partidelor politice încalcă dreptul la asociere prevăzut la articolul 11 din Convenția europeană a drepturilor omului; întrucât, în concluziile sale din 24 iunie 2021, Consiliul European a afirmat că vizarea partidelor politice reprezintă un regres major pentru drepturile omului și contravine obligațiilor Turciei de a respecta democrația și statul de drept și că dialogul pe această temă rămâne o parte integrantă a relațiilor dintre UE și Turcia;

| G. | întrucât, la 17 iunie 2021, Deniz Poyraz, angajată și membră a HDP, a fost ucisă în birourile partidului din İzmir; întrucât se presupune că a fost mutilată după moartea sa; întrucât, în 2015 și în 2016, sute de birouri ale partidului HDP, inclusiv sediul din Ankara, au fost atacate și multe dintre acestea au fost incendiate; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 17 iunie 2021, Deniz Poyraz, angajată și membră a HDP, a fost ucisă în birourile partidului din İzmir; întrucât se presupune că a fost mutilată după moartea sa; întrucât, în 2015 și în 2016, sute de birouri ale partidului HDP, inclusiv sediul din Ankara, au fost atacate și multe dintre acestea au fost incendiate;

| H. | întrucât aproximativ 4 000 de membri și funcționari ai HDP rămân în închisoare, inclusiv o serie de parlamentari; |
| --- | --- |

H.

întrucât aproximativ 4 000 de membri și funcționari ai HDP rămân în închisoare, inclusiv o serie de parlamentari;

| I. | întrucât trei parlamentari ai HDP au fost privați de mandatele lor parlamentare și de imunitatea parlamentară și au fost arestați ulterior; |
| --- | --- |

I.

întrucât trei parlamentari ai HDP au fost privați de mandatele lor parlamentare și de imunitatea parlamentară și au fost arestați ulterior;

| J. | întrucât, la 30 iunie 2021, procurorii Ministerului Justiției au prezentat Comisiei parlamentare mixte pentru constituție și justiție a Marii Adunări Naționale a Turciei rezumatele procedurilor menite să ridice imunitatea legislativă a 20 de deputați din opoziție din șase partide de opoziție diferite; întrucât aceste proceduri vizează 15 deputați din HDP, liderul Partidului Popular Republican (CHP), Kemal Kılıçdaroğlu, și câte un deputat din toate celelalte partide de opoziție, și anume Partidul Democratic al Regiunilor (DBP), Partidul İYİ (Partidul Binelui), Partidul Muncitorilor din Turcia (TİP) și Partidul Democrat (DP); |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 30 iunie 2021, procurorii Ministerului Justiției au prezentat Comisiei parlamentare mixte pentru constituție și justiție a Marii Adunări Naționale a Turciei rezumatele procedurilor menite să ridice imunitatea legislativă a 20 de deputați din opoziție din șase partide de opoziție diferite; întrucât aceste proceduri vizează 15 deputați din HDP, liderul Partidului Popular Republican (CHP), Kemal Kılıçdaroğlu, și câte un deputat din toate celelalte partide de opoziție, și anume Partidul Democratic al Regiunilor (DBP), Partidul İYİ (Partidul Binelui), Partidul Muncitorilor din Turcia (TİP) și Partidul Democrat (DP);

| K. | întrucât dl Kılıçdaroğlu, în calitate de lider al principalului partid de opoziție, este urmărit penal pentru presupusa insultare a președintelui Turciei, fiind pasibil de o pedeapsă de până la patru ani; întrucât, la 11 ianuarie 2021, a fost, de asemenea, acționat în justiție de președintele Recep Tayyip Erdoğan pentru a plăti despăgubiri în valoare de 1 milion TRY; |
| --- | --- |

K.

întrucât dl Kılıçdaroğlu, în calitate de lider al principalului partid de opoziție, este urmărit penal pentru presupusa insultare a președintelui Turciei, fiind pasibil de o pedeapsă de până la patru ani; întrucât, la 11 ianuarie 2021, a fost, de asemenea, acționat în justiție de președintele Recep Tayyip Erdoğan pentru a plăti despăgubiri în valoare de 1 milion TRY;

| L. | întrucât dl Demirtaş, fost copreședinte al HDP și candidat la alegerile prezidențiale din 2014 și 2018, este reținut de peste patru ani în baza unor acuzații nefondate și în ciuda a două hotărâri ale CEDO în favoarea eliberării sale; |
| --- | --- |

L.

întrucât dl Demirtaş, fost copreședinte al HDP și candidat la alegerile prezidențiale din 2014 și 2018, este reținut de peste patru ani în baza unor acuzații nefondate și în ciuda a două hotărâri ale CEDO în favoarea eliberării sale;

| M. | întrucât, în aceeași hotărâre, CEDO a afirmat că apelul la solidaritate cu populația din Kobane, emis de la sediul HDP, a rămas în limitele discursului politic, în măsura în care acesta nu poate fi interpretat ca un apel la violență; întrucât Curtea a declarat că actele de violență care au avut loc între 6 și 8 octombrie 2014, deși regretabile, nu pot fi considerate o consecință directă a mesajelor Twitter postate de sediul HDP; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în aceeași hotărâre, CEDO a afirmat că apelul la solidaritate cu populația din Kobane, emis de la sediul HDP, a rămas în limitele discursului politic, în măsura în care acesta nu poate fi interpretat ca un apel la violență; întrucât Curtea a declarat că actele de violență care au avut loc între 6 și 8 octombrie 2014, deși regretabile, nu pot fi considerate o consecință directă a mesajelor Twitter postate de sediul HDP;

| N. | întrucât, de la alegerile locale din 31 martie 2019, 59 dintre cei 65 de primari ai HDP aleși în mod democratic în sud-estul Turciei au fost înlocuiți de guvernatori sau administratori provinciali numiți de guvern, pe motiv că se aflau sub urmărire penală pentru presupuse legături cu terorismul; întrucât, dintre cele 36 de persoane arestate, 32 au fost eliberate în timpul procesului judiciar, dar 6 co-primari aleși rămân încă în închisoare; |
| --- | --- |

N.

întrucât, de la alegerile locale din 31 martie 2019, 59 dintre cei 65 de primari ai HDP aleși în mod democratic în sud-estul Turciei au fost înlocuiți de guvernatori sau administratori provinciali numiți de guvern, pe motiv că se aflau sub urmărire penală pentru presupuse legături cu terorismul; întrucât, dintre cele 36 de persoane arestate, 32 au fost eliberate în timpul procesului judiciar, dar 6 co-primari aleși rămân încă în închisoare;

| O. | întrucât deteriorarea problemelor structurale care conduc la lipsa independenței instituționale a sistemului judiciar continuă să aibă un impact asupra drepturilor partidelor de opoziție, |
| --- | --- |

O.

întrucât deteriorarea problemelor structurale care conduc la lipsa independenței instituționale a sistemului judiciar continuă să aibă un impact asupra drepturilor partidelor de opoziție,

| 1. | rămâne profund îngrijorat de atacurile și presiunile constante asupra partidelor de opoziție din Turcia și, în special, de modul în care HDP, inclusiv organizația sa de tineret, a fost vizat în mod specific și din ce în ce mai mult de autoritățile turce; condamnă această represiune împotriva HDP și a oricăror altor partide de opoziție turce, care subminează funcționarea corespunzătoare a sistemului democratic; îndeamnă guvernul turc să pună capăt acestei situații și să se asigure că toate partidele politice din țară își pot exercita liber și pe deplin activitățile legitime, în conformitate cu principiile de bază ale unui sistem pluralist și democratic; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă cu fermitate rechizitoriul procurorului general al Turciei înaintat Curții Constituționale, solicitând dizolvarea HDP și interzicerea activității politice a aproape 500 de membri ai HDP, inclusiv a majorității liderilor săi actuali, ceea ce i-ar împiedica să desfășoare orice fel de activitate politică în următorii cinci ani; este profund îngrijorat de decizia Curții Constituționale de a accepta acest dosar, care a fost unanimă; ia act cu deplină îngrijorare de faptul că dosarul dizolvării HDP este punctul culminant al unei reprimări îndelungate a partidului, care durează de mai mulți ani și în urma căreia au fost judecați mii de membri de partid, cadre executive, deputați, consilieri locali și co-primari, în principal pe baza unor acuzații legate de terorism; |
| --- | --- |

2.

| 3. | este ferm convins că neîmpiedicarea participării HDP în cadrul instituțiilor democratice ale Turciei este o modalitate fundamentală de a face societatea turcă mai incluzivă și de a crea o perspectivă pozitivă care să conducă la soluționarea pașnică a problemei kurde; reiterează, în acest sens, că, având în vedere angajamentul ferm al HDP de a acționa prin intermediul instituțiilor democratice, interzicerea partidului ar fi o greșeală politică gravă pe termen mediu și ar reprezenta o lovitură ireversibilă împotriva pluralismului și a principiilor democratice, lăsând milioane de alegători din Turcia fără reprezentare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă cu fermitate uciderea îngrozitoare a membrei și colaboratoarei HDP Deniz Poyraz și atacul asupra birourilor partidului din İzmir; transmite condoleanțe rudelor și prietenilor săi; îndeamnă autoritățile să ancheteze minuțios acest caz și să-i aducă pe responsabili în fața justiției; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită autoritățile turce să se abțină de la alimentarea incitării împotriva HDP și să ia măsurile necesare pentru a proteja birourile și funcționarii partidului, inclusiv deputații, precum și consilierii locali și co-primarii aleși; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă aplicarea arbitrară a statului de drept în timpul procesului Kobane aflat în desfășurare, care a condus la redeschiderea cazului, și în cursul procedurilor sale, în special lipsa de independență judiciară, imparțialitate, echitate totală și garanții procedurale; este profund îngrijorat de utilizarea abuzivă a legislației generale de combatere a terorismului; își reiterează solicitarea ca autoritățile turce să își alinieze legislația de combatere a terorismului la standardele internaționale, cu scopul de a asigura apărarea eficace a drepturilor și libertăților fundamentale, precum și proporționalitatea și egalitatea în fața legii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | condamnă decizia de a-i priva pe deputații HDP Leyla Güven, Ömer Faruk Gergerlioğlu și Musa Farisoğulları de mandatul lor parlamentar și de imunitatea parlamentară, precum și arestarea lor ulterioară; salută recenta hotărâre a Curții Constituționale din 1 iulie 2021, în care aceasta a hotărât în unanimitate că drepturile deputatului Gergerlioğlu de a fi ales și de a se implica în activități politice, precum și dreptul său la libertate și securitate personală au fost încălcate; salută eliberarea acestuia și îndeamnă autoritățile turce și instanțele inferioare să pună în aplicare decizia Curții Constituționale și să îi redea urgent statutul de parlamentar; solicită eliberarea imediată a celorlalți doi deputați ai HDP și renunțarea la toate acuzațiile împotriva acestora; denunță utilizarea repetată a revocării statutului de parlamentar al deputaților din partidele de opoziție, care afectează grav imaginea parlamentului Turciei ca instituție democratică; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă cu fermitate continuarea detenției, din noiembrie 2016, a foștilor copreședinți ai HDP, Figen Yüksekdağ și Selahattin Demirtaş, acesta din urmă fiind lider al opoziției și fost candidat la președinție; reamintește hotărârea CEDO din 20 noiembrie 2018 în cauza Selahattin Demirtaş/Turcia, confirmată de hotărârea Marii Camere din 22 decembrie 2020, prin care se solicită autorităților turce să îl elibereze imediat pe dl Demirtaş; este consternat de ignorarea și neaplicarea continuă de către autoritățile turce a hotărârilor CEDO, inclusiv în alte cauze, cum ar fi cea a lui Osman Kavala, pentru care Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei ar putea declanșa proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Turciei; solicită cooperarea deplină cu Consiliul Europei în ceea ce privește consolidarea statului de drept, a drepturilor minorităților, a democrației și a drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | este profund îngrijorat de creșterea treptată a presiunii asupra principalului partid de opoziție (CHP) și asupra liderului acestuia, Kemal Kılıçdaroğlu, inclusiv de confiscarea broșurilor partidului prin hotărâre judecătorească, de amenințările exprimate public împotriva lui și de atacurile fizice care l-au vizat; condamnă cererea de ridicare a imunității dlui Kılıçdaroğlu pe baza declarațiilor sale politice, inclusiv a urmăririi penale a acestuia pentru presupusa insultare a președintelui Turciei, pentru care este pasibil de o pedeapsă de până la patru ani; își reiterează profunda îngrijorare cu privire la hărțuirea politică și judiciară continuă a lui Canan Kaftancıoğlu, președintele CHP la nivelul provinciei Istanbul; |
| --- | --- |

9.

| 10. | este profund îngrijorat de presiunea tot mai mare exercitată asupra tuturor partidelor din opoziție și de ultima decizie a procurorilor Ministerului Justiției de a prezenta Comisiei parlamentare mixte pentru constituție și justiție din cadrul Marii Adunări Naționale a Turciei rezumatele procedurilor menite să ridice imunitatea legislativă a 20 de deputați din opoziție din șase partide de opoziție diferite; subliniază că mediul în general ostil afectează alți lideri ai opoziției, cum ar fi președintele Partidului İYİ, Meral Akşener, care a fost recent atacat verbal în cadrul unei vizite la Rize de către susținătorii partidului aflat la putere; |
| --- | --- |

10.

| 11. | condamnă decizia autorităților turce de a demite primari aleși în mod democratic pe baza unor dovezi îndoielnice și de a-i înlocui cu administratori nealeși, fapt ce subminează democrația la nivel local; observă că guvernul Turciei a adoptat măsuri politice, legislative și administrative pentru a paraliza municipiile conduse de primari din partidele de opoziție din Istanbul, Ankara și Izmir; regretă că guvernul în exercițiu face abuz de resursele financiare și de autoritatea administrativă a statului pentru a slăbi sau a reduce la tăcere opoziția; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că aceste acțiuni subminează în continuare capacitatea opoziției politice de a-și exercita drepturile și de a-și îndeplini rolul democratic; este profund preocupat de regresul grav în privința libertății partidelor de opoziție de a funcționa, care dezvăluie situația dezastruoasă a drepturilor omului din Turcia și erodarea continuă a democrației și a statului de drept, cu încălcarea criteriilor de la Copenhaga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că erodarea statului de drept și lipsa sistematică de independență a sistemului judiciar continuă să aibă legătură cu hotărâri judecătorești privind libertatea partidelor de opoziție de a funcționa; invită Turcia să asigure pluralismul și să respecte libertatea de asociere și de exprimare, în conformitate cu măsurile de protecție stabilite în Constituția Turciei și cu obligațiile internaționale ale Turciei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Delegația UE în Turcia să monitorizeze în continuare situația opoziției politice, printre altele observând procesele, inclusiv „procesul Kobane”, făcând declarații publice și solicitând permisiunea de a vizita închisorile; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că, pe lângă îmbunătățirile în materie de politică externă, progresele privind orice agendă pozitivă care ar putea fi oferită Turciei ar trebui să depindă, de asemenea, de îmbunătățirea situației civile, a drepturilor omului și a statului de drept în țară, inclusiv a drepturilor femeilor, cum ar fi cele garantate de Convenția de la Istanbul, a libertății religioase și a drepturilor minorităților etnice și ale comunității LGBTI; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și guvernului și parlamentului Republicii Turcia. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0234.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0028.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2019)0017.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/214 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/214

---

P9_TA(2021)0361

Înființarea unor zone marine protejate în Antarctica și conservarea biodiversității în Oceanul Antarctic

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la înființarea unor zone marine protejate în Antarctica și conservarea biodiversității în Oceanul Antarctic (2021/2757(RSP))

(2022/C 99/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), în special ODD 13 și 14, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite pentru dezvoltare durabilă și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), în special ODD 13 și 14,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică (CBD), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică (CBD),

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), în special Partea XII, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), în special Partea XII,

| — | având în vedere Convenția privind conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR),

| — | având în vedere Raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) din 31 mai 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul de evaluare globală privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice al Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES) din 31 mai 2019,

| — | având în vedere Raportul special din 24 septembrie 2019 al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la oceane și criosferă în contextul schimbărilor climatice și Raportul special al IPCC din 8 octombrie 2018 privind încălzirea globală cu 1,5 oC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special din 24 septembrie 2019 al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice (IPCC) referitor la oceane și criosferă în contextul schimbărilor climatice și Raportul special al IPCC din 8 octombrie 2018 privind încălzirea globală cu 1,5 oC,

| — | având în vedere raportul intitulat „Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters” („Misiunea Steaua de mare 2030: refacerea oceanelor și apelor noastre”), publicat de Comitetul de misiune al Comisiei pentru oceane, mări și ape de coastă și interioare sănătoase, la 22 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intitulat „Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters” („Misiunea Steaua de mare 2030: refacerea oceanelor și apelor noastre”), publicat de Comitetul de misiune al Comisiei pentru oceane, mări și ape de coastă și interioare sănătoase, la 22 septembrie 2020,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 intitulată „Pactul verde european” (COM(2019)0640),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 mai 2020 intitulată „Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre” (COM(2020)0380),

| — | având în vedere discursul privind starea Uniunii adresat de Președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, în fața Parlamentului European la 16 septembrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul privind starea Uniunii adresat de Președinta Comisiei Europene, Ursula von der Leyen, în fața Parlamentului European la 16 septembrie 2020,

| — | având în vedere declarația comună de la cel de-al 21-lea summit UE-China din 9 aprilie 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună de la cel de-al 21-lea summit UE-China din 9 aprilie 2019,

| — | având în vedere comunicatul liderilor G7 din 13 iunie 2021 intitulat „Agenda noastră comună de acțiune globală pentru o mai bună reconstrucție”, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul liderilor G7 din 13 iunie 2021 intitulat „Agenda noastră comună de acțiune globală pentru o mai bună reconstrucție”,

| — | având în vedere declarația de la summitul UE-SUA din 15 iunie 2021 intitulată „Către un parteneriat transatlantic reînnoit”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la summitul UE-SUA din 15 iunie 2021 intitulată „Către un parteneriat transatlantic reînnoit”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 noiembrie 2019 referitoare la urgența climatică și de mediu (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 ianuarie 2020 referitoare la Pactul verde european (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: „Readucerea naturii în viețile noastre” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iunie 2021 referitoare la Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030: „Readucerea naturii în viețile noastre” (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților (COP15) la Convenția privind diversitatea biologică (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților (COP15) la Convenția privind diversitatea biologică (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la impactul deșeurilor marine asupra pescuitului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 martie 2021 referitoare la impactul deșeurilor marine asupra pescuitului (5),

| — | având în vedere Tratatul privind Antarctica semnat la 1 decembrie 1959, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Antarctica semnat la 1 decembrie 1959,

| — | având în vedere Protocolul de la Madrid privind protecția mediului la Tratatul privind Antarctica, semnat la 4 octombrie 1991 (Protocolul de la Madrid), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul de la Madrid privind protecția mediului la Tratatul privind Antarctica, semnat la 4 octombrie 1991 (Protocolul de la Madrid),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât starea ecologică bună a oceanului este esențială pentru protejarea biodiversității și asigurarea continuității serviciilor sale ecosistemice, cum ar fi absorbția de CO2 și producția de oxigen; |
| --- | --- |

A.

întrucât starea ecologică bună a oceanului este esențială pentru protejarea biodiversității și asigurarea continuității serviciilor sale ecosistemice, cum ar fi absorbția de CO2 și producția de oxigen;

| B. | întrucât Antarctica și Oceanul Antarctic găzduiesc un ecosistem de floră și faună sălbatică extrem de bogat, dar anumite specii se află pe lista roșie a speciilor amenințate a Uniunii Internaționale pentru Conservarea Naturii, cu statut de specie pe cale de dispariție sau vulnerabilă; |
| --- | --- |

B.

întrucât Antarctica și Oceanul Antarctic găzduiesc un ecosistem de floră și faună sălbatică extrem de bogat, dar anumite specii se află pe lista roșie a speciilor amenințate a Uniunii Internaționale pentru Conservarea Naturii, cu statut de specie pe cale de dispariție sau vulnerabilă;

| C. | întrucât oceanul este esențial pentru atenuarea schimbărilor climatice și a absorbit peste 90 % din căldura captată de emisiile noastre de dioxid de carbon; întrucât oceanul este cel mai mare absorbant activ de carbon din lume, care a sechestrat peste 30 % din dioxidul de carbon provenit din aceste emisii (6); |
| --- | --- |

C.

întrucât oceanul este esențial pentru atenuarea schimbărilor climatice și a absorbit peste 90 % din căldura captată de emisiile noastre de dioxid de carbon; întrucât oceanul este cel mai mare absorbant activ de carbon din lume, care a sechestrat peste 30 % din dioxidul de carbon provenit din aceste emisii (6);

| D. | întrucât, între 1989 și 2018, Antarctica s-a încălzit cu 1,8 oC, de trei ori mai mult decât media la nivel mondial (7); întrucât se preconizează că calotele glaciare din Groenlanda și din Antarctica se vor topi într-un ritm din ce în ce mai mare de-a lungul secolului al XXI-lea și ulterior; |
| --- | --- |

D.

întrucât, între 1989 și 2018, Antarctica s-a încălzit cu 1,8 oC, de trei ori mai mult decât media la nivel mondial (7); întrucât se preconizează că calotele glaciare din Groenlanda și din Antarctica se vor topi într-un ritm din ce în ce mai mare de-a lungul secolului al XXI-lea și ulterior;

| E. | întrucât krillul antarctic reprezintă o parte esențială a lanțului alimentar pentru mulți prădători marini (pinguini, balene, foci, pești) din Oceanul Antarctic; |
| --- | --- |

E.

întrucât krillul antarctic reprezintă o parte esențială a lanțului alimentar pentru mulți prădători marini (pinguini, balene, foci, pești) din Oceanul Antarctic;

| F. | întrucât în raportul special al IPCC intitulat „Oceanul și criosfera în contextul schimbărilor climatice (8)” se specifică modul în care mecanismele climatice depind de sănătatea oceanului și a ecosistemelor marine, care în prezent sunt afectate de încălzirea globală, de poluare, exploatarea excesivă a biodiversității marine, acidificare, dezoxigenare și eroziunea costieră; |
| --- | --- |

F.

întrucât în raportul special al IPCC intitulat „Oceanul și criosfera în contextul schimbărilor climatice (8)” se specifică modul în care mecanismele climatice depind de sănătatea oceanului și a ecosistemelor marine, care în prezent sunt afectate de încălzirea globală, de poluare, exploatarea excesivă a biodiversității marine, acidificare, dezoxigenare și eroziunea costieră;

| G. | întrucât Organizația Națiunilor Unite a declarat perioada 2021-2030 ca Deceniul științelor oceanice pentru dezvoltare durabilă, pentru a îmbunătăți progresele în știința oceanelor și a consolida cunoștințele colective; |
| --- | --- |

G.

întrucât Organizația Națiunilor Unite a declarat perioada 2021-2030 ca Deceniul științelor oceanice pentru dezvoltare durabilă, pentru a îmbunătăți progresele în știința oceanelor și a consolida cunoștințele colective;

| H. | întrucât la articolul IX din Tratatul privind Antarctica, care a intrat în vigoare acum 60 de ani, la 23 iunie 1961, se cere prezervarea și conservarea resurselor vii din Antarctica; întrucât aceste eforturi sunt definite de Protocolul de la Madrid; întrucât acest protocol desemnează Antarctica drept „rezervă naturală, dedicată păcii și științei” și stabilește principiile de bază aplicabile activităților din Antarctica; |
| --- | --- |

H.

întrucât la articolul IX din Tratatul privind Antarctica, care a intrat în vigoare acum 60 de ani, la 23 iunie 1961, se cere prezervarea și conservarea resurselor vii din Antarctica; întrucât aceste eforturi sunt definite de Protocolul de la Madrid; întrucât acest protocol desemnează Antarctica drept „rezervă naturală, dedicată păcii și științei” și stabilește principiile de bază aplicabile activităților din Antarctica;

| I. | întrucât Uniunii Europene și statelor sale membre, Australiei, Norvegiei, Regatului Unit și Uruguayului li s-au alăturat, la 28 aprilie 2021, Statele Unite și Noua Zeelandă în calitate de susținători ai propunerii de înființare a două zone marine protejate în Oceanul Antarctic de Sud, în Estul Antarcticii și în Marea Weddell; |
| --- | --- |

I.

întrucât Uniunii Europene și statelor sale membre, Australiei, Norvegiei, Regatului Unit și Uruguayului li s-au alăturat, la 28 aprilie 2021, Statele Unite și Noua Zeelandă în calitate de susținători ai propunerii de înființare a două zone marine protejate în Oceanul Antarctic de Sud, în Estul Antarcticii și în Marea Weddell;

| J. | întrucât în cadrul Comisiei pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR) au loc negocieri pentru înființarea acestor două noi zone marine protejate, care ar avea o suprafață combinată de aproximativ 3 milioane km2; întrucât aprobarea acestor zone marine protejate ar contribui la îndeplinirea angajamentelor UE și a celor globale privind protejarea biodiversității marine; |
| --- | --- |

J.

întrucât în cadrul Comisiei pentru conservarea faunei și florei marine din Antarctica (CCAMLR) au loc negocieri pentru înființarea acestor două noi zone marine protejate, care ar avea o suprafață combinată de aproximativ 3 milioane km2; întrucât aprobarea acestor zone marine protejate ar contribui la îndeplinirea angajamentelor UE și a celor globale privind protejarea biodiversității marine;

| K. | întrucât zonele marine protejate reprezintă un instrument important pentru protejarea ecosistemelor oceanice, deoarece ele pot spori diversitatea și abundența speciilor, mărind totodată reziliența oceanelor la impactul mediului, inclusiv al schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

K.

întrucât zonele marine protejate reprezintă un instrument important pentru protejarea ecosistemelor oceanice, deoarece ele pot spori diversitatea și abundența speciilor, mărind totodată reziliența oceanelor la impactul mediului, inclusiv al schimbărilor climatice;

| L. | întrucât liderii G7 au declarat că sprijină pe deplin angajamentul CCAMLR de a crea un sistem reprezentativ de zone marine protejate în zona Convenției CCAMLR din Oceanul Antarctic, pe baza celor mai solide cunoștințe științifice disponibile; |
| --- | --- |

L.

întrucât liderii G7 au declarat că sprijină pe deplin angajamentul CCAMLR de a crea un sistem reprezentativ de zone marine protejate în zona Convenției CCAMLR din Oceanul Antarctic, pe baza celor mai solide cunoștințe științifice disponibile;

| M. | întrucât UE și SUA și-au exprimat angajamentul deplin de a promova un cadru global de succes și ambițios pentru biodiversitate pentru perioada de după 2020 în cadrul Convenției privind diversitatea biologică și și-au declarat sprijinul deplin pentru desemnarea de noi zone marine protejate în Oceanul Antarctic, precum și de a continua cooperarea pentru promovarea economiei albastre sustenabile, a pescuitului sustenabil și a prevenirii pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN); |
| --- | --- |

M.

întrucât UE și SUA și-au exprimat angajamentul deplin de a promova un cadru global de succes și ambițios pentru biodiversitate pentru perioada de după 2020 în cadrul Convenției privind diversitatea biologică și și-au declarat sprijinul deplin pentru desemnarea de noi zone marine protejate în Oceanul Antarctic, precum și de a continua cooperarea pentru promovarea economiei albastre sustenabile, a pescuitului sustenabil și a prevenirii pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN);

| N. | întrucât Parlamentul și-a exprimat sprijinul ferm pentru acțiuni ambițioase de protejare și refacere a biodiversității marine, în special în Rezoluția sa referitoare la Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre și în Rezoluția sa referitoare la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților (COP15) la Convenția privind diversitatea biologică; |
| --- | --- |

N.

întrucât Parlamentul și-a exprimat sprijinul ferm pentru acțiuni ambițioase de protejare și refacere a biodiversității marine, în special în Rezoluția sa referitoare la Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2030: Readucerea naturii în viețile noastre și în Rezoluția sa referitoare la cea de a 15-a reuniune a Conferinței părților (COP15) la Convenția privind diversitatea biologică;

| O. | întrucât Parlamentul a solicitat Comisiei să promoveze un model ambițios de guvernanță internațională privind biodiversitatea marină, dincolo de jurisdicțiile naționale și să recunoască toate mările și oceanele ca fiind un bun comun la nivel mondial; întrucât Parlamentul a mai cerut UE să insiste pentru adoptarea unui tratat global și ambițios privind oceanele, pentru a proteja la nivel mondial biodiversitatea marină în zonele din afara jurisdicției naționale, în cadrul următoarei sesiuni a Conferinței interguvernamentale privind biodiversitatea din afara jurisdicției naționale; |
| --- | --- |

O.

întrucât Parlamentul a solicitat Comisiei să promoveze un model ambițios de guvernanță internațională privind biodiversitatea marină, dincolo de jurisdicțiile naționale și să recunoască toate mările și oceanele ca fiind un bun comun la nivel mondial; întrucât Parlamentul a mai cerut UE să insiste pentru adoptarea unui tratat global și ambițios privind oceanele, pentru a proteja la nivel mondial biodiversitatea marină în zonele din afara jurisdicției naționale, în cadrul următoarei sesiuni a Conferinței interguvernamentale privind biodiversitatea din afara jurisdicției naționale;

| P. | întrucât în cadrul Organizației Națiunilor Unite sunt în curs negocieri pentru un acord de punere în aplicare în vederea protejării diversității biologice marine în zonele din afara jurisdicției naționale în temeiul UNCLOS, care prevede instituirea de zone marine protejate în marea liberă, |
| --- | --- |

P.

întrucât în cadrul Organizației Națiunilor Unite sunt în curs negocieri pentru un acord de punere în aplicare în vederea protejării diversității biologice marine în zonele din afara jurisdicției naționale în temeiul UNCLOS, care prevede instituirea de zone marine protejate în marea liberă,

| 1. | subliniază că Antarctica și Oceanul Antarctic conțin ecosisteme și o biodiversitate cu valoare excepțională și importante din punct de vedere științific și că Marea Weddell este esențială pentru circulația globală a apei din oceane și pentru climatul mondial; subliniază importanța asigurării unei protecții rapide și eficiente a acestor zone; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă sprijinul deplin pentru eforturile depuse de Uniunea Europeană și de statele sale membre, de Australia, Norvegia, Regatul Unit, Uruguay, Statele Unite și Noua Zeelandă în vederea înființării a două noi zone marine protejate în Antarctica de Est și în Marea Weddell din Oceanul Antarctic; invită Comisia și statele membre ca, în pregătirea reuniunii anuale a CCAMLR din 2021, să intensifice eforturile bilaterale și multilaterale pentru a garanta că există sprijin pentru înființarea acestor zone marine protejate în lunile următoare și, în special, să se concentreze asupra membrilor CCAMLR care și-au exprimat opoziția față de propunerile legate de zonele marine protejate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că, în conformitate cu Strategia în domeniul biodiversității pentru 2030, UE ar trebui să își folosească toată influența diplomatică și capacitatea de informare pentru a contribui la încheierea unui acord privind desemnarea unor zone marine protejate vaste în Oceanul Antarctic; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește angajamentul Uniunii în materie de protecție a mediului marin de a proteja din punct de vedere juridic cel puțin 30 % din zona maritimă a UE și de a proteja strict 10 % din mările sale; reamintește că UE ar trebui să se asigure că cadrul global post-2020 include obiective ambițioase la nivel mondial pentru 2030, în acord cu angajamentele UE; își reiterează, de asemenea, poziția potrivit căreia UE ar trebui să acționeze ca lider mondial și, în negocierile pentru cadrul global, să militeze pentru un nivel ridicat de ambiție, care să corespundă nivelului său sau să îl depășească; subliniază că acest cadru global ar trebui să includă obiective globale de refacere și protecție obligatorii din punct de vedere juridic de cel puțin 30 % până în 2030; subliniază că zonele protejate trebuie să fie efectiv protejate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește angajamentul CCAMLR de a crea, până în 2012, un sistem reprezentativ de zone marine în zona Convenției CAMLR, care să protejeze exemple reprezentative de ecosisteme, biodiversitate și habitate marine; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că Protocolul de la Madrid interzice activitățile legate de resursele minerale în Antarctica, cu excepția activităților de cercetare științifică; cere ca această dispoziție esențială să fie menținută în viitoarele acorduri; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că izolarea geografică a Oceanului Antarctic face ca operațiunile de monitorizare din zona Convenției CAMLR să fie complexe și dificile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că peste 80 % din fundul oceanelor este încă neexplorat (9) și că sunt necesare cercetări oceanografice mai solide, în special pentru a se studia impactul poluării și al schimbărilor climatice asupra ecosistemelor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia și statele membre ca, împreună cu partenerii mondiali, să consolideze rețeaua de zone marine protejate la nivel mondial prin îmbunătățirea gestionării, planificării spațiale, evaluărilor și aplicării legislației, pentru a crește coerența acțiunilor ecologice și conectivitatea zonelor marine protejate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că activitățile de pescuit INN reprezintă o amenințare considerabilă la adresa pescuitului sustenabil și a rezilienței ecosistemelor marine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că turismul din Antarctica trebuie să se desfășoare într-un mod sustenabil; solicită, prin urmare, CCAMLR să se asigure că turismul se desfășoară în mod corespunzător și că nu are un impact negativ asupra ecosistemului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că înființarea acestor două noi zone marine protejate ar reprezenta o contribuție importantă la dimensiunea globală a Strategiei UE în domeniul biodiversității; invită Comisia și statele membre să utilizeze înființarea acestor zone marine protejate ca bază în negocierile globale din cadrul Convenției privind diversitatea biologică care vor avea loc la Conferința ONU privind biodiversitatea (COP15) de la Kunming, China; |
| --- | --- |

12.

| 13. | remarcă faptul că prin înființarea de zone marine protejate care acoperă peste 3 milioane km2 în Antarctica de Est și în Marea Weddell s-ar crea una dintre cele mai mari zone de protecție marină din istorie; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și statelor membre ale CCAMLR. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  JO C 232, 16.6.2021, p. 28.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0005.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0277.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0015.

(5)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0096.

(6)  Bindoff, N. et al., „Observations: Oceanic Climate Change and Sea Level”. Climate Change 2007: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (Observații: Schimbările climatice și nivelul mării. Schimbările climatice în 2007: Elemente științifice. Contribuția Grupului de lucru I la cel de-al patrulea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice), Cambridge University Press, Cambridge, Regatul Unit și New York, NY, SUA, 2007. https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/ar4-wg1-chapter5-1.pdf; Rhein, M. et al., „Observations: Ocean”, Climate Change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (Observații: Oceanul. Schimbările climatice în 2013: Elemente științifice. Contribuția Grupului de lucru I la cel de-al cincilea raport de evaluare al Grupului interguvernamental privind schimbările climatice), Cambridge University Press, Cambridge, Regatul Unit și New York, NY, SUA, 2013. https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/WG1AR5_Chapter03_FINAL.pdf;

Cheng L. et al., 2019, „Record-Setting Ocean Warmth Continued in 2019” (Încălzirea record a oceanelor a continuat în 2019), Advances in Atmospheric Sciences (Progrese în științele atmosferice), vol. 37, februarie 2020, https://link.springer.com/article/10.1007/s00376-020-9283-7

(7)  Kyle R. Clem, Ryan L. Fogt, John Turner, Benjamin R. Lintner, Gareth J. Marshall, James R. Miller, James A. Renwick, „Record warming at the South Pole during the past three decades” (Record de încălzire la Polul Sud în ultimele trei decenii), Nature Climate Change, 2020; DOI: 10.1038/s41558-020-0815-z.

(8)  IPCC Special Report on the Ocean and Cryosphere in a Changing Climate. Summary for Policymakers.(Raportul special al IPCC privind oceanele și criosfera în contextul schimbărilor climatice. Rezumat pentru factorii de decizie), 2019. https://www.ipcc.ch/srocc/chapter/summary-for-policymakers/

(9)  National Ocean Service, 2021: https://oceanservice.noaa.gov/facts/exploration.html

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/218 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/218

---

P9_TA(2021)0362

Încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei

Rezoluția Parlamentului European din 8 iulie 2021 referitoare la încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (2021/2780(RSP))

(2022/C 99/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (denumită în continuare „Carta”),

| — | având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și jurisprudența aferentă Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și jurisprudența aferentă Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) și a CEDO, |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) și a CEDO,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 noiembrie 2020 intitulată „O Uniune a egalității: Strategia privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ 2020-2025” (COM(2020)0698),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 intitulată „Strategia UE privind drepturile copilului (2020-2025)” (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 24 martie 2021 intitulată „Strategia UE privind drepturile copilului (2020-2025)” (COM(2021)0142),

| — | având în vedere rezultatele sondajului UE privind LGBT, lansat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) în 2019, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele sondajului UE privind LGBT, lansat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) în 2019,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (1) („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2092 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2020 privind un regim general de condiționalitate pentru protecția bugetului Uniunii (1) („Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept”),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la o propunere prin care invită Consiliul să stabilească, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, existența unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2018 referitoare la o propunere prin care invită Consiliul să stabilească, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, existența unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv conceptul de „zone fără LGBTI” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 decembrie 2019 referitoare la discriminarea publică și discursurile de incitare la ură împotriva persoanelor LGBTI, inclusiv conceptul de „zone fără LGBTI” (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 ianuarie 2020 referitoare la audierile în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE privind Polonia și Ungaria (4),

| — | având în vedere hotărârea CJUE din 3 iunie 2021 în cauza C-650/18 de respingere a acțiunii Ungariei împotriva rezoluției Parlamentului din 12 septembrie 2018 care a declanșat procedura de stabilire a existenței unui risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea CJUE din 3 iunie 2021 în cauza C-650/18 de respingere a acțiunii Ungariei împotriva rezoluției Parlamentului din 12 septembrie 2018 care a declanșat procedura de stabilire a existenței unui risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor pe care se întemeiază Uniunea Europeană (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 octombrie 2020 referitoare la instituirea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la declararea UE ca zonă de libertate a persoanelor LGBTIQ (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 11 martie 2021 referitoare la declararea UE ca zonă de libertate a persoanelor LGBTIQ (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la situația sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente în UE, în contextul sănătății femeilor (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la situația sănătății sexuale și reproductive și a drepturilor aferente în UE, în contextul sănătății femeilor (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Raportul din 2020 privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 septembrie 2020 intitulată „Raportul din 2020 privind statul de drept – Situația statului de drept în Uniunea Europeană” (COM(2020)0580),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la Raportul Comisiei pe 2020 privind statul de drept (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 iunie 2021 referitoare la Raportul Comisiei pe 2020 privind statul de drept (9),

| — | având în vedere Legea maghiară LXXIX din 2021 privind adoptarea unor măsuri mai severe împotriva infractorilor pedofili și de modificare a anumitor legi pentru protecția copiilor (denumită „proiectul de lege” și, după promulgare, „legea”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea maghiară LXXIX din 2021 privind adoptarea unor măsuri mai severe împotriva infractorilor pedofili și de modificare a anumitor legi pentru protecția copiilor (denumită „proiectul de lege” și, după promulgare, „legea”),

| — | având în vedere ancheta lansată la 16 iunie 2021 de comisara europeană pentru egalitate cu privire la conformitatea legii ungare cu dreptul Uniunii, |
| --- | --- |

—

având în vedere ancheta lansată la 16 iunie 2021 de comisara europeană pentru egalitate cu privire la conformitatea legii ungare cu dreptul Uniunii,

| — | având în vedere scrisoarea adresată de comisarii pentru justiție și pentru piața internă ministrului ungar al justiției [Ares S (2021) 4587976] privind neconformitatea proiectului de lege cu mai multe dispoziții juridice ale UE, inclusiv cu articolul 2 din TUE privind respectarea drepturilor omului, a libertății și a nediscriminării, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea adresată de comisarii pentru justiție și pentru piața internă ministrului ungar al justiției [Ares S (2021) 4587976] privind neconformitatea proiectului de lege cu mai multe dispoziții juridice ale UE, inclusiv cu articolul 2 din TUE privind respectarea drepturilor omului, a libertății și a nediscriminării,

| — | având în vedere scrisoarea semnată de 17 șefi de stat sau de guvern în cadrul reuniunii Consiliului European din iunie 2021, prin care se angajează „să continue lupta împotriva discriminării comunității LGBTI” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea semnată de 17 șefi de stat sau de guvern în cadrul reuniunii Consiliului European din iunie 2021, prin care se angajează „să continue lupta împotriva discriminării comunității LGBTI” (10),

| — | având în vedere declarația în contextul reuniunii Consiliului Afaceri Generale din 22 iunie 2021, cosemnată de 18 state membre, cu privire la adoptarea proiectului maghiar de lege (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația în contextul reuniunii Consiliului Afaceri Generale din 22 iunie 2021, cosemnată de 18 state membre, cu privire la adoptarea proiectului maghiar de lege (11),

| — | având în vedere Recomandarea CM/Rec(2010)5 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre privind măsurile de combatere a discriminării pe motive de orientare sexuală sau identitate de gen, precum și standardele adoptate de Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea CM/Rec(2010)5 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre privind măsurile de combatere a discriminării pe motive de orientare sexuală sau identitate de gen, precum și standardele adoptate de Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei,

| — | având în vedere declarația comisarei pentru drepturile omului a Consiliului Europei în legătură cu acest proiect de lege (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comisarei pentru drepturile omului a Consiliului Europei în legătură cu acest proiect de lege (12),

| — | având în vedere hotărârea CEDO din 20 iunie 2017 în cauza Baiev și alții/ Rusia (cererile nr. 67667/09 și alte 2) (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea CEDO din 20 iunie 2017 în cauza Baiev și alții/ Rusia (cererile nr. 67667/09 și alte 2) (13),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei, din 22 iunie 2021, referitoare la încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (O-000050/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei, din 22 iunie 2021, referitoare la încălcările legislației UE și ale drepturilor cetățenilor LGBTIQ în Ungaria, ca urmare a modificărilor legislative adoptate de Parlamentul Ungariei (O-000050/2021),

| — | având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 132 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Adunarea Națională a Ungariei a adoptat, la 15 iunie 2021, un proiect de lege care, la origine, viza protejarea copiilor împotriva infractorilor pedofili, un obiectiv împărtășit și urmărit de toate instituțiile și statele membre din Uniune; întrucât proiectul de lege a fost promulgat la 23 iunie 2021 și va intra în vigoare la 8 iulie 2021 (14); întrucât legea va restricționa în mod grav și intenționat drepturile și libertățile persoanelor LGBTIQ, precum și drepturile copiilor; |
| --- | --- |

A.

întrucât Adunarea Națională a Ungariei a adoptat, la 15 iunie 2021, un proiect de lege care, la origine, viza protejarea copiilor împotriva infractorilor pedofili, un obiectiv împărtășit și urmărit de toate instituțiile și statele membre din Uniune; întrucât proiectul de lege a fost promulgat la 23 iunie 2021 și va intra în vigoare la 8 iulie 2021 (14); întrucât legea va restricționa în mod grav și intenționat drepturile și libertățile persoanelor LGBTIQ, precum și drepturile copiilor;

| B. | întrucât Ungaria a făcut recent o serie de declarații în Consiliu, interpretând conceptul de „gen” în anumite texte ca o trimitere la sex și negând astfel existența genului, în special în ceea ce privește conceptul de gestionare a crizelor (CMC) pentru o eventuală misiune militară neexecutivă a UE în cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) în Mozambic, Regulamentul privind Fondul pentru o tranziție justă și Regulamentul privind dispozițiile comune, precum și în alte ocazii; |
| --- | --- |

B.

întrucât Ungaria a făcut recent o serie de declarații în Consiliu, interpretând conceptul de „gen” în anumite texte ca o trimitere la sex și negând astfel existența genului, în special în ceea ce privește conceptul de gestionare a crizelor (CMC) pentru o eventuală misiune militară neexecutivă a UE în cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC) în Mozambic, Regulamentul privind Fondul pentru o tranziție justă și Regulamentul privind dispozițiile comune, precum și în alte ocazii;

| C. | întrucât definițiile din lege sunt în mod deliberat vagi, cu scopul de a provoca un efect de descurajare; întrucât legea interzice „reprezentarea și promovarea unei identități de gen diferite de sexul atribuit la naștere, schimbarea sexului și homosexualitatea” în școli, în programele de televiziune și în materialele publicitare accesibile publicului pe orice platformă pentru persoanele cu vârsta sub 18 ani, chiar și în scopuri educaționale; întrucât legea exclude ca un astfel de conținut să fie considerat anunț de interes public sau publicitate privind responsabilitatea socială, chiar dacă este destinat adulților; întrucât legea introduce modificări ale Legii privind protecția copilului, ale Legii privind protecția familiei, ale Legii privind activitatea de publicitate în afaceri, ale Legii privind mass-media și ale Legii învățământului public; |
| --- | --- |

C.

întrucât definițiile din lege sunt în mod deliberat vagi, cu scopul de a provoca un efect de descurajare; întrucât legea interzice „reprezentarea și promovarea unei identități de gen diferite de sexul atribuit la naștere, schimbarea sexului și homosexualitatea” în școli, în programele de televiziune și în materialele publicitare accesibile publicului pe orice platformă pentru persoanele cu vârsta sub 18 ani, chiar și în scopuri educaționale; întrucât legea exclude ca un astfel de conținut să fie considerat anunț de interes public sau publicitate privind responsabilitatea socială, chiar dacă este destinat adulților; întrucât legea introduce modificări ale Legii privind protecția copilului, ale Legii privind protecția familiei, ale Legii privind activitatea de publicitate în afaceri, ale Legii privind mass-media și ale Legii învățământului public;

| D. | întrucât Parlamentul a condamnat și în trecut utilizarea abuzivă a legilor privind informațiile accesibile minorilor, în special în domeniul educației și al mass-media, pentru a cenzura conținutul și materialele legate de comunitatea LGBTI, în special în Lituania și Letonia; |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul a condamnat și în trecut utilizarea abuzivă a legilor privind informațiile accesibile minorilor, în special în domeniul educației și al mass-media, pentru a cenzura conținutul și materialele legate de comunitatea LGBTI, în special în Lituania și Letonia;

| E. | întrucât, în 2018, președintele polonez, Andrzej Duda, a declarat că va lua în considerare elaborarea unei legi privind așa-numita „propagandă homosexuală”, similară celei adoptate în Rusia, care ar interzice mass-media, literatura LGBTIQ și reuniunile de tip Pride; întrucât, în iunie 2021, ministrul adjunct al justiției din Polonia, Michal Wos, a anunțat că Polonia lucrează în prezent la un proiect de lege care vizează interzicerea „propagandei LGBT”; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în 2018, președintele polonez, Andrzej Duda, a declarat că va lua în considerare elaborarea unei legi privind așa-numita „propagandă homosexuală”, similară celei adoptate în Rusia, care ar interzice mass-media, literatura LGBTIQ și reuniunile de tip Pride; întrucât, în iunie 2021, ministrul adjunct al justiției din Polonia, Michal Wos, a anunțat că Polonia lucrează în prezent la un proiect de lege care vizează interzicerea „propagandei LGBT”;

| F. | întrucât, în iunie 2021, președintele Republicii Cehe, Milos Zeman, a făcut comentarii degradante cu privire la comunitatea transgender într-un interviu în presă referitor la noua lege anti-LGBTIQ din Ungaria; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în iunie 2021, președintele Republicii Cehe, Milos Zeman, a făcut comentarii degradante cu privire la comunitatea transgender într-un interviu în presă referitor la noua lege anti-LGBTIQ din Ungaria;

| G. | întrucât în Croația s-au observat evoluții îngrijorătoare similare, în special propunerea anunțată de către partidul conservator Most de a include reglementări privind „interzicerea expunerii copiilor la propaganda LGBT” în legile în curs de dezbatere în Parlamentul Croației și atacurile împotriva persoanelor LGBTI din 3 iulie 2021, ziua celei de a 20-a ediție a „Zagreb Pride”; întrucât, la 4 iulie 2021, președintele și vicepreședintele partidului Most au anunțat acțiuni în justiție împotriva organizațiilor LGBTI care acuzaseră partidul Most de intoleranță și homofobie și de incitarea la divizare și ură; |
| --- | --- |

G.

întrucât în Croația s-au observat evoluții îngrijorătoare similare, în special propunerea anunțată de către partidul conservator Most de a include reglementări privind „interzicerea expunerii copiilor la propaganda LGBT” în legile în curs de dezbatere în Parlamentul Croației și atacurile împotriva persoanelor LGBTI din 3 iulie 2021, ziua celei de a 20-a ediție a „Zagreb Pride”; întrucât, la 4 iulie 2021, președintele și vicepreședintele partidului Most au anunțat acțiuni în justiție împotriva organizațiilor LGBTI care acuzaseră partidul Most de intoleranță și homofobie și de incitarea la divizare și ură;

| H. | întrucât, în 2013, Rusia a introdus o lege federală „cu scopul de a proteja copiii de informațiile care pledează pentru negarea valorilor familiale tradiționale”, care vizează interzicerea normalizării homosexualității în mass-media; întrucât numeroase organizații pentru drepturile omului din întreaga lume au declarat că legislația rusă îi pune în pericol pe tinerii LGBTIQ; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în 2013, Rusia a introdus o lege federală „cu scopul de a proteja copiii de informațiile care pledează pentru negarea valorilor familiale tradiționale”, care vizează interzicerea normalizării homosexualității în mass-media; întrucât numeroase organizații pentru drepturile omului din întreaga lume au declarat că legislația rusă îi pune în pericol pe tinerii LGBTIQ;

| I. | întrucât, așa cum se prevede la articolul 2 din TUE, Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților; |
| --- | --- |

I.

întrucât, așa cum se prevede la articolul 2 din TUE, Uniunea se întemeiază pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității, statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților;

| J. | întrucât strategia Comisiei privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ stabilește direcția comună a Uniunii în ceea ce privește protejarea drepturilor persoanelor LGBTIQ în toate statele membre și reafirmă că egalitatea și nediscriminarea reprezintă valori de bază și drepturi fundamentale în UE, consacrate în tratatele sale și în Carta drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

J.

întrucât strategia Comisiei privind egalitatea pentru persoanele LGBTIQ stabilește direcția comună a Uniunii în ceea ce privește protejarea drepturilor persoanelor LGBTIQ în toate statele membre și reafirmă că egalitatea și nediscriminarea reprezintă valori de bază și drepturi fundamentale în UE, consacrate în tratatele sale și în Carta drepturilor fundamentale;

| K. | întrucât președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, a descris legea ca pe o „rușine” și a încredințat comisarilor responsabili sarcina de a se adresa guvernului ungar (15); întrucât comisarii pentru justiție și pentru piața internă au adresat o scrisoare ministrului ungar al justiției, în care au afirmat că legea încalcă următoarele drepturi: dreptul la viață privată și de familie (articolele 7 și 9 din Cartă); dreptul la libertatea de exprimare și de informare (articolul 11 din Cartă); libertatea de a desfășura o activitate comercială (articolul 16 din Cartă); și nediscriminarea (articolul 21 din Cartă); întrucât Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) (16), Directiva privind comerțul electronic (17) și articolul 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) se aplică cel puțin unora dintre scenariile reglementate, iar articolele 34 și 36 din TFUE pot fi, de asemenea, aplicabile și sunt încălcate de dispozițiile contestate ale legii; întrucât a fost solicitat un răspuns la această scrisoare înainte de 30 iunie 2021 (18); întrucât ministrul ungar al justiției a răspuns la 1 iulie 2021; |
| --- | --- |

K.

întrucât președinta Comisiei, Ursula von der Leyen, a descris legea ca pe o „rușine” și a încredințat comisarilor responsabili sarcina de a se adresa guvernului ungar (15); întrucât comisarii pentru justiție și pentru piața internă au adresat o scrisoare ministrului ungar al justiției, în care au afirmat că legea încalcă următoarele drepturi: dreptul la viață privată și de familie (articolele 7 și 9 din Cartă); dreptul la libertatea de exprimare și de informare (articolul 11 din Cartă); libertatea de a desfășura o activitate comercială (articolul 16 din Cartă); și nediscriminarea (articolul 21 din Cartă); întrucât Directiva serviciilor mass-media audiovizuale (DSMAV) (16), Directiva privind comerțul electronic (17) și articolul 56 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) se aplică cel puțin unora dintre scenariile reglementate, iar articolele 34 și 36 din TFUE pot fi, de asemenea, aplicabile și sunt încălcate de dispozițiile contestate ale legii; întrucât a fost solicitat un răspuns la această scrisoare înainte de 30 iunie 2021 (18); întrucât ministrul ungar al justiției a răspuns la 1 iulie 2021;

| L. | întrucât 18 state membre (19) au semnat o declarație prin care invită Comisia să utilizeze toate instrumentele de care dispune pentru a asigura respectarea deplină a dreptului Uniunii, inclusiv prin sesizarea CJUE; |
| --- | --- |

L.

întrucât 18 state membre (19) au semnat o declarație prin care invită Comisia să utilizeze toate instrumentele de care dispune pentru a asigura respectarea deplină a dreptului Uniunii, inclusiv prin sesizarea CJUE;

| M. | întrucât 17 șefi de stat sau de guvern au adoptat o declarație comună la 24 iunie 2021, afirmând că vor continua să lupte împotriva discriminării față de comunitatea LGBTIQ, reafirmându-și apărarea drepturilor fundamentale ale persoanelor LGBTIQ (20); |
| --- | --- |

M.

întrucât 17 șefi de stat sau de guvern au adoptat o declarație comună la 24 iunie 2021, afirmând că vor continua să lupte împotriva discriminării față de comunitatea LGBTIQ, reafirmându-și apărarea drepturilor fundamentale ale persoanelor LGBTIQ (20);

| N. | întrucât comisara Consiliului Europei pentru drepturile omului a îndemnat membrii Parlamentului Ungariei să respingă acest proiect de lege; întrucât ea a susținut că proiectul de lege încalcă drepturile și identitățile persoanelor LGBTIQ și, de asemenea, limitează libertatea de exprimare și educația tuturor maghiarilor (21); |
| --- | --- |

N.

întrucât comisara Consiliului Europei pentru drepturile omului a îndemnat membrii Parlamentului Ungariei să respingă acest proiect de lege; întrucât ea a susținut că proiectul de lege încalcă drepturile și identitățile persoanelor LGBTIQ și, de asemenea, limitează libertatea de exprimare și educația tuturor maghiarilor (21);

| O. | întrucât potrivit Recomandării CM/Rec(2010)5 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre privind măsurile de combatere a discriminării pe motive de orientare sexuală sau identitate de gen, liderii statelor membre ale Consiliului Europei au responsabilitatea de a educa, de a combate prejudecățile și discriminarea și de a promova acceptarea persoanelor LGBTIQ; |
| --- | --- |

O.

întrucât potrivit Recomandării CM/Rec(2010)5 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre privind măsurile de combatere a discriminării pe motive de orientare sexuală sau identitate de gen, liderii statelor membre ale Consiliului Europei au responsabilitatea de a educa, de a combate prejudecățile și discriminarea și de a promova acceptarea persoanelor LGBTIQ;

| P. | întrucât CEDO a hotărât în cauza Baiev și alții/ Rusia că legislația care interzice promovarea homosexualității, cunoscută și sub denumirea de „legea propagandei homosexuale”, încalcă articolul 10 (libertatea de exprimare) și articolul 14 (interzicerea discriminării) din Convenția europeană a drepturilor omului și, prin urmare, este discriminatorie și întărește prejudecățile împotriva persoanelor LGBTIQ, ceea ce este incompatibil cu valorile unei societăți democratice; |
| --- | --- |

P.

întrucât CEDO a hotărât în cauza Baiev și alții/ Rusia că legislația care interzice promovarea homosexualității, cunoscută și sub denumirea de „legea propagandei homosexuale”, încalcă articolul 10 (libertatea de exprimare) și articolul 14 (interzicerea discriminării) din Convenția europeană a drepturilor omului și, prin urmare, este discriminatorie și întărește prejudecățile împotriva persoanelor LGBTIQ, ceea ce este incompatibil cu valorile unei societăți democratice;

| Q. | întrucât Parlamentul a încurajat, în mai multe rânduri, statele membre să garanteze dreptul la o educație cuprinzătoare privind sexualitatea, sexul și relațiile, care să fie exactă din punct de vedere științific, bazată pe dovezi, adaptată vârstei și nemoralizatoare; întrucât organismele internaționale din domeniul drepturilor omului (22), cum ar fi Consiliul Europei, au stabilit că tinerii și copiii au dreptul de a beneficia de o educație sexuală cuprinzătoare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Parlamentul a încurajat, în mai multe rânduri, statele membre să garanteze dreptul la o educație cuprinzătoare privind sexualitatea, sexul și relațiile, care să fie exactă din punct de vedere științific, bazată pe dovezi, adaptată vârstei și nemoralizatoare; întrucât organismele internaționale din domeniul drepturilor omului (22), cum ar fi Consiliul Europei, au stabilit că tinerii și copiii au dreptul de a beneficia de o educație sexuală cuprinzătoare;

| R. | întrucât sondajul privind LGBT realizat de FRA subliniază că mai mult de jumătate dintre respondenți au fost martori, întotdeauna sau deseori, la comentarii sau comportamente negative în timpul școlii, deoarece un elev/coleg era considerat persoană LGBTI; întrucât acest număr crește până la 70 % pentru respondenții cu vârste cuprinse între 15 și 17 ani, ceea ce subliniază necesitatea de a se aborda subiectele legate de acceptare și toleranță în contexte educaționale, |
| --- | --- |

R.

întrucât sondajul privind LGBT realizat de FRA subliniază că mai mult de jumătate dintre respondenți au fost martori, întotdeauna sau deseori, la comentarii sau comportamente negative în timpul școlii, deoarece un elev/coleg era considerat persoană LGBTI; întrucât acest număr crește până la 70 % pentru respondenții cu vârste cuprinse între 15 și 17 ani, ceea ce subliniază necesitatea de a se aborda subiectele legate de acceptare și toleranță în contexte educaționale,

Legea, dispozițiile acesteia și încălcarea dreptului UE

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi legea adoptată de Parlamentul Ungariei, care constituie o încălcare clară a valorilor, a principiilor și a dreptului Uniunii; reamintește că legea va introduce în diferite legi maghiare dispoziții care încalcă drepturile fundamentale prevăzute de Cartă, tratate și legislația UE în materie de piață internă (DSMAV și Directiva privind comerțul electronic); consideră că legea încalcă acquis-ul consolidat al UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută declarația semnată de 18 state membre prin care se solicită Comisiei să ia măsuri juridice și condamnarea proiectului de lege de către președinta Comisiei și de comisari; ia act de scrisoarea trimisă ministrului ungar al justiției, în care i se solicită să transmită, până la 30 iunie 2021, clarificări și informații cu privire la aspectele semnalate; invită Comisia să facă acest răspuns public; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de apelul Comisiei la o dezbatere constructivă și loială cu Ungaria; regretă că legea a fost totuși promulgată la 23 iunie 2021, în ciuda protestelor organizațiilor internaționale; invită Comisia să inițieze imediat acțiuni în justiție, și anume prin inițierea unei proceduri accelerate de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Ungariei, în temeiul articolului 258 din TFUE, în legătură cu această lege; invită Comisia să utilizeze toate instrumentele procedurale ale Curții de Justiție, dacă este necesar, inclusiv cererile de procedură accelerată și măsurile provizorii, inclusiv sancțiunile pentru nerespectarea acestora din urmă; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că, în conformitate cu articolul 259 din TFUE, un stat membru care consideră că un alt stat membru nu și-a îndeplinit una dintre obligațiile care îi revin în temeiul tratatelor poate sesiza CJUE; invită statele membre să invoce acest articol în legătură cu această lege în cazul în care Comisia nu reacționează; invită statele membre să introducă o sesizare interstatală la Curtea Europeană a Drepturilor Omului cu privire la aspectele nereglementate de dreptul Uniunii; |
| --- | --- |

4.

Proceduri în curs în temeiul articolului 7 alineatul (1)

| 5. | subliniază că legea nu este un exemplu izolat, ci mai degrabă constituie un alt exemplu intenționat și premeditat de abrogare treptată a drepturilor fundamentale în Ungaria; subliniază că fobia față de persoanele LGBTIQ și campaniile de dezinformare, organizate și sponsorizate de stat, au devenit instrumente de cenzură politică utilizate de guvernul Ungariei și consideră că acest fapt încalcă articolul 2 din TUE; reamintește că Uniunea Europeană a fost declarată zonă de libertate a persoanelor LGBTIQ (23); |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că încălcările drepturilor omului în cazul persoanelor LGBTIQ fac parte dintr-o agendă politică mai amplă, care duce la dezmembrarea democrației și a statului de drept, inclusiv a libertății mass-mediei, și ar trebui considerate încălcări sistematice ale articolului 2 din TUE; reamintește că, în rezoluția sa din 12 septembrie 2018 (24), Parlamentul și-a exprimat deja îngrijorarea cu privire la dreptul la egalitate de tratament și la libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că, de la declanșarea de către Parlament a articolului 7 alineatul (1), situația statului de drept și a drepturilor fundamentale a continuat să se deterioreze în Ungaria; subliniază lipsa de acțiune și de responsabilitate a Consiliului în această privință, de-a lungul anilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută faptul că Președinția portugheză a organizat prima audiere în temeiul articolului 7 alineatul (1) privind statul de drept în Ungaria, din 2019, precum și declarațiile a 18 state membre care condamnă legea; subliniază, cu toate acestea, că dialogul trebuie să producă rezultate tangibile, sub forma unor măsuri, pentru a combate activ cazurile de degradare a drepturilor fundamentale în Ungaria; solicită din nou Consiliului să adreseze recomandări concrete Ungariei, astfel cum se prevede la articolul 7 alineatul (1) din TUE, inclusiv o recomandare de a abroga această lege, și să stabilească termene pentru punerea în aplicare a recomandărilor respective; invită Președinția slovenă să organizeze o audiere privind Ungaria în septembrie 2021 și să programeze un vot privind recomandările, cât mai curând posibil; constată că drepturile omului ale persoanelor LGBTIQ au fost treptat desființate în ultimii ani; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că, la 2 martie 2021, Consiliul pentru mass-media din Ungaria a anunțat acțiuni în justiție împotriva grupului media RTL Ungaria în urma desfășurării campaniei „Familia e familie”; consideră că aceste acțiuni constituie cenzurarea conținutului mediatic și a publicității și, prin urmare, încalcă DSMAV; subliniază că o serie de organisme de radio și televiziune din întreaga UE, alături de organizațiile societății civile, au solicitat Comisiei să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor (25); invită Comisia să utilizeze toate instrumentele juridice de care dispune pentru a aborda cenzura materialelor care sunt conforme cu DSMAV, coroborată cu Carta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că deteriorarea libertății mass-mediei determină o înmulțire a cazurilor în care se caută țapi ispășitori și sunt vizate minoritățile, inclusiv persoanele LGBTIQ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că Legea fundamentală (Constituția) a Ungariei a fost modificată în decembrie 2020 pentru a se preciza faptul că mama este o femeie, iar tatăl un bărbat, și că Ungaria protejează dreptul copiilor de a-și stabili identitatea în conformitate cu sexul lor la naștere, precum și dreptul lor la educație în conformitate cu identitatea constituțională a țării și cu sistemul de valori bazat pe cultura creștină; constată că, deși dreptul familiei este o competență națională, o astfel de modificare a Constituției, în combinație cu legislația ulterioară, inclusiv legea în cauză, are drept rezultat reducerea directă a protecției valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE; observă că Comisia de la Veneția a adoptat un aviz privind amendamentele constituționale adoptate de Parlamentul Ungariei în decembrie 2020 (26); |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că, la 18 iunie 2013, Comisia de la Veneția a adoptat avizul CDL-AD (2013) 022-e privind chestiunea interzicerii așa-numitei „propagande a homosexualității”, în lumina legislației recente din unele state membre ale Consiliului Europei; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că Parlamentul Ungariei a adoptat o legislație care are ca efect limitarea adopțiilor la cuplurile căsătorite, interzicând de facto adopția de către persoane care trăiesc în uniuni homosexuale și de către persoane celibatare și necăsătorite, cu excepția cazului în care se acordă o autorizație specială de ministrul pentru politica familială; subliniază că această ultimă cerință conferă unui membru al guvernului capacitatea de a lua decizii unilaterale în acest sens; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că adoptarea articolului 33 din Legea Omnibus din 2020 a interzis de facto recunoașterea juridică a genului pentru persoanele transgen și intersexuale în Ungaria, încălcând dreptul acestora la viață privată și expunându-le la discriminare, ceea ce poate avea efecte psihologice grave și le poate limita dreptul de a participa activ la societatea civilă; observă că Autoritatea Națională pentru Protecția Datelor și Libertatea de Informare a emis un aviz cu privire la articolul 33, susținând că acesta încalcă articolul 5 alineatul (1) litera (d) din Regulamentul general privind protecția datelor (27); reamintește că, până în prezent, Comisia nu a luat nicio măsură pentru a soluționa această problemă; invită Comisia să investigheze această chestiune și să ia măsuri juridice, dacă este necesar; observă că, deși Curtea Constituțională a Ungariei (28) a constatat că anumite părți ale legii sunt neconstituționale, autoritățile publice nu au pus încă în aplicare decizia sa și continuă să respingă cererile chiar dacă acestea au fost depuse înainte de intrarea în vigoare a legii; constată că acest fapt reprezintă o încălcare a statului de drept; |
| --- | --- |

14.

| 15. | condamnă decizia unei autorități de protecție a consumatorilor din Budapesta (29) de a ordona editorilor de carte să imprime declarații de declinare a responsabilității pe cărțile pentru copii în care sunt prezentate familii curcubeu, deoarece acestea conțin „comportamente incompatibile cu rolurile tradiționale de gen”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la reducerea sferei de acțiune a organizațiilor neguvernamentale (ONG-uri) din Ungaria, inclusiv pentru ONG-urile LGBTIQ; salută hotărârea CJUE în cauza C-78/18 (30), în care se declară că Legea nr. LXXVI din 2017 privind transparența organizațiilor care beneficiază de sprijin din străinătate a introdus restricții discriminatorii și nejustificate privind donațiile străine către organizațiile societății civile, încălcând obligațiile care îi revin în ceea ce privește libera circulație a capitalurilor, respectarea vieții private, protecția datelor cu caracter personal și libertatea de asociere; ia act de abrogarea acestei legi, dar își exprimă îngrijorarea cu privire la noi limitări ale finanțării societății civile în Ungaria, cum ar fi auditurile selective efectuate de Biroul Național de Audit și obligația de a indica toți donatorii în rapoartele privind beneficiile publice care sunt disponibile public; consideră că astfel de limitări nu sunt nici necesare, nici proporționale și nu respectă nici jurisprudența CJUE, nici concluziile raportului privind finanțarea asociațiilor, adoptat de Comisia de la Veneția în cadrul celei de-a 118-a sesiuni plenare a sa, din 15-16 martie 2019; |
| --- | --- |

16.

| 17. | își afirmă angajamentul ferm de a apăra drepturile copiilor în UE și în străinătate; consideră că promovarea toleranței, a acceptării și a diversității, mai degrabă decât promovarea fobiei și a urii față de persoanele LGBTIQ, ar trebui să servească drept principii directoare în vederea respectării interesului superior al copilului; consideră, în acest sens, că a amesteca orientarea sexuală și identitatea de gen cu pedofilia sau atacurile asupra drepturilor copiilor reprezintă o încercare clară de a instrumentaliza limbajul drepturilor omului în scopul adoptării unor politici discriminatorii; consideră că se contravine astfel principiilor și normelor internaționale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că această lege seamănă cu legea rusească privind așa-numita propagandă LGBT din 2013, care a adus prejudicii grave comunității LGBTIQ din Rusia; invită Comisia să investigheze în continuare finanțarea campaniilor anti-LGBTIQ în UE, care constituie în mod clar o amenințare la adresa democrației și a securității naționale în UE; |
| --- | --- |

18.

Măsuri pe care trebuie să le ia Comisia

| 19. | invită din nou Comisia și Consiliul să recunoască, în sfârșit, nevoia urgentă de acțiune pentru apărarea valorilor consacrate la articolul 2 din TUE și să recunoască că un stat membru nu își poate modifica legislația, inclusiv dispozițiile constituționale, în așa fel încât să se reducă protecția acestor valori (31); subliniază că acest lucru este interzis în temeiul tratatelor, conform recentei interpretări a CJUE în cauza C-896/19 (32); |
| --- | --- |

19.

| 20. | este de părere că legea contrazice în mod direct strategia Comisiei privind egalitatea persoanelor LGBTIQ; îndeamnă Comisia să se asigure că strategia este pusă în aplicare, în mod egal, în fiecare stat membru din UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Consiliul și Comisia să deblocheze de urgență Directiva privind discriminarea orizontală, care este blocată în Consiliu de peste 10 ani (33); |
| --- | --- |

21.

| 22. | reamintește că nu s-a dat încă un răspuns adecvat inițiativei Parlamentului privind crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale, care să fie reglementat printr-un acord interinstituțional între Parlament, Comisie și Consiliu; invită Comisia și Consiliul să demareze fără întârziere negocierile cu Parlamentul în vederea încheierii unui acord interinstituțional în conformitate cu articolul 295 din TFUE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | își reafirmă poziția cu privire la Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2021 și este direct aplicabil în toate elementele sale în Uniunea Europeană și în toate statele sale membre pentru toate fondurile din bugetul UE, inclusiv resursele alocate de atunci prin Instrumentul de redresare al UE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reamintește că Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept oferă o definiție clară a statului de drept, care trebuie înțeleasă în raport cu celelalte valori ale Uniunii, inclusiv drepturile fundamentale și nediscriminarea; este de părere că discriminarea sponsorizată de stat împotriva minorităților are un impact direct asupra proiectelor pentru care statele membre adoptă decizia de a investi sau nu fonduri UE și, prin urmare, afectează în mod direct protecția intereselor financiare ale Uniunii; invită Comisia să declanșeze imediat procedura prevăzută la articolul 6 alineatul (1) din Regulamentul privind condiționalitatea legată de statul de drept; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că există îndoieli serioase cu privire la capacitatea autorităților maghiare de a gestiona fondurile UE într-un mod nediscriminatoriu și în conformitate cu Carta; invită Comisia să evalueze adoptarea acestei legi în lumina condiției favorizante orizontale pentru a asigura respectarea Cartei de către Regulamentul (UE) 2021/1060 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 iunie 2021 de stabilire a dispozițiilor comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european Plus, Fondul de coeziune, Fondul pentru o tranziție justă și Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de stabilire a normelor financiare aplicabile acestor fonduri, precum și Fondului pentru azil, migrație și integrare, Fondului pentru securitate internă și Instrumentului de sprijin financiar pentru gestionarea frontierelor și politica de vize (34) (Regulamentul privind dispozițiile comune); invită Comisia să ia măsurile prevăzute în Regulamentul privind dispozițiile comune în ceea ce privește cheltuielile legate de fondurile relevante și să se asigure că acordul de parteneriat și programele destinate Ungariei pentru perioada 2021-2027 nu sunt aprobate până când nu se asigură conformitatea deplină cu condiția favorizantă orizontală legată de respectarea Cartei, astfel cum se prevede la articolele din Regulamentul privind dispozițiile comune; reamintește că orice act al Comisiei care nu respectă dreptul Uniunii poate fi contestat în fața CJUE; |
| --- | --- |

25.

| 26. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la conformitatea proiectului de plan de redresare și reziliență al Ungariei cu Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (35) și cu Carta; invită Comisia și Consiliul să analizeze cu atenție fiecare măsură prezentată în proiectul de plan de redresare și reziliență al Ungariei și să aprobe planul numai dacă se stabilește că acesta nu va contribui la punerea în aplicare a legii în cauză și că, ulterior, nu va determina ca bugetul UE să contribuie în mod activ la încălcarea drepturilor fundamentale în Ungaria; |
| --- | --- |

26.

| 27. | reamintește că drepturile persoanelor LGBTIQ sunt drepturi ale omului; își reiterează apelul adresat statelor membre, în special Ungariei, de a se asigura că legislația existentă privind educația și informațiile puse la dispoziția minorilor respectă pe deplin drepturile fundamentale consacrate în dreptul Uniunii și în dreptul internațional și de a asigura accesul la o educație sexuală și relațională cuprinzătoare, care să fie corectă din punct de vedere științific, bazată pe dovezi, adaptată vârstei și nemoralizatoare; reamintește că informațiile publicate ar trebui să reflecte diversitatea orientărilor sexuale, a identităților și exprimărilor de gen și a caracteristicilor sexuale, astfel încât să se combată dezinformarea bazată pe stereotipuri sau prejudecăți; invită Comisia să ia toate măsurile necesare pentru a asigura respectarea drepturilor fundamentale în Ungaria; invită instituțiile UE și statele membre să se pronunțe împotriva discursurilor de incitare la ură și fobie față de persoanele LGBTIQ, în special din partea guvernelor și a politicienilor; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului, Comisiei și Comitetului Regiunilor. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 1.

(2)  JO C 433, 23.12.2019, p. 66.

(3)  JO C 255, 29.6.2021, p. 7.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0014.

(5)  Hotărârea din 3 iunie 2021, Ungaria/Parlamentul, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(6)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0251.

(7)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0089.

(8)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0314.

(9)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0313.

(10)  https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457/photo/1

(11)  https://wilmes.belgium.be/en/thirteen-countries-unite-belgiums-initiative-defend-lgbtiq-rights-europe

(12)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(13)  http://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-174422

(14)  Legea publicată în Monitorul Oficial: https://njt.hu/jogszabaly/2021-79-00-00; https://magyarkozlony.hu/dokumentumok/ba643dee7b59c2a1901132e6e3320483d2245b56/megtekintes

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/statement_21_3164

(16)  JO L 303, 28.11.2018, p. 69.

(17)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(18)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/api/files/attachment/869254/Letter%20by%20Commissioners%20Reynders%20and%20Breton.pdf

(19)  Belgia, Danemarca, Estonia, Finlanda, Franța, Germania, Irlanda, Lituania, Luxemburg, Țările de Jos, Spania, Suedia, Letonia, Italia, Grecia, Austria, Cipru și Portugalia;

(20)  https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457?s=20

(21)  https://www.coe.int/be/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(22)  Convenția privind drepturile copilului, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, Raportul Raportorului special al ONU privind dreptul la educație.

(23)  Rezoluția Parlamentului European din 11 martie 2021 referitoare la declararea UE ca zonă de libertate a persoanelor LGBTIQ.

(24)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0340.

(25)  ACT, Ungaria: Asociațiile de radio și televiziune din întreaga Europă își exprimă nemulțumirea cu privire la proiectul de lege anti-LGBTIQ și îndeamnă Comisia Europeană să inițieze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, Bruxelles, 29 iunie 2021.

(26)  Ungaria — Aviz privind modificările constituționale adoptate de parlamentul Ungariei în decembrie 2020, adoptat de Comisia de la Veneția în cadrul celei de-a 127-a sesiuni plenare, Veneția și online, 2-3 iulie 2021 [CDL-AD (2021) 029-e].

(27)  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE („Regulamentul general privind protecția datelor”) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(28)  http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/CB4CA4E8F72D33DFC125863A00604976?OpenDocument. Rezumatul în limba engleză este disponibil la adresa http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/CB4CA4E8F72D33DFC125863A00604976?OpenDocument&english&english

(29)  https://www.kormanyhivatal.hu/hu/budapest/hirek/tisztessegtelen-kereskedelmi-gyakorlatot-folytat-a-labrisz-egyesulet-a-meseorszag-mindenkie-cimu-konyv-ertekesitesekor.

(30)  Hotărârea Curții de Justiție din 18 iunie 2020, Comisia Europeană/ Ungaria C-78/18, ECLI:EU:C:2020:476.

(31)  Rezoluția Parlamentului European din 10 iunie 2021 referitoare la situația statului de drept în Uniunea Europeană și aplicarea Regulamentului (UE, Euratom) 2020/2092 privind condiționalitatea.

(32)  Hotărârea Curții de Justiție din 20 aprilie 2021, Repubblika / Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

(33)  Propunere de Directivă a Consiliului din 2 iulie 2008 cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426).

(34)  JO L 231, 30.6.2021, p. 159.

(35)  JO L 57, 18.2.2021, p. 17.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 7 iulie 2021

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/226 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/226

---

P9_TA(2021)0330

Modificarea Regulamentului de procedură al Parlamentului European

Decizia Parlamentului European din 7 iulie 2021 privind modificarea articolelor 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230, 235 și a anexei V din Regulamentul de procedură al Parlamentului European și introducerea unui nou articol 106a în Regulamentul de procedură al Parlamentului European (2021/2048(REG))

(2022/C 99/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 236 și 237 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 236 și 237 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0214/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale (A9-0214/2021),

1.

decide să aducă Regulamentului său de procedură modificările de mai jos;

2.

| (a) | modificării articolului 213 alineatul (1) privind diversitatea de gen, care intră în vigoare la deschiderea primei perioade de sesiune de după următoarele alegeri pentru Parlamentul European, ce urmează să aibă loc în 2024; |
| --- | --- |

(a)

modificării articolului 213 alineatul (1) privind diversitatea de gen, care intră în vigoare la deschiderea primei perioade de sesiune de după următoarele alegeri pentru Parlamentul European, ce urmează să aibă loc în 2024;

| (b) | modificării articolului 223 privind mandatul membrilor birourilor delegațiilor, care intră în vigoare la deschiderea primei perioade de sesiune de după următoarele alegeri pentru Parlamentul European, ce urmează să aibă loc în 2024; |
| --- | --- |

(b)

modificării articolului 223 privind mandatul membrilor birourilor delegațiilor, care intră în vigoare la deschiderea primei perioade de sesiune de după următoarele alegeri pentru Parlamentul European, ce urmează să aibă loc în 2024;

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei.

Amendamentul 1

Amendamentul 1

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 99

Articolul 99

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| Dispozițiile care reglementează procedura privind acordarea descărcării de gestiune a Comisiei pentru execuția bugetară, în conformitate cu dispozițiile financiare ale Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și cu Regulamentul (UE, Euratom)
  nr. 966
  /
  2012
  al Parlamentului European și al Consiliului (1)(regulamentul financiar), se anexează la prezentul regulament. | Dispozițiile care reglementează procedura privind acordarea descărcării de gestiune a Comisiei pentru execuția bugetară, în conformitate cu dispozițiile financiare ale Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și cu Regulamentul (UE, Euratom)
  2018
  /
  1046
  al Parlamentului European și al Consiliului (1) (regulamentul financiar), se anexează la prezentul regulament. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

Dispozițiile care reglementează procedura privind acordarea descărcării de gestiune a Comisiei pentru execuția bugetară, în conformitate cu dispozițiile financiare ale Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și cu Regulamentul (UE, Euratom)
  nr. 966
  /
  2012
  al Parlamentului European și al Consiliului (1)(regulamentul financiar), se anexează la prezentul regulament.

nr. 966

2012

1

Dispozițiile care reglementează procedura privind acordarea descărcării de gestiune a Comisiei pentru execuția bugetară, în conformitate cu dispozițiile financiare ale Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene și cu Regulamentul (UE, Euratom)
  2018
  /
  1046
  al Parlamentului European și al Consiliului (1) (regulamentul financiar), se anexează la prezentul regulament.

2018

1046

1

Amendamentul 2

Amendamentul 2

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 106 a (nou)

Articolul 106 a (nou)

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 106a |
| | Procedura de stabilire a poziției Parlamentului privind instituirea sau prelungirea duratei fondurilor fiduciare ale Uniunii pentru acțiuni externe |
| | 1.
     
  În cazul în care Comisia consultă Parlamentul cu privire la intenția sa de a institui sau de a prelungi durata unui fond fiduciar pentru acțiuni întreprinse în situații de urgență sau acțiuni ulterioare unei situații de urgență în temeiul articolului 234 alineatul (1) al treilea paragraf sau al articolului 234 alineatul (5) primul paragraf din regulamentul financiar, comisia competentă elaborează proiecte de recomandări. |
| | Respectivele proiecte de recomandări pot include recomandări specifice adresate Comisiei privind detaliile fondului fiduciar, cum ar fi obiectivele pe care ar trebui să le urmărească sau modul în care ar trebui să funcționeze. |
| | Articolul 118 alineatele (2)-(6) se aplică mutatis mutandis. |
| | 2.
     
  În cazul în care Comisia solicită Parlamentului să aprobe un proiect de decizie privind instituirea sau prelungirea duratei unui fond fiduciar pentru acțiuni tematice în temeiul articolului 234 alineatul (1) al patrulea paragraf sau al articolului 234 alineatul (5) primul paragraf din regulamentul financiar, comisia competentă pregătește o recomandare în vederea aprobării sau respingerii proiectului de decizie. |
| | Articolul 105 alineatele (1)-(4) se aplică mutatis mutandis. |
| | 3.
     
  Un număr de deputați sau un grup sau grupuri politice care ating cel puțin pragul mediu sau comisia competentă pot prezenta Parlamentului o propunere de rezoluție prin care să se solicite Comisiei să întrerupă acordarea de credite pentru un fond fiduciar al Uniunii sau să revizuiască acordul de constituire în vederea lichidării unui fond fiduciar al Uniunii, în temeiul articolului 234 alineatul (5) al doilea paragraf din regulamentul financiar. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 106a

Articolul 106a

Procedura de stabilire a poziției Parlamentului privind instituirea sau prelungirea duratei fondurilor fiduciare ale Uniunii pentru acțiuni externe

Procedura de stabilire a poziției Parlamentului privind instituirea sau prelungirea duratei fondurilor fiduciare ale Uniunii pentru acțiuni externe

1.
     
  În cazul în care Comisia consultă Parlamentul cu privire la intenția sa de a institui sau de a prelungi durata unui fond fiduciar pentru acțiuni întreprinse în situații de urgență sau acțiuni ulterioare unei situații de urgență în temeiul articolului 234 alineatul (1) al treilea paragraf sau al articolului 234 alineatul (5) primul paragraf din regulamentul financiar, comisia competentă elaborează proiecte de recomandări.

Respectivele proiecte de recomandări pot include recomandări specifice adresate Comisiei privind detaliile fondului fiduciar, cum ar fi obiectivele pe care ar trebui să le urmărească sau modul în care ar trebui să funcționeze.

Respectivele proiecte de recomandări pot include recomandări specifice adresate Comisiei privind detaliile fondului fiduciar, cum ar fi obiectivele pe care ar trebui să le urmărească sau modul în care ar trebui să funcționeze.

Articolul 118 alineatele (2)-(6) se aplică mutatis mutandis.

Articolul 118 alineatele (2)-(6) se aplică mutatis mutandis.

2.
     
  În cazul în care Comisia solicită Parlamentului să aprobe un proiect de decizie privind instituirea sau prelungirea duratei unui fond fiduciar pentru acțiuni tematice în temeiul articolului 234 alineatul (1) al patrulea paragraf sau al articolului 234 alineatul (5) primul paragraf din regulamentul financiar, comisia competentă pregătește o recomandare în vederea aprobării sau respingerii proiectului de decizie.

Articolul 105 alineatele (1)-(4) se aplică mutatis mutandis.

Articolul 105 alineatele (1)-(4) se aplică mutatis mutandis.

3.
     
  Un număr de deputați sau un grup sau grupuri politice care ating cel puțin pragul mediu sau comisia competentă pot prezenta Parlamentului o propunere de rezoluție prin care să se solicite Comisiei să întrerupă acordarea de credite pentru un fond fiduciar al Uniunii sau să revizuiască acordul de constituire în vederea lichidării unui fond fiduciar al Uniunii, în temeiul articolului 234 alineatul (5) al doilea paragraf din regulamentul financiar.

Amendamentul 3

Amendamentul 3

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 197

Articolul 197

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| Articolul 197 | eliminat |
| Moțiunea de inadmisibilitate | |
| 1.
     
  Înainte de începerea unei dezbateri cu privire la un punct înscris pe ordinea de zi, un grup politic sau un număr de deputați care atinge cel puțin pragul redus pot prezenta o moțiune prin care se cere ca punctul respectiv să fie declarat inadmisibil. O astfel de cerere se supune imediat la vot. | |
| Intenția de a prezenta o moțiune de inadmisibilitate trebuie notificată cu cel puțin 24 de ore înainte Președintelui, care o comunică de îndată Parlamentului. | |
| 2.
     
  În cazul în care moțiunea este adoptată, Parlamentul trece imediat la punctul următor de pe ordinea de zi. | |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 197

Articolul 197

eliminat

eliminat

Moțiunea de inadmisibilitate

Moțiunea de inadmisibilitate

1.
     
  Înainte de începerea unei dezbateri cu privire la un punct înscris pe ordinea de zi, un grup politic sau un număr de deputați care atinge cel puțin pragul redus pot prezenta o moțiune prin care se cere ca punctul respectiv să fie declarat inadmisibil. O astfel de cerere se supune imediat la vot.

Intenția de a prezenta o moțiune de inadmisibilitate trebuie notificată cu cel puțin 24 de ore înainte Președintelui, care o comunică de îndată Parlamentului.

Intenția de a prezenta o moțiune de inadmisibilitate trebuie notificată cu cel puțin 24 de ore înainte Președintelui, care o comunică de îndată Parlamentului.

2.
     
  În cazul în care moțiunea este adoptată, Parlamentul trece imediat la punctul următor de pe ordinea de zi.

Amendamentul 4

Amendamentul 4

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 213 – alineatul 1

Articolul 213 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   La prima reuniune a comisiei după numirea membrilor comisiilor în temeiul articolului 209 și, din nou, la doi ani și jumătate după această dată, comisia alege, dintre membrii titulari ai comisiei respective, în tururi de scrutin diferite, un președinte și vicepreședinți, care formează biroul comisiei. Numărul vicepreședinților care urmează a fi aleși este hotărât de către Parlament, în urma unei propuneri a Conferinței președinților. Diversitatea Parlamentului trebuie să se reflecte în componența biroului fiecărei comisii; nu
  se permite ca un birou să fie format exclusiv din bărbați sau din femei sau
  ca toți
  vicepreședinții
  să provină din același stat membru. | 1.   La prima reuniune a comisiei după numirea membrilor comisiilor în temeiul articolului 209 și, din nou, la doi ani și jumătate după această dată, comisia alege, dintre membrii titulari ai comisiei respective, în tururi de scrutin diferite, un președinte și vicepreședinți, care formează biroul comisiei. Numărul vicepreședinților care urmează a fi aleși este hotărât de către Parlament, în urma unei propuneri a Conferinței președinților. Diversitatea Parlamentului trebuie să se reflecte în componența biroului fiecărei comisii
  . Președintele și prim-vicepreședintele unei comisii nu pot fi de același gen. Echilibrul de gen se aplică în plus și celorlalți membri ai biroului. Nu se permite
  ca toți
  membrii biroului
  să provină din același stat membru. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

1.   La prima reuniune a comisiei după numirea membrilor comisiilor în temeiul articolului 209 și, din nou, la doi ani și jumătate după această dată, comisia alege, dintre membrii titulari ai comisiei respective, în tururi de scrutin diferite, un președinte și vicepreședinți, care formează biroul comisiei. Numărul vicepreședinților care urmează a fi aleși este hotărât de către Parlament, în urma unei propuneri a Conferinței președinților. Diversitatea Parlamentului trebuie să se reflecte în componența biroului fiecărei comisii; nu
  se permite ca un birou să fie format exclusiv din bărbați sau din femei sau
  ca toți
  vicepreședinții
  să provină din același stat membru.

1.   La prima reuniune a comisiei după numirea membrilor comisiilor în temeiul articolului 209 și, din nou, la doi ani și jumătate după această dată, comisia alege, dintre membrii titulari ai comisiei respective, în tururi de scrutin diferite, un președinte și vicepreședinți, care formează biroul comisiei. Numărul vicepreședinților care urmează a fi aleși este hotărât de către Parlament, în urma unei propuneri a Conferinței președinților. Diversitatea Parlamentului trebuie să se reflecte în componența biroului fiecărei comisii
  . Președintele și prim-vicepreședintele unei comisii nu pot fi de același gen. Echilibrul de gen se aplică în plus și celorlalți membri ai biroului. Nu se permite
  ca toți
  membrii biroului
  să provină din același stat membru.

Amendamentul 6

Amendamentul 6

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 214 – alineatul 2 – paragraful 4

Articolul 214 – alineatul 2 – paragraful 4

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| Președintele anunță în cadrul comisiei toate deciziile și recomandările coordonatorilor, care sunt considerate adoptate dacă nu sunt contestate și
  care
  se menționează în mod corespunzător în procesul-verbal al reuniunii comisiei. | Președintele anunță în cadrul comisiei toate deciziile și recomandările coordonatorilor, care sunt considerate adoptate dacă nu sunt contestate
  . În cazul unei contestații, comisia votează cu majoritate simplă. Respectivele decizii
  și
  recomandări
  se menționează în mod corespunzător în procesul-verbal al reuniunii comisiei. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

Președintele anunță în cadrul comisiei toate deciziile și recomandările coordonatorilor, care sunt considerate adoptate dacă nu sunt contestate și
  care
  se menționează în mod corespunzător în procesul-verbal al reuniunii comisiei.

care

Președintele anunță în cadrul comisiei toate deciziile și recomandările coordonatorilor, care sunt considerate adoptate dacă nu sunt contestate
  . În cazul unei contestații, comisia votează cu majoritate simplă. Respectivele decizii
  și
  recomandări
  se menționează în mod corespunzător în procesul-verbal al reuniunii comisiei.

. În cazul unei contestații, comisia votează cu majoritate simplă. Respectivele decizii

recomandări

Amendamentul 7

Amendamentul 7

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 222 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 222 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Atunci când Comisia publică o inițiativă cetățenească în registrul pertinent în conformitate cu articolul
  10
  alineatul (1)
  litera (a)
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  al Parlamentului European și al Consiliului (1), Președintele Parlamentului European, la propunerea președintelui Conferinței președinților de comisie: | 1.   Atunci când Comisia publică
  mențiunea privind
  o inițiativă cetățenească în registrul pertinent în conformitate cu articolul
  14
  alineatul (1) din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  al Parlamentului European și al Consiliului (1), Președintele Parlamentului European, la propunerea președintelui Conferinței președinților de comisie: |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

1.   Atunci când Comisia publică o inițiativă cetățenească în registrul pertinent în conformitate cu articolul
  10
  alineatul (1)
  litera (a)
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  al Parlamentului European și al Consiliului (1), Președintele Parlamentului European, la propunerea președintelui Conferinței președinților de comisie:

1.   Atunci când Comisia publică
  mențiunea privind
  o inițiativă cetățenească în registrul pertinent în conformitate cu articolul
  14
  alineatul (1) din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  al Parlamentului European și al Consiliului (1), Președintele Parlamentului European, la propunerea președintelui Conferinței președinților de comisie:

Amendamentul 8

Amendamentul 8

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 222 – alineatul 1 – litera a

Articolul 222 – alineatul 1 – litera a

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | însărcinează comisia competentă în materie, în conformitate cu anexa VI, să organizeze audierea publică prevăzută la articolul
  11
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  ; comisia competentă în materie de petiții se asociază automat, în conformitate cu articolul 57 din Regulamentul de procedură; |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(a)

însărcinează comisia competentă în materie, în conformitate cu anexa VI, să organizeze audierea publică prevăzută la articolul
  11
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  ; comisia competentă în materie de petiții se asociază automat, în conformitate cu articolul 57 din Regulamentul de procedură;

11

nr. 211

2011

| (a) | însărcinează comisia competentă în materie, în conformitate cu anexa VI, să organizeze audierea publică prevăzută la articolul
  14 alineatul (2)
  din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  ; comisia competentă în materie de petiții se asociază automat, în conformitate cu articolul 57 din Regulamentul de procedură; |
| --- | --- |

(a)

însărcinează comisia competentă în materie, în conformitate cu anexa VI, să organizeze audierea publică prevăzută la articolul
  14 alineatul (2)
  din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  ; comisia competentă în materie de petiții se asociază automat, în conformitate cu articolul 57 din Regulamentul de procedură;

14 alineatul (2)

2019

788

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 222 – alineatul 1 – litera b

Articolul 222 – alineatul 1 – litera b

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | în cazul în care două sau mai multe inițiative cetățenești publicate în registrul pertinent, în conformitate cu articolul
  10
  alineatul (1)
  litera (a)
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  , au un obiect similar, poate hotărî, după consultarea organizatorilor, organizarea unei audieri publice comune, în cadrul căreia toate inițiativele cetățenești în cauză să fie abordate în condiții de egalitate. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(b)

în cazul în care două sau mai multe inițiative cetățenești publicate în registrul pertinent, în conformitate cu articolul
  10
  alineatul (1)
  litera (a)
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  , au un obiect similar, poate hotărî, după consultarea organizatorilor, organizarea unei audieri publice comune, în cadrul căreia toate inițiativele cetățenești în cauză să fie abordate în condiții de egalitate.

10

litera (a)

nr. 211

2011

| (b) | în cazul în care două sau mai multe inițiative cetățenești
  pentru care au fost
  publicate
  mențiuni
  în registrul pertinent, în conformitate cu articolul
  14
  alineatul (1) din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  , au un obiect similar, poate hotărî, după consultarea organizatorilor, organizarea unei audieri publice comune, în cadrul căreia toate inițiativele cetățenești în cauză să fie abordate în condiții de egalitate. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care două sau mai multe inițiative cetățenești
  pentru care au fost
  publicate
  mențiuni
  în registrul pertinent, în conformitate cu articolul
  14
  alineatul (1) din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  , au un obiect similar, poate hotărî, după consultarea organizatorilor, organizarea unei audieri publice comune, în cadrul căreia toate inițiativele cetățenești în cauză să fie abordate în condiții de egalitate.

pentru care au fost

mențiuni

14

2019

788

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 222 – alineatul 2 – litera a

Articolul 222 – alineatul 2 – litera a

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | stabilește dacă
  organizatorii au
  fost
  primiți la
  Comisie la un nivel corespunzător, în conformitate cu articolul
  10
  alineatul (1)
  litera (b)
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  ; |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

(a)

stabilește dacă
  organizatorii au
  fost
  primiți la
  Comisie la un nivel corespunzător, în conformitate cu articolul
  10
  alineatul (1)
  litera (b)
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  ;

organizatorii au

primiți la

10

litera (b)

nr. 211

2011

| (a) | stabilește dacă
  grupul de organizatori a
  fost
  primit de
  Comisie la un nivel corespunzător, în conformitate cu articolul
  15
  alineatul (1) din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  ; |
| --- | --- |

(a)

stabilește dacă
  grupul de organizatori a
  fost
  primit de
  Comisie la un nivel corespunzător, în conformitate cu articolul
  15
  alineatul (1) din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  ;

grupul de organizatori a

primit de

15

2019

788

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 222 – alineatul 3

Articolul 222 – alineatul 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Președintele comisiei competente pentru subiectul în cauză convoacă audierea publică la o dată adecvată, în termen de trei luni de la data la care inițiativa a fost prezentată Comisiei în conformitate cu articolul
  9
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  . | 3.   Președintele comisiei competente pentru subiectul în cauză convoacă audierea publică la o dată adecvată, în termen de trei luni de la data la care inițiativa a fost prezentată Comisiei în conformitate cu articolul
  13
  din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  . |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

3.   Președintele comisiei competente pentru subiectul în cauză convoacă audierea publică la o dată adecvată, în termen de trei luni de la data la care inițiativa a fost prezentată Comisiei în conformitate cu articolul
  9
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  .

3.   Președintele comisiei competente pentru subiectul în cauză convoacă audierea publică la o dată adecvată, în termen de trei luni de la data la care inițiativa a fost prezentată Comisiei în conformitate cu articolul
  13
  din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  .

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 222 – alineatul 4 – paragraful 2

Articolul 222 – alineatul 4 – paragraful 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia competentă pentru subiectul în cauză poate invita un grup reprezentativ de organizatori, din care face parte cel puțin una dintre persoanele de contact menționate la articolul
  3
  alineatul (
  2
  )
  al doilea
  paragraf din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  , să prezinte inițiativa în cadrul audierii. | Comisia competentă pentru subiectul în cauză poate invita un grup reprezentativ de organizatori, din care face parte cel puțin una dintre persoanele de contact menționate la articolul
  5
  alineatul (
  3
  )
  primul
  paragraf din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  , să prezinte inițiativa în cadrul audierii. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

Comisia competentă pentru subiectul în cauză poate invita un grup reprezentativ de organizatori, din care face parte cel puțin una dintre persoanele de contact menționate la articolul
  3
  alineatul (
  2
  )
  al doilea
  paragraf din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  , să prezinte inițiativa în cadrul audierii.

3

2

al doilea

nr. 211

2011

Comisia competentă pentru subiectul în cauză poate invita un grup reprezentativ de organizatori, din care face parte cel puțin una dintre persoanele de contact menționate la articolul
  5
  alineatul (
  3
  )
  primul
  paragraf din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  , să prezinte inițiativa în cadrul audierii.

5

3

primul

2019

788

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 222 – alineatul 8

Articolul 222 – alineatul 8

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   Parlamentul organizează o dezbatere privind o inițiativă cetățenească publicată în registrul prevăzut în acest scop, în temeiul articolului
  10
  alineatul (1)
  litera (a)
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  , în cursul unei perioade de sesiune care urmează audierii publice și, atunci când înscrie dezbaterea pe ordinea sa de zi, decide dacă încheie dezbaterea printr-o rezoluție. El nu încheie dezbaterea printr-o rezoluție în cazul în care un raport privind același subiect sau un subiect similar este prevăzut pentru perioada de sesiune în curs sau pentru perioada de sesiune următoare, cu excepția cazului în care Președintele formulează, din motive excepționale, alte propuneri. În cazul în care Parlamentul hotărăște încheierea unei dezbateri printr-o rezoluție, comisia competentă, un grup politic sau un număr de deputați care atinge cel puțin pragul redus pot depune o propunere de rezoluție. Articolul 132 alineatele (3)-(8) privind depunerea și votarea propunerilor de rezoluție se aplică mutatis mutandis. | 8.   Parlamentul organizează o dezbatere privind o inițiativă cetățenească
  pentru care a fost
  publicată
  o mențiune
  în registrul prevăzut în acest scop, în temeiul articolului
  14
  alineatul (1) din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  , în cursul unei perioade de sesiune care urmează audierii publice și, atunci când înscrie dezbaterea pe ordinea sa de zi, decide dacă încheie dezbaterea printr-o rezoluție. El nu încheie dezbaterea printr-o rezoluție în cazul în care un raport privind același subiect sau un subiect similar este prevăzut pentru perioada de sesiune în curs sau pentru perioada de sesiune următoare, cu excepția cazului în care Președintele formulează, din motive excepționale, alte propuneri. În cazul în care Parlamentul hotărăște încheierea unei dezbateri printr-o rezoluție, comisia competentă, un grup politic sau un număr de deputați care atinge cel puțin pragul redus pot depune o propunere de rezoluție. Articolul 132 alineatele (3)-(8) privind depunerea și votarea propunerilor de rezoluție se aplică mutatis mutandis. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

8.   Parlamentul organizează o dezbatere privind o inițiativă cetățenească publicată în registrul prevăzut în acest scop, în temeiul articolului
  10
  alineatul (1)
  litera (a)
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  , în cursul unei perioade de sesiune care urmează audierii publice și, atunci când înscrie dezbaterea pe ordinea sa de zi, decide dacă încheie dezbaterea printr-o rezoluție. El nu încheie dezbaterea printr-o rezoluție în cazul în care un raport privind același subiect sau un subiect similar este prevăzut pentru perioada de sesiune în curs sau pentru perioada de sesiune următoare, cu excepția cazului în care Președintele formulează, din motive excepționale, alte propuneri. În cazul în care Parlamentul hotărăște încheierea unei dezbateri printr-o rezoluție, comisia competentă, un grup politic sau un număr de deputați care atinge cel puțin pragul redus pot depune o propunere de rezoluție. Articolul 132 alineatele (3)-(8) privind depunerea și votarea propunerilor de rezoluție se aplică mutatis mutandis.

8.   Parlamentul organizează o dezbatere privind o inițiativă cetățenească
  pentru care a fost
  publicată
  o mențiune
  în registrul prevăzut în acest scop, în temeiul articolului
  14
  alineatul (1) din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  , în cursul unei perioade de sesiune care urmează audierii publice și, atunci când înscrie dezbaterea pe ordinea sa de zi, decide dacă încheie dezbaterea printr-o rezoluție. El nu încheie dezbaterea printr-o rezoluție în cazul în care un raport privind același subiect sau un subiect similar este prevăzut pentru perioada de sesiune în curs sau pentru perioada de sesiune următoare, cu excepția cazului în care Președintele formulează, din motive excepționale, alte propuneri. În cazul în care Parlamentul hotărăște încheierea unei dezbateri printr-o rezoluție, comisia competentă, un grup politic sau un număr de deputați care atinge cel puțin pragul redus pot depune o propunere de rezoluție. Articolul 132 alineatele (3)-(8) privind depunerea și votarea propunerilor de rezoluție se aplică mutatis mutandis.

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 223 – alineatul 3

Articolul 223 – alineatul 3

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Birourile delegațiilor se constituie în
  aplicarea procedurii stabilite
  pentru
  comisiile permanente
  , în conformitate cu articolul 213. | 3.   Birourile delegațiilor se constituie în
  conformitate cu procedura stabilită la articolul 213
  pentru
  birourile comisiilor
  .
  Cu toate acestea, membrii birourilor delegațiilor sunt aleși pe durata legislaturii parlamentare. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

3.   Birourile delegațiilor se constituie în
  aplicarea procedurii stabilite
  pentru
  comisiile permanente
  , în conformitate cu articolul 213.

3.   Birourile delegațiilor se constituie în
  conformitate cu procedura stabilită la articolul 213
  pentru
  birourile comisiilor
  .
  Cu toate acestea, membrii birourilor delegațiilor sunt aleși pe durata legislaturii parlamentare.

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 230 – alineatul 1

Articolul 230 – alineatul 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Atunci când Parlamentul este informat că Comisia a fost invitată să prezinte o propunere de act juridic în temeiul articolului 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană și în conformitate cu Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  , comisia competentă în materie de petiții examinează dacă acest fapt îi poate afecta activitatea și, dacă este necesar, informează petiționarii care au adresat petiții pe teme conexe. | 1.   Atunci când Parlamentul este informat că Comisia a fost invitată să prezinte o propunere de act juridic în temeiul articolului 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană și în conformitate cu Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  , comisia competentă în materie de petiții examinează dacă acest fapt îi poate afecta activitatea și, dacă este necesar, informează petiționarii care au adresat petiții pe teme conexe. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

1.   Atunci când Parlamentul este informat că Comisia a fost invitată să prezinte o propunere de act juridic în temeiul articolului 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană și în conformitate cu Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  , comisia competentă în materie de petiții examinează dacă acest fapt îi poate afecta activitatea și, dacă este necesar, informează petiționarii care au adresat petiții pe teme conexe.

1.   Atunci când Parlamentul este informat că Comisia a fost invitată să prezinte o propunere de act juridic în temeiul articolului 11 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană și în conformitate cu Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  , comisia competentă în materie de petiții examinează dacă acest fapt îi poate afecta activitatea și, dacă este necesar, informează petiționarii care au adresat petiții pe teme conexe.

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 230 – alineatul 2

Articolul 230 – alineatul 2

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Propunerile de inițiative cetățenești care au fost înregistrate în conformitate cu articolul
  4
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  , dar care nu pot fi prezentate Comisiei în conformitate cu articolul
  9
  din același regulament pentru că nu au fost respectate toate procedurile și condițiile pertinente prevăzute, pot fi examinate de către comisia competentă în materie de petiții în cazul în care aceasta consideră că ar trebui să li se dea curs. Articolele 226, 227, 228 și 229 se aplică mutatis mutandis. | 2.   Propunerile de inițiative cetățenești care au fost înregistrate în conformitate cu articolul
  6
  din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  , dar care nu pot fi prezentate Comisiei în conformitate cu articolul
  13
  din același regulament pentru că nu au fost respectate toate procedurile și condițiile pertinente prevăzute, pot fi examinate de către comisia competentă în materie de petiții în cazul în care aceasta consideră că ar trebui să li se dea curs. Articolele 226, 227, 228 și 229 se aplică mutatis mutandis. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

2.   Propunerile de inițiative cetățenești care au fost înregistrate în conformitate cu articolul
  4
  din Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  , dar care nu pot fi prezentate Comisiei în conformitate cu articolul
  9
  din același regulament pentru că nu au fost respectate toate procedurile și condițiile pertinente prevăzute, pot fi examinate de către comisia competentă în materie de petiții în cazul în care aceasta consideră că ar trebui să li se dea curs. Articolele 226, 227, 228 și 229 se aplică mutatis mutandis.

2.   Propunerile de inițiative cetățenești care au fost înregistrate în conformitate cu articolul
  6
  din Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  , dar care nu pot fi prezentate Comisiei în conformitate cu articolul
  13
  din același regulament pentru că nu au fost respectate toate procedurile și condițiile pertinente prevăzute, pot fi examinate de către comisia competentă în materie de petiții în cazul în care aceasta consideră că ar trebui să li se dea curs. Articolele 226, 227, 228 și 229 se aplică mutatis mutandis.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Articolul 235 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 235 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În cazul în care, în conformitate cu articolul
  65
  alineatul (1) din regulamentul financiar, Parlamentul decide să-și rezerve dreptul de a autoriza cheltuieli, acesta acționează prin intermediul Biroului. | 1.   În cazul în care, în conformitate cu articolul
  73
  alineatul (1) din regulamentul financiar, Parlamentul decide să-și rezerve dreptul de a autoriza cheltuieli, acesta acționează prin intermediul Biroului. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

1.   În cazul în care, în conformitate cu articolul
  65
  alineatul (1) din regulamentul financiar, Parlamentul decide să-și rezerve dreptul de a autoriza cheltuieli, acesta acționează prin intermediul Biroului.

1.   În cazul în care, în conformitate cu articolul
  73
  alineatul (1) din regulamentul financiar, Parlamentul decide să-și rezerve dreptul de a autoriza cheltuieli, acesta acționează prin intermediul Biroului.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Regulamentul de procedură al Parlamentului European

Anexa V – articolul 2 – paragraful 1

Anexa V – articolul 2 – paragraful 1

| Textul în vigoare | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Parlamentul examinează raportul comisiei competente privind descărcarea de gestiune până la data de
  30 aprilie
  a anului următor adoptării raportului anual al Curții de Conturi, în conformitate cu Regulamentul financiar. | 1.   Parlamentul examinează raportul comisiei competente privind descărcarea de gestiune până la data de
  15 mai
  a anului următor adoptării raportului anual al Curții de Conturi, în conformitate cu Regulamentul financiar. |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

1.   Parlamentul examinează raportul comisiei competente privind descărcarea de gestiune până la data de
  30 aprilie
  a anului următor adoptării raportului anual al Curții de Conturi, în conformitate cu Regulamentul financiar.

1.   Parlamentul examinează raportul comisiei competente privind descărcarea de gestiune până la data de
  15 mai
  a anului următor adoptării raportului anual al Curții de Conturi, în conformitate cu Regulamentul financiar.

---

(1)  Regulamentul (UE, Euratom)
  nr. 966
  /
  2012
  al Parlamentului European și al Consiliului din
  25 octombrie 2012
  privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (
  CE
  , Euratom) Nr.
  1605
  /
  2002 al Consiliului
  (JO L
  298
  ,
  26
  .
  10
  .
  2012
  , p. 1).

1

nr. 966

2012

25 octombrie 2012

CE

1605

2002 al Consiliului

298

26

10

2012

(1)  Regulamentul (UE, Euratom)
  2018
  /
  1046
  al Parlamentului European și al Consiliului din
  18 iulie 2018
  privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii
  , de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE
  și de abrogare a Regulamentului (
  UE
  , Euratom) nr.
  966
  /
  2012
  (JO L 
  193
  ,
  30
  .
  7
  .
  2018
  , p. 1).

1

2018

1046

18 iulie 2018

, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE

UE

966

2012

193

30

7

2018

(1)  Regulamentul (UE)
  nr. 211
  /
  2011
  al Parlamentului European și al Consiliului din
  16 februarie 2011
  privind inițiativa
  cetățenească
  (JO L
  65
  ,
  11
  .
  3
  .
  2011
  , p.
  1

  ).

1

nr. 211

2011

16 februarie 2011

cetățenească

65

11

3

2011

1

(1)  Regulamentul (UE)
  2019
  /
  788
  al Parlamentului European și al Consiliului din
  17 aprilie 2019
  privind inițiativa
  cetățenească europeană
  (JO L 
  130
  ,
  17
  .
  5
  .
  2019
  , p. 
  55

  ).

1

2019

788

17 aprilie 2019

cetățenească europeană

130

17

5

2019

55

---

III Acte pregătitoare

Parlamentul European

Marți, 6 iulie 2021

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/234 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/234

---

P9_TA(2021)0318

Măsuri de raționalizare pentru realizarea TEN-T ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării directivei Parlamentului European și a Consiliului privind măsurile de raționalizare în scopul înregistrării de progrese în direcția realizării rețelei transeuropene de transport (TEN-T) (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2022/C 99/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10537/1/2020 – C9-0215/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (10537/1/2020 – C9-0215/2021),

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Cehiei, Bundestagul german, Parlamentul Irlandei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Cehiei, Bundestagul german, Parlamentul Irlandei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 februarie 2019 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 februarie 2019 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0277), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0277),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A9-0223/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru transport și turism (A9-0223/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 269.

(2)  JO C 168, 16.5.2019, p. 91.

(3)  JO C 449, 23.12.2020, p. 576.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/235 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/235

---

P9_TA(2021)0319

Utilizarea tehnologiilor pentru prelucrarea datelor în scopul combaterii abuzului sexual online asupra copiilor (derogare temporară de la Directiva 2002/58/CE) ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind o derogare temporară de la anumite dispoziții ale Directivei 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor de către furnizorii de servicii de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere pentru prelucrarea datelor cu caracter personal și a altor date în scopul combaterii abuzului sexual online asupra copiilor (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 99/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0568), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2020)0568),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 16 alineatul (2) și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C9-0288/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 16 alineatul (2) și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie Parlamentului (C9-0288/2020),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 octombrie 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 octombrie 2020 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 mai 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 21 mai 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0258/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0258/2020),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 10, 11.1.2021, p. 63.

---

P9_TC1-COD(2020)0259

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2021 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2021/... al Parlamentului European și al Consiliului privind o derogare temporară de la anumite dispoziții ale Directivei 2002/58/CE în ceea ce privește utilizarea tehnologiilor de către furnizorii de servicii de comunicații interpersonale care nu se bazează pe numere pentru prelucrarea datelor cu caracter personal și a altor date în scopul combaterii abuzului sexual online asupra copiilor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2021/1232.)

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/236 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/236

---

P9_TA(2021)0320

Recunoașterea certificatelor țărilor terțe în domeniul navigației interioare ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2017/2397 în ceea ce privește măsurile tranzitorii pentru recunoașterea certificatelor țărilor terțe (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 99/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0071), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2021)0071),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0026/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C9-0026/2021),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 martie 2021 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 24 martie 2021 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2021, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0210/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A9-0210/2021),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 220, 9.6.2021, p. 87.

---

P9_TC1-COD(2021)0039

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 6 iulie 2021 în vederea adoptării Directivei (UE) 2021/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei (UE) 2017/2397 în ceea ce privește măsurile tranzitorii pentru recunoașterea certificatelor țărilor terțe

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2021/1233.)

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/237 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/237

---

P9_TA(2021)0321

Proiectul de buget rectificativ nr. 3/2021: înregistrarea excedentului aferent exercițiului financiar 2020

Rezoluția Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2021 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021 – înregistrarea excedentului aferent exercițiului financiar 2020 (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD))

(2022/C 99/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (1), în special articolul 44,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021, adoptat definitiv la 18 decembrie 2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2021, adoptat definitiv la 18 decembrie 2020 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2020/2093 al Consiliului din 17 decembrie 2020 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027 (3) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 16 decembrie 2020 între Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, precum și privind noile resurse proprii, inclusiv o foaie de parcurs în vederea introducerii de noi resurse proprii (4),

| — | având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE, Euratom) 2020/2053 a Consiliului din 14 decembrie 2020 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (5),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3/2021 adoptat de Comisie la 15 aprilie 2021 (COM(2021)0270), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 3/2021 adoptat de Comisie la 15 aprilie 2021 (COM(2021)0270),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2021 adoptată de Consiliu la 21 iunie 2021 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (09904/2021 – C9-0232/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2021 adoptată de Consiliu la 21 iunie 2021 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (09904/2021 – C9-0232/2021),

| — | având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 94 și 96 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0218/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0218/2021),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3/2021 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2021 a excedentului din exercițiul financiar 2020, care se ridică la 1 768 617 610 EUR; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 3/2021 are ca obiectiv înscrierea în bugetul 2021 a excedentului din exercițiul financiar 2020, care se ridică la 1 768 617 610 EUR;

| B. | întrucât principalele elemente ale acestui excedent sunt un sold pozitiv al veniturilor de 1 647,3 milioane EUR și o subutilizare a cheltuielilor de 121,3 milioane EUR; |
| --- | --- |

B.

întrucât principalele elemente ale acestui excedent sunt un sold pozitiv al veniturilor de 1 647,3 milioane EUR și o subutilizare a cheltuielilor de 121,3 milioane EUR;

| C. | întrucât, în ceea ce privește veniturile, excedentul este determinat în principal de o colectare a taxelor vamale mai mare decât se preconizase; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în ceea ce privește veniturile, excedentul este determinat în principal de o colectare a taxelor vamale mai mare decât se preconizase;

| D. | întrucât, în ceea ce privește cheltuielile, subutilizarea creditelor de plată de către Comisie se ridică la 100,98 milioane EUR pentru 2020 (din care 61,7 milioane EUR în cadrul rubricii 5 – Administrație, care poate fi atribuită impactului pandemiei de COVID-19 asupra misiunilor, reuniunilor, stagiilor și recrutărilor), iar 120,38 milioane EUR subutilizării de către celelalte instituții, |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ceea ce privește cheltuielile, subutilizarea creditelor de plată de către Comisie se ridică la 100,98 milioane EUR pentru 2020 (din care 61,7 milioane EUR în cadrul rubricii 5 – Administrație, care poate fi atribuită impactului pandemiei de COVID-19 asupra misiunilor, reuniunilor, stagiilor și recrutărilor), iar 120,38 milioane EUR subutilizării de către celelalte instituții,

| 1. | ia act de proiectul de buget rectificativ nr. 3/2021, astfel cum a fost prezentat de Comisie, consacrat exclusiv înscrierii în buget a excedentului din 2020, în valoare de 1 768 617 610 EUR, în conformitate cu articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul financiar, și cu poziția Consiliului în acest sens; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își reiterează poziția potrivit căreia toate resursele disponibile și fondurile neutilizate din bugetul Uniunii, inclusiv excedentul, ar trebui utilizate pentru a implementa rapid asistența financiară pentru cei mai afectați de pandemia de COVID-19; invită, în acest context, statele membre să dedice integral reducerile preconizate ale contribuțiilor lor bazate pe VNB care decurg din excedentul din 2020 înscrierii în buget a acțiunilor legate de combaterea impactului pandemiei de COVID-19 și de redresarea și reziliența Uniunii, pentru a asigura o alocare optimă a fondurilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 3/2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 2/2021 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și celorlalte instituții și organelor interesate și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(2)  JO L 433 I, 22.12.2020, p. 23.

(3)  JO L 433 I , 22.12.2020, p. 11.

(4)  JO L 433 I , 22.12.2020, p. 28.

(5)  JO L 424, 15.12.2020, p. 1.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/239 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/239

---

P9_TA(2021)0322

Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 168/2007 privind înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP))

(Procedura legislativă specială – aprobare)

(2022/C 99/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament al Consiliului (09827/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Consiliului (09827/2021),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0243/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0243/2021),

| — | având în vedere rezoluția Parlamentului European din 20 mai 2021 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 168/2007 al Consiliului privind înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Parlamentului European din 20 mai 2021 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 168/2007 al Consiliului privind înființarea Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (1),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 52 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 52 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru drepturile femeilor și egalitatea de gen,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0227/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0227/2021),

| 1. | aprobă proiectul de regulament al Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2021)0258.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/240 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/240

---

P9_TA(2021)0323

Acordul Interbus: protocol referitor la serviciile internaționale regulate și serviciile internaționale regulate speciale de transport de călători cu autocarul și autobuzul ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de încheiere, în numele Uniunii Europene, a unui protocol referitor la serviciile internaționale regulate și serviciile internaționale regulate speciale de transport de călători cu autocarul și autobuzul, la Acordul privind transportul internațional ocazional de călători cu autocare și autobuze (Acordul Interbus) (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2022/C 99/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11441/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11441/2020),

| — | având în vedere proiectul de protocol referitor la serviciile internaționale regulate și serviciile internaționale regulate speciale de transport de călători cu autocarul și autobuzul, la Acordul privind transportul internațional ocazional de călători cu autocare și autobuze (Acordul Interbus) (11442/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de protocol referitor la serviciile internaționale regulate și serviciile internaționale regulate speciale de transport de călători cu autocarul și autobuzul, la Acordul privind transportul internațional ocazional de călători cu autocare și autobuze (Acordul Interbus) (11442/2020),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 91 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0027/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 91 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0027/2021),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) și articolul 114 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A9-0176/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A9-0176/2021),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/241 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/241

---

P9_TA(2021)0324

Fondul pentru securitate internă ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru securitate internă (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2022/C 99/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06488/1/2021 – C9-0227/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06488/1/2021 – C9-0227/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2018 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0472), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0472),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0221/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0221/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 189.

(2)  JO C 23, 21.1.2021, p. 451.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/242 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/242

---

P9_TA(2021)0325

Fondul european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului european pentru afaceri maritime, pescuit și acvacultură și de modificare a Regulamentului (UE) 2017/1004 (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2022/C 99/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06975/3/2021 – C9-0224/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06975/3/2021 – C9-0224/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 decembrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 decembrie 2018 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 16 mai 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 16 mai 2018 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0390),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) și articolul 42, articolul 43 alineatul (2), articolul 91 alineatul (1), articolul 100 alineatul (2), articolul 173 alineatul (3), articolul 175, articolul 188, articolul 192 alineatul (1), articolul 194 alineatul (2), articolul 195 alineatul (2) și articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) și articolul 42, articolul 43 alineatul (2), articolul 91 alineatul (1), articolul 100 alineatul (2), articolul 173 alineatul (3), articolul 175, articolul 188, articolul 192 alineatul (1), articolul 194 alineatul (2), articolul 195 alineatul (2) și articolul 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru pescuit (A9-0222/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru pescuit (A9-0222/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarația comună a Consiliului și a Comisiei, precum și de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

| 4. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  JO C 110, 22.3.2019, p. 104.

(2)  JO C 361, 5.10.2018, p. 9.

(3)  JO C 116, 31.3.2021, p. 81.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarație comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei

Parlamentul European, Consiliul și Comisia recunosc necesitatea promovării urgente a acțiunilor în domeniul protecției și conservării ecosistemelor marine și costiere și a biodiversității. Cele trei instituții convin asupra faptului că abordarea pierderii biodiversității, protejarea și refacerea ecosistemelor și/sau menținerea acestora în bune condiții vor necesita investiții publice și private semnificative la nivel național și european și că o parte importantă a cheltuielilor FEPAM ar trebui să fie investită în biodiversitate. Cele trei instituții convin asupra faptului că, în contextul exercițiului de programare pentru FEPAMA 2021-2027, Comisia va colabora cu statele membre pentru a atinge nivelul general de ambiție în materie de cheltuieli privind biodiversitatea, evidențiat în considerentul 15.

Declarație comună a Consiliului și a Comisiei

Consiliul și Comisia își mențin angajamentul de a încerca să evite o întrerupere a activităților de pescuit în temeiul acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil, acționând în direcția reînnoirii în timp util a acordurilor de parteneriat în domeniul pescuitului sustenabil și a protocoalelor de punere în aplicare a acestora.

Declarația Comisiei

Comisia a acceptat eligibilitatea investițiilor la bord în materie de control și punere în aplicare a măsurilor în domeniul pescuitului, indiferent dacă au sau nu au caracter obligatoriu, precum și pentru toate navele de pescuit ale Uniunii. Comisia consideră că aceste investiții vor permite statelor membre să utilizeze pe deplin resursele financiare disponibile în cadrul FEPAMA pentru control și punere în aplicare, să își îndeplinească obligațiile ce le revin în temeiul Regulamentului privind controlul și al altor norme ale politicii comune în domeniul pescuitului, precum și să îmbunătățească în mod substanțial cultura respectării normelor în sectorul pescuitului. În continuare, Comisia se așteaptă ca, în contextul revizuirii în curs a Regulamentului privind controlul, Parlamentul European și Consiliul să sprijine modernizarea instrumentelor de control existente și utilizarea noilor tehnologii, în conformitate cu propunerea Comisiei. Printre altele, aceasta înseamnă introducerea unor soluții inteligente pentru urmărirea și raportarea capturilor navelor de mici dimensiuni, instalarea unor sisteme de monitorizare continuă a puterii motorului, trecerea la sisteme de trasabilitate complet digitalizate care să acopere toate produsele pescărești (proaspete, congelate și prelucrate) și instalarea unor sisteme obligatorii de monitorizare electronică la distanță la bordul navelor de pescuit, pe baza evaluării riscurilor, ca unic mijloc eficace de a controla punerea în aplicare a obligației de debarcare, capturile accidentale și aruncarea înapoi în mare a speciilor sensibile.

Declarația Comisiei

Comisia ia act de dificultățile întâmpinate până în prezent în ceea ce privește acordarea ajutoarelor de stat pentru reînnoirea flotelor de pescuit în regiunile ultraperiferice. În vederea dezvoltării durabile a acestor regiuni, Comisia va face demersuri pentru a sprijini statele membre să îmbunătățească colectarea datelor științifice necesare pentru respectarea condiției de eligibilitate stabilite în Orientările privind ajutoarele de stat, în vederea facilitării aplicării Orientărilor pentru examinarea ajutoarelor de stat în sectorul pescuitului și acvaculturii în regiunile ultraperiferice.

Declarația Comisiei

În contextul exercițiului de programare pentru FEPAMA 2021-2027, Comisia va încuraja în mod activ statele membre să utilizeze la maximum măsurile incluse în programele lor, în special în temeiul articolului 25 (protecția biodiversității și a ecosistemelor), pentru a atinge nivelul general de ambiție de asigurare a unui buget anual de cheltuieli în cadrul CFM, vizând combaterea pierderii biodiversității, protejarea și refacerea ecosistemelor și menținerea ecosistemelor în bune condiții, după cum urmează: 7,5 % din bugetul anual de cheltuieli din CFM pentru obiectivele în materie de biodiversitate în anul 2024 și 10 % din bugetul anual de cheltuieli din CFM pentru obiectivele în materie de biodiversitate în 2026 și 2027. Comisia va monitoriza periodic nivelul acestor cheltuieli pe baza cheltuielilor eligibile totale declarate de beneficiari autorității de management și pe baza datelor prezentate de statul membru. În cazul în care monitorizarea indică progrese insuficiente în direcția atingerii ambiției generale, Comisia va colabora activ cu statele membre în cadrul reuniunii anuale de reexaminare pentru a adopta măsuri de remediere, inclusiv o modificare a programului.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/244 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/244

---

P9_TA(2021)0326

Fondul pentru azil, migrație și integrare 2021-2027 ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 6 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2022/C 99/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06486/2/2021 – C9-0225/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06486/2/2021 – C9-0225/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0471), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0471),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0224/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0224/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 184.

(2)  JO C 23, 21.1.2021, p. 356.

---

Miercuri, 7 iulie 2021

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/245 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/245

---

P9_TA(2021)0329

Sistemul comun privind taxa pe valoarea adăugată: conferirea de competențe de executare Comisiei pentru a stabili sensul termenilor utilizați în anumite dispoziții *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE în ceea ce privește conferirea de competențe de executare Comisiei pentru a stabili sensul termenilor utilizați în anumite dispoziții ale directivei menționate (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2022/C 99/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0749), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0749),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0002/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C9-0002/2021),

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0201/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A9-0201/2021),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul dacă intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou dacă intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/246 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/246

---

P9_TA(2021)0339

Mecanismul pentru interconectarea Europei ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Mecanismului pentru interconectarea Europei și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 1316/2013 și a Regulamentului (UE) nr. 283/2014 (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2022/C 99/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06115/2/2021 – C9-0214/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06115/2/2021 – C9-0214/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 octombrie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 10 octombrie 2018 (2),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0438), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (3) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0438),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisiile competente în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisiile competente în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru transport și turism (A9-0219/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru transport și turism (A9-0219/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 440, 6.12.2018, p. 191.

(2)  JO C 461, 21.12.2018, p. 173.

(3)  JO C 158, 30.4.2021, p. 884.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/247 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/247

---

P9_TA(2021)0340

Măsurile necesare pentru punerea în aplicare a Protocolului referitor la consecințele financiare ale expirării Tratatului CECO și la Fondul de Cercetare pentru Cărbune și Oțel ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/76/CE de stabilire a măsurilor necesare pentru punerea în aplicare a Protocolului, anexat la Tratatul de instituire a Comunității Europene, referitor la consecințele financiare ale expirării Tratatului de instituire a Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) și la Fondul de Cercetare pentru Cărbune și Oțel (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP))

(Procedura legislativă specială – aprobare)

(2022/C 99/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (09399/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (09399/2021),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 2 primul paragraf din Protocolul nr. 37 referitor la consecințele financiare ale expirării Tratatului CECO și la Fondul de Cercetare pentru Cărbune și Oțel, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0242/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 2 primul paragraf din Protocolul nr. 37 referitor la consecințele financiare ale expirării Tratatului CECO și la Fondul de Cercetare pentru Cărbune și Oțel, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C9-0242/2021),

| — | având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatele (1) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru bugete (A9-0229/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru bugete (A9-0229/2021),

| 1. | aprobă proiectul de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/248 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/248

---

P9_TA(2021)0341

Gestionarea activelor CECO în lichidare și a activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/77/CE de stabilire a orientărilor financiare multianuale pentru gestionarea activelor Comunității Europene a Cărbunelui și Oțelului (CECO) în lichidare și, după încheierea lichidării, a activelor Fondului de cercetare pentru cărbune și oțel (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE))

(Procedura de consultare)

(2022/C 99/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0321), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2020)0321),

| — | având în vedere Protocolul nr. 37 referitor la consecințele financiare ale expirării Tratatului CECO și la Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 2 al doilea paragraf, în temeiul căruia Consiliul a consultat Parlamentul (C9-0216/2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 37 referitor la consecințele financiare ale expirării Tratatului CECO și la Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 2 al doilea paragraf, în temeiul căruia Consiliul a consultat Parlamentul (C9-0216/2020),

| — | având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 82 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0228/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A9-0228/2021),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/249 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/249

---

P9_TA(2021)0342

Sistemul de informații privind vizele (VIS): prelucrarea cererilor de viză ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 767/2008, (CE) nr. 810/2009, (UE) 2016/399, (UE) 2017/2226, (UE) 2018/1240, (UE) 2018/1860, (UE) 2018/1861, (UE) 2019/817 și (UE) 2019/1896 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziilor 2004/512/CE și 2008/633/JAI ale Consiliului, în scopul reformării Sistemului de informații privind vizele (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2022/C 99/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05950/1/2021 – C9-0198/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05950/1/2021 – C9-0198/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0302),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere decizia Conferinței președinților din 25 septembrie 2020 de a autoriza Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să împartă procedura legislativă și să continue procedura pe această bază, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Conferinței președinților din 25 septembrie 2020 de a autoriza Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să împartă procedura legislativă și să continue procedura pe această bază,

| — | având în vedere articolele 67 și 40 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 67 și 40 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0207/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0207/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 440, 6.12.2018, p. 154.

(2)  JO C 23, 21.1.2021, p. 286.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/250 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/250

---

P9_TA(2021)0343

Sistemul de informații privind vizele (VIS): condițiile de acces la celelalte sisteme de informații ale UE în scopuri legate VIS ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 603/2013, (UE) 2016/794, (UE) 2018/1862, (UE) 2019/816 și (UE) 2019/818 în ceea ce privește stabilirea condițiilor de acces la celelalte sisteme de informații ale UE în scopuri legate de Sistemul de informații privind vizele (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2022/C 99/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05951/1/2021 – C9-0199/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (05951/1/2021 – C9-0199/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2018 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0302),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere decizia Conferinței președinților din 25 septembrie 2020 de a autoriza Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să împartă procedura legislativă și să continue pe această bază, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Conferinței președinților din 25 septembrie 2020 de a autoriza Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să împartă procedura legislativă și să continue pe această bază,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0208/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0208/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 440, 6.12.2018, p. 154.

(2)  JO C 23, 21.1.2021, p. 286.

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/251 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/251

---

P9_TA(2021)0344

Fondul de management integrat al frontierelor: Instrumentul de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize 2021-2027 ***II

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 7 iulie 2021 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării regulamentului Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului de management integrat al frontierelor, a Instrumentului de sprijin financiar pentru managementul frontierelor și politica de vize (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2022/C 99/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06487/2/2021 – C9-0226/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (06487/2/2021 – C9-0226/2021),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 octombrie 2018 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0473), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0473),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 74 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0220/2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A9-0220/2021),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 62, 15.2.2019, p. 184.

(2)  JO C 23, 21.1.2021, p. 406.

---

Joi, 8 iulie 2021

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/252 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/252

---

P9_TA(2021)0351

Agenția Europeană pentru Medicamente ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iulie 2021 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea rolului Agenției Europene pentru Medicamente în ceea ce privește pregătirea pentru situații de criză în domeniul medicamentelor și al dispozitivelor medicale și gestionarea acestora (COM(2020)0725) – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 99/43)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Pandemia de COVID-19 a evidențiat riscurile pentru sănătatea umană pe care le prezintă exploatarea excesivă a faunei sălbatice și a altor resurse naturale și pierderea accelerată a biodiversității pe Pământ. Aproximativ 70 % din bolile emergente și aproape toate pandemiile cunoscute (gripa, HIV/SIDA și COVID-19) sunt zoonoze. Aceste boli au luat amploare la nivel mondial în ultimii 60 de ani și există din ce în ce mai mulți agenți patogeni zoonotici ca urmare a activității omului și a amprentei ecologice a acesteia. Schimbările destinației terenurilor, despăduririle, urbanizarea, expansiunea și intensificarea agriculturii, traficul cu specii sălbatice și modelele de consum contribuie dramatic la această amplificare. Agenții patogeni zoonotici pot fi bacterieni, virali sau parazitari ori pot implica agenți neconvenționali, putându-se răspândi la oameni prin contact direct sau prin alimente, apă sau mediu. Unele boli, cum ar fi HIV/SIDA, încep ca zoonoză, dar ulterior suferă mutații și se transformă în tulpini exclusiv umane. Alte zoonoze pot cauza apariția unor boli recurente, cum ar fi boala cauzată de virusul Ebola și salmoneloza. În fine, altele, cum ar fi coronavirusul care cauzează COVID-19, pot provoca pandemii la nivel mondial. Conform Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES), se estimează că la gazdele mamifere și aviare există aproximativ 1,7 milioane de virusuri nedescoperite în prezent. Dintre aceste virusuri, între 631 000 și 827 000 ar putea infecta oamenii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Pandemia de COVID-19 a evidențiat riscurile pentru sănătatea umană pe care le prezintă exploatarea excesivă a faunei sălbatice și a altor resurse naturale și pierderea accelerată a biodiversității pe Pământ. Aproximativ 70 % din bolile emergente și aproape toate pandemiile cunoscute (gripa, HIV/SIDA și COVID-19) sunt zoonoze. Aceste boli au luat amploare la nivel mondial în ultimii 60 de ani și există din ce în ce mai mulți agenți patogeni zoonotici ca urmare a activității omului și a amprentei ecologice a acesteia. Schimbările destinației terenurilor, despăduririle, urbanizarea, expansiunea și intensificarea agriculturii, traficul cu specii sălbatice și modelele de consum contribuie dramatic la această amplificare. Agenții patogeni zoonotici pot fi bacterieni, virali sau parazitari ori pot implica agenți neconvenționali, putându-se răspândi la oameni prin contact direct sau prin alimente, apă sau mediu. Unele boli, cum ar fi HIV/SIDA, încep ca zoonoză, dar ulterior suferă mutații și se transformă în tulpini exclusiv umane. Alte zoonoze pot cauza apariția unor boli recurente, cum ar fi boala cauzată de virusul Ebola și salmoneloza. În fine, altele, cum ar fi coronavirusul care cauzează COVID-19, pot provoca pandemii la nivel mondial. Conform Platformei interguvernamentale științifico-politice privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES), se estimează că la gazdele mamifere și aviare există aproximativ 1,7 milioane de virusuri nedescoperite în prezent. Dintre aceste virusuri, între 631 000 și 827 000 ar putea infecta oamenii.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1b) | Așa cum a recunoscut Organizația Mondială a Sănătății, mulți din aceiași microbi infectează animalele și oamenii, astfel încât eforturile depuse de un singur sector nu pot preveni sau elimina această problemă. Bolile pot fi transmise de la om la animale sau invers și, prin urmare, trebuie combătute și la om și la animale, profitând de potențialele sinergii de la nivelul cercetării și al tratamentelor. Pandemia de COVID-19 este un exemplu clar al necesității de a consolida aplicarea abordării „O singură sănătate” în Uniune pentru a obține rezultate mai bune în materie de sănătate publică, deoarece, astfel cum se menționează în programul „UE pentru sănătate” instituit prin Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  , sănătatea umană este legată de sănătatea animală și de mediu, iar acțiunile de combatere a amenințărilor la adresa sănătății trebuie să țină seama de aceste trei dimensiuni. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1b)

Așa cum a recunoscut Organizația Mondială a Sănătății, mulți din aceiași microbi infectează animalele și oamenii, astfel încât eforturile depuse de un singur sector nu pot preveni sau elimina această problemă. Bolile pot fi transmise de la om la animale sau invers și, prin urmare, trebuie combătute și la om și la animale, profitând de potențialele sinergii de la nivelul cercetării și al tratamentelor. Pandemia de COVID-19 este un exemplu clar al necesității de a consolida aplicarea abordării „O singură sănătate” în Uniune pentru a obține rezultate mai bune în materie de sănătate publică, deoarece, astfel cum se menționează în programul „UE pentru sănătate” instituit prin Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  , sănătatea umană este legată de sănătatea animală și de mediu, iar acțiunile de combatere a amenințărilor la adresa sănătății trebuie să țină seama de aceste trei dimensiuni.

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2) | Experiența fără precedent a pandemiei de COVID-19 a 
  demonstrat faptul
  că
  Uniunea ar trebui să fie
  mai eficientă în ceea ce privește gestionarea disponibilității medicamentelor și a dispozitivelor medicale și elaborarea contramăsurilor medicale pentru a face față amenințărilor la adresa sănătății publice. Capacitatea Uniunii de a acționa în acest sens a fost grav afectată de absența unui cadru juridic clar definit pentru gestionarea răspunsului său la pandemie, precum și de gradul limitat de pregătire a Uniunii în cazul unei urgențe de sănătate publică cu impact asupra majorității statelor membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Experiența fără precedent a pandemiei de COVID-19 a 
  demonstrat faptul
  că
  Uniunea ar trebui să fie
  mai eficientă în ceea ce privește gestionarea disponibilității medicamentelor și a dispozitivelor medicale și elaborarea contramăsurilor medicale pentru a face față amenințărilor la adresa sănătății publice. Capacitatea Uniunii de a acționa în acest sens a fost grav afectată de absența unui cadru juridic clar definit pentru gestionarea răspunsului său la pandemie, precum și de gradul limitat de pregătire a Uniunii în cazul unei urgențe de sănătate publică cu impact asupra majorității statelor membre.

| (2) | Experiența fără precedent a pandemiei de COVID-19 a 
  evidențiat și dificultățile Uniunii și ale statelor membre de a face față unei urgențe de sănătate publică de acest tip și a demonstrat
  că
  trebuie întărit rolul Uniunii, pentru a fi
  mai eficientă în ceea ce privește gestionarea disponibilității medicamentelor și a dispozitivelor medicale și elaborarea contramăsurilor medicale pentru a face față amenințărilor la adresa sănătății publice
  începând dintr-o etapă timpurie și într-un mod armonizat, asigurând cooperarea și coordonarea între autoritățile competente de la nivel european, național și regional, industrie și alte părți interesate din lanțurile de aprovizionare cu produse farmaceutice și cu dispozitive medicale, inclusiv personalul medico-sanitar. Uniunea trebuie să acorde o prioritate mai mare sănătății, să asigure prestarea neîntreruptă a unor servicii medicale de bună calitate și să fie pregătită să facă față epidemiilor și altor amenințări la adresa sănătății
  . Capacitatea Uniunii de a acționa în acest sens a fost grav afectată de absența unui cadru juridic clar definit pentru gestionarea răspunsului său la pandemie,
  de mandatele necorespunzătoare ale agențiilor sale din domeniul sănătății,
  precum și de gradul limitat de pregătire a Uniunii
  și a statelor membre
  în cazul unei urgențe de sănătate publică cu impact asupra majorității statelor membre. |
| --- | --- |

(2)

Experiența fără precedent a pandemiei de COVID-19 a 
  evidențiat și dificultățile Uniunii și ale statelor membre de a face față unei urgențe de sănătate publică de acest tip și a demonstrat
  că
  trebuie întărit rolul Uniunii, pentru a fi
  mai eficientă în ceea ce privește gestionarea disponibilității medicamentelor și a dispozitivelor medicale și elaborarea contramăsurilor medicale pentru a face față amenințărilor la adresa sănătății publice
  începând dintr-o etapă timpurie și într-un mod armonizat, asigurând cooperarea și coordonarea între autoritățile competente de la nivel european, național și regional, industrie și alte părți interesate din lanțurile de aprovizionare cu produse farmaceutice și cu dispozitive medicale, inclusiv personalul medico-sanitar. Uniunea trebuie să acorde o prioritate mai mare sănătății, să asigure prestarea neîntreruptă a unor servicii medicale de bună calitate și să fie pregătită să facă față epidemiilor și altor amenințări la adresa sănătății
  . Capacitatea Uniunii de a acționa în acest sens a fost grav afectată de absența unui cadru juridic clar definit pentru gestionarea răspunsului său la pandemie,
  de mandatele necorespunzătoare ale agențiilor sale din domeniul sănătății,
  precum și de gradul limitat de pregătire a Uniunii
  și a statelor membre
  în cazul unei urgențe de sănătate publică cu impact asupra majorității statelor membre.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a) | Deficitele au cauze de bază diferite și complexe, care trebuie identificate, înțelese și analizate mai în amănunt, împreună cu toate părțile interesate, pentru a putea fi tratate exhaustiv. Mai buna înțelegere a deficitelor ar trebui să presupună identificarea blocajelor din lanțul de aprovizionare. În cazul particular al epidemiei de COVID-19, deficitul de tratamente adjuvante pentru această boală a avut o varietate de cauze, de la dificultăți de producție în țări terțe până la dificultăți logistice sau de producție în Uniune, unde deficitul de vaccinuri s-a datorat unei cauze mai rar întâlnite, și anume cererea neașteptat de mare și în creștere. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)

Deficitele au cauze de bază diferite și complexe, care trebuie identificate, înțelese și analizate mai în amănunt, împreună cu toate părțile interesate, pentru a putea fi tratate exhaustiv. Mai buna înțelegere a deficitelor ar trebui să presupună identificarea blocajelor din lanțul de aprovizionare. În cazul particular al epidemiei de COVID-19, deficitul de tratamente adjuvante pentru această boală a avut o varietate de cauze, de la dificultăți de producție în țări terțe până la dificultăți logistice sau de producție în Uniune, unde deficitul de vaccinuri s-a datorat unei cauze mai rar întâlnite, și anume cererea neașteptat de mare și în creștere.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Lanțurile
  de aprovizionare cu medicamente și dispozitive medicale adesea complexe, restricțiile și interdicțiile la export la nivel național, închiderea frontierelor care împiedică libera circulație a acestor mărfuri,
  precum și
  incertitudinile referitoare la cererea și oferta corespunzătoare în contextul pandemiei de COVID-19 au generat obstacole semnificative în calea bunei funcționări a pieței unice și a abordării amenințărilor grave la adresa sănătății publice în Uniune. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Lanțurile
  de aprovizionare cu medicamente și dispozitive medicale adesea complexe, restricțiile și interdicțiile la export la nivel național, închiderea frontierelor care împiedică libera circulație a acestor mărfuri,
  precum și
  incertitudinile referitoare la cererea și oferta corespunzătoare în contextul pandemiei de COVID-19 au generat obstacole semnificative în calea bunei funcționări a pieței unice și a abordării amenințărilor grave la adresa sănătății publice în Uniune.

| (3) | Perturbările lanțurilor
  de aprovizionare cu medicamente și dispozitive medicale adesea complexe, restricțiile și interdicțiile la export la nivel național, închiderea frontierelor care împiedică libera circulație a acestor mărfuri, incertitudinile referitoare la cererea și oferta corespunzătoare în contextul pandemiei de COVID-19
  , precum și faptul că în Uniune nu se produc anumite medicamente esențiale sau ingrediente chimice active
  au generat obstacole semnificative în calea bunei funcționări a pieței unice și a abordării amenințărilor grave la adresa sănătății publice în Uniune
  , cu consecințe sumbre pentru cetățenii Uniunii
  . |
| --- | --- |

(3)

Perturbările lanțurilor
  de aprovizionare cu medicamente și dispozitive medicale adesea complexe, restricțiile și interdicțiile la export la nivel național, închiderea frontierelor care împiedică libera circulație a acestor mărfuri, incertitudinile referitoare la cererea și oferta corespunzătoare în contextul pandemiei de COVID-19
  , precum și faptul că în Uniune nu se produc anumite medicamente esențiale sau ingrediente chimice active
  au generat obstacole semnificative în calea bunei funcționări a pieței unice și a abordării amenințărilor grave la adresa sănătății publice în Uniune
  , cu consecințe sumbre pentru cetățenii Uniunii
  .

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Abordarea
  problemei deficitului
  de medicamente constituie
  de mulți ani
  o prioritate pentru statele membre și Parlamentul European, astfel cum reiese dintr-o serie de rapoarte ale Parlamentului European (11), precum și din discuțiile purtate în cadrul recentelor președinții ale Consiliului Uniunii Europene. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Abordarea
  problemei deficitului
  de medicamente constituie
  de mulți ani
  o prioritate pentru statele membre și Parlamentul European, astfel cum reiese dintr-o serie de rapoarte ale Parlamentului European (11), precum și din discuțiile purtate în cadrul recentelor președinții ale Consiliului Uniunii Europene.

| (4) | Abordarea
  deficitelor
  de medicamente constituie o prioritate
  , care însă nu a fost soluționată,
  pentru statele membre și Parlamentul European, astfel cum reiese dintr-o serie de rapoarte ale Parlamentului European (11), precum și din discuțiile purtate în cadrul recentelor președinții ale Consiliului Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(4)

Abordarea
  deficitelor
  de medicamente constituie o prioritate
  , care însă nu a fost soluționată,
  pentru statele membre și Parlamentul European, astfel cum reiese dintr-o serie de rapoarte ale Parlamentului European (11), precum și din discuțiile purtate în cadrul recentelor președinții ale Consiliului Uniunii Europene.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a) | Deficitele de medicamente reprezintă o amenințare tot mai mare la adresa sănătății publice, care afectează grav sistemele de sănătate și dreptul pacienților de a avea acces la un tratament medical adecvat. Creșterea cererii globale, amplificată de pandemia de COVID-19, a creat alte deficite de medicamente, slăbind sistemele de sănătate din statele membre și creând riscuri mari pentru sănătatea și îngrijirea pacienților, mai ales în ceea ce privește evoluția bolilor și agravarea simptomelor, întârzierile sau întreruperile mai lungi ale îngrijirilor sau terapiilor, spitalizările mai lungi, creșterea expunerii la medicamente contrafăcute, erorile de medicație, efectele adverse ca urmare a înlocuirii medicamentelor indisponibile cu medicamente alternative, disconfort psihologic accentuat pentru pacienți și costuri mai mari pentru sistemele de sănătate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)

Deficitele de medicamente reprezintă o amenințare tot mai mare la adresa sănătății publice, care afectează grav sistemele de sănătate și dreptul pacienților de a avea acces la un tratament medical adecvat. Creșterea cererii globale, amplificată de pandemia de COVID-19, a creat alte deficite de medicamente, slăbind sistemele de sănătate din statele membre și creând riscuri mari pentru sănătatea și îngrijirea pacienților, mai ales în ceea ce privește evoluția bolilor și agravarea simptomelor, întârzierile sau întreruperile mai lungi ale îngrijirilor sau terapiilor, spitalizările mai lungi, creșterea expunerii la medicamente contrafăcute, erorile de medicație, efectele adverse ca urmare a înlocuirii medicamentelor indisponibile cu medicamente alternative, disconfort psihologic accentuat pentru pacienți și costuri mai mari pentru sistemele de sănătate.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Pandemia de COVID-19 a accentuat problema deficitului de anumite medicamente considerate esențiale pentru a face față pandemiei și a evidențiat limitările structurale ale capacității Uniunii de a reacționa în mod rapid și eficace la astfel de provocări în timpul crizelor de sănătate
  publică
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Pandemia de COVID-19 a accentuat problema deficitului de anumite medicamente considerate esențiale pentru a face față pandemiei și a evidențiat limitările structurale ale capacității Uniunii de a reacționa în mod rapid și eficace la astfel de provocări în timpul crizelor de sănătate
  publică
  .

| (5) | Pandemia de COVID-19 a accentuat problema
  deja existentă a
  deficitului de anumite medicamente considerate esențiale pentru a face față pandemiei și a evidențiat
  că producția internă de medicamente și de dispozitive medicale a Uniunii depinde de țări terțe, lipsa de coordonare și
  limitările structurale ale capacității Uniunii
  și a statelor membre
  de a reacționa în mod rapid și eficace la astfel de provocări în timpul crizelor de sănătate
  , necesitatea de a sprijini și a consolida baza industrială prin politici corespunzătoare, precum și necesitatea de a implica mai activ și mai amplu instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii care se ocupă de sănătatea cetățenilor Uniunii
  . |
| --- | --- |

(5)

Pandemia de COVID-19 a accentuat problema
  deja existentă a
  deficitului de anumite medicamente considerate esențiale pentru a face față pandemiei și a evidențiat
  că producția internă de medicamente și de dispozitive medicale a Uniunii depinde de țări terțe, lipsa de coordonare și
  limitările structurale ale capacității Uniunii
  și a statelor membre
  de a reacționa în mod rapid și eficace la astfel de provocări în timpul crizelor de sănătate
  , necesitatea de a sprijini și a consolida baza industrială prin politici corespunzătoare, precum și necesitatea de a implica mai activ și mai amplu instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii care se ocupă de sănătatea cetățenilor Uniunii
  .

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Evoluția rapidă a pandemiei de COVID-19 și răspândirea virusului au generat o creștere bruscă a cererii de dispozitive medicale, cum ar fi ventilatoare mecanice, măști chirurgicale și kituri de testare pentru COVID-19, în timp ce perturbarea producției sau capacitatea limitată de creștere rapidă a producției, precum și complexitatea și caracterul global specifice lanțului de aprovizionare pentru dispozitive medicale au avut drept consecință
  un impact negativ asupra ofertei
  . Aceste aspecte au determinat implicarea unor noi entități în fabricarea acestor produse, care au dus ulterior la blocaje în raport cu evaluarea conformității, precum și la prevalența unor produse neconforme, nesigure și, în unele cazuri, contrafăcute. Prin urmare, este oportun să se instituie, în cadrul unui organism adecvat al Uniunii, structuri pe termen lung care să asigure monitorizarea deficitelor de dispozitive medicale
  rezultate pe fondul unei urgențe
  de sănătate publică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Evoluția rapidă a pandemiei de COVID-19 și răspândirea virusului au generat o creștere bruscă a cererii de dispozitive medicale, cum ar fi ventilatoare mecanice, măști chirurgicale și kituri de testare pentru COVID-19, în timp ce perturbarea producției sau capacitatea limitată de creștere rapidă a producției, precum și complexitatea și caracterul global specifice lanțului de aprovizionare pentru dispozitive medicale au avut drept consecință
  un impact negativ asupra ofertei
  . Aceste aspecte au determinat implicarea unor noi entități în fabricarea acestor produse, care au dus ulterior la blocaje în raport cu evaluarea conformității, precum și la prevalența unor produse neconforme, nesigure și, în unele cazuri, contrafăcute. Prin urmare, este oportun să se instituie, în cadrul unui organism adecvat al Uniunii, structuri pe termen lung care să asigure monitorizarea deficitelor de dispozitive medicale
  rezultate pe fondul unei urgențe
  de sănătate publică.

| (6) | Evoluția rapidă a pandemiei de COVID-19 și răspândirea virusului au generat o creștere bruscă a cererii de dispozitive medicale, cum ar fi ventilatoare mecanice, măști chirurgicale și kituri de testare pentru COVID-19, în timp ce perturbarea producției sau capacitatea limitată de creștere rapidă a producției, precum și complexitatea și caracterul global specifice lanțului de aprovizionare pentru dispozitive medicale au avut drept consecință
  mari dificultăți de aprovizionare și, în anumite momente, epuizări grave ale stocurilor și au creat concurență între statele membre pentru a răspunde nevoilor legitime ale cetățenilor lor, determinând statele să întreprindă acțiuni necoordonate la nivel național, cum ar fi tezaurizarea și crearea de stocuri
  . Aceste aspecte au determinat
  , în plus,
  implicarea unor noi entități în fabricarea
  pripită a
  acestor produse, care au dus ulterior la blocaje în raport cu evaluarea conformității, precum și la prevalența unor produse
  cu prețuri excesive,
  neconforme, nesigure și, în unele cazuri, contrafăcute. Prin urmare, este oportun
  și urgent
  să se instituie, în cadrul unui organism adecvat al Uniunii, structuri pe termen lung care să asigure
  coordonarea și
  monitorizarea
  mai ferme și mai eficace ale
  deficitelor de dispozitive medicale
  care pot apărea într-o urgență
  de sănătate publică
  , precum și un dialog mai susținut și timpuriu cu industria producătoare de dispozitive medicale și cu personalul medico-sanitar, pentru a preveni și a atenua aceste deficite
  . |
| --- | --- |

(6)

Evoluția rapidă a pandemiei de COVID-19 și răspândirea virusului au generat o creștere bruscă a cererii de dispozitive medicale, cum ar fi ventilatoare mecanice, măști chirurgicale și kituri de testare pentru COVID-19, în timp ce perturbarea producției sau capacitatea limitată de creștere rapidă a producției, precum și complexitatea și caracterul global specifice lanțului de aprovizionare pentru dispozitive medicale au avut drept consecință
  mari dificultăți de aprovizionare și, în anumite momente, epuizări grave ale stocurilor și au creat concurență între statele membre pentru a răspunde nevoilor legitime ale cetățenilor lor, determinând statele să întreprindă acțiuni necoordonate la nivel național, cum ar fi tezaurizarea și crearea de stocuri
  . Aceste aspecte au determinat
  , în plus,
  implicarea unor noi entități în fabricarea
  pripită a
  acestor produse, care au dus ulterior la blocaje în raport cu evaluarea conformității, precum și la prevalența unor produse
  cu prețuri excesive,
  neconforme, nesigure și, în unele cazuri, contrafăcute. Prin urmare, este oportun
  și urgent
  să se instituie, în cadrul unui organism adecvat al Uniunii, structuri pe termen lung care să asigure
  coordonarea și
  monitorizarea
  mai ferme și mai eficace ale
  deficitelor de dispozitive medicale
  care pot apărea într-o urgență
  de sănătate publică
  , precum și un dialog mai susținut și timpuriu cu industria producătoare de dispozitive medicale și cu personalul medico-sanitar, pentru a preveni și a atenua aceste deficite
  .

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Pandemia de COVID-19 și criza sanitară care a urmat au dezvăluit că în gestionarea crizelor este nevoie de o abordare mai bine coordonată a Uniunii. Deși urgența situației justifică faptul că nu s-a făcut evaluarea impactului, ar trebui să se asigure alocarea unor resurse suficiente în ceea ce privește personalul și finanțarea, luând în considerare particularitățile sectoarelor sănătății din diferitele state membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Pandemia de COVID-19 și criza sanitară care a urmat au dezvăluit că în gestionarea crizelor este nevoie de o abordare mai bine coordonată a Uniunii. Deși urgența situației justifică faptul că nu s-a făcut evaluarea impactului, ar trebui să se asigure alocarea unor resurse suficiente în ceea ce privește personalul și finanțarea, luând în considerare particularitățile sectoarelor sănătății din diferitele state membre.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Incertitudinile referitoare la cerere și ofertă și riscul de deficit în materie de medicamente și dispozitive medicale esențiale în timpul unei urgențe de sănătate publică, precum pandemia de COVID-19, pot genera restricții la export între statele membre și alte măsuri de protecție la nivel național, care pot avea un impact grav asupra funcționării pieței interne. În plus, deficitul de medicamente poate genera riscuri grave pentru sănătatea pacienților din Uniune din cauza lipsei disponibilității acestora, având drept consecințe erori de medicație, spitalizări pe termen mai lung
  și
  reacții adverse cauzate de administrarea unor produse necorespunzătoare folosite ca înlocuitor pentru produsele indisponibile. În ceea ce privește dispozitivele medicale, deficitele pot determina lipsa resurselor de diagnosticare cu consecințe negative asupra măsurilor de sănătate publică, lipsa tratamentului sau agravarea bolii și, de asemenea, pot împiedica personalul medico-sanitar să își îndeplinească sarcinile în mod corespunzător. Aceste deficite pot avea un impact semnificativ și asupra controlului răspândirii unui anumit agent patogen, cauzat, de exemplu, de oferta insuficientă de kituri de testare pentru COVID-19. Prin urmare, se
  dovedesc importante aspecte precum abordarea problemei
  deficitului și
  consolidarea monitorizării
  medicamentelor și a dispozitivelor medicale cu caracter esențial,
  dar
  și
  elaborarea unui cadru formal în acest sens
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Incertitudinile referitoare la cerere și ofertă și riscul de deficit în materie de medicamente și dispozitive medicale esențiale în timpul unei urgențe de sănătate publică, precum pandemia de COVID-19, pot genera restricții la export între statele membre și alte măsuri de protecție la nivel național, care pot avea un impact grav asupra funcționării pieței interne. În plus, deficitul de medicamente poate genera riscuri grave pentru sănătatea pacienților din Uniune din cauza lipsei disponibilității acestora, având drept consecințe erori de medicație, spitalizări pe termen mai lung
  și
  reacții adverse cauzate de administrarea unor produse necorespunzătoare folosite ca înlocuitor pentru produsele indisponibile. În ceea ce privește dispozitivele medicale, deficitele pot determina lipsa resurselor de diagnosticare cu consecințe negative asupra măsurilor de sănătate publică, lipsa tratamentului sau agravarea bolii și, de asemenea, pot împiedica personalul medico-sanitar să își îndeplinească sarcinile în mod corespunzător. Aceste deficite pot avea un impact semnificativ și asupra controlului răspândirii unui anumit agent patogen, cauzat, de exemplu, de oferta insuficientă de kituri de testare pentru COVID-19. Prin urmare, se
  dovedesc importante aspecte precum abordarea problemei
  deficitului și
  consolidarea monitorizării
  medicamentelor și a dispozitivelor medicale cu caracter esențial,
  dar
  și
  elaborarea unui cadru formal în acest sens
  .

| (7) | Incertitudinile referitoare la cerere și ofertă și riscul de deficit în materie de medicamente și dispozitive medicale esențiale în timpul unei urgențe de sănătate publică, precum pandemia de COVID-19, pot genera restricții la export între statele membre și alte măsuri de protecție la nivel național, care pot avea un impact grav asupra funcționării pieței interne
  , agravând consecințele pentru sănătatea publică, și, de asemenea, pot face necesare unele mecanisme temporare de asigurare a transparenței exporturilor și de autorizare a exporturilor.
  În plus, deficitul de medicamente poate genera riscuri grave pentru sănătatea pacienților din Uniune din cauza lipsei disponibilității acestora, având drept consecințe erori de medicație, spitalizări pe termen mai lung, reacții adverse
  și decese
  cauzate de administrarea unor produse necorespunzătoare folosite ca înlocuitor pentru produsele indisponibile. În ceea ce privește dispozitivele medicale, deficitele pot determina lipsa resurselor de diagnosticare cu consecințe negative asupra măsurilor de sănătate publică, lipsa tratamentului sau agravarea bolii și, de asemenea, pot împiedica personalul medico-sanitar să își îndeplinească sarcinile în mod corespunzător
  sau să fie protejat atunci când le îndeplinește, așa cum s-a demonstrat în timpul pandemiei de COVID-19, cu consecințe grave asupra sănătății sale
  . Aceste deficite pot avea un impact semnificativ și asupra controlului răspândirii unui anumit agent patogen, cauzat, de exemplu, de oferta insuficientă de kituri de testare pentru COVID-19. Prin urmare,
  este important să existe un cadru corespunzător la nivelul Uniunii prin care să
  se
  coordoneze răspunsul statelor membre pentru a aborda problema
  deficitului și
  a consolida monitorizarea
  medicamentelor și a dispozitivelor medicale cu caracter esențial,
  în modul cel mai eficient
  și
  astfel încât să se evite crearea unor sarcini inutile pentru părțile interesate, care pot să pună sub presiune resursele și să cauzeze întârzieri suplimentare
  . |
| --- | --- |

(7)

Incertitudinile referitoare la cerere și ofertă și riscul de deficit în materie de medicamente și dispozitive medicale esențiale în timpul unei urgențe de sănătate publică, precum pandemia de COVID-19, pot genera restricții la export între statele membre și alte măsuri de protecție la nivel național, care pot avea un impact grav asupra funcționării pieței interne
  , agravând consecințele pentru sănătatea publică, și, de asemenea, pot face necesare unele mecanisme temporare de asigurare a transparenței exporturilor și de autorizare a exporturilor.
  În plus, deficitul de medicamente poate genera riscuri grave pentru sănătatea pacienților din Uniune din cauza lipsei disponibilității acestora, având drept consecințe erori de medicație, spitalizări pe termen mai lung, reacții adverse
  și decese
  cauzate de administrarea unor produse necorespunzătoare folosite ca înlocuitor pentru produsele indisponibile. În ceea ce privește dispozitivele medicale, deficitele pot determina lipsa resurselor de diagnosticare cu consecințe negative asupra măsurilor de sănătate publică, lipsa tratamentului sau agravarea bolii și, de asemenea, pot împiedica personalul medico-sanitar să își îndeplinească sarcinile în mod corespunzător
  sau să fie protejat atunci când le îndeplinește, așa cum s-a demonstrat în timpul pandemiei de COVID-19, cu consecințe grave asupra sănătății sale
  . Aceste deficite pot avea un impact semnificativ și asupra controlului răspândirii unui anumit agent patogen, cauzat, de exemplu, de oferta insuficientă de kituri de testare pentru COVID-19. Prin urmare,
  este important să existe un cadru corespunzător la nivelul Uniunii prin care să
  se
  coordoneze răspunsul statelor membre pentru a aborda problema
  deficitului și
  a consolida monitorizarea
  medicamentelor și a dispozitivelor medicale cu caracter esențial,
  în modul cel mai eficient
  și
  astfel încât să se evite crearea unor sarcini inutile pentru părțile interesate, care pot să pună sub presiune resursele și să cauzeze întârzieri suplimentare
  .

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Medicamente sigure și eficace care tratează, previn sau diagnostichează boli care generează urgențe de sănătate publică ar trebui dezvoltate și puse la dispoziție
  în Uniune
  cât mai curând posibil în contextul derulării unor astfel de situații de urgență. Pandemia de COVID-19 a evidențiat, de asemenea, un proces de coordonare și luare a deciziilor sub nivelul optim în ceea ce privește studiile clinice intervenționale multinaționale și recomandările la nivelul Uniunii privind utilizarea medicamentelor în cadrul programelor naționale de uz compasional sau în afara indicațiilor terapeutice autorizate ale acestora în Uniune, generând întârzieri în adoptarea rezultatelor cercetării și dezvoltarea și disponibilitatea medicamentelor noi sau reorientate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Medicamente sigure și eficace care tratează, previn sau diagnostichează boli care generează urgențe de sănătate publică ar trebui dezvoltate și puse la dispoziție
  în Uniune
  cât mai curând posibil în contextul derulării unor astfel de situații de urgență. Pandemia de COVID-19 a evidențiat, de asemenea, un proces de coordonare și luare a deciziilor sub nivelul optim în ceea ce privește studiile clinice intervenționale multinaționale și recomandările la nivelul Uniunii privind utilizarea medicamentelor în cadrul programelor naționale de uz compasional sau în afara indicațiilor terapeutice autorizate ale acestora în Uniune, generând întârzieri în adoptarea rezultatelor cercetării și dezvoltarea și disponibilitatea medicamentelor noi sau reorientate.

| (8) | Medicamente sigure și eficace care tratează, previn sau diagnostichează boli care generează urgențe de sănătate publică ar trebui
  identificate,
  dezvoltate
  , mai ales prin eforturi comune ale autorităților publice, ale sectorului privat și ale mediului academic
  și puse la dispoziție
  cetățenilor Uniunii
  cât mai curând posibil în contextul derulării unor astfel de situații de urgență. Pandemia de COVID-19 a evidențiat, de asemenea, un proces de coordonare și luare a deciziilor sub nivelul optim în ceea ce privește studiile clinice intervenționale multinaționale și recomandările la nivelul Uniunii privind utilizarea medicamentelor în cadrul programelor naționale de uz compasional sau în afara indicațiilor terapeutice autorizate ale acestora în Uniune, generând întârzieri în adoptarea rezultatelor cercetării și dezvoltarea și disponibilitatea medicamentelor noi sau reorientate. |
| --- | --- |

(8)

Medicamente sigure și eficace care tratează, previn sau diagnostichează boli care generează urgențe de sănătate publică ar trebui
  identificate,
  dezvoltate
  , mai ales prin eforturi comune ale autorităților publice, ale sectorului privat și ale mediului academic
  și puse la dispoziție
  cetățenilor Uniunii
  cât mai curând posibil în contextul derulării unor astfel de situații de urgență. Pandemia de COVID-19 a evidențiat, de asemenea, un proces de coordonare și luare a deciziilor sub nivelul optim în ceea ce privește studiile clinice intervenționale multinaționale și recomandările la nivelul Uniunii privind utilizarea medicamentelor în cadrul programelor naționale de uz compasional sau în afara indicațiilor terapeutice autorizate ale acestora în Uniune, generând întârzieri în adoptarea rezultatelor cercetării și dezvoltarea și disponibilitatea medicamentelor noi sau reorientate.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | În contextul pandemiei de COVID-19 s-a dovedit necesară găsirea unor soluții ad-hoc, inclusiv acorduri condiționate între Comisie, Agenția Europeană pentru Medicamente („agenția”), titularii autorizațiilor de introducere pe piață, producători și state membre, cu scopul de a îndeplini obiectivul punerii la dispoziție a medicamentelor sigure și eficace pentru tratarea infecției cu COVID-19 sau pentru prevenirea răspândirii
  acestuia
  , precum și pentru a facilita și a accelera dezvoltarea și autorizarea introducerii pe piață a tratamentelor și a vaccinurilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

În contextul pandemiei de COVID-19 s-a dovedit necesară găsirea unor soluții ad-hoc, inclusiv acorduri condiționate între Comisie, Agenția Europeană pentru Medicamente („agenția”), titularii autorizațiilor de introducere pe piață, producători și state membre, cu scopul de a îndeplini obiectivul punerii la dispoziție a medicamentelor sigure și eficace pentru tratarea infecției cu COVID-19 sau pentru prevenirea răspândirii
  acestuia
  , precum și pentru a facilita și a accelera dezvoltarea și autorizarea introducerii pe piață a tratamentelor și a vaccinurilor.

| (9) | În contextul pandemiei de COVID-19 s-a dovedit necesară găsirea unor soluții ad-hoc, inclusiv acorduri condiționate între Comisie, Agenția Europeană pentru Medicamente („agenția”), titularii autorizațiilor de introducere pe piață, producători
  sau alți actori din lanțul de aprovizionare cu produse farmaceutice
  și state membre, cu scopul de a îndeplini obiectivul punerii la dispoziție a medicamentelor sigure și eficace pentru tratarea infecției cu COVID-19 sau pentru prevenirea răspândirii
  acesteia
  , precum și pentru a facilita și a accelera dezvoltarea și autorizarea introducerii pe piață a tratamentelor și a vaccinurilor. |
| --- | --- |

(9)

În contextul pandemiei de COVID-19 s-a dovedit necesară găsirea unor soluții ad-hoc, inclusiv acorduri condiționate între Comisie, Agenția Europeană pentru Medicamente („agenția”), titularii autorizațiilor de introducere pe piață, producători
  sau alți actori din lanțul de aprovizionare cu produse farmaceutice
  și state membre, cu scopul de a îndeplini obiectivul punerii la dispoziție a medicamentelor sigure și eficace pentru tratarea infecției cu COVID-19 sau pentru prevenirea răspândirii
  acesteia
  , precum și pentru a facilita și a accelera dezvoltarea și autorizarea introducerii pe piață a tratamentelor și a vaccinurilor.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | Prin urmare, pentru a asigura o mai bună funcționare a pieței interne a acestor produse și pentru a contribui la un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, este oportună armonizarea normelor privind monitorizarea deficitelor de medicamente și dispozitive medicale, precum și facilitarea cercetării și dezvoltării în domeniul medicamentelor care pot avea potențialul de a trata, de a preveni sau de a diagnostica boli care generează crize în domeniul sănătății publice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Prin urmare, pentru a asigura o mai bună funcționare a pieței interne a acestor produse și pentru a contribui la un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, este oportună armonizarea normelor privind monitorizarea deficitelor de medicamente și dispozitive medicale, precum și facilitarea cercetării și dezvoltării în domeniul medicamentelor care pot avea potențialul de a trata, de a preveni sau de a diagnostica boli care generează crize în domeniul sănătății publice.

| (10) | Prin urmare, pentru a asigura o mai bună funcționare a pieței interne a acestor produse și pentru a contribui la un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, este oportună armonizarea
  și consolidarea
  normelor privind monitorizarea deficitelor de medicamente și dispozitive medicale, precum și facilitarea cercetării și dezvoltării în domeniul medicamentelor care pot avea potențialul de a trata, de a preveni sau de a diagnostica boli care generează crize în domeniul sănătății publice
  , cu scopul de a completa strategic eforturile Comisiei și ale agențiilor Uniunii în acest sens, precum și pe cele ale viitoarelor agenții-cheie, cum ar fi Autoritatea UE pentru pregătire și răspuns în caz de urgență sanitară, propusă spre înființare
  . |
| --- | --- |

(10)

Prin urmare, pentru a asigura o mai bună funcționare a pieței interne a acestor produse și pentru a contribui la un nivel ridicat de protecție a sănătății umane, este oportună armonizarea
  și consolidarea
  normelor privind monitorizarea deficitelor de medicamente și dispozitive medicale, precum și facilitarea cercetării și dezvoltării în domeniul medicamentelor care pot avea potențialul de a trata, de a preveni sau de a diagnostica boli care generează crize în domeniul sănătății publice
  , cu scopul de a completa strategic eforturile Comisiei și ale agențiilor Uniunii în acest sens, precum și pe cele ale viitoarelor agenții-cheie, cum ar fi Autoritatea UE pentru pregătire și răspuns în caz de urgență sanitară, propusă spre înființare
  .

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Pentru a garanta sisteme de sănătate eficiente, este esențial să se conceapă teste de rezistență prin care să se evalueze reziliența sistemelor de sănătate în caz de criză, făcând posibil să se abordeze eficace deficitele în situația unei pandemii, dar și să se identifice factorii de risc structurali care determină apariția deficitelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Pentru a garanta sisteme de sănătate eficiente, este esențial să se conceapă teste de rezistență prin care să se evalueze reziliența sistemelor de sănătate în caz de criză, făcând posibil să se abordeze eficace deficitele în situația unei pandemii, dar și să se identifice factorii de risc structurali care determină apariția deficitelor.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 10 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10b) | Pentru a asigura o mai bună funcționare a pieței interne a medicamentelor și a contribui la protejarea la un nivel ridicat a sănătății umane, este oportun să se faciliteze cercetarea și dezvoltarea medicamentelor care ar putea trata, preveni sau diagnostica boli ce provoacă crize ale sănătății publice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10b)

Pentru a asigura o mai bună funcționare a pieței interne a medicamentelor și a contribui la protejarea la un nivel ridicat a sănătății umane, este oportun să se faciliteze cercetarea și dezvoltarea medicamentelor care ar putea trata, preveni sau diagnostica boli ce provoacă crize ale sănătății publice.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Prezentul regulament are scopul de a asigura
  buna funcționare
  a pieței interne în ceea ce privește medicamentele și dispozitivele medicale
  , iar un nivel ridicat de protecție a sănătății umane este o condiție fundamentală în acest scop
  . Pe lângă acestea, prezentul regulament vizează asigurarea calității, siguranței și eficacității medicamentelor care au potențialul de a aborda urgențele de sănătate publică. Ambele obiective sunt urmărite simultan și sunt inseparabil conectate, niciunul nefiind secundar în raport cu celălalt. În ceea ce privește articolul 114 din TFUE, prezentul regulament stabilește un cadru pentru monitorizarea și raportarea deficitelor de medicamente și dispozitive medicale în timpul crizelor în domeniul sănătății publice. În ceea ce privește articolul 168 alineatul (4) litera (c) din TFUE, prezentul regulament prevede un cadru consolidat al Uniunii care să asigure calitatea și securitatea medicamentelor și a dispozitivelor de uz medical. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Prezentul regulament are scopul de a asigura
  buna funcționare
  a pieței interne în ceea ce privește medicamentele și dispozitivele medicale
  , iar un nivel ridicat de protecție a sănătății umane este o condiție fundamentală în acest scop
  . Pe lângă acestea, prezentul regulament vizează asigurarea calității, siguranței și eficacității medicamentelor care au potențialul de a aborda urgențele de sănătate publică. Ambele obiective sunt urmărite simultan și sunt inseparabil conectate, niciunul nefiind secundar în raport cu celălalt. În ceea ce privește articolul 114 din TFUE, prezentul regulament stabilește un cadru pentru monitorizarea și raportarea deficitelor de medicamente și dispozitive medicale în timpul crizelor în domeniul sănătății publice. În ceea ce privește articolul 168 alineatul (4) litera (c) din TFUE, prezentul regulament prevede un cadru consolidat al Uniunii care să asigure calitatea și securitatea medicamentelor și a dispozitivelor de uz medical.

| (11) | Prezentul regulament are scopul de a asigura
  un nivel ridicat de protecție a sănătății umane prin garantarea bunei funcționări
  a pieței interne în ceea ce privește medicamentele și dispozitivele medicale. Pe lângă acestea, prezentul regulament vizează asigurarea calității, siguranței și eficacității medicamentelor care au potențialul de a aborda urgențele de sănătate publică. Ambele obiective sunt urmărite simultan și sunt inseparabil conectate, niciunul nefiind secundar în raport cu celălalt. În ceea ce privește articolul 114 din TFUE, prezentul regulament stabilește un cadru pentru monitorizarea și raportarea deficitelor de medicamente și dispozitive medicale în timpul crizelor în domeniul sănătății publice. În ceea ce privește articolul 168 alineatul (4) litera (c) din TFUE, prezentul regulament prevede un cadru consolidat al Uniunii care să asigure calitatea și securitatea medicamentelor și a dispozitivelor de uz medical. |
| --- | --- |

(11)

Prezentul regulament are scopul de a asigura
  un nivel ridicat de protecție a sănătății umane prin garantarea bunei funcționări
  a pieței interne în ceea ce privește medicamentele și dispozitivele medicale. Pe lângă acestea, prezentul regulament vizează asigurarea calității, siguranței și eficacității medicamentelor care au potențialul de a aborda urgențele de sănătate publică. Ambele obiective sunt urmărite simultan și sunt inseparabil conectate, niciunul nefiind secundar în raport cu celălalt. În ceea ce privește articolul 114 din TFUE, prezentul regulament stabilește un cadru pentru monitorizarea și raportarea deficitelor de medicamente și dispozitive medicale în timpul crizelor în domeniul sănătății publice. În ceea ce privește articolul 168 alineatul (4) litera (c) din TFUE, prezentul regulament prevede un cadru consolidat al Uniunii care să asigure calitatea și securitatea medicamentelor și a dispozitivelor de uz medical.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Prezentul regulament stabilește un cadru menit să găsească soluții la problema deficitelor în timpul urgențelor de sănătate publică și al evenimentelor majore. Totuși, deficitele de medicamente și de dispozitive medicale reprezintă o problemă persistentă, care afectează tot mai mult, de zeci de ani, sănătatea și viețile cetățenilor Uniunii. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să constituie un prim pas către îmbunătățirea răspunsului Uniunii la această problemă de lungă durată. Ulterior, la viitoarea revizuire a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  și a Directivei 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1b)

  , Comisia ar trebui să propună extinderea acestui cadru pentru a se asigura că problema deficitelor este soluționată la scară largă și permanent. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Prezentul regulament stabilește un cadru menit să găsească soluții la problema deficitelor în timpul urgențelor de sănătate publică și al evenimentelor majore. Totuși, deficitele de medicamente și de dispozitive medicale reprezintă o problemă persistentă, care afectează tot mai mult, de zeci de ani, sănătatea și viețile cetățenilor Uniunii. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să constituie un prim pas către îmbunătățirea răspunsului Uniunii la această problemă de lungă durată. Ulterior, la viitoarea revizuire a Regulamentului (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  și a Directivei 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1b)

  , Comisia ar trebui să propună extinderea acestui cadru pentru a se asigura că problema deficitelor este soluționată la scară largă și permanent.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Pentru a îmbunătăți capacitatea de pregătire și de gestionare a crizelor în domeniul medicamentelor și dispozitivelor medicale și pentru a spori reziliența și solidaritatea la nivelul Uniunii, se impune clarificarea procedurilor, precum și a rolurilor și obligațiilor ce revin diverselor entități participante în cauză. Cadrul trebuie să se bazeze pe soluțiile ad-hoc identificate până în prezent în contextul răspunsului la pandemia de COVID-19. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Pentru a îmbunătăți capacitatea de pregătire și de gestionare a crizelor în domeniul medicamentelor și dispozitivelor medicale și pentru a spori reziliența și solidaritatea la nivelul Uniunii, se impune clarificarea procedurilor, precum și a rolurilor și obligațiilor ce revin diverselor entități participante în cauză. Cadrul trebuie să se bazeze pe soluțiile ad-hoc identificate până în prezent în contextul răspunsului la pandemia de COVID-19.

| (12) | Pentru a îmbunătăți capacitatea de pregătire și de gestionare a crizelor în domeniul medicamentelor și dispozitivelor medicale și pentru a spori reziliența și solidaritatea la nivelul Uniunii, se impune clarificarea procedurilor, precum și a rolurilor și obligațiilor ce revin diverselor entități participante în cauză. Cadrul trebuie să se bazeze pe soluțiile ad-hoc identificate până în prezent în contextul răspunsului la pandemia de COVID-19
  care s-au dovedit eficace și pe exemplele din alte țări, rămânând totodată suficient de flexibil pentru a soluționa orice criză sanitară viitoare în modul cel mai eficient cu putință, în avantajul sănătății publice și al pacienților
  . |
| --- | --- |

(12)

Pentru a îmbunătăți capacitatea de pregătire și de gestionare a crizelor în domeniul medicamentelor și dispozitivelor medicale și pentru a spori reziliența și solidaritatea la nivelul Uniunii, se impune clarificarea procedurilor, precum și a rolurilor și obligațiilor ce revin diverselor entități participante în cauză. Cadrul trebuie să se bazeze pe soluțiile ad-hoc identificate până în prezent în contextul răspunsului la pandemia de COVID-19
  care s-au dovedit eficace și pe exemplele din alte țări, rămânând totodată suficient de flexibil pentru a soluționa orice criză sanitară viitoare în modul cel mai eficient cu putință, în avantajul sănătății publice și al pacienților
  .

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Trebuie instituit un sistem armonizat de monitorizare a deficitelor de medicamente și dispozitive medicale, care va facilita accesul adecvat la medicamente și dispozitive medicale esențiale în timpul situațiilor de urgență
  și
  al evenimentelor majore în domeniul sănătății publice, care pot avea un impact grav asupra sănătății publice. Acest sistem trebuie să fie completat cu structuri îmbunătățite pentru a asigura gestionarea adecvată a crizelor în domeniul sănătății publice și pentru a coordona și a oferi consiliere cu privire la cercetarea și dezvoltarea medicamentelor care ar putea avea potențialul de a 
  aborda
  urgențele de sănătate publică. Pentru a facilita monitorizarea și raportarea deficitelor potențiale sau reale de medicamente și dispozitive medicale, agenția ar trebui să poată solicita și obține informații și date de la titularii autorizațiilor de introducere pe piață, producătorii și statele membre în cauză, prin intermediul punctelor de contact desemnate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Trebuie instituit un sistem armonizat de monitorizare a deficitelor de medicamente și dispozitive medicale, care va facilita accesul adecvat la medicamente și dispozitive medicale esențiale în timpul situațiilor de urgență
  și
  al evenimentelor majore în domeniul sănătății publice, care pot avea un impact grav asupra sănătății publice. Acest sistem trebuie să fie completat cu structuri îmbunătățite pentru a asigura gestionarea adecvată a crizelor în domeniul sănătății publice și pentru a coordona și a oferi consiliere cu privire la cercetarea și dezvoltarea medicamentelor care ar putea avea potențialul de a 
  aborda
  urgențele de sănătate publică. Pentru a facilita monitorizarea și raportarea deficitelor potențiale sau reale de medicamente și dispozitive medicale, agenția ar trebui să poată solicita și obține informații și date de la titularii autorizațiilor de introducere pe piață, producătorii și statele membre în cauză, prin intermediul punctelor de contact desemnate.

| (13) | Trebuie instituit un sistem armonizat de monitorizare a deficitelor de medicamente și dispozitive medicale, care va facilita accesul adecvat la medicamente și dispozitive medicale esențiale în timpul situațiilor de urgență, al evenimentelor majore în domeniul sănătății publice, care pot avea un impact grav asupra sănătății publice. Acest sistem trebuie să fie completat cu structuri îmbunătățite pentru a asigura gestionarea adecvată a crizelor în domeniul sănătății publice și pentru a coordona și a oferi consiliere cu privire la cercetarea și dezvoltarea medicamentelor care ar putea avea potențialul de a 
  atenua
  urgențele de sănătate publică. Pentru a facilita monitorizarea și raportarea deficitelor potențiale sau reale de medicamente și dispozitive medicale, agenția ar trebui să poată solicita și obține informații și date de la titularii autorizațiilor de introducere pe piață, producătorii și statele membre în cauză, prin intermediul punctelor de contact desemnate
  , evitând orice duplicare a informațiilor cerute și prezentate
  . |
| --- | --- |

(13)

Trebuie instituit un sistem armonizat de monitorizare a deficitelor de medicamente și dispozitive medicale, care va facilita accesul adecvat la medicamente și dispozitive medicale esențiale în timpul situațiilor de urgență, al evenimentelor majore în domeniul sănătății publice, care pot avea un impact grav asupra sănătății publice. Acest sistem trebuie să fie completat cu structuri îmbunătățite pentru a asigura gestionarea adecvată a crizelor în domeniul sănătății publice și pentru a coordona și a oferi consiliere cu privire la cercetarea și dezvoltarea medicamentelor care ar putea avea potențialul de a 
  atenua
  urgențele de sănătate publică. Pentru a facilita monitorizarea și raportarea deficitelor potențiale sau reale de medicamente și dispozitive medicale, agenția ar trebui să poată solicita și obține informații și date de la titularii autorizațiilor de introducere pe piață, producătorii și statele membre în cauză, prin intermediul punctelor de contact desemnate
  , evitând orice duplicare a informațiilor cerute și prezentate
  .

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (13a) | Pentru a facilita prevenirea, monitorizarea și raportarea deficitelor de medicamente, ar fi necesar ca Uniunea și statele membre să creeze o platformă electronică capabilă să determine volumul stocurilor existente în orice moment, precum și să detecteze, să anticipeze și să prevină deficitele de medicamente. Pentru a simplifica crearea unui astfel de sistem, ar putea fi trase învățăminte din proiecte precum CISMED, finanțat de Uniune prin programul Orizont Europa. Platforma ar trebui să le ofere autorităților naționale competente acces în timp real la informații despre cererile nesatisfăcute ale distribuitorilor angro, ale farmaciilor comunitare și ale farmaciilor spitalicești, transmițând date exacte, pentru a înțelege funcționarea lanțului de aprovizionare și pentru a anticipa eventualele deficite de medicamente. Platforma ar trebui să aibă rolul de portal unic prin care titularii autorizațiilor de introducere pe piață și distribuitorii angro să transmită, atunci când va fi pe deplin funcțională, informațiile necesare în timpul evenimentelor majore și al urgențelor de sănătate publică, pentru a mări eficiența și previzibilitatea în timpul crizelor și a accelera procesul decizional, evitând totodată suprapunerea eforturilor și impunerea de sarcini nejustificate tuturor părțile interesate. Pentru a facilita rolul de coordonare al agenției, platformele de monitorizare a aprovizionării din statele membre ar trebui să fie interoperabile și ar trebui ca informațiile pe care le conțin să fie introduse și în baza de date a Uniunii gestionată de agenție. Pentru a grăbi punerea în aplicare a sistemului la nivelul Uniunii și la nivel național, crearea și implementarea sa ar trebui sprijinite cu finanțare din partea Uniunii, printre altele, din programul „UE pentru sănătate” sau din Mecanismul de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Pentru a facilita prevenirea, monitorizarea și raportarea deficitelor de medicamente, ar fi necesar ca Uniunea și statele membre să creeze o platformă electronică capabilă să determine volumul stocurilor existente în orice moment, precum și să detecteze, să anticipeze și să prevină deficitele de medicamente. Pentru a simplifica crearea unui astfel de sistem, ar putea fi trase învățăminte din proiecte precum CISMED, finanțat de Uniune prin programul Orizont Europa. Platforma ar trebui să le ofere autorităților naționale competente acces în timp real la informații despre cererile nesatisfăcute ale distribuitorilor angro, ale farmaciilor comunitare și ale farmaciilor spitalicești, transmițând date exacte, pentru a înțelege funcționarea lanțului de aprovizionare și pentru a anticipa eventualele deficite de medicamente. Platforma ar trebui să aibă rolul de portal unic prin care titularii autorizațiilor de introducere pe piață și distribuitorii angro să transmită, atunci când va fi pe deplin funcțională, informațiile necesare în timpul evenimentelor majore și al urgențelor de sănătate publică, pentru a mări eficiența și previzibilitatea în timpul crizelor și a accelera procesul decizional, evitând totodată suprapunerea eforturilor și impunerea de sarcini nejustificate tuturor părțile interesate. Pentru a facilita rolul de coordonare al agenției, platformele de monitorizare a aprovizionării din statele membre ar trebui să fie interoperabile și ar trebui ca informațiile pe care le conțin să fie introduse și în baza de date a Uniunii gestionată de agenție. Pentru a grăbi punerea în aplicare a sistemului la nivelul Uniunii și la nivel național, crearea și implementarea sa ar trebui sprijinite cu finanțare din partea Uniunii, printre altele, din programul „UE pentru sănătate” sau din Mecanismul de redresare și reziliență instituit prin Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  .

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | În ceea ce privește medicamentele, în cadrul agenției trebuie instituit un grup de coordonare care să asigure un răspuns ferm la evenimente majore și să coordoneze acțiuni urgente la nivelul Uniunii în ceea ce privește gestionarea aspectelor legate de furnizarea medicamentelor. Grupul de coordonare trebuie să întocmească liste de medicamente esențiale pentru a asigura monitorizarea acestor produse și ar trebui să fie în măsură să furnizeze recomandări cu privire la măsurile care se impun, cu scopul de a garanta calitatea, siguranța și eficacitatea medicamentelor, precum și de a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

În ceea ce privește medicamentele, în cadrul agenției trebuie instituit un grup de coordonare care să asigure un răspuns ferm la evenimente majore și să coordoneze acțiuni urgente la nivelul Uniunii în ceea ce privește gestionarea aspectelor legate de furnizarea medicamentelor. Grupul de coordonare trebuie să întocmească liste de medicamente esențiale pentru a asigura monitorizarea acestor produse și ar trebui să fie în măsură să furnizeze recomandări cu privire la măsurile care se impun, cu scopul de a garanta calitatea, siguranța și eficacitatea medicamentelor, precum și de a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane.

| (15) | În ceea ce privește medicamentele, în cadrul agenției trebuie instituit un grup de coordonare care să asigure un răspuns ferm la evenimente majore și să coordoneze acțiuni urgente la nivelul Uniunii în ceea ce privește gestionarea aspectelor legate de furnizarea medicamentelor. Grupul de coordonare trebuie să întocmească liste de medicamente esențiale pentru a asigura monitorizarea acestor produse și ar trebui să fie în măsură să furnizeze
  consiliere și
  recomandări cu privire la măsurile care se impun, cu scopul de a garanta calitatea, siguranța și eficacitatea medicamentelor
  și aprovizionarea cu acestea
  , precum și de a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane. |
| --- | --- |

(15)

În ceea ce privește medicamentele, în cadrul agenției trebuie instituit un grup de coordonare care să asigure un răspuns ferm la evenimente majore și să coordoneze acțiuni urgente la nivelul Uniunii în ceea ce privește gestionarea aspectelor legate de furnizarea medicamentelor. Grupul de coordonare trebuie să întocmească liste de medicamente esențiale pentru a asigura monitorizarea acestor produse și ar trebui să fie în măsură să furnizeze
  consiliere și
  recomandări cu privire la măsurile care se impun, cu scopul de a garanta calitatea, siguranța și eficacitatea medicamentelor
  și aprovizionarea cu acestea
  , precum și de a asigura un nivel ridicat de protecție a sănătății umane.

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Activitatea grupului operativ pentru situații de urgență trebuie să fie separată de activitatea comitetelor științifice ale agenției și trebuie să fie realizată fără a aduce atingere evaluărilor științifice ale comitetelor în cauză. Grupul operativ pentru situații de urgență trebuie să ofere recomandări cu privire la utilizarea medicamentelor în lupta
  împotriva bolii care este responsabilă de criza
  în domeniul sănătății publice. Comitetul pentru medicamente de uz uman trebuie să poată utiliza aceste recomandări atunci când elaborează avize științifice cu privire la utilizarea în scop compasional sau utilizarea în alte scopuri a unui medicament, înainte de eliberarea autorizației de introducere pe piață. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Activitatea grupului operativ pentru situații de urgență trebuie să fie separată de activitatea comitetelor științifice ale agenției și trebuie să fie realizată fără a aduce atingere evaluărilor științifice ale comitetelor în cauză. Grupul operativ pentru situații de urgență trebuie să ofere recomandări cu privire la utilizarea medicamentelor în lupta
  împotriva bolii care este responsabilă de criza
  în domeniul sănătății publice. Comitetul pentru medicamente de uz uman trebuie să poată utiliza aceste recomandări atunci când elaborează avize științifice cu privire la utilizarea în scop compasional sau utilizarea în alte scopuri a unui medicament, înainte de eliberarea autorizației de introducere pe piață.

| (18) | Activitatea grupului operativ pentru situații de urgență trebuie să fie separată de activitatea comitetelor științifice ale agenției și trebuie să fie realizată fără a aduce atingere evaluărilor științifice ale comitetelor în cauză. Grupul operativ pentru situații de urgență trebuie să ofere recomandări cu privire la utilizarea medicamentelor în lupta
  pentru depășirea crizei
  în domeniul sănătății publice. Comitetul pentru medicamente de uz uman trebuie să poată utiliza aceste recomandări atunci când elaborează avize științifice cu privire la utilizarea în scop compasional sau utilizarea în alte scopuri a unui medicament, înainte de eliberarea autorizației de introducere pe piață.
  Grupul de coordonare privind deficitele de medicamente și siguranța acestora ar putea să se bazeze și pe activitatea grupului operativ pentru situații de urgență la elaborarea listelor de medicamente esențiale. |
| --- | --- |

(18)

Activitatea grupului operativ pentru situații de urgență trebuie să fie separată de activitatea comitetelor științifice ale agenției și trebuie să fie realizată fără a aduce atingere evaluărilor științifice ale comitetelor în cauză. Grupul operativ pentru situații de urgență trebuie să ofere recomandări cu privire la utilizarea medicamentelor în lupta
  pentru depășirea crizei
  în domeniul sănătății publice. Comitetul pentru medicamente de uz uman trebuie să poată utiliza aceste recomandări atunci când elaborează avize științifice cu privire la utilizarea în scop compasional sau utilizarea în alte scopuri a unui medicament, înainte de eliberarea autorizației de introducere pe piață.
  Grupul de coordonare privind deficitele de medicamente și siguranța acestora ar putea să se bazeze și pe activitatea grupului operativ pentru situații de urgență la elaborarea listelor de medicamente esențiale.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (19) | Instituirea grupului operativ pentru situații de urgență trebuie să se întemeieze pe sprijinul acordat de agenție în cursul pandemiei de COVID-19, în special în ceea ce privește consilierea științifică privind proiectarea studiilor clinice intervenționale și dezvoltarea produselor, precum și revizuirea „continuă”, și anume în permanență, a noilor elemente de probă care să permită o evaluare mai eficientă a medicamentelor, inclusiv a vaccinurilor, în timpul urgențelor de sănătate publică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Instituirea grupului operativ pentru situații de urgență trebuie să se întemeieze pe sprijinul acordat de agenție în cursul pandemiei de COVID-19, în special în ceea ce privește consilierea științifică privind proiectarea studiilor clinice intervenționale și dezvoltarea produselor, precum și revizuirea „continuă”, și anume în permanență, a noilor elemente de probă care să permită o evaluare mai eficientă a medicamentelor, inclusiv a vaccinurilor, în timpul urgențelor de sănătate publică.

| (19) | Instituirea grupului operativ pentru situații de urgență trebuie să se întemeieze pe sprijinul acordat de agenție în cursul pandemiei de COVID-19, în special în ceea ce privește consilierea științifică privind proiectarea studiilor clinice intervenționale și dezvoltarea produselor, precum și revizuirea „continuă”, și anume în permanență, a noilor elemente de probă care să permită o evaluare mai eficientă a medicamentelor, inclusiv a vaccinurilor, în timpul urgențelor de sănătate publică
  , garantând totodată un nivel ridicat de protecție a sănătății umane
  . |
| --- | --- |

(19)

Instituirea grupului operativ pentru situații de urgență trebuie să se întemeieze pe sprijinul acordat de agenție în cursul pandemiei de COVID-19, în special în ceea ce privește consilierea științifică privind proiectarea studiilor clinice intervenționale și dezvoltarea produselor, precum și revizuirea „continuă”, și anume în permanență, a noilor elemente de probă care să permită o evaluare mai eficientă a medicamentelor, inclusiv a vaccinurilor, în timpul urgențelor de sănătate publică
  , garantând totodată un nivel ridicat de protecție a sănătății umane
  .

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Considerentul 19 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19a) | Din experiența acumulată cu studiile clinice intervenționale în timpul pandemiei de COVID-19 s-a constatat că au existat foarte multe suprapuneri ale cercetărilor referitoare la aceleași intervenții, că s-au făcut o mulțime de studii clinice mici, că au fost subreprezentate grupuri importante ale populației, pe criterii de gen, vârstă, origine etnică sau comorbidități și că a lipsit colaborarea, lucru ce a creat riscul de a irosi cercetările. Pentru a îmbunătăți agenda cercetărilor clinice, autoritățile de reglementare internaționale au evidențiat că este nevoie de dovezi solide privind calitatea, eficacitatea și siguranța medicamentelor. Principala modalitate de a obține dovezi fiabile este prin desfășurarea unor studii clinice intervenționale randomizate și controlate de mare amploare, coordonate, bine concepute și finanțate corespunzător. Rezultatele și datele studiilor clinice intervenționale ar trebui făcute publice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19a)

Din experiența acumulată cu studiile clinice intervenționale în timpul pandemiei de COVID-19 s-a constatat că au existat foarte multe suprapuneri ale cercetărilor referitoare la aceleași intervenții, că s-au făcut o mulțime de studii clinice mici, că au fost subreprezentate grupuri importante ale populației, pe criterii de gen, vârstă, origine etnică sau comorbidități și că a lipsit colaborarea, lucru ce a creat riscul de a irosi cercetările. Pentru a îmbunătăți agenda cercetărilor clinice, autoritățile de reglementare internaționale au evidențiat că este nevoie de dovezi solide privind calitatea, eficacitatea și siguranța medicamentelor. Principala modalitate de a obține dovezi fiabile este prin desfășurarea unor studii clinice intervenționale randomizate și controlate de mare amploare, coordonate, bine concepute și finanțate corespunzător. Rezultatele și datele studiilor clinice intervenționale ar trebui făcute publice.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Considerentul 19 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (19b) | Faza studiilor clinice intervenționale în cursul căreia siguranța, eficacitatea și calitatea medicamentelor candidate sunt studiate pe subiecți umani reprezintă un pas esențial în dezvoltarea medicamentelor, inclusiv a vaccinurilor. Prin urmare, este important ca Regulamentul (UE) nr. 536/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  să fie aplicat pe deplin, în special în ceea ce privește lansarea unui sistem funcțional de informații privind studiile clinice intervenționale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19b)

Faza studiilor clinice intervenționale în cursul căreia siguranța, eficacitatea și calitatea medicamentelor candidate sunt studiate pe subiecți umani reprezintă un pas esențial în dezvoltarea medicamentelor, inclusiv a vaccinurilor. Prin urmare, este important ca Regulamentul (UE) nr. 536/2014 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  să fie aplicat pe deplin, în special în ceea ce privește lansarea unui sistem funcțional de informații privind studiile clinice intervenționale.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (20) | Entitățile de cercetare individuale pot conveni între ele sau în colaborare cu o altă parte, să acționeze în calitate de sponsor în vederea elaborării unui protocol de studiu clinic, armonizat la nivelul Uniunii, însă experiența acumulată în timpul pandemiei de COVID-19 a demonstrat că, din cauza lipsei unei entități unice care să își poată asuma toate responsabilitățile și activitățile unui sponsor la nivelul Uniunii, în contextul interacțiunilor cu mai multe state membre, materializarea inițiativelor de creare a unor studii multinaționale ample întâmpină probleme. Prin urmare, este
  oportun
  ca agenția să identifice și să faciliteze astfel de inițiative
  prin furnizarea consilierii
  cu privire la posibilitățile de a 
  acționa ca
  sponsor sau, după caz,
  de a defini
  responsabilitățile
  respective în calitate de cosponsori
  , în conformitate cu articolul 72 din Regulamentul (UE) nr. 536/2014. O astfel de abordare ar consolida mediul de cercetare în Uniune, promovând armonizarea și evitând întârzierile ulterioare în ceea ce privește integrarea rezultatelor cercetării în cadrul unei autorizații de introducere pe piață. Un sponsor din Uniune ar putea beneficia de fondurile de cercetare ale Uniunii disponibile la momentul urgenței de sănătate publică, precum și de rețelele de studiu clinic intervențional existente pentru a facilita dezvoltarea, aplicarea, transmiterea și desfășurarea studiului. Acest aspect poate fi deosebit de valoros pentru studiile efectuate de organizații care își desfășoară activitatea în domeniul cercetării sau al sănătății publice, la nivelul Uniunii sau la nivel internațional. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Entitățile de cercetare individuale pot conveni între ele sau în colaborare cu o altă parte, să acționeze în calitate de sponsor în vederea elaborării unui protocol de studiu clinic, armonizat la nivelul Uniunii, însă experiența acumulată în timpul pandemiei de COVID-19 a demonstrat că, din cauza lipsei unei entități unice care să își poată asuma toate responsabilitățile și activitățile unui sponsor la nivelul Uniunii, în contextul interacțiunilor cu mai multe state membre, materializarea inițiativelor de creare a unor studii multinaționale ample întâmpină probleme. Prin urmare, este
  oportun
  ca agenția să identifice și să faciliteze astfel de inițiative
  prin furnizarea consilierii
  cu privire la posibilitățile de a 
  acționa ca
  sponsor sau, după caz,
  de a defini
  responsabilitățile
  respective în calitate de cosponsori
  , în conformitate cu articolul 72 din Regulamentul (UE) nr. 536/2014. O astfel de abordare ar consolida mediul de cercetare în Uniune, promovând armonizarea și evitând întârzierile ulterioare în ceea ce privește integrarea rezultatelor cercetării în cadrul unei autorizații de introducere pe piață. Un sponsor din Uniune ar putea beneficia de fondurile de cercetare ale Uniunii disponibile la momentul urgenței de sănătate publică, precum și de rețelele de studiu clinic intervențional existente pentru a facilita dezvoltarea, aplicarea, transmiterea și desfășurarea studiului. Acest aspect poate fi deosebit de valoros pentru studiile efectuate de organizații care își desfășoară activitatea în domeniul cercetării sau al sănătății publice, la nivelul Uniunii sau la nivel internațional.

| (20) | Entitățile de cercetare individuale pot conveni între ele sau în colaborare cu o altă parte, să acționeze în calitate de sponsor în vederea elaborării unui protocol de studiu clinic, armonizat la nivelul Uniunii, însă experiența acumulată în timpul pandemiei de COVID-19 a demonstrat că, din cauza lipsei unei entități unice care să își poată asuma toate responsabilitățile și activitățile unui sponsor la nivelul Uniunii, în contextul interacțiunilor cu mai multe state membre, materializarea inițiativelor de creare a unor studii multinaționale ample întâmpină probleme.
  În acest sens, a fost lansată o nouă rețea de testare a vaccinurilor, finanțată de Uniune, numită VACCELERATE, având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 februarie 2021 intitulată „Incubatorul HERA: anticipând împreună amenințarea pe care o reprezintă variantele virusului care cauzează COVID-19”. Grupul operativ pentru situații de urgență ar trebui să se bazeze pe această rețea de studii clinice și pe alte rețele consacrate, cum ar fi Rețeaua directorilor agențiilor pentru medicamente, Grupul de facilitare și coordonare a studiilor clinice intervenționale și Rețeaua europeană de infrastructuri de cercetare clinică, pentru a se asigura că sunt generate rapid date adecvate privind noile medicamente, având în vedere o posibilă urgență de sănătate publică.
  Prin urmare, este
  imperios necesar
  ca agenția să identifice și să faciliteze astfel de inițiative
  oferind consiliere
  cu privire la posibilitățile de a 
  prelua rolul de
  sponsor sau, după caz,
  definind
  responsabilitățile
  cosponsorilor
  , în conformitate cu articolul 72 din Regulamentul (UE) nr. 536/2014
  , precum și să coordoneze elaborarea de protocoale pentru studiile clinice intervenționale. Grupul operativ pentru situații de urgență ar trebui să definească obiectivele de performanță cele mai relevante din punct de vedere clinic pentru vaccinuri și tratamente, care să fie măsurate în studii clinice intervenționale, în așa fel încât aceste vaccinuri și tratamente să poată îndeplini criteriile pentru intervenții eficace în domeniul sănătății publice
  . O astfel de abordare ar consolida mediul de cercetare în Uniune, promovând armonizarea și evitând întârzierile ulterioare în ceea ce privește integrarea rezultatelor cercetării în cadrul unei autorizații de introducere pe piață. Un sponsor din Uniune ar putea beneficia de fondurile de cercetare ale Uniunii disponibile la momentul urgenței de sănătate publică, precum și de rețelele de studiu clinic intervențional existente pentru a facilita dezvoltarea, aplicarea, transmiterea și desfășurarea studiului. Acest aspect poate fi deosebit de valoros pentru studiile efectuate de organizații care își desfășoară activitatea în domeniul cercetării sau al sănătății publice, la nivelul Uniunii sau la nivel internațional. |
| --- | --- |

(20)

Entitățile de cercetare individuale pot conveni între ele sau în colaborare cu o altă parte, să acționeze în calitate de sponsor în vederea elaborării unui protocol de studiu clinic, armonizat la nivelul Uniunii, însă experiența acumulată în timpul pandemiei de COVID-19 a demonstrat că, din cauza lipsei unei entități unice care să își poată asuma toate responsabilitățile și activitățile unui sponsor la nivelul Uniunii, în contextul interacțiunilor cu mai multe state membre, materializarea inițiativelor de creare a unor studii multinaționale ample întâmpină probleme.
  În acest sens, a fost lansată o nouă rețea de testare a vaccinurilor, finanțată de Uniune, numită VACCELERATE, având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 februarie 2021 intitulată „Incubatorul HERA: anticipând împreună amenințarea pe care o reprezintă variantele virusului care cauzează COVID-19”. Grupul operativ pentru situații de urgență ar trebui să se bazeze pe această rețea de studii clinice și pe alte rețele consacrate, cum ar fi Rețeaua directorilor agențiilor pentru medicamente, Grupul de facilitare și coordonare a studiilor clinice intervenționale și Rețeaua europeană de infrastructuri de cercetare clinică, pentru a se asigura că sunt generate rapid date adecvate privind noile medicamente, având în vedere o posibilă urgență de sănătate publică.
  Prin urmare, este
  imperios necesar
  ca agenția să identifice și să faciliteze astfel de inițiative
  oferind consiliere
  cu privire la posibilitățile de a 
  prelua rolul de
  sponsor sau, după caz,
  definind
  responsabilitățile
  cosponsorilor
  , în conformitate cu articolul 72 din Regulamentul (UE) nr. 536/2014
  , precum și să coordoneze elaborarea de protocoale pentru studiile clinice intervenționale. Grupul operativ pentru situații de urgență ar trebui să definească obiectivele de performanță cele mai relevante din punct de vedere clinic pentru vaccinuri și tratamente, care să fie măsurate în studii clinice intervenționale, în așa fel încât aceste vaccinuri și tratamente să poată îndeplini criteriile pentru intervenții eficace în domeniul sănătății publice
  . O astfel de abordare ar consolida mediul de cercetare în Uniune, promovând armonizarea și evitând întârzierile ulterioare în ceea ce privește integrarea rezultatelor cercetării în cadrul unei autorizații de introducere pe piață. Un sponsor din Uniune ar putea beneficia de fondurile de cercetare ale Uniunii disponibile la momentul urgenței de sănătate publică, precum și de rețelele de studiu clinic intervențional existente pentru a facilita dezvoltarea, aplicarea, transmiterea și desfășurarea studiului. Acest aspect poate fi deosebit de valoros pentru studiile efectuate de organizații care își desfășoară activitatea în domeniul cercetării sau al sănătății publice, la nivelul Uniunii sau la nivel internațional.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | De asemenea, prezentul regulament oferă agenției un rol de sprijinire a grupurilor de experți în domeniul dispozitivelor medicale desemnați în temeiul Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/1396 a Comisiei (12) pentru a furniza asistență științifică și tehnică independentă statelor membre, Comisiei, grupului de coordonare privind dispozitivele medicale (MDCG), organismelor notificate și producătorilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

De asemenea, prezentul regulament oferă agenției un rol de sprijinire a grupurilor de experți în domeniul dispozitivelor medicale desemnați în temeiul Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/1396 a Comisiei (12) pentru a furniza asistență științifică și tehnică independentă statelor membre, Comisiei, grupului de coordonare privind dispozitivele medicale (MDCG), organismelor notificate și producătorilor.

| (22) | De asemenea, prezentul regulament oferă agenției un rol de sprijinire a grupurilor de experți în domeniul dispozitivelor medicale desemnați în temeiul Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/1396 a Comisiei (12) pentru a furniza asistență științifică și tehnică independentă statelor membre, Comisiei, grupului de coordonare privind dispozitivele medicale (MDCG), organismelor notificate și producătorilor
  , susținând totodată transparența maximă ca o condiție pentru a încuraja încrederea în sistemul de reglementare al Uniunii
  . |
| --- | --- |

(22)

De asemenea, prezentul regulament oferă agenției un rol de sprijinire a grupurilor de experți în domeniul dispozitivelor medicale desemnați în temeiul Deciziei de punere în aplicare (UE) 2019/1396 a Comisiei (12) pentru a furniza asistență științifică și tehnică independentă statelor membre, Comisiei, grupului de coordonare privind dispozitivele medicale (MDCG), organismelor notificate și producătorilor
  , susținând totodată transparența maximă ca o condiție pentru a încuraja încrederea în sistemul de reglementare al Uniunii
  .

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Considerentul 22 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (22a) | Grupul operativ pentru situații de urgență ar trebui să revizuiască protocoalele studiilor clinice intervenționale și să îi consilieze pe dezvoltatori cu privire la studiile clinice intervenționale desfășurate în Uniune, oferindu-le îndrumări referitoare la criteriile și obiectivele relevante din punct de vedere clinic pentru vaccinuri și tratamente, astfel încât proiectarea studiilor clinice intervenționale să fie orientată către întrunirea criteriilor de eficacitate a intervențiilor în domeniul sănătății publice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22a)

Grupul operativ pentru situații de urgență ar trebui să revizuiască protocoalele studiilor clinice intervenționale și să îi consilieze pe dezvoltatori cu privire la studiile clinice intervenționale desfășurate în Uniune, oferindu-le îndrumări referitoare la criteriile și obiectivele relevante din punct de vedere clinic pentru vaccinuri și tratamente, astfel încât proiectarea studiilor clinice intervenționale să fie orientată către întrunirea criteriilor de eficacitate a intervențiilor în domeniul sănătății publice.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (24) | Având în vedere expertiza îndelungată și dovedită a agenției în domeniul medicamentelor, precum și experiența agenției dobândită în contextul colaborării cu numeroase grupuri de experți,
  stabilirea structurilor corespunzătoare
  în cadrul agenției
  se dovedește oportună în scopul de a monitoriza
  eventualele deficite de dispozitive medicale în contextul unei urgențe de sănătate publică
  , precum
  și
  pentru a oferi
  agenției
  un mandat
  de
  găzduire a grupurilor
  de experți în domeniul dispozitivelor medicale. Acest lucru ar permite sustenabilitatea pe termen lung a funcționării comitetelor și ar crea sinergii clare cu activitățile conexe de pregătire pentru situații de criză în domeniul medicamentelor. Structurile respective nu ar modifica în niciun fel sistemul de reglementare sau procedurile de luare a deciziilor în domeniul dispozitivelor medicale deja în vigoare la nivelul Uniunii, care ar trebui să se diferențieze în mod clar de cele în domeniul medicamentelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

Având în vedere expertiza îndelungată și dovedită a agenției în domeniul medicamentelor, precum și experiența agenției dobândită în contextul colaborării cu numeroase grupuri de experți,
  stabilirea structurilor corespunzătoare
  în cadrul agenției
  se dovedește oportună în scopul de a monitoriza
  eventualele deficite de dispozitive medicale în contextul unei urgențe de sănătate publică
  , precum
  și
  pentru a oferi
  agenției
  un mandat
  de
  găzduire a grupurilor
  de experți în domeniul dispozitivelor medicale. Acest lucru ar permite sustenabilitatea pe termen lung a funcționării comitetelor și ar crea sinergii clare cu activitățile conexe de pregătire pentru situații de criză în domeniul medicamentelor. Structurile respective nu ar modifica în niciun fel sistemul de reglementare sau procedurile de luare a deciziilor în domeniul dispozitivelor medicale deja în vigoare la nivelul Uniunii, care ar trebui să se diferențieze în mod clar de cele în domeniul medicamentelor.

| (24) | Având în vedere expertiza îndelungată și dovedită a agenției în domeniul medicamentelor, precum și experiența agenției dobândită în contextul colaborării cu numeroase grupuri de experți,
  este oportun să se înființeze
  în cadrul agenției
  structuri corespunzătoare care să monitorizeze
  eventualele deficite de dispozitive medicale în contextul unei urgențe de sănătate publică și
  să se încredințeze
  agenției
  mandatul
  de
  a găzdui grupuri
  de experți în domeniul dispozitivelor medicale
  . Ținând seama de cele de mai sus, toate entitățile naționale și, în cele din urmă, ale Uniunii care sunt implicate în crearea de stocuri de dispozitive medicale ar trebui să își raporteze stocurile către agenție.
  Acest lucru ar permite sustenabilitatea pe termen lung a funcționării comitetelor și ar crea sinergii clare cu activitățile conexe de pregătire pentru situații de criză în domeniul medicamentelor. Structurile respective nu ar modifica în niciun fel sistemul de reglementare sau procedurile de luare a deciziilor în domeniul dispozitivelor medicale deja în vigoare la nivelul Uniunii, care ar trebui să se diferențieze în mod clar de cele în domeniul medicamentelor. |
| --- | --- |

(24)

Având în vedere expertiza îndelungată și dovedită a agenției în domeniul medicamentelor, precum și experiența agenției dobândită în contextul colaborării cu numeroase grupuri de experți,
  este oportun să se înființeze
  în cadrul agenției
  structuri corespunzătoare care să monitorizeze
  eventualele deficite de dispozitive medicale în contextul unei urgențe de sănătate publică și
  să se încredințeze
  agenției
  mandatul
  de
  a găzdui grupuri
  de experți în domeniul dispozitivelor medicale
  . Ținând seama de cele de mai sus, toate entitățile naționale și, în cele din urmă, ale Uniunii care sunt implicate în crearea de stocuri de dispozitive medicale ar trebui să își raporteze stocurile către agenție.
  Acest lucru ar permite sustenabilitatea pe termen lung a funcționării comitetelor și ar crea sinergii clare cu activitățile conexe de pregătire pentru situații de criză în domeniul medicamentelor. Structurile respective nu ar modifica în niciun fel sistemul de reglementare sau procedurile de luare a deciziilor în domeniul dispozitivelor medicale deja în vigoare la nivelul Uniunii, care ar trebui să se diferențieze în mod clar de cele în domeniul medicamentelor.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (25) | Pentru a facilita activitatea și schimbul de informații în temeiul prezentului regulament, trebuie să se prevadă instituirea și gestionarea infrastructurilor informatice și a sinergiilor cu alte sisteme informatice existente sau în curs de dezvoltare, inclusiv cu platforma informatică EUDAMED privind dispozitivele medicale. De asemenea, activitatea în cauză trebuie să fie facilitată, după caz, prin intermediul noilor tehnologii digitale, cum ar fi modelele și simulările computaționale pentru studii clinice intervenționale, precum și prin intermediul datelor din cadrul Programului spațial al UE, cum ar fi serviciile de geolocalizare Galileo și datele de observare a Pământului generate de Copernicus. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Pentru a facilita activitatea și schimbul de informații în temeiul prezentului regulament, trebuie să se prevadă instituirea și gestionarea infrastructurilor informatice și a sinergiilor cu alte sisteme informatice existente sau în curs de dezvoltare, inclusiv cu platforma informatică EUDAMED privind dispozitivele medicale. De asemenea, activitatea în cauză trebuie să fie facilitată, după caz, prin intermediul noilor tehnologii digitale, cum ar fi modelele și simulările computaționale pentru studii clinice intervenționale, precum și prin intermediul datelor din cadrul Programului spațial al UE, cum ar fi serviciile de geolocalizare Galileo și datele de observare a Pământului generate de Copernicus.

| (25) | Pentru a facilita activitatea și schimbul de informații în temeiul prezentului regulament, trebuie să se prevadă instituirea și gestionarea infrastructurilor informatice și a sinergiilor cu alte sisteme informatice existente sau în curs de dezvoltare, inclusiv cu platforma informatică EUDAMED privind dispozitivele medicale
  , în paralel cu mai buna protejare a infrastructurii de date și cu descurajarea unor eventuale atacuri cibernetice
  . De asemenea, activitatea în cauză trebuie să fie facilitată, după caz, prin intermediul noilor tehnologii digitale, cum ar fi modelele și simulările computaționale pentru studii clinice intervenționale, precum și prin intermediul datelor din cadrul Programului spațial al UE, cum ar fi serviciile de geolocalizare Galileo și datele de observare a Pământului generate de Copernicus. |
| --- | --- |

(25)

Pentru a facilita activitatea și schimbul de informații în temeiul prezentului regulament, trebuie să se prevadă instituirea și gestionarea infrastructurilor informatice și a sinergiilor cu alte sisteme informatice existente sau în curs de dezvoltare, inclusiv cu platforma informatică EUDAMED privind dispozitivele medicale
  , în paralel cu mai buna protejare a infrastructurii de date și cu descurajarea unor eventuale atacuri cibernetice
  . De asemenea, activitatea în cauză trebuie să fie facilitată, după caz, prin intermediul noilor tehnologii digitale, cum ar fi modelele și simulările computaționale pentru studii clinice intervenționale, precum și prin intermediul datelor din cadrul Programului spațial al UE, cum ar fi serviciile de geolocalizare Galileo și datele de observare a Pământului generate de Copernicus.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (26) | Accesul și schimbul rapid
  de
  date
  privind sănătatea, inclusiv date
  generate în condiții reale, și anume date privind sănătatea generate în afara studiilor clinice intervenționale, sunt esențiale pentru a asigura gestionarea eficace a urgențelor de sănătate publică și a altor evenimente majore. Prezentul regulament trebuie să permită agenției să utilizeze și să faciliteze acest schimb și să participe la instituirea și funcționarea infrastructurii
  corespunzătoare
  spațiului european al datelor privind sănătatea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Accesul și schimbul rapid
  de
  date
  privind sănătatea, inclusiv date
  generate în condiții reale, și anume date privind sănătatea generate în afara studiilor clinice intervenționale, sunt esențiale pentru a asigura gestionarea eficace a urgențelor de sănătate publică și a altor evenimente majore. Prezentul regulament trebuie să permită agenției să utilizeze și să faciliteze acest schimb și să participe la instituirea și funcționarea infrastructurii
  corespunzătoare
  spațiului european al datelor privind sănătatea.

| (26) | Accesul
  rapid la datele privind sănătatea
  și schimbul rapid
  al acestor
  date
  , printre care se numără și datele
  generate în condiții reale, și anume date privind sănătatea generate în afara studiilor clinice intervenționale, sunt esențiale pentru a asigura gestionarea eficace a urgențelor de sănătate publică și a altor evenimente majore. Prezentul regulament trebuie să permită agenției să utilizeze și să faciliteze acest schimb și să participe la instituirea și funcționarea infrastructurii
  interoperabile a
  spațiului european al datelor privind sănătatea
  , profitând de întregul potențial al supercalculului, al inteligenței artificiale și al științei „big data” pentru a dezvolta modele predictive și a adopta decizii mai bune și mai rapide, fără a încălca drepturile la viață privată
  . |
| --- | --- |

(26)

Accesul
  rapid la datele privind sănătatea
  și schimbul rapid
  al acestor
  date
  , printre care se numără și datele
  generate în condiții reale, și anume date privind sănătatea generate în afara studiilor clinice intervenționale, sunt esențiale pentru a asigura gestionarea eficace a urgențelor de sănătate publică și a altor evenimente majore. Prezentul regulament trebuie să permită agenției să utilizeze și să faciliteze acest schimb și să participe la instituirea și funcționarea infrastructurii
  interoperabile a
  spațiului european al datelor privind sănătatea
  , profitând de întregul potențial al supercalculului, al inteligenței artificiale și al științei „big data” pentru a dezvolta modele predictive și a adopta decizii mai bune și mai rapide, fără a încălca drepturile la viață privată
  .

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Considerentul 26 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26a) | Pentru a înlesni desfășurarea sistematică și coerentă a unor schimburi fiabile de informații despre medicamente, identificarea medicamentelor de uz uman se va baza pe standardele Organizației Internaționale de Standardizare (ISO) pentru identificarea medicamentelor de uz uman (IDMP). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26a)

Pentru a înlesni desfășurarea sistematică și coerentă a unor schimburi fiabile de informații despre medicamente, identificarea medicamentelor de uz uman se va baza pe standardele Organizației Internaționale de Standardizare (ISO) pentru identificarea medicamentelor de uz uman (IDMP).

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Considerentul 26 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26b) | Gestionarea datelor sensibile, esențială pentru gestionarea potențialelor urgențe de sănătate publică, necesită un nivel ridicat de apărare de atacuri cibernetice. În toiul pandemiei de COVID-19, organizațiile sanitare s-au confruntat, și ele, cu amenințări amplificate la adresa securității cibernetice. Agenția însăși a fost ținta unui atac cibernetic care a provocat divulgarea pe internet a unora dintre documentele accesate ilegal referitoare la medicamentele și vaccinurile împotriva COVID-19 și aparținând unor părți terțe. Prin urmare, pentru a-i asigura funcționarea normală în permanență și mai cu seamă în urgențele de sănătate publică, agenția trebuie dotată cu un nivel ridicat de securitate la atacurile cibernetice. În acest scop, agenția ar trebui să stabilească un plan pentru a preveni, detecta și atenua atacurile cibernetice și pentru a răspunde la ele, astfel încât funcționarea sa să fie securizată în orice moment, prevenind totodată orice accesare ilegală a documentației aflate în posesia agenției. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26b)

Gestionarea datelor sensibile, esențială pentru gestionarea potențialelor urgențe de sănătate publică, necesită un nivel ridicat de apărare de atacuri cibernetice. În toiul pandemiei de COVID-19, organizațiile sanitare s-au confruntat, și ele, cu amenințări amplificate la adresa securității cibernetice. Agenția însăși a fost ținta unui atac cibernetic care a provocat divulgarea pe internet a unora dintre documentele accesate ilegal referitoare la medicamentele și vaccinurile împotriva COVID-19 și aparținând unor părți terțe. Prin urmare, pentru a-i asigura funcționarea normală în permanență și mai cu seamă în urgențele de sănătate publică, agenția trebuie dotată cu un nivel ridicat de securitate la atacurile cibernetice. În acest scop, agenția ar trebui să stabilească un plan pentru a preveni, detecta și atenua atacurile cibernetice și pentru a răspunde la ele, astfel încât funcționarea sa să fie securizată în orice moment, prevenind totodată orice accesare ilegală a documentației aflate în posesia agenției.

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Considerentul 26 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26c) | Din cauza caracterului sensibil al datelor privind sănătatea, agenția ar trebui să apere principiile în materie de protecție a datelor ale legalității, echității, transparenței, limitării scopului, reducerii la minimum a datelor, exactității, limitării legate de stocare, integrității și confidențialității și să garanteze că operațiunile sale de prelucrare a datelor respectă aceste principii. Dacă, în sensul prezentului regulament, este necesar să se prelucreze date cu caracter personal, acest lucru ar trebui realizat în conformitate cu dreptul Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal. Orice prelucrare de date cu caracter personal în temeiul prezentului regulament ar trebui să se facă în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679

   (1a)

  și cu Regulamentul (UE) 2018/1725

   (1b)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26c)

Din cauza caracterului sensibil al datelor privind sănătatea, agenția ar trebui să apere principiile în materie de protecție a datelor ale legalității, echității, transparenței, limitării scopului, reducerii la minimum a datelor, exactității, limitării legate de stocare, integrității și confidențialității și să garanteze că operațiunile sale de prelucrare a datelor respectă aceste principii. Dacă, în sensul prezentului regulament, este necesar să se prelucreze date cu caracter personal, acest lucru ar trebui realizat în conformitate cu dreptul Uniunii privind protecția datelor cu caracter personal. Orice prelucrare de date cu caracter personal în temeiul prezentului regulament ar trebui să se facă în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679

   (1a)

  și cu Regulamentul (UE) 2018/1725

   (1b)

  .

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Considerentul 26 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26d) | Este imperativ să se aplice măsuri ferme și standarde fiabile de asigurare a transparenței activităților de reglementare ale agenției pentru medicamentele și dispozitivele medicale care sunt incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Aceste măsuri ar trebui să includă publicarea în timp util a tuturor informațiilor pertinente privind produsele aprobate și a datelor clinice, inclusiv a protocoalelor complete ale studiilor clinice intervenționale. Agenția ar trebui să garanteze un nivel ridicat de transparență a componenței, recomandărilor, avizelor și deciziilor grupurilor de coordonare nou înființate și ale grupului operativ pentru situații de urgență. Membrii grupurilor de coordonare și ai grupului operativ pentru situații de urgență nu ar trebui să aibă interese financiare sau de altă natură ce le-ar putea afecta imparțialitatea în industria farmaceutică sau a dispozitivelor medicale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26d)

Este imperativ să se aplice măsuri ferme și standarde fiabile de asigurare a transparenței activităților de reglementare ale agenției pentru medicamentele și dispozitivele medicale care sunt incluse în domeniul de aplicare al prezentului regulament. Aceste măsuri ar trebui să includă publicarea în timp util a tuturor informațiilor pertinente privind produsele aprobate și a datelor clinice, inclusiv a protocoalelor complete ale studiilor clinice intervenționale. Agenția ar trebui să garanteze un nivel ridicat de transparență a componenței, recomandărilor, avizelor și deciziilor grupurilor de coordonare nou înființate și ale grupului operativ pentru situații de urgență. Membrii grupurilor de coordonare și ai grupului operativ pentru situații de urgență nu ar trebui să aibă interese financiare sau de altă natură ce le-ar putea afecta imparțialitatea în industria farmaceutică sau a dispozitivelor medicale.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Considerentul 26 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (26e) | Credibilitatea agenției și încrederea publicului în deciziile sale depind de un nivel ridicat de transparență. Ar trebui prevăzut deci să se recurgă proactiv la instrumente adecvate de comunicare cu publicul larg. În plus, pentru a obține și a păstra încrederea publicului, este esențial să existe standarde și măsuri consolidate și mai rapide de asigurare a transparenței organismelor de lucru ale agenției și a datelor clinice pentru evaluarea și supravegherea medicamentelor și a dispozitivelor medicale. Prezentul regulament stabilește un cadru pentru aceste standarde și măsuri consolidate de asigurare a transparenței, pe baza eforturilor, standardelor și măsurilor puse în practică de agenție în timpul pandemiei de COVID-19. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26e)

Credibilitatea agenției și încrederea publicului în deciziile sale depind de un nivel ridicat de transparență. Ar trebui prevăzut deci să se recurgă proactiv la instrumente adecvate de comunicare cu publicul larg. În plus, pentru a obține și a păstra încrederea publicului, este esențial să existe standarde și măsuri consolidate și mai rapide de asigurare a transparenței organismelor de lucru ale agenției și a datelor clinice pentru evaluarea și supravegherea medicamentelor și a dispozitivelor medicale. Prezentul regulament stabilește un cadru pentru aceste standarde și măsuri consolidate de asigurare a transparenței, pe baza eforturilor, standardelor și măsurilor puse în practică de agenție în timpul pandemiei de COVID-19.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Considerentul 27

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (27) | În timpul unei urgențe de sănătate publică sau în raport cu un eveniment major, agenția trebuie să asigure cooperarea cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor și cu alte agenții ale Uniunii, după caz. O astfel de cooperare trebuie să includă schimbul de date, inclusiv date privind previziunea epidemiologică, comunicarea regulată la nivel executiv și invitarea reprezentanților Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor și ai altor agenții ale Uniunii să participe la reuniunile grupului operativ pentru situații de urgență, ale grupului de coordonare pentru medicamente și ale grupului de coordonare pentru dispozitive medicale, după caz. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27)

În timpul unei urgențe de sănătate publică sau în raport cu un eveniment major, agenția trebuie să asigure cooperarea cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor și cu alte agenții ale Uniunii, după caz. O astfel de cooperare trebuie să includă schimbul de date, inclusiv date privind previziunea epidemiologică, comunicarea regulată la nivel executiv și invitarea reprezentanților Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor și ai altor agenții ale Uniunii să participe la reuniunile grupului operativ pentru situații de urgență, ale grupului de coordonare pentru medicamente și ale grupului de coordonare pentru dispozitive medicale, după caz.

| (27) | În timpul unei urgențe de sănătate publică sau în raport cu un eveniment major, agenția trebuie să asigure cooperarea cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor și cu alte agenții ale Uniunii, după caz. O astfel de cooperare trebuie să includă schimbul de date, inclusiv date privind previziunea epidemiologică, comunicarea regulată la nivel executiv și invitarea reprezentanților Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor și ai altor agenții ale Uniunii să participe la reuniunile grupului operativ pentru situații de urgență, ale grupului de coordonare pentru medicamente și ale grupului de coordonare pentru dispozitive medicale, după caz.
  Această cooperare ar trebui să includă și discuții strategice cu entitățile relevante ale Uniunii care sunt în măsură să stimuleze cercetarea și dezvoltarea unor soluții și tehnologii adecvate pentru a atenua efectele urgenței de sănătate publică sau ale evenimentului major ori pentru a preveni viitoare urgențe de sănătate publică sau evenimente majore similare, cum ar fi autoritatea UE pentru pregătire și răspuns în caz de urgență sanitară, propusă spre înființare. |
| --- | --- |

(27)

În timpul unei urgențe de sănătate publică sau în raport cu un eveniment major, agenția trebuie să asigure cooperarea cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor și cu alte agenții ale Uniunii, după caz. O astfel de cooperare trebuie să includă schimbul de date, inclusiv date privind previziunea epidemiologică, comunicarea regulată la nivel executiv și invitarea reprezentanților Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor și ai altor agenții ale Uniunii să participe la reuniunile grupului operativ pentru situații de urgență, ale grupului de coordonare pentru medicamente și ale grupului de coordonare pentru dispozitive medicale, după caz.
  Această cooperare ar trebui să includă și discuții strategice cu entitățile relevante ale Uniunii care sunt în măsură să stimuleze cercetarea și dezvoltarea unor soluții și tehnologii adecvate pentru a atenua efectele urgenței de sănătate publică sau ale evenimentului major ori pentru a preveni viitoare urgențe de sănătate publică sau evenimente majore similare, cum ar fi autoritatea UE pentru pregătire și răspuns în caz de urgență sanitară, propusă spre înființare.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Considerentul 27 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (27a) | În timpul unei urgențe de sănătate publică sau în raport cu un eveniment major, agenția ar trebui să permită schimburile periodice de informații cu industria, cu actorii pertinenți din lanțul de aprovizionare farmaceutic, cu reprezentanții personalului medico-sanitar, cu pacienții și consumatorii, pentru a garanta că se desfășoară din timp discuții despre potențialele deficite de medicamente de pe piață și constrângerile legate de aprovizionare, astfel încât să permită o coordonare și sinergii mai bune pentru a atenua și a reacționa la urgența de sănătate publică sau la evenimentul major. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27a)

În timpul unei urgențe de sănătate publică sau în raport cu un eveniment major, agenția ar trebui să permită schimburile periodice de informații cu industria, cu actorii pertinenți din lanțul de aprovizionare farmaceutic, cu reprezentanții personalului medico-sanitar, cu pacienții și consumatorii, pentru a garanta că se desfășoară din timp discuții despre potențialele deficite de medicamente de pe piață și constrângerile legate de aprovizionare, astfel încât să permită o coordonare și sinergii mai bune pentru a atenua și a reacționa la urgența de sănătate publică sau la evenimentul major.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Considerentul 27 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (27b) | Având în vedere că pandemia de COVID-19 nu s-a încheiat și că durata și evoluția crizelor sanitare, cum ar fi pandemiile, sunt incerte, ar trebui să se prevadă o analiză a eficacității funcționării structurilor și mecanismelor instituite în conformitate cu prezentul regulament. Pe baza analizei respective, structurile și mecanismele ar trebui modificate, dacă este cazul. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27b)

Având în vedere că pandemia de COVID-19 nu s-a încheiat și că durata și evoluția crizelor sanitare, cum ar fi pandemiile, sunt incerte, ar trebui să se prevadă o analiză a eficacității funcționării structurilor și mecanismelor instituite în conformitate cu prezentul regulament. Pe baza analizei respective, structurile și mecanismele ar trebui modificate, dacă este cazul.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Considerentul 29

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (29) | Pentru a se asigura că sunt disponibile suficiente resurse pentru activitățile prevăzute în prezentul regulament, cheltuielile agenției trebuie acoperite din contribuția din partea Uniunii la veniturile agenției. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(29)

Pentru a se asigura că sunt disponibile suficiente resurse pentru activitățile prevăzute în prezentul regulament, cheltuielile agenției trebuie acoperite din contribuția din partea Uniunii la veniturile agenției.

| (29) | Pentru a se asigura că sunt disponibile suficiente resurse
  , inclusiv personal și expertiză adecvate,
  pentru activitățile prevăzute în prezentul regulament, cheltuielile agenției trebuie acoperite din contribuția din partea Uniunii la veniturile agenției. |
| --- | --- |

(29)

Pentru a se asigura că sunt disponibile suficiente resurse
  , inclusiv personal și expertiză adecvate,
  pentru activitățile prevăzute în prezentul regulament, cheltuielile agenției trebuie acoperite din contribuția din partea Uniunii la veniturile agenției.

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | pregătirea
  și gestionarea impactului evenimentelor majore asupra medicamentelor de uz uman și al situațiilor de urgență de sănătate publică asupra medicamentelor de uz uman și asupra dispozitivelor medicale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(a)

pregătirea
  și gestionarea impactului evenimentelor majore asupra medicamentelor de uz uman și al situațiilor de urgență de sănătate publică asupra medicamentelor de uz uman și asupra dispozitivelor medicale;

| (a) | prevenirea, pregătirea, coordonarea
  și gestionarea
  la nivelul Uniunii a
  impactului evenimentelor majore asupra medicamentelor de uz uman și al situațiilor de urgență de sănătate publică asupra medicamentelor de uz uman și asupra dispozitivelor medicale; |
| --- | --- |

(a)

prevenirea, pregătirea, coordonarea
  și gestionarea
  la nivelul Uniunii a
  impactului evenimentelor majore asupra medicamentelor de uz uman și al situațiilor de urgență de sănătate publică asupra medicamentelor de uz uman și asupra dispozitivelor medicale;

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | monitorizarea și raportarea deficitelor de medicamente de uz uman și de dispozitive medicale; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

monitorizarea și raportarea deficitelor de medicamente de uz uman și de dispozitive medicale;

| (b) | prevenirea,
  monitorizarea și raportarea deficitelor de medicamente de uz uman și de dispozitive medicale
  esențiale
  ; |
| --- | --- |

(b)

prevenirea,
  monitorizarea și raportarea deficitelor de medicamente de uz uman și de dispozitive medicale
  esențiale
  ;

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | crearea unei baze de date interoperabile și digitale la nivelul Uniunii pentru a monitoriza deficitele de medicamente și a le raporta; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

crearea unei baze de date interoperabile și digitale la nivelul Uniunii pentru a monitoriza deficitele de medicamente și a le raporta;

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera b a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ba) | „produs medicinal veterinar” înseamnă un produs medicinal veterinar astfel cum este definit la articolul 4 punctul 1 din Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  ; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ba)

„produs medicinal veterinar” înseamnă un produs medicinal veterinar astfel cum este definit la articolul 4 punctul 1 din Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului

   (1a)

  ;

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | „ofertă” înseamnă volumul total al stocului de medicamente sau de dispozitive medicale individuale introduse pe piață de un titular al autorizației de introducere pe piață sau de un producător; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(ca)

„ofertă” înseamnă volumul total al stocului de medicamente sau de dispozitive medicale individuale introduse pe piață de un titular al autorizației de introducere pe piață sau de un producător;

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera c b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (cb) | „cerere” se referă la cererea unui medicament sau unui dispozitiv din partea unui membru al personalului medico-sanitar sau a unui pacient, ca răspuns la o necesitate clinică. Pentru ca cererea să fie acoperită în mod satisfăcător, medicamentul sau dispozitivul medical va trebui achiziționat la timp și într-o cantitate suficientă pentru a permite continuitatea îngrijirii optime a pacienților. Distribuitorii angro constituie de obicei o verigă de aprovizionare esențială între titularii de autorizații de introducere pe piață sau producători și utilizatorii de medicamente sau dispozitive medicale, iar în aceste cazuri, pentru a estima cererea, ar trebui luată în considerare cantitatea cerută în comenzile angro; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(cb)

„cerere” se referă la cererea unui medicament sau unui dispozitiv din partea unui membru al personalului medico-sanitar sau a unui pacient, ca răspuns la o necesitate clinică. Pentru ca cererea să fie acoperită în mod satisfăcător, medicamentul sau dispozitivul medical va trebui achiziționat la timp și într-o cantitate suficientă pentru a permite continuitatea îngrijirii optime a pacienților. Distribuitorii angro constituie de obicei o verigă de aprovizionare esențială între titularii de autorizații de introducere pe piață sau producători și utilizatorii de medicamente sau dispozitive medicale, iar în aceste cazuri, pentru a estima cererea, ar trebui luată în considerare cantitatea cerută în comenzile angro;

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | „deficit” înseamnă că oferta unui medicament de uz uman sau a unui dispozitiv medical nu satisface cererea pentru respectivul medicament sau dispozitiv medical; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(d)

„deficit” înseamnă că oferta unui medicament de uz uman sau a unui dispozitiv medical nu satisface cererea pentru respectivul medicament sau dispozitiv medical;

| (d) | „deficit” înseamnă că oferta unui medicament de uz uman sau a unui dispozitiv medical nu satisface cererea pentru respectivul medicament sau dispozitiv medical
  la nivel medical, indiferent de cauză
  ; |
| --- | --- |

(d)

„deficit” înseamnă că oferta unui medicament de uz uman sau a unui dispozitiv medical nu satisface cererea pentru respectivul medicament sau dispozitiv medical
  la nivel medical, indiferent de cauză
  ;

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 2 – paragraful 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | „eveniment major” înseamnă un eveniment care ar putea prezenta un risc grav pentru sănătatea publică în ceea ce privește medicamentele în mai multe state membre. Un astfel de eveniment se referă la o amenințare mortală sau gravă la adresa sănătății, fiind de origine biologică, chimică, de mediu sau de altă natură, care poate afecta furnizarea
  medicamentelor
  sau calitatea, siguranța și eficacitatea acestora. Un astfel de eveniment poate genera un deficit de medicamente în mai multe state membre și necesită o coordonare urgentă la nivelul Uniunii în vederea asigurării unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(f)

„eveniment major” înseamnă un eveniment care ar putea prezenta un risc grav pentru sănătatea publică în ceea ce privește medicamentele în mai multe state membre. Un astfel de eveniment se referă la o amenințare mortală sau gravă la adresa sănătății, fiind de origine biologică, chimică, de mediu sau de altă natură, care poate afecta furnizarea
  medicamentelor
  sau calitatea, siguranța și eficacitatea acestora. Un astfel de eveniment poate genera un deficit de medicamente în mai multe state membre și necesită o coordonare urgentă la nivelul Uniunii în vederea asigurării unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane.

| (f) | „eveniment major” înseamnă un eveniment care ar putea prezenta un risc grav pentru sănătatea publică în ceea ce privește medicamentele în mai multe state membre. Un astfel de eveniment se referă la o amenințare mortală sau gravă la adresa sănătății, fiind de origine biologică, chimică, de mediu sau de altă natură, care poate afecta
  fabricarea,
  furnizarea
  , cererea de medicamente
  sau calitatea, siguranța și eficacitatea acestora. Un astfel de eveniment poate genera un deficit de medicamente în mai multe state membre și necesită o coordonare urgentă la nivelul Uniunii în vederea asigurării unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane.
  Problemele recurente legate de aprovizionarea cu medicamente sunt excluse din domeniul de aplicare al acestei definiții. |
| --- | --- |

(f)

„eveniment major” înseamnă un eveniment care ar putea prezenta un risc grav pentru sănătatea publică în ceea ce privește medicamentele în mai multe state membre. Un astfel de eveniment se referă la o amenințare mortală sau gravă la adresa sănătății, fiind de origine biologică, chimică, de mediu sau de altă natură, care poate afecta
  fabricarea,
  furnizarea
  , cererea de medicamente
  sau calitatea, siguranța și eficacitatea acestora. Un astfel de eveniment poate genera un deficit de medicamente în mai multe state membre și necesită o coordonare urgentă la nivelul Uniunii în vederea asigurării unui nivel ridicat de protecție a sănătății umane.
  Problemele recurente legate de aprovizionarea cu medicamente sunt excluse din domeniul de aplicare al acestei definiții.

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Prin prezentul se înființează în cadrul agenției grupul de coordonare privind deficitele de medicamente și siguranța acestora (denumit în continuare „grupul de coordonare pentru medicamente”). Acesta se reunește fie față în față, fie la distanță, în vederea pregătirii pentru o urgență de sănătate publică sau în timpul desfășurării acesteia, ori ca urmare a unei cereri de asistență, astfel cum este menționată la articolul 4 alineatul (3). Agenția asigură secretariatul acestuia. | 1.   Prin prezentul se înființează în cadrul agenției grupul de coordonare privind deficitele de medicamente și siguranța acestora (denumit în continuare „grupul de coordonare pentru medicamente”). Acesta se reunește
  la intervale regulate
  fie față în față, fie la distanță,
  și ori de câte ori situația impune acest lucru
  în vederea pregătirii pentru o urgență de sănătate publică sau în timpul desfășurării acesteia, ori ca urmare a unei cereri de asistență, astfel cum este menționată la articolul 4 alineatul (3). Agenția asigură secretariatul acestuia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Prin prezentul se înființează în cadrul agenției grupul de coordonare privind deficitele de medicamente și siguranța acestora (denumit în continuare „grupul de coordonare pentru medicamente”). Acesta se reunește fie față în față, fie la distanță, în vederea pregătirii pentru o urgență de sănătate publică sau în timpul desfășurării acesteia, ori ca urmare a unei cereri de asistență, astfel cum este menționată la articolul 4 alineatul (3). Agenția asigură secretariatul acestuia.

1.   Prin prezentul se înființează în cadrul agenției grupul de coordonare privind deficitele de medicamente și siguranța acestora (denumit în continuare „grupul de coordonare pentru medicamente”). Acesta se reunește
  la intervale regulate
  fie față în față, fie la distanță,
  și ori de câte ori situația impune acest lucru
  în vederea pregătirii pentru o urgență de sănătate publică sau în timpul desfășurării acesteia, ori ca urmare a unei cereri de asistență, astfel cum este menționată la articolul 4 alineatul (3). Agenția asigură secretariatul acestuia.

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2

Articolul 3 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Grupul de coordonare pentru medicamente este format dintr-un reprezentant al agenției, un reprezentant al Comisiei și un reprezentant de rang înalt din fiecare stat membru. Fiecare stat membru își desemnează reprezentantul. Membrii pot fi însoțiți de experți în domenii științifice sau tehnice specifice. | 2.   Grupul de coordonare pentru medicamente este format dintr-un reprezentant al agenției, un reprezentant al Comisiei și un reprezentant
  autorizat
  de rang înalt din fiecare stat membru. Fiecare stat membru își desemnează reprezentantul. Membrii pot fi însoțiți de experți în domenii științifice sau tehnice specifice.
  Grupul de coordonare pentru medicamente include și un reprezentant al Grupului de lucru al Agenției cu organizațiile pacienților și consumatorilor (PCWP) și un reprezentant al Grupului de lucru al Agenției cu reprezentanții organizațiilor personalului medico-sanitar (HCPWP) ca observatori. Lista membrilor grupului de coordonare pentru medicamente este transparentă și publicată pe portalul internet al Agenției. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Grupul de coordonare pentru medicamente este format dintr-un reprezentant al agenției, un reprezentant al Comisiei și un reprezentant de rang înalt din fiecare stat membru. Fiecare stat membru își desemnează reprezentantul. Membrii pot fi însoțiți de experți în domenii științifice sau tehnice specifice.

2.   Grupul de coordonare pentru medicamente este format dintr-un reprezentant al agenției, un reprezentant al Comisiei și un reprezentant
  autorizat
  de rang înalt din fiecare stat membru. Fiecare stat membru își desemnează reprezentantul. Membrii pot fi însoțiți de experți în domenii științifice sau tehnice specifice.
  Grupul de coordonare pentru medicamente include și un reprezentant al Grupului de lucru al Agenției cu organizațiile pacienților și consumatorilor (PCWP) și un reprezentant al Grupului de lucru al Agenției cu reprezentanții organizațiilor personalului medico-sanitar (HCPWP) ca observatori. Lista membrilor grupului de coordonare pentru medicamente este transparentă și publicată pe portalul internet al Agenției.

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3

Articolul 3 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Grupul de coordonare pentru medicamente este prezidat de agenție.
  Președintele
  poate
  invita
  părți terțe, inclusiv reprezentanți ai grupurilor de interese în domeniul medicamentelor
  și
  titulari ai autorizațiilor de introducere pe piață, pentru a participa la reuniunile sale. | 3.   Grupul de coordonare pentru medicamente este prezidat de agenție.
  Orice membru al grupului de coordonare pentru medicamente
  poate
  propune președintelui să invite
  părți terțe, inclusiv reprezentanți ai grupurilor de interese în domeniul medicamentelor, titulari ai autorizațiilor de introducere pe piață,
  distribuitori angro, sau orice alt actor pertinent din lanțul de aprovizionare cu produse farmaceutice, reprezentanți ai personalului medico-sanitar, ai pacienților și ai consumatorilor,
  pentru a participa la reuniunile sale
  , dacă contribuția lor poate constitui o bază pentru dezbaterile din cadrul grupului de coordonare pentru medicamente
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Grupul de coordonare pentru medicamente este prezidat de agenție.
  Președintele
  poate
  invita
  părți terțe, inclusiv reprezentanți ai grupurilor de interese în domeniul medicamentelor
  și
  titulari ai autorizațiilor de introducere pe piață, pentru a participa la reuniunile sale.

3.   Grupul de coordonare pentru medicamente este prezidat de agenție.
  Orice membru al grupului de coordonare pentru medicamente
  poate
  propune președintelui să invite
  părți terțe, inclusiv reprezentanți ai grupurilor de interese în domeniul medicamentelor, titulari ai autorizațiilor de introducere pe piață,
  distribuitori angro, sau orice alt actor pertinent din lanțul de aprovizionare cu produse farmaceutice, reprezentanți ai personalului medico-sanitar, ai pacienților și ai consumatorilor,
  pentru a participa la reuniunile sale
  , dacă contribuția lor poate constitui o bază pentru dezbaterile din cadrul grupului de coordonare pentru medicamente
  .

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 3 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Grupul de coordonare pentru medicamente garantează o comunicare deschisă și o cooperare strânsă cu titularii autorizațiilor de introducere pe piață, cu producătorii, cu actorii competenți din lanțul de aprovizionare farmaceutic și cu reprezentanții personalului medico-sanitar, ai pacienților și ai consumatorilor, cu scopul de a permite notificarea sau identificarea timpurie a deficitelor potențiale sau reale de medicamente considerate esențiale pe parcursul unui eveniment major sau al unei urgențe de sănătate publică prevăzute la articolul 6. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Grupul de coordonare pentru medicamente garantează o comunicare deschisă și o cooperare strânsă cu titularii autorizațiilor de introducere pe piață, cu producătorii, cu actorii competenți din lanțul de aprovizionare farmaceutic și cu reprezentanții personalului medico-sanitar, ai pacienților și ai consumatorilor, cu scopul de a permite notificarea sau identificarea timpurie a deficitelor potențiale sau reale de medicamente considerate esențiale pe parcursul unui eveniment major sau al unei urgențe de sănătate publică prevăzute la articolul 6.

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 6

Articolul 3 – alineatul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 6.   Grupul de coordonare pentru medicamente este responsabil de îndeplinirea sarcinilor menționate la articolul 4
  alineatul
   (4) și la articolele 5-8. | 6.   Grupul de coordonare pentru medicamente este responsabil de îndeplinirea sarcinilor menționate la articolul 4
  alineatele (3) și
  (4) și la articolele 5-8. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6.   Grupul de coordonare pentru medicamente este responsabil de îndeplinirea sarcinilor menționate la articolul 4
  alineatul
   (4) și la articolele 5-8.

6.   Grupul de coordonare pentru medicamente este responsabil de îndeplinirea sarcinilor menționate la articolul 4
  alineatele (3) și
  (4) și la articolele 5-8.

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 6 a (nou)

Articolul 3 – alineatul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Grupul de coordonare pentru medicamente se poate consulta cu Comitetul pentru produse medicinale veterinare ori de câte ori consideră necesar pentru a face față urgențelor de sănătate publică legate de zoonoze sau de boli care afectează doar animalele și care au sau pot avea un impact major asupra sănătății umane. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6a.
     
  Grupul de coordonare pentru medicamente se poate consulta cu Comitetul pentru produse medicinale veterinare ori de câte ori consideră necesar pentru a face față urgențelor de sănătate publică legate de zoonoze sau de boli care afectează doar animalele și care au sau pot avea un impact major asupra sănătății umane.

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 6 b (nou)

Articolul 3 – alineatul 6 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Membrii grupului de coordonare pentru medicamente nu au interese financiare sau de altă natură în industria farmaceutică ce le-ar putea afecta imparțialitatea. Aceștia acționează în interesul public și în mod independent și prezintă o declarație anuală a intereselor lor financiare pe care o actualizează ori de câte ori apare o modificare relevantă. Toate interesele indirecte care ar putea să aibă legătură cu industria farmaceutică sunt înscrise într-un registru ținut de agenție și care este accesibil publicului la cerere. Declarația de interese este pusă la dispoziția publicului pe portalul web al agenției. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6b.
     
  Membrii grupului de coordonare pentru medicamente nu au interese financiare sau de altă natură în industria farmaceutică ce le-ar putea afecta imparțialitatea. Aceștia acționează în interesul public și în mod independent și prezintă o declarație anuală a intereselor lor financiare pe care o actualizează ori de câte ori apare o modificare relevantă. Toate interesele indirecte care ar putea să aibă legătură cu industria farmaceutică sunt înscrise într-un registru ținut de agenție și care este accesibil publicului la cerere. Declarația de interese este pusă la dispoziția publicului pe portalul web al agenției.

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 1

Articolul 4 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Agenția monitorizează în permanență orice eveniment care poate genera un eveniment major sau o urgență de sănătate publică. | 1.   Agenția monitorizează în permanență orice eveniment care poate genera un eveniment major sau o urgență de sănătate publică
  , în coordonare cu autoritățile naționale competente. În această privință, agenția cooperează îndeaproape cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și cu alte agenții ale Uniunii, după caz. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Agenția monitorizează în permanență orice eveniment care poate genera un eveniment major sau o urgență de sănătate publică.

1.   Agenția monitorizează în permanență orice eveniment care poate genera un eveniment major sau o urgență de sănătate publică
  , în coordonare cu autoritățile naționale competente. În această privință, agenția cooperează îndeaproape cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC) și cu alte agenții ale Uniunii, după caz.

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2

Articolul 4 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Pentru a facilita sarcina de monitorizare menționată la alineatul (1), autoritățile naționale competente, prin intermediul punctelor unice de contact menționate la articolul 3 alineatul (5), transmit agenției, pe baza criteriilor de raportare prevăzute de agenție în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (b), un raport referitor la orice eveniment, inclusiv deficitul de medicamente într-un anumit stat membru, care poate genera un eveniment major sau o urgență de sănătate publică. În cazul în care o autoritate națională competentă informează agenția cu privire la un deficit de medicamente într-un anumit stat membru, aceasta furnizează agenției toate informațiile primite de la titularul autorizației de introducere pe piață, în conformitate cu articolul 23a din Directiva 2001/83/CE. Pe baza unui raport al unui eveniment transmis de o autoritate națională competentă și pentru a înțelege impactul evenimentului în alte state membre, agenția poate solicita informații din partea autorităților naționale competente, prin intermediul grupului de lucru menționat la articolul 3 alineatul (5). | 2.   Pentru a facilita sarcina de monitorizare menționată la alineatul (1), autoritățile naționale competente, prin intermediul punctelor unice de contact menționate la articolul 3 alineatul (5)
  sau al bazei de date menționate la articolul 12a, după ce devine pe deplin funcțională
  , transmit agenției
  , fără întârziere
  , pe baza criteriilor de raportare prevăzute de agenție în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (b), un raport referitor la orice eveniment, inclusiv deficitul de medicamente într-un anumit stat membru, care poate genera un eveniment major sau o urgență de sănătate publică. În cazul în care o autoritate națională competentă informează agenția cu privire la un deficit de medicamente într-un anumit stat membru, aceasta furnizează agenției toate informațiile primite de la titularul autorizației de introducere pe piață, în conformitate cu articolul 23a din Directiva 2001/83/CE. Pe baza unui raport al unui eveniment transmis de o autoritate națională competentă și pentru a înțelege impactul evenimentului în alte state membre, agenția poate solicita informații din partea autorităților naționale competente, prin intermediul grupului de lucru menționat la articolul 3 alineatul (5). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Pentru a facilita sarcina de monitorizare menționată la alineatul (1), autoritățile naționale competente, prin intermediul punctelor unice de contact menționate la articolul 3 alineatul (5), transmit agenției, pe baza criteriilor de raportare prevăzute de agenție în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (b), un raport referitor la orice eveniment, inclusiv deficitul de medicamente într-un anumit stat membru, care poate genera un eveniment major sau o urgență de sănătate publică. În cazul în care o autoritate națională competentă informează agenția cu privire la un deficit de medicamente într-un anumit stat membru, aceasta furnizează agenției toate informațiile primite de la titularul autorizației de introducere pe piață, în conformitate cu articolul 23a din Directiva 2001/83/CE. Pe baza unui raport al unui eveniment transmis de o autoritate națională competentă și pentru a înțelege impactul evenimentului în alte state membre, agenția poate solicita informații din partea autorităților naționale competente, prin intermediul grupului de lucru menționat la articolul 3 alineatul (5).

2.   Pentru a facilita sarcina de monitorizare menționată la alineatul (1), autoritățile naționale competente, prin intermediul punctelor unice de contact menționate la articolul 3 alineatul (5)
  sau al bazei de date menționate la articolul 12a, după ce devine pe deplin funcțională
  , transmit agenției
  , fără întârziere
  , pe baza criteriilor de raportare prevăzute de agenție în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (b), un raport referitor la orice eveniment, inclusiv deficitul de medicamente într-un anumit stat membru, care poate genera un eveniment major sau o urgență de sănătate publică. În cazul în care o autoritate națională competentă informează agenția cu privire la un deficit de medicamente într-un anumit stat membru, aceasta furnizează agenției toate informațiile primite de la titularul autorizației de introducere pe piață, în conformitate cu articolul 23a din Directiva 2001/83/CE. Pe baza unui raport al unui eveniment transmis de o autoritate națională competentă și pentru a înțelege impactul evenimentului în alte state membre, agenția poate solicita informații din partea autorităților naționale competente, prin intermediul grupului de lucru menționat la articolul 3 alineatul (5).

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 3

Articolul 4 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cazul în care agenția consideră că se impune abordarea unui eveniment major real sau iminent, aceasta informează Comisia și statele membre în acest sens. Comisia, din proprie inițiativă sau în urma unei cereri din partea unuia sau a mai multor state membre, sau directorul executiv al agenției
  poate solicita
  asistența grupului de coordonare pentru medicamente în vederea
  abordării
  evenimentului major. | 3.   În cazul în care agenția consideră că se impune abordarea unui eveniment major real sau iminent, aceasta informează Comisia și statele membre în acest sens. Comisia, din proprie inițiativă sau în urma unei cereri din partea unuia sau a mai multor state membre, sau directorul executiv al Agenției
  solicită atunci
  asistența grupului de coordonare pentru medicamente în vederea
  analizării informațiilor disponibile. Pe baza analizei informațiilor, grupul de coordonare pentru medicamente poate propune Comisiei recunoașterea oficială a
  evenimentului major
  și, în conformitate cu articolul 5, emite recomandări pentru gestionarea acestuia
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În cazul în care agenția consideră că se impune abordarea unui eveniment major real sau iminent, aceasta informează Comisia și statele membre în acest sens. Comisia, din proprie inițiativă sau în urma unei cereri din partea unuia sau a mai multor state membre, sau directorul executiv al agenției
  poate solicita
  asistența grupului de coordonare pentru medicamente în vederea
  abordării
  evenimentului major.

3.   În cazul în care agenția consideră că se impune abordarea unui eveniment major real sau iminent, aceasta informează Comisia și statele membre în acest sens. Comisia, din proprie inițiativă sau în urma unei cereri din partea unuia sau a mai multor state membre, sau directorul executiv al Agenției
  solicită atunci
  asistența grupului de coordonare pentru medicamente în vederea
  analizării informațiilor disponibile. Pe baza analizei informațiilor, grupul de coordonare pentru medicamente poate propune Comisiei recunoașterea oficială a
  evenimentului major
  și, în conformitate cu articolul 5, emite recomandări pentru gestionarea acestuia
  .

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – paragraful 2

Articolul 5 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Grupul de coordonare pentru medicamente oferă consiliere Comisiei și statelor membre în ceea ce privește orice măsuri adecvate pe care le consideră că se impun a fi întreprinse la nivelul Uniunii cu privire la medicamentele în cauză, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2001/83/CE sau ale Regulamentului (CE) nr. 726/2004 (18). | Grupul de coordonare pentru medicamente oferă consiliere
  și recomandări
  Comisiei și statelor membre în ceea ce privește orice măsuri adecvate pe care le consideră că se impun a fi întreprinse la nivelul Uniunii cu privire la medicamentele în cauză, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2001/83/CE sau ale Regulamentului (CE) nr. 726/2004 (18). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Grupul de coordonare pentru medicamente oferă consiliere Comisiei și statelor membre în ceea ce privește orice măsuri adecvate pe care le consideră că se impun a fi întreprinse la nivelul Uniunii cu privire la medicamentele în cauză, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2001/83/CE sau ale Regulamentului (CE) nr. 726/2004 (18).

18

Grupul de coordonare pentru medicamente oferă consiliere
  și recomandări
  Comisiei și statelor membre în ceea ce privește orice măsuri adecvate pe care le consideră că se impun a fi întreprinse la nivelul Uniunii cu privire la medicamentele în cauză, în conformitate cu dispozițiile Directivei 2001/83/CE sau ale Regulamentului (CE) nr. 726/2004 (18).

și recomandări

18

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – paragraful 2 a (nou)

Articolul 5 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Comisia și statele membre prezintă o justificare argumentată în cazul în care recomandările formulate de grupul de coordonare pentru medicamente nu sunt luate în considerare. Recomandările formulate de grupul de coordonare pentru medicamente, precum și orice justificări argumentate prezentate de Comisie și de statele membre se pun la dispoziția publicului prin intermediul portalului web menționat la articolul 13. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Comisia și statele membre prezintă o justificare argumentată în cazul în care recomandările formulate de grupul de coordonare pentru medicamente nu sunt luate în considerare. Recomandările formulate de grupul de coordonare pentru medicamente, precum și orice justificări argumentate prezentate de Comisie și de statele membre se pun la dispoziția publicului prin intermediul portalului web menționat la articolul 13.

Comisia și statele membre prezintă o justificare argumentată în cazul în care recomandările formulate de grupul de coordonare pentru medicamente nu sunt luate în considerare. Recomandările formulate de grupul de coordonare pentru medicamente, precum și orice justificări argumentate prezentate de Comisie și de statele membre se pun la dispoziția publicului prin intermediul portalului web menționat la articolul 13.

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – paragraful 2 b (nou)

Articolul 5 – paragraful 2 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Dacă se stabilește o legătură cu zoonoze sau boli care afectează numai animalele și care au sau pot avea un impact major asupra sănătății umane, sau dacă utilizarea unor ingrediente active ale produselor medicinaleveterinare poate fi utilă pentru abordarea urgenței de sănătate publică sau a evenimentului major, ori de câte ori este necesar, grupul de coordonare pentru medicamente poate colabora cu Comitetul pentru produse medicinaleveterinare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Dacă se stabilește o legătură cu zoonoze sau boli care afectează numai animalele și care au sau pot avea un impact major asupra sănătății umane, sau dacă utilizarea unor ingrediente active ale produselor medicinaleveterinare poate fi utilă pentru abordarea urgenței de sănătate publică sau a evenimentului major, ori de câte ori este necesar, grupul de coordonare pentru medicamente poate colabora cu Comitetul pentru produse medicinaleveterinare.

Dacă se stabilește o legătură cu zoonoze sau boli care afectează numai animalele și care au sau pot avea un impact major asupra sănătății umane, sau dacă utilizarea unor ingrediente active ale produselor medicinaleveterinare poate fi utilă pentru abordarea urgenței de sănătate publică sau a evenimentului major, ori de câte ori este necesar, grupul de coordonare pentru medicamente poate colabora cu Comitetul pentru produse medicinaleveterinare.

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 1

Articolul 6 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Ca urmare a unei cereri de asistență, menționată la articolul 4 alineatul (3), și după consultarea grupului său de lucru, grupul de coordonare pentru medicamente adoptă o listă a medicamentelor autorizate în conformitate cu Directiva 2001/83/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004, pe care le consideră esențiale în contextul evenimentului major („lista medicamentelor esențiale pentru evenimentul major”). Lista se actualizează ori de câte ori este necesar, până la soluționarea satisfăcătoare a evenimentului major. | 1.   Ca urmare a unei cereri de asistență, menționată la articolul 4 alineatul (3), și după consultarea grupului său de lucru, grupul de coordonare pentru medicamente adoptă o listă a medicamentelor autorizate în conformitate cu Directiva 2001/83/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004, pe care le consideră esențiale în contextul evenimentului major („lista medicamentelor esențiale pentru evenimentul major”). Lista se actualizează ori de câte ori este necesar, până la soluționarea satisfăcătoare a evenimentului major
  și până când se confirmă că asistența grupului de coordonare pentru medicamente nu mai este necesară, conform articolului 4 alineatul (4) din prezentul regulament
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Ca urmare a unei cereri de asistență, menționată la articolul 4 alineatul (3), și după consultarea grupului său de lucru, grupul de coordonare pentru medicamente adoptă o listă a medicamentelor autorizate în conformitate cu Directiva 2001/83/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004, pe care le consideră esențiale în contextul evenimentului major („lista medicamentelor esențiale pentru evenimentul major”). Lista se actualizează ori de câte ori este necesar, până la soluționarea satisfăcătoare a evenimentului major.

1.   Ca urmare a unei cereri de asistență, menționată la articolul 4 alineatul (3), și după consultarea grupului său de lucru, grupul de coordonare pentru medicamente adoptă o listă a medicamentelor autorizate în conformitate cu Directiva 2001/83/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004, pe care le consideră esențiale în contextul evenimentului major („lista medicamentelor esențiale pentru evenimentul major”). Lista se actualizează ori de câte ori este necesar, până la soluționarea satisfăcătoare a evenimentului major
  și până când se confirmă că asistența grupului de coordonare pentru medicamente nu mai este necesară, conform articolului 4 alineatul (4) din prezentul regulament
  .

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2

Articolul 6 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Imediat după recunoașterea unei urgențe de sănătate publică și după consultarea grupului său de lucru, grupul de coordonare pentru medicamente adoptă o listă a medicamentelor autorizate în conformitate cu Directiva 2001/83/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004, pe care le consideră esențiale în contextul urgenței de sănătate publică („lista medicamentelor esențiale pentru urgența de sănătate publică”). Lista se actualizează ori de câte ori este necesar, până la încetarea recunoașterii urgenței de sănătate publică. | 2.   Imediat după recunoașterea unei urgențe de sănătate publică și după consultarea grupului său de lucru, grupul de coordonare pentru medicamente adoptă o listă a medicamentelor autorizate în conformitate cu Directiva 2001/83/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004, pe care le consideră esențiale în contextul urgenței de sănătate publică („lista medicamentelor esențiale pentru urgența de sănătate publică”). Lista se actualizează ori de câte ori este necesar, până la încetarea recunoașterii urgenței de sănătate publică.
  Lista se poate actualiza în conformitate cu rezultatele procesului de revizuire prevăzut la articolul 16, după caz, iar grupul de coordonare privind medicamentele colaborează în acest sens cu grupul operativ pentru situații de urgență. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Imediat după recunoașterea unei urgențe de sănătate publică și după consultarea grupului său de lucru, grupul de coordonare pentru medicamente adoptă o listă a medicamentelor autorizate în conformitate cu Directiva 2001/83/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004, pe care le consideră esențiale în contextul urgenței de sănătate publică („lista medicamentelor esențiale pentru urgența de sănătate publică”). Lista se actualizează ori de câte ori este necesar, până la încetarea recunoașterii urgenței de sănătate publică.

2.   Imediat după recunoașterea unei urgențe de sănătate publică și după consultarea grupului său de lucru, grupul de coordonare pentru medicamente adoptă o listă a medicamentelor autorizate în conformitate cu Directiva 2001/83/CE sau cu Regulamentul (CE) nr. 726/2004, pe care le consideră esențiale în contextul urgenței de sănătate publică („lista medicamentelor esențiale pentru urgența de sănătate publică”). Lista se actualizează ori de câte ori este necesar, până la încetarea recunoașterii urgenței de sănătate publică.
  Lista se poate actualiza în conformitate cu rezultatele procesului de revizuire prevăzut la articolul 16, după caz, iar grupul de coordonare privind medicamentele colaborează în acest sens cu grupul operativ pentru situații de urgență.

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 3

Articolul 6 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Grupul de coordonare pentru medicamente adoptă un set de informații necesare monitorizării ofertei și cererii de medicamente înscrise pe listele menționate la alineatele (1) și (2) (denumite în continuare „listele medicamentelor esențiale”) și își informează grupul de lucru în acest sens. | 3.   Grupul de coordonare pentru medicamente adoptă un set de informații
  și acțiuni
  necesare monitorizării ofertei și cererii de medicamente înscrise pe listele menționate la alineatele (1) și (2) (denumite în continuare „listele medicamentelor esențiale”) și își informează grupul de lucru în acest sens.
  Entitățile Uniunii sau cele naționale care sunt implicate în crearea de stocuri de medicamente sunt informate în consecință. Grupul de coordonare pentru medicamente informează agenția și Comisia în timp util cu privire la monitorizare și le notifică imediat orice eveniment major sau deficit al aprovizionării. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Grupul de coordonare pentru medicamente adoptă un set de informații necesare monitorizării ofertei și cererii de medicamente înscrise pe listele menționate la alineatele (1) și (2) (denumite în continuare „listele medicamentelor esențiale”) și își informează grupul de lucru în acest sens.

3.   Grupul de coordonare pentru medicamente adoptă un set de informații
  și acțiuni
  necesare monitorizării ofertei și cererii de medicamente înscrise pe listele menționate la alineatele (1) și (2) (denumite în continuare „listele medicamentelor esențiale”) și își informează grupul de lucru în acest sens.
  Entitățile Uniunii sau cele naționale care sunt implicate în crearea de stocuri de medicamente sunt informate în consecință. Grupul de coordonare pentru medicamente informează agenția și Comisia în timp util cu privire la monitorizare și le notifică imediat orice eveniment major sau deficit al aprovizionării.

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 6 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Agenția creează o pagină web accesibilă publicului, cu informații despre deficitele reale de medicamente esențiale. Se includ, de asemenea, trimiteri la registrele naționale privind deficitele de medicamente. Pagina web conține informații despre următoarele aspecte, dar nu numai: |
| | (a) | denumirea comercială și denumirea comună internațională; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Agenția creează o pagină web accesibilă publicului, cu informații despre deficitele reale de medicamente esențiale. Se includ, de asemenea, trimiteri la registrele naționale privind deficitele de medicamente. Pagina web conține informații despre următoarele aspecte, dar nu numai:

(a)

(a)

denumirea comercială și denumirea comună internațională;

denumirea comercială și denumirea comună internațională;

| (b) | indicația; |
| --- | --- |

(b)

(b)

indicația;

indicația;

| (c) | motivul deficitului; |
| --- | --- |

(c)

(c)

motivul deficitului;

motivul deficitului;

| (d) | datele de începere și de încheiere; |
| --- | --- |

(d)

(d)

datele de începere și de încheiere;

datele de începere și de încheiere;

| (e) | statele membre afectate; |
| --- | --- |

(e)

(e)

statele membre afectate;

statele membre afectate;

| (f) | informații pentru personalul medico-sanitar și pacienți, inclusiv informații despre tratamentele alternative. |
| --- | --- |

(f)

(f)

informații pentru personalul medico-sanitar și pacienți, inclusiv informații despre tratamentele alternative.

informații pentru personalul medico-sanitar și pacienți, inclusiv informații despre tratamentele alternative.

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 7 – paragraful 1

Articolul 7 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Pe baza listelor medicamentelor esențiale și a informațiilor și datelor furnizate în conformitate cu articolele 10 și 11, grupul de coordonare pentru medicamente monitorizează oferta și cererea de medicamente înscrise pe listele respective în vederea identificării eventualelor deficite, potențiale sau reale, ale medicamentelor în cauză. În cadrul acestei monitorizări, grupul de coordonare pentru medicamente ia legătura, după caz, cu Comitetul pentru securitate sanitară prevăzut la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2020/[...] (19) și, în cazul unei urgențe de sănătate publică, cu Comitetul consultativ pentru urgențe de sănătate publică, prevăzut la articolul 24 din regulamentul respectiv. | Pe baza listelor medicamentelor esențiale și a informațiilor și datelor furnizate în conformitate cu articolele 10 și 11,
  precum și a bazei de date create în conformitate cu articolul 12a, după ce devine pe deplin funcțională,
  grupul de coordonare pentru medicamente monitorizează oferta și cererea de medicamente înscrise pe listele respective în vederea identificării eventualelor deficite, potențiale sau reale, ale medicamentelor în cauză. În cadrul acestei monitorizări, grupul de coordonare pentru medicamente ia legătura, după caz, cu Comitetul pentru securitate sanitară prevăzut la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2020/[...] (19) și, în cazul unei urgențe de sănătate publică, cu Comitetul consultativ pentru urgențe de sănătate publică, prevăzut la articolul 24 din regulamentul respectiv
  , precum și cu ECDC
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Pe baza listelor medicamentelor esențiale și a informațiilor și datelor furnizate în conformitate cu articolele 10 și 11, grupul de coordonare pentru medicamente monitorizează oferta și cererea de medicamente înscrise pe listele respective în vederea identificării eventualelor deficite, potențiale sau reale, ale medicamentelor în cauză. În cadrul acestei monitorizări, grupul de coordonare pentru medicamente ia legătura, după caz, cu Comitetul pentru securitate sanitară prevăzut la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2020/[...] (19) și, în cazul unei urgențe de sănătate publică, cu Comitetul consultativ pentru urgențe de sănătate publică, prevăzut la articolul 24 din regulamentul respectiv.

19

Pe baza listelor medicamentelor esențiale și a informațiilor și datelor furnizate în conformitate cu articolele 10 și 11,
  precum și a bazei de date create în conformitate cu articolul 12a, după ce devine pe deplin funcțională,
  grupul de coordonare pentru medicamente monitorizează oferta și cererea de medicamente înscrise pe listele respective în vederea identificării eventualelor deficite, potențiale sau reale, ale medicamentelor în cauză. În cadrul acestei monitorizări, grupul de coordonare pentru medicamente ia legătura, după caz, cu Comitetul pentru securitate sanitară prevăzut la articolul 4 din Regulamentul (UE) 2020/[...] (19) și, în cazul unei urgențe de sănătate publică, cu Comitetul consultativ pentru urgențe de sănătate publică, prevăzut la articolul 24 din regulamentul respectiv
  , precum și cu ECDC
  .

precum și a bazei de date create în conformitate cu articolul 12a, după ce devine pe deplin funcțională,

19

, precum și cu ECDC

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1

Articolul 8 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Pe durata unei urgențe de sănătate publică sau în urma unei cereri de asistență, astfel cum sunt prevăzute la articolul 4 alineatul (3), și până la încheierea acesteia, grupul de coordonare pentru medicamente raportează periodic rezultatele monitorizării sale Comisiei și subrețelei menționate la articolul 9 alineatul (2) și, în special, semnalează orice deficit, potențial sau real, de medicamente înscrise pe listele medicamentelor esențiale. | 1.   Pe durata unei urgențe de sănătate publică sau în urma unei cereri de asistență, astfel cum sunt prevăzute la articolul 4 alineatul (3), și până la încheierea acesteia, grupul de coordonare pentru medicamente raportează periodic rezultatele monitorizării sale Comisiei și subrețelei menționate la articolul 9 alineatul (2) și, în special, semnalează orice deficit, potențial sau real, de medicamente înscrise pe listele medicamentelor esențiale.
  Rapoartele respectivea pot fi puse și la dispoziția altor actori din lanțul de aprovizionare farmaceutic, după caz. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Pe durata unei urgențe de sănătate publică sau în urma unei cereri de asistență, astfel cum sunt prevăzute la articolul 4 alineatul (3), și până la încheierea acesteia, grupul de coordonare pentru medicamente raportează periodic rezultatele monitorizării sale Comisiei și subrețelei menționate la articolul 9 alineatul (2) și, în special, semnalează orice deficit, potențial sau real, de medicamente înscrise pe listele medicamentelor esențiale.

1.   Pe durata unei urgențe de sănătate publică sau în urma unei cereri de asistență, astfel cum sunt prevăzute la articolul 4 alineatul (3), și până la încheierea acesteia, grupul de coordonare pentru medicamente raportează periodic rezultatele monitorizării sale Comisiei și subrețelei menționate la articolul 9 alineatul (2) și, în special, semnalează orice deficit, potențial sau real, de medicamente înscrise pe listele medicamentelor esențiale.
  Rapoartele respectivea pot fi puse și la dispoziția altor actori din lanțul de aprovizionare farmaceutic, după caz.

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2

Articolul 8 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   La cererea Comisiei sau a subrețelei menționate la articolul 9 alineatul (2), grupul de coordonare pentru medicamente furnizează date agregate și previziuni ale cererii în susținerea constatărilor sale. În această privință, grupul de coordonare pentru medicamente ia legătura cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor pentru a obține date epidemiologice care să faciliteze previzionarea nevoilor în materie de medicamente, precum și cu grupul de coordonare privind deficitele de dispozitive medicale menționat la articolul 19, în cazul în care medicamentele înscrise pe listele medicamentelor esențiale sunt administrate cu un dispozitiv medical. | 2.   La cererea Comisiei
  , a uneia sau a mai multor autorități naționale competente
  sau a subrețelei menționate la articolul 9 alineatul (2), grupul de coordonare pentru medicamente furnizează date agregate și previziuni ale cererii în susținerea constatărilor sale. În această privință, grupul de coordonare pentru medicamente
  utilizează date din baza de date creată în conformitate cu articolul 12a, după ce devine pe deplin funcțională și
  ia legătura cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor pentru a obține date epidemiologice
  , modele și scenarii de evoluție
  care să faciliteze previzionarea nevoilor în materie de medicamente, precum și cu grupul de coordonare privind deficitele de dispozitive medicale menționat la articolul 19, în cazul în care medicamentele înscrise pe listele medicamentelor esențiale sunt administrate cu un dispozitiv medical.
  Datele agregate și previziunile privind cererea pot fi puse și la dispoziția altor actori din lanțul de aprovizionare farmaceutic, dacă este cazul, cu scopul de a preveni mai bine sau de a atenua deficitele potențiale sau reale. Grupul de coordonare pentru medicamente prezintă, de asemenea, constatările și concluziile sale actorilor naționali și ai Uniunii implicați în crearea de stocuri de medicamente și de dispozitive medicale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   La cererea Comisiei sau a subrețelei menționate la articolul 9 alineatul (2), grupul de coordonare pentru medicamente furnizează date agregate și previziuni ale cererii în susținerea constatărilor sale. În această privință, grupul de coordonare pentru medicamente ia legătura cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor pentru a obține date epidemiologice care să faciliteze previzionarea nevoilor în materie de medicamente, precum și cu grupul de coordonare privind deficitele de dispozitive medicale menționat la articolul 19, în cazul în care medicamentele înscrise pe listele medicamentelor esențiale sunt administrate cu un dispozitiv medical.

2.   La cererea Comisiei
  , a uneia sau a mai multor autorități naționale competente
  sau a subrețelei menționate la articolul 9 alineatul (2), grupul de coordonare pentru medicamente furnizează date agregate și previziuni ale cererii în susținerea constatărilor sale. În această privință, grupul de coordonare pentru medicamente
  utilizează date din baza de date creată în conformitate cu articolul 12a, după ce devine pe deplin funcțională și
  ia legătura cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor pentru a obține date epidemiologice
  , modele și scenarii de evoluție
  care să faciliteze previzionarea nevoilor în materie de medicamente, precum și cu grupul de coordonare privind deficitele de dispozitive medicale menționat la articolul 19, în cazul în care medicamentele înscrise pe listele medicamentelor esențiale sunt administrate cu un dispozitiv medical.
  Datele agregate și previziunile privind cererea pot fi puse și la dispoziția altor actori din lanțul de aprovizionare farmaceutic, dacă este cazul, cu scopul de a preveni mai bine sau de a atenua deficitele potențiale sau reale. Grupul de coordonare pentru medicamente prezintă, de asemenea, constatările și concluziile sale actorilor naționali și ai Uniunii implicați în crearea de stocuri de medicamente și de dispozitive medicale.

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 3

Articolul 8 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   În cadrul acestei raportări, grupul de coordonare pentru medicamente poate formula în egală măsură recomandări cu privire la măsuri, care pot fi adoptate de Comisie, de statele membre, de titularii autorizațiilor de introducere pe piață și de alte entități pentru a preveni sau a atenua deficitele potențiale sau reale. În acest sens, grupul va lua legătura, după caz, cu Comitetul pentru securitate sanitară și, în cazul unei urgențe de sănătate publică, cu Comitetul consultativ pentru urgențe de sănătate publică. | 3.   În cadrul acestei raportări, grupul de coordonare pentru medicamente poate formula în egală măsură recomandări cu privire la măsuri, care pot fi adoptate de Comisie, de statele membre, de titularii autorizațiilor de introducere pe piață și de alte entități
  , inclusiv de personalul medico-sanitar și de organizațiile pacienților,
  pentru a preveni sau a atenua deficitele potențiale sau reale. În acest sens, grupul va lua legătura, după caz, cu Comitetul pentru securitate sanitară și, în cazul unei urgențe de sănătate publică, cu Comitetul consultativ pentru urgențe de sănătate publică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   În cadrul acestei raportări, grupul de coordonare pentru medicamente poate formula în egală măsură recomandări cu privire la măsuri, care pot fi adoptate de Comisie, de statele membre, de titularii autorizațiilor de introducere pe piață și de alte entități pentru a preveni sau a atenua deficitele potențiale sau reale. În acest sens, grupul va lua legătura, după caz, cu Comitetul pentru securitate sanitară și, în cazul unei urgențe de sănătate publică, cu Comitetul consultativ pentru urgențe de sănătate publică.

3.   În cadrul acestei raportări, grupul de coordonare pentru medicamente poate formula în egală măsură recomandări cu privire la măsuri, care pot fi adoptate de Comisie, de statele membre, de titularii autorizațiilor de introducere pe piață și de alte entități
  , inclusiv de personalul medico-sanitar și de organizațiile pacienților,
  pentru a preveni sau a atenua deficitele potențiale sau reale. În acest sens, grupul va lua legătura, după caz, cu Comitetul pentru securitate sanitară și, în cazul unei urgențe de sănătate publică, cu Comitetul consultativ pentru urgențe de sănătate publică.

Amendamentul 71

Amendamentul 71

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 4

Articolul 8 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Din proprie inițiativă sau la solicitarea Comisiei, grupul de coordonare pentru medicamente poate formula recomandări cu privire la măsuri, care pot fi adoptate de Comisie, de statele membre, de titularii autorizațiilor de introducere pe piață și de alte entități pentru a asigura pregătirea în vederea abordării deficitelor potențiale sau reale de medicamente, generate pe fondul unor urgențe de sănătate publică sau al unor evenimente majore. | 4.   Din proprie inițiativă sau la solicitarea Comisiei, grupul de coordonare pentru medicamente poate formula recomandări cu privire la măsuri, care pot fi adoptate de Comisie, de statele membre, de titularii autorizațiilor de introducere pe piață
  , de reprezentanții personalului medico-sanitar
  și de alte entități pentru a asigura pregătirea în vederea abordării deficitelor potențiale sau reale de medicamente, generate pe fondul unor urgențe de sănătate publică sau al unor evenimente majore. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Din proprie inițiativă sau la solicitarea Comisiei, grupul de coordonare pentru medicamente poate formula recomandări cu privire la măsuri, care pot fi adoptate de Comisie, de statele membre, de titularii autorizațiilor de introducere pe piață și de alte entități pentru a asigura pregătirea în vederea abordării deficitelor potențiale sau reale de medicamente, generate pe fondul unor urgențe de sănătate publică sau al unor evenimente majore.

4.   Din proprie inițiativă sau la solicitarea Comisiei, grupul de coordonare pentru medicamente poate formula recomandări cu privire la măsuri, care pot fi adoptate de Comisie, de statele membre, de titularii autorizațiilor de introducere pe piață
  , de reprezentanții personalului medico-sanitar
  și de alte entități pentru a asigura pregătirea în vederea abordării deficitelor potențiale sau reale de medicamente, generate pe fondul unor urgențe de sănătate publică sau al unor evenimente majore.

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 5

Articolul 8 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   La cererea Comisiei, grupul de coordonare pentru medicamente poate coordona măsuri, după caz, între autoritățile naționale competente, titularii autorizațiilor de introducere pe piață și alte entități pentru a preveni sau a atenua deficite potențiale sau reale în contextul unui eveniment major sau al unei urgențe de sănătate publică. | 5.   La cererea Comisiei, grupul de coordonare pentru medicamente poate coordona măsuri, după caz, între autoritățile naționale competente, titularii autorizațiilor de introducere pe piață și alte entități
  , inclusiv reprezentanții personalului medico-sanitar și organizațiile pacienților,
  pentru a preveni sau a atenua deficite potențiale sau reale în contextul unui eveniment major sau al unei urgențe de sănătate publică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   La cererea Comisiei, grupul de coordonare pentru medicamente poate coordona măsuri, după caz, între autoritățile naționale competente, titularii autorizațiilor de introducere pe piață și alte entități pentru a preveni sau a atenua deficite potențiale sau reale în contextul unui eveniment major sau al unei urgențe de sănătate publică.

5.   La cererea Comisiei, grupul de coordonare pentru medicamente poate coordona măsuri, după caz, între autoritățile naționale competente, titularii autorizațiilor de introducere pe piață și alte entități
  , inclusiv reprezentanții personalului medico-sanitar și organizațiile pacienților,
  pentru a preveni sau a atenua deficite potențiale sau reale în contextul unui eveniment major sau al unei urgențe de sănătate publică.

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 5 a (nou)

Articolul 8 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  În cazul în care recomandările menționate la alineatele (3) și (4) nu sunt luate în considerare sau nu sunt puse în aplicare, Comisia, statele membre și titularii autorizațiilor de introducere pe piață furnizează, după caz, o justificare argumentată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  În cazul în care recomandările menționate la alineatele (3) și (4) nu sunt luate în considerare sau nu sunt puse în aplicare, Comisia, statele membre și titularii autorizațiilor de introducere pe piață furnizează, după caz, o justificare argumentată.

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 – litera a

Articolul 9 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | precizează procedurile de întocmire a listelor
  medicamentelor
  esențiale; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

precizează procedurile de întocmire a listelor
  medicamentelor
  esențiale;

medicamentelor

| (a) | precizează procedurile
  și criteriile
  de întocmire
  și revizuire
  a listelor
  de medicamente
  esențiale
  , asigurându-se că titularii autorizațiilor de introducere pe piață și alți actori competenți din lanțul de aprovizionare cu produse farmaceutice, precum și personalul medico-sanitar, consumatorii și pacienții sunt consultați în mod adecvat
  ; |
| --- | --- |

(a)

precizează procedurile
  și criteriile
  de întocmire
  și revizuire
  a listelor
  de medicamente
  esențiale
  , asigurându-se că titularii autorizațiilor de introducere pe piață și alți actori competenți din lanțul de aprovizionare cu produse farmaceutice, precum și personalul medico-sanitar, consumatorii și pacienții sunt consultați în mod adecvat
  ;

și criteriile

și revizuire

de medicamente

, asigurându-se că titularii autorizațiilor de introducere pe piață și alți actori competenți din lanțul de aprovizionare cu produse farmaceutice, precum și personalul medico-sanitar, consumatorii și pacienții sunt consultați în mod adecvat

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 – litera b

Articolul 9 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | precizează metodele și criteriile de monitorizare, de colectare și de raportare a datelor, prevăzute la articolele 4, 7 și 8; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

precizează metodele și criteriile de monitorizare, de colectare și de raportare a datelor, prevăzute la articolele 4, 7 și 8;

| (b) | precizează metodele și criteriile de monitorizare, de colectare și de raportare a datelor, prevăzute la articolele 4, 7 și 8
  , prevăzând un set minim de date de bază
  ; |
| --- | --- |

(b)

precizează metodele și criteriile de monitorizare, de colectare și de raportare a datelor, prevăzute la articolele 4, 7 și 8
  , prevăzând un set minim de date de bază
  ;

, prevăzând un set minim de date de bază

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 – litera c

Articolul 9 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | elaborează sisteme simplificate de monitorizare și raportare electronică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

elaborează sisteme simplificate de monitorizare și raportare electronică;

| (c) | elaborează sisteme simplificate de monitorizare și raportare electronică
  , în coordonare cu autoritățile naționale competente, până când baza de date prevăzută la articolul 12a devine pe deplin operațională, pe baza unor câmpuri de date naționale armonizate între statele membre
  ; |
| --- | --- |

(c)

elaborează sisteme simplificate de monitorizare și raportare electronică
  , în coordonare cu autoritățile naționale competente, până când baza de date prevăzută la articolul 12a devine pe deplin operațională, pe baza unor câmpuri de date naționale armonizate între statele membre
  ;

, în coordonare cu autoritățile naționale competente, până când baza de date prevăzută la articolul 12a devine pe deplin operațională, pe baza unor câmpuri de date naționale armonizate între statele membre

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 – litera f a (nouă)

Articolul 9 – alineatul 1 – litera f a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | publică pe portalul său internet informațiile menționate la alineatul literele (a), (b) și (f) de la prezentul alineat. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fa)

(fa)

publică pe portalul său internet informațiile menționate la alineatul literele (a), (b) și (f) de la prezentul alineat.

publică pe portalul său internet informațiile menționate la alineatul literele (a), (b) și (f) de la prezentul alineat.

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 – litera b

Articolul 9 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | solicită informații de la punctele de contact incluse în subrețeaua menționată la litera (a) și fixează un termen pentru transmiterea acestora; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

solicită informații de la punctele de contact incluse în subrețeaua menționată la litera (a) și fixează un termen pentru transmiterea acestora;

| (b) | solicită informații
  , inclusiv referitoare la aprovizionarea cu medicamente înscrise pe listele medicamentelor esențiale,
  de la punctele de contact incluse în subrețeaua menționată la litera (a) și fixează un termen pentru transmiterea acestora
  , în cazul în care informațiile respective nu sunt disponibile în baza de date menționată la articolul 12a
  ; |
| --- | --- |

(b)

solicită informații
  , inclusiv referitoare la aprovizionarea cu medicamente înscrise pe listele medicamentelor esențiale,
  de la punctele de contact incluse în subrețeaua menționată la litera (a) și fixează un termen pentru transmiterea acestora
  , în cazul în care informațiile respective nu sunt disponibile în baza de date menționată la articolul 12a
  ;

, inclusiv referitoare la aprovizionarea cu medicamente înscrise pe listele medicamentelor esențiale,

, în cazul în care informațiile respective nu sunt disponibile în baza de date menționată la articolul 12a

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2 – litera c

Articolul 9 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | solicită informații de la punctele unice de contact din partea autorităților naționale competente ale statelor membre, pe baza setului de informații aprobat de grupul de coordonare pentru medicamente, și fixează un termen pentru transmiterea acestora. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

solicită informații de la punctele unice de contact din partea autorităților naționale competente ale statelor membre, pe baza setului de informații aprobat de grupul de coordonare pentru medicamente, și fixează un termen pentru transmiterea acestora.

| (c) | solicită informații de la punctele unice de contact din partea autorităților naționale competente ale statelor membre, pe baza setului de informații aprobat de grupul de coordonare pentru medicamente, și fixează un termen pentru transmiterea acestora
  , în cazul în care informațiile respective nu sunt disponibile în baza de date menționată la articolul 12a
  . |
| --- | --- |

(c)

solicită informații de la punctele unice de contact din partea autorităților naționale competente ale statelor membre, pe baza setului de informații aprobat de grupul de coordonare pentru medicamente, și fixează un termen pentru transmiterea acestora
  , în cazul în care informațiile respective nu sunt disponibile în baza de date menționată la articolul 12a
  .

, în cazul în care informațiile respective nu sunt disponibile în baza de date menționată la articolul 12a

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – litera d

Articolul 9 – alineatul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | informații detaliate referitoare la deficitul potențial sau real, cum ar fi datele de începere și de încheiere efective sau estimate, precum și cauzele presupuse sau cunoscute; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

informații detaliate referitoare la deficitul potențial sau real, cum ar fi datele de începere și de încheiere efective sau estimate, precum și cauzele presupuse sau cunoscute;

| (d) | informații detaliate referitoare la deficitul potențial sau real, cum ar fi datele de începere și de încheiere efective sau estimate, precum și cauzele presupuse sau cunoscute
  și informații despre blocajele potențiale din lanțul de aprovizionare
  ; |
| --- | --- |

(d)

informații detaliate referitoare la deficitul potențial sau real, cum ar fi datele de începere și de încheiere efective sau estimate, precum și cauzele presupuse sau cunoscute
  și informații despre blocajele potențiale din lanțul de aprovizionare
  ;

și informații despre blocajele potențiale din lanțul de aprovizionare

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – litera e a (nouă)

Articolul 9 – alineatul 3 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | stocurile disponibile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

stocurile disponibile;

stocurile disponibile;

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – litera e b (nouă)

Articolul 9 – alineatul 3 – litera e b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | cantitățile deja livrate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(eb)

(eb)

cantitățile deja livrate;

cantitățile deja livrate;

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – litera e c (nouă)

Articolul 9 – alineatul 3 – litera e c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ec) | livrările preconizate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ec)

(ec)

livrările preconizate;

livrările preconizate;

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – litera g

Articolul 9 – alineatul 3 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | planuri de atenuare, inclusiv capacitatea de producție și de aprovizionare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

planuri de atenuare, inclusiv capacitatea de producție și de aprovizionare;

| (g) | planuri de
  prevenire și de
  atenuare, inclusiv
  informații privind
  capacitatea de producție și de aprovizionare
  , locurile de producție a produsului farmaceutic finit și a substanțelor farmaceutice active, locurile de producție alternative potențiale sau nivelurile minime ale stocurilor, cu scopul de a garanta continuitatea aprovizionării și de a preveni deficitele de medicamente înscrise pe listele de medicamente critice. |
| --- | --- |

(g)

planuri de
  prevenire și de
  atenuare, inclusiv
  informații privind
  capacitatea de producție și de aprovizionare
  , locurile de producție a produsului farmaceutic finit și a substanțelor farmaceutice active, locurile de producție alternative potențiale sau nivelurile minime ale stocurilor, cu scopul de a garanta continuitatea aprovizionării și de a preveni deficitele de medicamente înscrise pe listele de medicamente critice.

prevenire și de

informații privind

, locurile de producție a produsului farmaceutic finit și a substanțelor farmaceutice active, locurile de producție alternative potențiale sau nivelurile minime ale stocurilor, cu scopul de a garanta continuitatea aprovizionării și de a preveni deficitele de medicamente înscrise pe listele de medicamente critice.

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – litera h

Articolul 9 – alineatul 3 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | informații furnizate de distribuitori și de persoana juridică autorizată să pună medicamentul la dispoziția publicului. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(h)

(h)

informații furnizate de distribuitori și de persoana juridică autorizată să pună medicamentul la dispoziția publicului.

informații furnizate de distribuitori și de persoana juridică autorizată să pună medicamentul la dispoziția publicului.

eliminat

eliminat

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 2

Articolul 10 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În termen de 6 luni de la data aplicării prezentului regulament, titularii autorizațiilor de introducere pe piață a medicamentelor autorizate în Uniune furnizează în format electronic, în baza de date prevăzută la articolul 57 alineatul (1) litera (l) din Regulamentul (CE) nr. 726/2004, informațiile solicitate în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (e). Titularii autorizațiilor de introducere pe piață actualizează informațiile transmise ori de câte ori situația o impune. | 2.   În termen de 6 luni de la data aplicării prezentului regulament, titularii autorizațiilor de introducere pe piață a medicamentelor autorizate în Uniune furnizează în format electronic, în baza de date prevăzută la articolul 57 alineatul (1) litera (l) din Regulamentul (CE) nr. 726/2004, informațiile solicitate în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (e)
  , în conformitate cu standardele Organizației Internaționale de standardizare (ISO) pentru identificarea medicamentelor de uz uman (IDMP)
  . Titularii autorizațiilor de introducere pe piață actualizează informațiile transmise ori de câte ori situația o impune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În termen de 6 luni de la data aplicării prezentului regulament, titularii autorizațiilor de introducere pe piață a medicamentelor autorizate în Uniune furnizează în format electronic, în baza de date prevăzută la articolul 57 alineatul (1) litera (l) din Regulamentul (CE) nr. 726/2004, informațiile solicitate în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (e). Titularii autorizațiilor de introducere pe piață actualizează informațiile transmise ori de câte ori situația o impune.

2.   În termen de 6 luni de la data aplicării prezentului regulament, titularii autorizațiilor de introducere pe piață a medicamentelor autorizate în Uniune furnizează în format electronic, în baza de date prevăzută la articolul 57 alineatul (1) litera (l) din Regulamentul (CE) nr. 726/2004, informațiile solicitate în temeiul articolului 9 alineatul (1) litera (e)
  , în conformitate cu standardele Organizației Internaționale de standardizare (ISO) pentru identificarea medicamentelor de uz uman (IDMP)
  . Titularii autorizațiilor de introducere pe piață actualizează informațiile transmise ori de câte ori situația o impune.

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 4

Articolul 10 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   În cazul în care titularii autorizațiilor de introducere pe piață a medicamentelor înscrise pe listele medicamentelor esențiale indică faptul că informațiile transmise conțin informații comerciale confidențiale, aceștia trebuie să identifice părțile relevante și să clarifice motivele unei astfel de indicații. Agenția evaluează fondul fiecărei cereri și protejează informațiile comerciale confidențiale împotriva divulgării nejustificate. | 4.   În cazul în care titularii autorizațiilor de introducere pe piață a medicamentelor înscrise pe listele medicamentelor esențiale indică faptul că informațiile transmise
  solicitate de agenție și de autoritățile naționale competente
  conțin informații comerciale confidențiale, aceștia trebuie să identifice părțile relevante și să clarifice motivele unei astfel de indicații. Agenția evaluează fondul fiecărei cereri și protejează informațiile comerciale confidențiale împotriva divulgării nejustificate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   În cazul în care titularii autorizațiilor de introducere pe piață a medicamentelor înscrise pe listele medicamentelor esențiale indică faptul că informațiile transmise conțin informații comerciale confidențiale, aceștia trebuie să identifice părțile relevante și să clarifice motivele unei astfel de indicații. Agenția evaluează fondul fiecărei cereri și protejează informațiile comerciale confidențiale împotriva divulgării nejustificate.

4.   În cazul în care titularii autorizațiilor de introducere pe piață a medicamentelor înscrise pe listele medicamentelor esențiale indică faptul că informațiile transmise
  solicitate de agenție și de autoritățile naționale competente
  conțin informații comerciale confidențiale, aceștia trebuie să identifice părțile relevante și să clarifice motivele unei astfel de indicații. Agenția evaluează fondul fiecărei cereri și protejează informațiile comerciale confidențiale împotriva divulgării nejustificate.

Amendamentul 88

Amendamentul 88

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 5

Articolul 10 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   În cazul în care titularii autorizațiilor de introducere pe piață a medicamentelor înscrise pe listele medicamentelor esențiale dețin orice informații suplimentare care fac dovada unui deficit potențial sau real, aceștia pun fără întârziere respectivele informații la dispoziția agenției. | 5.   În cazul în care titularii autorizațiilor de introducere pe piață a medicamentelor înscrise pe listele medicamentelor esențiale
  și/sau alți actori competenți din lanțul de aprovizionare cu medicamente
  dețin orice informații suplimentare care fac dovada unui deficit potențial sau real, aceștia pun fără întârziere respectivele informații la dispoziția agenției. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   În cazul în care titularii autorizațiilor de introducere pe piață a medicamentelor înscrise pe listele medicamentelor esențiale dețin orice informații suplimentare care fac dovada unui deficit potențial sau real, aceștia pun fără întârziere respectivele informații la dispoziția agenției.

5.   În cazul în care titularii autorizațiilor de introducere pe piață a medicamentelor înscrise pe listele medicamentelor esențiale
  și/sau alți actori competenți din lanțul de aprovizionare cu medicamente
  dețin orice informații suplimentare care fac dovada unui deficit potențial sau real, aceștia pun fără întârziere respectivele informații la dispoziția agenției.

Amendamentul 89

Amendamentul 89

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 6 – litera c

Articolul 10 – alineatul 6 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | transmit grupului de coordonare pentru medicamente informații cu privire la măsurile adoptate și
  elaborează rapoarte
  cu privire la rezultatele măsurilor în cauză, incluzând informații referitoare la soluționarea deficitului potențial sau real. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

transmit grupului de coordonare pentru medicamente informații cu privire la măsurile adoptate și
  elaborează rapoarte
  cu privire la rezultatele măsurilor în cauză, incluzând informații referitoare la soluționarea deficitului potențial sau real.

elaborează rapoarte

| (c) | transmit grupului de coordonare pentru medicamente informații cu privire la măsurile adoptate și
  informează
  cu privire
  la monitorizarea și
  la rezultatele măsurilor în cauză, incluzând informații referitoare la soluționarea deficitului potențial sau real. |
| --- | --- |

(c)

transmit grupului de coordonare pentru medicamente informații cu privire la măsurile adoptate și
  informează
  cu privire
  la monitorizarea și
  la rezultatele măsurilor în cauză, incluzând informații referitoare la soluționarea deficitului potențial sau real.

informează

la monitorizarea și

Amendamentul 90

Amendamentul 90

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 10 – alineatul 6 a (nou)

Articolul 10 – alineatul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Pentru a completa planurile de prevenire și de atenuare a deficitelor de medicamente esențiale, agenția și autoritățile naționale competente pot solicita distribuitorilor și altor actori competenți informații suplimentare cu privire la orice provocare logistică întâmpinată de lanțul de aprovizionare angro. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6a.
     
  Pentru a completa planurile de prevenire și de atenuare a deficitelor de medicamente esențiale, agenția și autoritățile naționale competente pot solicita distribuitorilor și altor actori competenți informații suplimentare cu privire la orice provocare logistică întâmpinată de lanțul de aprovizionare angro.

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 11 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Pentru a facilita monitorizarea prevăzută la articolul 7 și în urma unei cereri din partea agenției, în termenul stabilit de agenție, statele membre: | 1.   Pentru a facilita monitorizarea prevăzută la articolul 7 și în urma unei cereri din partea agenției, în termenul stabilit de agenție, statele membre
  prezintă următoarele informații, în cazul în care ele nu sunt disponibile în baza de date prevăzută la articolul 12a
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Pentru a facilita monitorizarea prevăzută la articolul 7 și în urma unei cereri din partea agenției, în termenul stabilit de agenție, statele membre:

1.   Pentru a facilita monitorizarea prevăzută la articolul 7 și în urma unei cereri din partea agenției, în termenul stabilit de agenție, statele membre
  prezintă următoarele informații, în cazul în care ele nu sunt disponibile în baza de date prevăzută la articolul 12a
  :

Amendamentul 92

Amendamentul 92

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 2

Articolul 11 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În cazul în care este necesar pentru îndeplinirea obligațiilor de raportare ce le revin, prevăzute la alineatul (1), statele membre, cu sprijinul agenției, colectează informații și date privind nivelurile stocurilor de la distribuitori și de la alte entități juridice autorizate să pună la dispoziția publicului medicamentele înscrise pe listele medicamentelor esențiale. | 2.   În cazul în care este necesar pentru îndeplinirea obligațiilor de raportare ce le revin, prevăzute la alineatul (1), statele membre, cu sprijinul agenției, colectează informații și date
  pertinente, inclusiv
  privind nivelurile stocurilor de la distribuitori și de la alte entități
  și persoane
  juridice autorizate
  sau mandatate
  să pună la dispoziția publicului medicamentele înscrise pe listele medicamentelor esențiale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În cazul în care este necesar pentru îndeplinirea obligațiilor de raportare ce le revin, prevăzute la alineatul (1), statele membre, cu sprijinul agenției, colectează informații și date privind nivelurile stocurilor de la distribuitori și de la alte entități juridice autorizate să pună la dispoziția publicului medicamentele înscrise pe listele medicamentelor esențiale.

2.   În cazul în care este necesar pentru îndeplinirea obligațiilor de raportare ce le revin, prevăzute la alineatul (1), statele membre, cu sprijinul agenției, colectează informații și date
  pertinente, inclusiv
  privind nivelurile stocurilor de la distribuitori și de la alte entități
  și persoane
  juridice autorizate
  sau mandatate
  să pună la dispoziția publicului medicamentele înscrise pe listele medicamentelor esențiale.

Amendamentul 93

Amendamentul 93

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 4 a (nou)

Articolul 11 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Autoritățile naționale competente în domeniul medicamentelor facilitează colectarea online a datelor privind impactul deficitului de medicamente asupra pacienților și consumatorilor. Datele agregate pertinente din aceste rapoarte sunt partajate de subrețeaua de puncte unice de contact ale autorităților naționale competente menționate la articolul 3 alineatul (5) cu grupul de coordonare pentru medicamente, în scopul de a servi drept bază pentru recomandările referitoare la gestionarea penuriei de medicamente. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.
     
  Autoritățile naționale competente în domeniul medicamentelor facilitează colectarea online a datelor privind impactul deficitului de medicamente asupra pacienților și consumatorilor. Datele agregate pertinente din aceste rapoarte sunt partajate de subrețeaua de puncte unice de contact ale autorităților naționale competente menționate la articolul 3 alineatul (5) cu grupul de coordonare pentru medicamente, în scopul de a servi drept bază pentru recomandările referitoare la gestionarea penuriei de medicamente.

Amendamentul 94

Amendamentul 94

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 1 – litera a a (nouă)

Articolul 12 – paragraful 1 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | facilitează coordonarea dintre producători și alte părți interesate competente pentru a răspunde creșterii cererii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

facilitează coordonarea dintre producători și alte părți interesate competente pentru a răspunde creșterii cererii;

facilitează coordonarea dintre producători și alte părți interesate competente pentru a răspunde creșterii cererii;

Amendamentul 95

Amendamentul 95

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 1 – litera b

Articolul 12 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | analizează necesitatea unor orientări adresate statelor membre, titularilor autorizațiilor de introducere pe piață și altor entități; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

analizează necesitatea unor orientări adresate statelor membre, titularilor autorizațiilor de introducere pe piață și altor entități;

| (b) | analizează necesitatea unor orientări
  și recomandări
  adresate statelor membre, titularilor autorizațiilor de introducere pe piață și altor entități
  , inclusiv din partea lanțului de aprovizionare cu produse farmaceutice precum și a personalului medico-sanitar, pentru a îi sprijini în activitatea lor și în comunicarea cu pacienții
  ; |
| --- | --- |

(b)

analizează necesitatea unor orientări
  și recomandări
  adresate statelor membre, titularilor autorizațiilor de introducere pe piață și altor entități
  , inclusiv din partea lanțului de aprovizionare cu produse farmaceutice precum și a personalului medico-sanitar, pentru a îi sprijini în activitatea lor și în comunicarea cu pacienții
  ;

și recomandări

, inclusiv din partea lanțului de aprovizionare cu produse farmaceutice precum și a personalului medico-sanitar, pentru a îi sprijini în activitatea lor și în comunicarea cu pacienții

Amendamentul 96

Amendamentul 96

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 – paragraful 1 – litera f

Articolul 12 – paragraful 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | ia legătura cu țări terțe și cu organizații internaționale relevante, după caz, pentru a atenua deficitul potențial sau real de medicamente înscrise pe lista medicamentelor esențiale sau de principii active ale acestora, în cazul în care produsele sau ingredientele respective sunt importate în Uniune și respectivele deficite potențiale sau reale au implicații la nivel internațional. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

ia legătura cu țări terțe și cu organizații internaționale relevante, după caz, pentru a atenua deficitul potențial sau real de medicamente înscrise pe lista medicamentelor esențiale sau de principii active ale acestora, în cazul în care produsele sau ingredientele respective sunt importate în Uniune și respectivele deficite potențiale sau reale au implicații la nivel internațional.

| (f) | ia legătura cu țări terțe și cu organizații internaționale relevante, după caz, pentru a atenua deficitul potențial sau real de medicamente înscrise pe lista medicamentelor esențiale sau de principii active ale acestora, în cazul în care produsele sau ingredientele respective sunt importate în Uniune și respectivele deficite potențiale sau reale au implicații la nivel internațional
  și informează grupul de coordonare pentru medicamente cu privire la aceste acțiuni și la rezultatele obținute
  . |
| --- | --- |

(f)

ia legătura cu țări terțe și cu organizații internaționale relevante, după caz, pentru a atenua deficitul potențial sau real de medicamente înscrise pe lista medicamentelor esențiale sau de principii active ale acestora, în cazul în care produsele sau ingredientele respective sunt importate în Uniune și respectivele deficite potențiale sau reale au implicații la nivel internațional
  și informează grupul de coordonare pentru medicamente cu privire la aceste acțiuni și la rezultatele obținute
  .

și informează grupul de coordonare pentru medicamente cu privire la aceste acțiuni și la rezultatele obținute

Amendamentul 97

Amendamentul 97

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 12 a (nou)

Articolul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 12a |
| | Baza de date europeană privind aprovizionarea cu medicamente |
| | 1.
     
  Agenția, în colaborare cu Comisia și cu statele membre, înființează, întreține și gestionează baza de date europeană privind aprovizionarea cu medicamente în următoarele scopuri: |
| | (a) | să permită monitorizarea cererii și a ofertei de medicamente la nivelul Uniunii și al statelor membre; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 12a

Articolul 12a

Baza de date europeană privind aprovizionarea cu medicamente

Baza de date europeană privind aprovizionarea cu medicamente

1.
     
  Agenția, în colaborare cu Comisia și cu statele membre, înființează, întreține și gestionează baza de date europeană privind aprovizionarea cu medicamente în următoarele scopuri:

(a)

(a)

să permită monitorizarea cererii și a ofertei de medicamente la nivelul Uniunii și al statelor membre;

să permită monitorizarea cererii și a ofertei de medicamente la nivelul Uniunii și al statelor membre;

| (b) | să permită monitorizarea și raportarea deficitelor de medicamente la nivelul Uniunii și al statelor membre; |
| --- | --- |

(b)

(b)

să permită monitorizarea și raportarea deficitelor de medicamente la nivelul Uniunii și al statelor membre;

să permită monitorizarea și raportarea deficitelor de medicamente la nivelul Uniunii și al statelor membre;

| (c) | să permită titularilor autorizațiilor de introducere pe piață și distribuitorilor angro să respecte obligațiile de informare prevăzute la articolul 10; |
| --- | --- |

(c)

(c)

să permită titularilor autorizațiilor de introducere pe piață și distribuitorilor angro să respecte obligațiile de informare prevăzute la articolul 10;

să permită titularilor autorizațiilor de introducere pe piață și distribuitorilor angro să respecte obligațiile de informare prevăzute la articolul 10;

| (d) | să permită Comisiei, agenției și autorităților naționale competente să își îndeplinească sarcinile stabilite pe baza dispozițiilor prezentului regulament și în cunoștință de cauză și să intensifice cooperarea dintre ele. |
| --- | --- |

(d)

(d)

să permită Comisiei, agenției și autorităților naționale competente să își îndeplinească sarcinile stabilite pe baza dispozițiilor prezentului regulament și în cunoștință de cauză și să intensifice cooperarea dintre ele.

să permită Comisiei, agenției și autorităților naționale competente să își îndeplinească sarcinile stabilite pe baza dispozițiilor prezentului regulament și în cunoștință de cauză și să intensifice cooperarea dintre ele.

Baza de date europeană privind aprovizionarea cu medicamente, care este funcțională nu numai în timpul urgențelor de sănătate publică și al evenimentelor majore, ci și în condiții normale, funcționează ca o bază de date interoperabilă și digitală a Uniunii, care este alimentată cu datele raportate prin intermediul platformelor electronice naționale instituite în temeiul alineatului (2). Baza de date permite agenției și autorităților naționale competente să acceseze și să partajeze simultan informațiile care sunt disponibile în baza de date.

Baza de date europeană privind aprovizionarea cu medicamente, care este funcțională nu numai în timpul urgențelor de sănătate publică și al evenimentelor majore, ci și în condiții normale, funcționează ca o bază de date interoperabilă și digitală a Uniunii, care este alimentată cu datele raportate prin intermediul platformelor electronice naționale instituite în temeiul alineatului (2). Baza de date permite agenției și autorităților naționale competente să acceseze și să partajeze simultan informațiile care sunt disponibile în baza de date.

2.
     
  Fiecare stat membru creează o platformă electronică pentru a stabili monitorizarea în timp real a aprovizionării cu medicamente, capabilă să stabilească volumul de aprovizionare a fiecărui medicament existent în orice moment și să detecteze, să previzioneze și să prevină deficitele de medicamente. Aceste platforme, care sunt gestionate de autoritățile naționale competente, devin pe deplin operaționale în statele membre până la [30 de luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament].

Datele privind cererea și oferta sunt raportate la nivelul statelor membre de către următoarele entități:

Datele privind cererea și oferta sunt raportate la nivelul statelor membre de către următoarele entități:

| (a) | deținătorii autorizației de comercializare; |
| --- | --- |

(a)

(a)

deținătorii autorizației de comercializare;

deținătorii autorizației de comercializare;

| (b) | distribuitori; |
| --- | --- |

(b)

(b)

distribuitori;

distribuitori;

| (c) | farmaciile comunitare și spitalicești. |
| --- | --- |

(c)

(c)

farmaciile comunitare și spitalicești.

farmaciile comunitare și spitalicești.

3.
     
  Pe lângă funcțiile menționate la alineatul (2), platformele electronice oferă autorităților naționale competente acces în timp real la informațiile privind cererile nesatisfăcute ale distribuitorilor, ale farmaciilor comunitare și ale farmaciilor spitalicești de la nivel național. Platformele respective permit, de asemenea, titularilor autorizațiilor de introducere pe piață să raporteze orice problemă de aprovizionare cu medicamente, inclusiv probleme de producție.

4.
     
  Platformele statelor membre sunt interoperabile și reproduc informațiile lor în baza de date europeană privind aprovizionarea cu medicamente gestionată de agenție, împiedicând astfel orice duplicare a procesului de raportare de către punctele unice de contact stabilite la articolul 9 alineatul (2).

5.
     
  Datele generate de platformele statelor membre și, în consecință, de baza de date europeană privind aprovizionarea cu medicamente fac posibilă identificarea oricăror probleme de aprovizionare de-a lungul lanțului de aprovizionare și, prin utilizarea tehnicilor de lucru cu volume mari de date și, după caz, a inteligenței artificiale, permit anticiparea problemelor de aprovizionare viitoare.

6.
     
  Datele transmise sunt conforme cu standardele elaborate de ISO pentru IDMP și se bazează pe cele patru domenii de date de referință utilizate în procesele de reglementare farmaceutică: date privind substanța, date privind produsul, date privind organizarea și date referențiale.

7.
     
  Agenția, în colaborare cu Comisia și cu statele membre, stabilește specificațiile funcționale ale bazei de date, precum și un plan pentru punerea în aplicare a bazei de date europene privind aprovizionarea cu medicamente și a platformelor statelor membre până la ... [6 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament]. Acest plan urmărește să asigure că baza de date europeană privind aprovizionarea cu medicamente este pe deplin funcțională până la... [48 de luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament].

8.
     
  În cazul în care o autoritate națională competentă indică faptul că, printre informațiile transmise se află și informații comerciale confidențiale, aceasta identifică informațiile în cauză și clarifică motivele unei astfel de indicații. Agenția evaluează fondul fiecărei cereri și protejează informațiile comerciale confidențiale împotriva divulgării nejustificate.

9.
     
  Având în vedere caracterul comercial sensibil al datelor furnizate în baza de date europeană privind aprovizionarea cu medicamente, accesul la baza de date este permis numai Comisiei, agenției, autorităților naționale competente care comunică datele la baza de date și grupului de coordonare pentru medicamente.

Amendamentul 98

Amendamentul 98

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 1

Articolul 13 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prin intermediul
  portalului
  său internet și prin alte mijloace adecvate, în colaborare cu autoritățile naționale competente, agenția informează publicul și grupurile de interese cu privire la activitatea grupului de coordonare pentru medicamente. | Prin intermediul
  unui spațiu dedicat de pe portalul
  său internet și prin alte mijloace adecvate, în colaborare cu autoritățile naționale competente, agenția informează publicul și grupurile de interese
  în timp util
  cu privire la activitatea grupului de coordonare pentru medicamente
  , și răspunde, după caz, dezinformării care vizează activitatea grupului de coordonare pentru medicamente
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Prin intermediul
  portalului
  său internet și prin alte mijloace adecvate, în colaborare cu autoritățile naționale competente, agenția informează publicul și grupurile de interese cu privire la activitatea grupului de coordonare pentru medicamente.

portalului

Prin intermediul
  unui spațiu dedicat de pe portalul
  său internet și prin alte mijloace adecvate, în colaborare cu autoritățile naționale competente, agenția informează publicul și grupurile de interese
  în timp util
  cu privire la activitatea grupului de coordonare pentru medicamente
  , și răspunde, după caz, dezinformării care vizează activitatea grupului de coordonare pentru medicamente
  .

unui spațiu dedicat de pe portalul

în timp util

, și răspunde, după caz, dezinformării care vizează activitatea grupului de coordonare pentru medicamente

Amendamentul 99

Amendamentul 99

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 13 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Procedurile întreprinse de grupul de coordonare pentru medicamente sunt transparente. Ordinea de zi și procesele-verbale ale grupului de coordonare pentru medicamente, precum și regulamentul de procedură și recomandările și, după caz, voturile sunt documentate și puse la dispoziția publicului, inclusiv eventualele dezacorduri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Procedurile întreprinse de grupul de coordonare pentru medicamente sunt transparente. Ordinea de zi și procesele-verbale ale grupului de coordonare pentru medicamente, precum și regulamentul de procedură și recomandările și, după caz, voturile sunt documentate și puse la dispoziția publicului, inclusiv eventualele dezacorduri.

Procedurile întreprinse de grupul de coordonare pentru medicamente sunt transparente. Ordinea de zi și procesele-verbale ale grupului de coordonare pentru medicamente, precum și regulamentul de procedură și recomandările și, după caz, voturile sunt documentate și puse la dispoziția publicului, inclusiv eventualele dezacorduri.

Amendamentul 100

Amendamentul 100

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 1

Articolul 14 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Prin prezentul se înființează în cadrul agenției grupul operativ pentru situații de urgență. Acesta se reunește în
  timpul urgențelor
  de sănătate publică, fie față în față, fie la distanță. Agenția asigură secretariatul acestuia. | 1.   Prin prezentul se înființează în cadrul agenției grupul operativ pentru situații de urgență. Acesta se reunește în
  vederea pregătirii pentru urgențe
  de sănătate publică
  și în timpul unor astfel de urgențe
  , fie față în față, fie la distanță. Agenția asigură secretariatul acestuia. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Prin prezentul se înființează în cadrul agenției grupul operativ pentru situații de urgență. Acesta se reunește în
  timpul urgențelor
  de sănătate publică, fie față în față, fie la distanță. Agenția asigură secretariatul acestuia.

1.   Prin prezentul se înființează în cadrul agenției grupul operativ pentru situații de urgență. Acesta se reunește în
  vederea pregătirii pentru urgențe
  de sănătate publică
  și în timpul unor astfel de urgențe
  , fie față în față, fie la distanță. Agenția asigură secretariatul acestuia.

Amendamentul 101

Amendamentul 101

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 2 – litera f

Articolul 14 – alineatul 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | cooperarea cu organismele și agențiile Uniunii, cu Organizația Mondială a Sănătății, cu țări terțe și cu organizații științifice internaționale cu privire la aspecte științifice și tehnice referitoare la urgența de sănătate publică și la medicamentele care ar putea avea potențialul de a aborda urgențele de sănătate publică, după caz. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

cooperarea cu organismele și agențiile Uniunii, cu Organizația Mondială a Sănătății, cu țări terțe și cu organizații științifice internaționale cu privire la aspecte științifice și tehnice referitoare la urgența de sănătate publică și la medicamentele care ar putea avea potențialul de a aborda urgențele de sănătate publică, după caz.

| (f) | cooperarea cu
  autoritățile naționale competente, cu
  organismele și agențiile Uniunii, cu Organizația Mondială a Sănătății, cu țări terțe și cu organizații științifice internaționale cu privire la aspecte științifice și tehnice referitoare la urgența de sănătate publică și la medicamentele care ar putea avea potențialul de a aborda urgențele de sănătate publică, după caz. |
| --- | --- |

(f)

cooperarea cu
  autoritățile naționale competente, cu
  organismele și agențiile Uniunii, cu Organizația Mondială a Sănătății, cu țări terțe și cu organizații științifice internaționale cu privire la aspecte științifice și tehnice referitoare la urgența de sănătate publică și la medicamentele care ar putea avea potențialul de a aborda urgențele de sănătate publică, după caz.

autoritățile naționale competente, cu

Amendamentul 102

Amendamentul 102

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 3

Articolul 14 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Grupul operativ pentru situații de urgență este compus din reprezentanți ai comitetelor științifice, ai grupurilor de lucru și din membri ai personalului agenției, grupul de coordonare instituit în conformitate cu articolul 27 din Directiva 2001/83/CE și Grupul consultativ și de coordonare a studiilor clinice intervenționale, instituit în conformitate cu articolul 85 din Regulamentul (UE) nr. 536/2014 (21). După caz, pot fi desemnați experți externi, iar reprezentanți ai altor organisme și agenții ale Uniunii pot fi invitați să ia parte ad-hoc. Grupul este prezidat de agenție. | 3.   Grupul operativ pentru situații de urgență este compus din reprezentanți ai comitetelor științifice, ai grupurilor de lucru
  , inclusiv din reprezentanți ai PCWP și ai HCPWP, precum
  și din membri ai personalului agenției, grupul de coordonare instituit în conformitate cu articolul 27 din Directiva 2001/83/CE și Grupul consultativ și de coordonare a studiilor clinice intervenționale, instituit în conformitate cu articolul 85 din Regulamentul (UE) nr. 536/2014 (21). După caz, pot fi desemnați experți externi, iar reprezentanți ai altor organisme și agenții ale Uniunii pot fi invitați să ia parte ad-hoc. Grupul este prezidat de agenție. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Grupul operativ pentru situații de urgență este compus din reprezentanți ai comitetelor științifice, ai grupurilor de lucru și din membri ai personalului agenției, grupul de coordonare instituit în conformitate cu articolul 27 din Directiva 2001/83/CE și Grupul consultativ și de coordonare a studiilor clinice intervenționale, instituit în conformitate cu articolul 85 din Regulamentul (UE) nr. 536/2014 (21). După caz, pot fi desemnați experți externi, iar reprezentanți ai altor organisme și agenții ale Uniunii pot fi invitați să ia parte ad-hoc. Grupul este prezidat de agenție.

3.   Grupul operativ pentru situații de urgență este compus din reprezentanți ai comitetelor științifice, ai grupurilor de lucru
  , inclusiv din reprezentanți ai PCWP și ai HCPWP, precum
  și din membri ai personalului agenției, grupul de coordonare instituit în conformitate cu articolul 27 din Directiva 2001/83/CE și Grupul consultativ și de coordonare a studiilor clinice intervenționale, instituit în conformitate cu articolul 85 din Regulamentul (UE) nr. 536/2014 (21). După caz, pot fi desemnați experți externi, iar reprezentanți ai altor organisme și agenții ale Uniunii pot fi invitați să ia parte ad-hoc. Grupul este prezidat de agenție.

Amendamentul 103

Amendamentul 103

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 5

Articolul 14 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Președintele poate invita reprezentanți ai statelor membre, membri ai comitetelor științifice ale agenției și ai grupurilor de lucru, precum și părți terțe, inclusiv reprezentanți ai grupurilor de interese în domeniul medicamentelor, titulari ai autorizațiilor de introducere pe piață, dezvoltatori de medicamente, sponsori ai studiilor clinice intervenționale, reprezentanți ai rețelelor de studii clinice intervenționale, precum și grupuri de interese care reprezintă pacienții și personalul medico-sanitar, cu scopul de a participa la reuniunile sale. | 5.   Președintele poate invita reprezentanți ai statelor membre, membri ai comitetelor științifice ale agenției și ai grupurilor de lucru, precum și părți terțe, inclusiv reprezentanți ai grupurilor de interese în domeniul medicamentelor, titulari ai autorizațiilor de introducere pe piață, dezvoltatori de medicamente, sponsori ai studiilor clinice intervenționale, reprezentanți ai rețelelor de studii clinice intervenționale,
  experți independenți în studii clinice intervenționale și cercetători,
  precum și grupuri de interese care reprezintă pacienții și personalul medico-sanitar, cu scopul de a participa la reuniunile sale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Președintele poate invita reprezentanți ai statelor membre, membri ai comitetelor științifice ale agenției și ai grupurilor de lucru, precum și părți terțe, inclusiv reprezentanți ai grupurilor de interese în domeniul medicamentelor, titulari ai autorizațiilor de introducere pe piață, dezvoltatori de medicamente, sponsori ai studiilor clinice intervenționale, reprezentanți ai rețelelor de studii clinice intervenționale, precum și grupuri de interese care reprezintă pacienții și personalul medico-sanitar, cu scopul de a participa la reuniunile sale.

5.   Președintele poate invita reprezentanți ai statelor membre, membri ai comitetelor științifice ale agenției și ai grupurilor de lucru, precum și părți terțe, inclusiv reprezentanți ai grupurilor de interese în domeniul medicamentelor, titulari ai autorizațiilor de introducere pe piață, dezvoltatori de medicamente, sponsori ai studiilor clinice intervenționale, reprezentanți ai rețelelor de studii clinice intervenționale,
  experți independenți în studii clinice intervenționale și cercetători,
  precum și grupuri de interese care reprezintă pacienții și personalul medico-sanitar, cu scopul de a participa la reuniunile sale.

Amendamentul 104

Amendamentul 104

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 14 – alineatul 8

Articolul 14 – alineatul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 8.   În ceea ce privește transparența și independența membrilor grupului operativ pentru situații de urgență, se aplică articolul 63 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004. | 8.   În ceea ce privește transparența și independența membrilor grupului operativ pentru situații de urgență, se aplică articolul 63 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004.
  Membrii Grupului operativ pentru situații de urgență actualizează declarația anuală de interese financiare prevăzută la articolul 63 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 ori de câte ori survine o modificare relevantă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

8.   În ceea ce privește transparența și independența membrilor grupului operativ pentru situații de urgență, se aplică articolul 63 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004.

8.   În ceea ce privește transparența și independența membrilor grupului operativ pentru situații de urgență, se aplică articolul 63 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004.
  Membrii Grupului operativ pentru situații de urgență actualizează declarația anuală de interese financiare prevăzută la articolul 63 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 ori de câte ori survine o modificare relevantă.

Amendamentul 105

Amendamentul 105

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 3

Articolul 15 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Grupul operativ pentru situații de urgență stabilește proceduri pentru solicitarea și transmiterea setului de informații și date necesare, inclusiv informații privind statul membru sau statele membre în care este depusă sau urmează să fie depusă o cerere de autorizare a unui studiu clinic intervențional. | 3.   Grupul operativ pentru situații de urgență stabilește proceduri
  și orientări
  pentru solicitarea și transmiterea setului de informații și date necesare, inclusiv informații privind statul membru sau statele membre în care este depusă sau urmează să fie depusă o cerere de autorizare a unui studiu clinic intervențional. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Grupul operativ pentru situații de urgență stabilește proceduri pentru solicitarea și transmiterea setului de informații și date necesare, inclusiv informații privind statul membru sau statele membre în care este depusă sau urmează să fie depusă o cerere de autorizare a unui studiu clinic intervențional.

3.   Grupul operativ pentru situații de urgență stabilește proceduri
  și orientări
  pentru solicitarea și transmiterea setului de informații și date necesare, inclusiv informații privind statul membru sau statele membre în care este depusă sau urmează să fie depusă o cerere de autorizare a unui studiu clinic intervențional.

Amendamentul 106

Amendamentul 106

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – alineatul 5

Articolul 15 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   În contextul autorizării unei cereri având ca obiect un studiu clinic intervențional, care a beneficiat de consiliere științifică, statele membre țin seama în mod corespunzător de respectiva consiliere. | 5.   În contextul autorizării unei cereri având ca obiect un studiu clinic intervențional, care a beneficiat de consiliere științifică, statele membre țin seama în mod corespunzător de respectiva consiliere.
  Avizele științifice furnizate de grupul operativ pentru situații de urgență nu aduc atingere evaluării etice prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 536/2014. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   În contextul autorizării unei cereri având ca obiect un studiu clinic intervențional, care a beneficiat de consiliere științifică, statele membre țin seama în mod corespunzător de respectiva consiliere.

5.   În contextul autorizării unei cereri având ca obiect un studiu clinic intervențional, care a beneficiat de consiliere științifică, statele membre țin seama în mod corespunzător de respectiva consiliere.
  Avizele științifice furnizate de grupul operativ pentru situații de urgență nu aduc atingere evaluării etice prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 536/2014.

Amendamentul 107

Amendamentul 107

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 a (nou)

Articolul 15 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 15a |
| | Informațiile publice despre studiile clinice intervenționale și deciziile de autorizare a introducerii pe piață |
| | 1.
     
  Pe durata unei urgențe de sănătate publică, sponsorii studiilor clinice intervenționale efectuate în Uniune: |
| | (a) | publică protocolul studiului la începutul acestuia, prin intermediul registrului de studii clinice intervenționale al UE; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 15a

Articolul 15a

Informațiile publice despre studiile clinice intervenționale și deciziile de autorizare a introducerii pe piață

Informațiile publice despre studiile clinice intervenționale și deciziile de autorizare a introducerii pe piață

1.
     
  Pe durata unei urgențe de sănătate publică, sponsorii studiilor clinice intervenționale efectuate în Uniune:

(a)

(a)

publică protocolul studiului la începutul acestuia, prin intermediul registrului de studii clinice intervenționale al UE;

publică protocolul studiului la începutul acestuia, prin intermediul registrului de studii clinice intervenționale al UE;

| (b) | publică rezumatul rezultatelor prin intermediul registrului de studii clinice intervenționale al UE până la un termen stabilit de agenție și care este mai scurt decât cel prevăzut la articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 536/2014. |
| --- | --- |

(b)

(b)

publică rezumatul rezultatelor prin intermediul registrului de studii clinice intervenționale al UE până la un termen stabilit de agenție și care este mai scurt decât cel prevăzut la articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 536/2014.

publică rezumatul rezultatelor prin intermediul registrului de studii clinice intervenționale al UE până la un termen stabilit de agenție și care este mai scurt decât cel prevăzut la articolul 37 din Regulamentul (UE) nr. 536/2014.

2.
     
  În cazul în care un medicament primește o autorizație de introducere pe piață, Agenția publică:

| (a) | informațiile referitoare la produs, împreună cu detalii referitoare la condițiile de utilizare în momentul eliberării autorizației de introducere pe piață; |
| --- | --- |

(a)

(a)

informațiile referitoare la produs, împreună cu detalii referitoare la condițiile de utilizare în momentul eliberării autorizației de introducere pe piață;

informațiile referitoare la produs, împreună cu detalii referitoare la condițiile de utilizare în momentul eliberării autorizației de introducere pe piață;

| (b) | rapoartele europene publice de evaluare, într-un termen cât mai scurt și, dacă este posibil, în termen de șapte zile de la eliberarea autorizației de introducere pe piață; |
| --- | --- |

(b)

(b)

rapoartele europene publice de evaluare, într-un termen cât mai scurt și, dacă este posibil, în termen de șapte zile de la eliberarea autorizației de introducere pe piață;

rapoartele europene publice de evaluare, într-un termen cât mai scurt și, dacă este posibil, în termen de șapte zile de la eliberarea autorizației de introducere pe piață;

| (c) | datele clinice transmise agenției pentru fundamentarea cererii, dacă este posibil în termen de două luni de la autorizarea de către Comisie și după ce datele cu caracter personal au fost anonimizate, iar informațiile comerciale confidențiale au fost redactate; |
| --- | --- |

(c)

(c)

datele clinice transmise agenției pentru fundamentarea cererii, dacă este posibil în termen de două luni de la autorizarea de către Comisie și după ce datele cu caracter personal au fost anonimizate, iar informațiile comerciale confidențiale au fost redactate;

datele clinice transmise agenției pentru fundamentarea cererii, dacă este posibil în termen de două luni de la autorizarea de către Comisie și după ce datele cu caracter personal au fost anonimizate, iar informațiile comerciale confidențiale au fost redactate;

| (d) | textul integral al planului de management al riscurilor și orice versiune actualizată. |
| --- | --- |

(d)

(d)

textul integral al planului de management al riscurilor și orice versiune actualizată.

textul integral al planului de management al riscurilor și orice versiune actualizată.

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 1

Articolul 16 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În urma recunoașterii unei urgențe de sănătate publică, grupul operativ pentru situații de urgență efectuează o revizuire a datelor științifice disponibile privind medicamentele care pot fi utilizate în vederea abordării urgenței de sănătate publică. Revizuirea este actualizată periodic în timpul urgenței de sănătate publică. | 1.   În urma recunoașterii unei urgențe de sănătate publică, grupul operativ pentru situații de urgență efectuează o revizuire a datelor științifice disponibile privind medicamentele care pot fi utilizate în vederea abordării urgenței de sănătate publică. Revizuirea este actualizată periodic în timpul urgenței de sănătate publică
  , inclusiv în cazul în care există un acord în acest sens între grupul operativ pentru situații de urgență și Comitetul pentru medicamente de uz uman, în pregătirea evaluării unei cereri de eliberare a autorizației de introducere pe piață
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În urma recunoașterii unei urgențe de sănătate publică, grupul operativ pentru situații de urgență efectuează o revizuire a datelor științifice disponibile privind medicamentele care pot fi utilizate în vederea abordării urgenței de sănătate publică. Revizuirea este actualizată periodic în timpul urgenței de sănătate publică.

1.   În urma recunoașterii unei urgențe de sănătate publică, grupul operativ pentru situații de urgență efectuează o revizuire a datelor științifice disponibile privind medicamentele care pot fi utilizate în vederea abordării urgenței de sănătate publică. Revizuirea este actualizată periodic în timpul urgenței de sănătate publică
  , inclusiv în cazul în care există un acord în acest sens între grupul operativ pentru situații de urgență și Comitetul pentru medicamente de uz uman, în pregătirea evaluării unei cereri de eliberare a autorizației de introducere pe piață
  .

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 2

Articolul 16 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În contextul pregătirii revizuirii, grupul operativ pentru situații de urgență poate solicita informații și date din partea titularilor autorizațiilor de introducere pe piață și a dezvoltatorilor, și îi poate implica în discuții preliminare. De asemenea, grupul operativ pentru situații de urgență poate utiliza, în măsura în care este posibil, studii observaționale referitoare la date medicale generate în afara studiilor clinice intervenționale, ținând seama de fiabilitatea acestora. | 2.   În contextul pregătirii revizuirii, grupul operativ pentru situații de urgență poate solicita informații și date din partea titularilor autorizațiilor de introducere pe piață și a dezvoltatorilor, și îi poate implica în discuții preliminare. De asemenea, grupul operativ pentru situații de urgență poate utiliza, în măsura în care este posibil, studii observaționale referitoare la date medicale generate în afara studiilor clinice intervenționale, ținând seama de fiabilitatea acestora.
  Grupul operativ pentru situații de urgență poate lua legătura cu agenții ale medicamentului din țări terțe pentru schimburi de informații și de date suplimentare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În contextul pregătirii revizuirii, grupul operativ pentru situații de urgență poate solicita informații și date din partea titularilor autorizațiilor de introducere pe piață și a dezvoltatorilor, și îi poate implica în discuții preliminare. De asemenea, grupul operativ pentru situații de urgență poate utiliza, în măsura în care este posibil, studii observaționale referitoare la date medicale generate în afara studiilor clinice intervenționale, ținând seama de fiabilitatea acestora.

2.   În contextul pregătirii revizuirii, grupul operativ pentru situații de urgență poate solicita informații și date din partea titularilor autorizațiilor de introducere pe piață și a dezvoltatorilor, și îi poate implica în discuții preliminare. De asemenea, grupul operativ pentru situații de urgență poate utiliza, în măsura în care este posibil, studii observaționale referitoare la date medicale generate în afara studiilor clinice intervenționale, ținând seama de fiabilitatea acestora.
  Grupul operativ pentru situații de urgență poate lua legătura cu agenții ale medicamentului din țări terțe pentru schimburi de informații și de date suplimentare.

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 16 – alineatul 7

Articolul 16 – alineatul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 7.
     
  Agenția publică avizele adoptate în temeiul alineatului (4), inclusiv versiunile actualizate pe portalul său internet. | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

7.
     
  Agenția publică avizele adoptate în temeiul alineatului (4), inclusiv versiunile actualizate pe portalul său internet.

eliminat

eliminat

Amendamentul 111

Amendamentul 111

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – paragraful 1

Articolul 17 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prin intermediul
  portalului
  său internet și prin alte mijloace adecvate, în colaborare cu autoritățile naționale competente, agenția informează publicul și grupurile de interese în cauză cu privire la activitatea grupului operativ pentru situații de urgență. | Prin intermediul
  unui spațiu dedicat pe portalul
  său internet și prin alte mijloace adecvate, în colaborare cu autoritățile naționale competente, agenția informează
  fără întârziere
  publicul și grupurile de interese în cauză cu privire la activitatea grupului operativ pentru situații de urgență
  și răspunde, după caz, dezinformării care vizează activitatea grupului operativ pentru situații de urgență
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Prin intermediul
  portalului
  său internet și prin alte mijloace adecvate, în colaborare cu autoritățile naționale competente, agenția informează publicul și grupurile de interese în cauză cu privire la activitatea grupului operativ pentru situații de urgență.

portalului

Prin intermediul
  unui spațiu dedicat pe portalul
  său internet și prin alte mijloace adecvate, în colaborare cu autoritățile naționale competente, agenția informează
  fără întârziere
  publicul și grupurile de interese în cauză cu privire la activitatea grupului operativ pentru situații de urgență
  și răspunde, după caz, dezinformării care vizează activitatea grupului operativ pentru situații de urgență
  .

unui spațiu dedicat pe portalul

fără întârziere

și răspunde, după caz, dezinformării care vizează activitatea grupului operativ pentru situații de urgență

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 17 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 17 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Lista membrilor grupului operativ pentru situații de urgență, regulamentul de procedură, precum și recomandările furnizate în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) și avizele adoptate în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) sunt publicate pe portalul internet al agenției. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Lista membrilor grupului operativ pentru situații de urgență, regulamentul de procedură, precum și recomandările furnizate în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) și avizele adoptate în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) sunt publicate pe portalul internet al agenției.

Lista membrilor grupului operativ pentru situații de urgență, regulamentul de procedură, precum și recomandările furnizate în conformitate cu articolul 16 alineatul (3) și avizele adoptate în conformitate cu articolul 16 alineatul (4) sunt publicate pe portalul internet al agenției.

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – paragraful 1 – litera a

Articolul 18 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | dezvoltă și menține instrumente electronice pentru transmiterea de informații și date, inclusiv a datelor electronice privind sănătatea generate în afara domeniului de aplicare al studiilor clinice intervenționale; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

dezvoltă și menține instrumente electronice pentru transmiterea de informații și date, inclusiv a datelor electronice privind sănătatea generate în afara domeniului de aplicare al studiilor clinice intervenționale;

| (a) | dezvoltă și menține instrumente electronice
  , inclusiv o platformă interoperabilă și digitalizată,
  pentru transmiterea de informații și date, inclusiv a datelor electronice privind sănătatea generate în afara domeniului de aplicare al studiilor clinice intervenționale; |
| --- | --- |

(a)

dezvoltă și menține instrumente electronice
  , inclusiv o platformă interoperabilă și digitalizată,
  pentru transmiterea de informații și date, inclusiv a datelor electronice privind sănătatea generate în afara domeniului de aplicare al studiilor clinice intervenționale;

, inclusiv o platformă interoperabilă și digitalizată,

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – paragraful 1 – litera b

Articolul 18 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | coordonează studii independente privind monitorizarea siguranței și eficacității
  vaccinurilor
  , utilizând datele relevante deținute de autoritățile publice. Această coordonare este realizată în comun cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor și, în special, prin intermediul unei noi platforme de monitorizare a vaccinurilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

coordonează studii independente privind monitorizarea siguranței și eficacității
  vaccinurilor
  , utilizând datele relevante deținute de autoritățile publice. Această coordonare este realizată în comun cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor și, în special, prin intermediul unei noi platforme de monitorizare a vaccinurilor;

vaccinurilor

| (b) | coordonează studii independente privind monitorizarea
  utilizării, a
  siguranței și
  a
  eficacității
  medicamentelor destinate tratării, prevenirii sau diagnosticării unei boli
  , utilizând datele relevante deținute de autoritățile publice
  ; pentru vaccinuri,
  această coordonare este realizată în comun cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor și, în special, prin intermediul unei noi platforme de monitorizare a vaccinurilor; |
| --- | --- |

(b)

coordonează studii independente privind monitorizarea
  utilizării, a
  siguranței și
  a
  eficacității
  medicamentelor destinate tratării, prevenirii sau diagnosticării unei boli
  , utilizând datele relevante deținute de autoritățile publice
  ; pentru vaccinuri,
  această coordonare este realizată în comun cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor și, în special, prin intermediul unei noi platforme de monitorizare a vaccinurilor;

utilizării, a

a

medicamentelor destinate tratării, prevenirii sau diagnosticării unei boli

; pentru vaccinuri,

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 18 – paragraful 1 – litera c

Articolul 18 – paragraful 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | în cadrul sarcinilor de reglementare ce îi revin, utilizează infrastructuri sau instrumente digitale pentru a facilita accesul rapid la sau analiza datelor electronice disponibile privind sănătatea, generate în afara domeniului de aplicare al studiilor clinice intervenționale, precum și schimbul unor astfel de date între statele membre, agenție și alte organisme ale Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

în cadrul sarcinilor de reglementare ce îi revin, utilizează infrastructuri sau instrumente digitale pentru a facilita accesul rapid la sau analiza datelor electronice disponibile privind sănătatea, generate în afara domeniului de aplicare al studiilor clinice intervenționale, precum și schimbul unor astfel de date între statele membre, agenție și alte organisme ale Uniunii;

(Nu privește versiunea în limba română.)

(Nu privește versiunea în limba română.)

Amendamentul 116

Amendamentul 116

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 1

Articolul 19 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Prin prezentul regulament, în cadrul agenției, se înființează grupul de coordonare pentru dispozitive medicale (denumit în continuare „grupul de coordonare pentru dispozitive medicale”). Acesta se reunește fie față în față, fie la distanță, în vederea pregătirii pentru o urgență de sănătate publică sau în timpul desfășurării acesteia. Agenția asigură secretariatul acestuia. | 1.   Prin prezentul regulament, în cadrul agenției, se înființează grupul de coordonare pentru dispozitive medicale (denumit în continuare „grupul de coordonare pentru dispozitive medicale”). Acesta se reunește
  la intervale regulate
  fie față în față, fie la distanță,
  și ori de câte ori situația impune acest lucru,
  în vederea pregătirii pentru o urgență de sănătate publică sau în timpul desfășurării acesteia. Agenția asigură secretariatul acestuia. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Prin prezentul regulament, în cadrul agenției, se înființează grupul de coordonare pentru dispozitive medicale (denumit în continuare „grupul de coordonare pentru dispozitive medicale”). Acesta se reunește fie față în față, fie la distanță, în vederea pregătirii pentru o urgență de sănătate publică sau în timpul desfășurării acesteia. Agenția asigură secretariatul acestuia.

1.   Prin prezentul regulament, în cadrul agenției, se înființează grupul de coordonare pentru dispozitive medicale (denumit în continuare „grupul de coordonare pentru dispozitive medicale”). Acesta se reunește
  la intervale regulate
  fie față în față, fie la distanță,
  și ori de câte ori situația impune acest lucru,
  în vederea pregătirii pentru o urgență de sănătate publică sau în timpul desfășurării acesteia. Agenția asigură secretariatul acestuia.

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 2

Articolul 19 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale este format dintr-un reprezentant al agenției, un reprezentant al Comisiei și un reprezentant de rang înalt din fiecare stat membru. Fiecare stat membru își desemnează reprezentantul. Membrii pot fi însoțiți de experți în domenii științifice sau tehnice specifice. | 2.   Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale este format dintr-un reprezentant al agenției, un reprezentant al Comisiei și un reprezentant de rang înalt
  autorizat
  din fiecare stat membru. Fiecare stat membru își desemnează reprezentantul. Membrii pot fi însoțiți de experți în domenii științifice sau tehnice specifice.
  În componența grupului de coordonare pentru dispozitive medicale intră și un reprezentant al PCWP și un reprezentant al HCPWP, în calitate de observatori. Lista membrilor grupului de coordonare pentru dispozitive medicale este transparentă și publicată pe portalul internet al agenției. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale este format dintr-un reprezentant al agenției, un reprezentant al Comisiei și un reprezentant de rang înalt din fiecare stat membru. Fiecare stat membru își desemnează reprezentantul. Membrii pot fi însoțiți de experți în domenii științifice sau tehnice specifice.

2.   Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale este format dintr-un reprezentant al agenției, un reprezentant al Comisiei și un reprezentant de rang înalt
  autorizat
  din fiecare stat membru. Fiecare stat membru își desemnează reprezentantul. Membrii pot fi însoțiți de experți în domenii științifice sau tehnice specifice.
  În componența grupului de coordonare pentru dispozitive medicale intră și un reprezentant al PCWP și un reprezentant al HCPWP, în calitate de observatori. Lista membrilor grupului de coordonare pentru dispozitive medicale este transparentă și publicată pe portalul internet al agenției.

Amendamentul 118

Amendamentul 118

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 3

Articolul 19 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale este prezidat de agenție.
  Președintele
  poate
  invita
  părți terțe, inclusiv reprezentanți ai grupurilor de interese în domeniul dispozitivelor medicale, pentru a participa la reuniunile sale. | 3.   Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale este prezidat de agenție.
  Orice membru al grupului de coordonare pentru dispozitive medicale
  poate
  propune președintelui să invite
  părți terțe, inclusiv reprezentanți ai grupurilor de interese în domeniul dispozitivelor medicale,
  spre exemplu reprezentanți ai producătorilor și ai organismelor notificate, sau orice alt actor din lanțul de aprovizionare cu dispozitive medicale, precum și reprezentanți ai personalului medico-sanitar, ai pacienților și ai consumatorilor,
  pentru a participa la reuniunile sale
  , dacă contribuția lor poate constitui o bază pentru dezbaterile din cadrul grupului de coordonare pentru dispozitive medicale
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale este prezidat de agenție.
  Președintele
  poate
  invita
  părți terțe, inclusiv reprezentanți ai grupurilor de interese în domeniul dispozitivelor medicale, pentru a participa la reuniunile sale.

3.   Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale este prezidat de agenție.
  Orice membru al grupului de coordonare pentru dispozitive medicale
  poate
  propune președintelui să invite
  părți terțe, inclusiv reprezentanți ai grupurilor de interese în domeniul dispozitivelor medicale,
  spre exemplu reprezentanți ai producătorilor și ai organismelor notificate, sau orice alt actor din lanțul de aprovizionare cu dispozitive medicale, precum și reprezentanți ai personalului medico-sanitar, ai pacienților și ai consumatorilor,
  pentru a participa la reuniunile sale
  , dacă contribuția lor poate constitui o bază pentru dezbaterile din cadrul grupului de coordonare pentru dispozitive medicale
  .

Amendamentul 119

Amendamentul 119

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 19 – alineatul 6 a (nou)

Articolul 19 – alineatul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Membrii grupului de coordonare pentru dispozitive medicale nu au interese financiare sau de altă natură în industria dispozitivelor medicale ce le-ar putea afecta imparțialitatea. Aceștia acționează în interesul public și în mod independent și prezintă o declarație anuală a intereselor lor financiare, pe care o actualizează ori de câte ori apare o modificare relevantă. Toate interesele indirecte care ar putea să aibă legătură cu industria dispozitivelor medicale sunt înscrise într-un registru ținut de agenție și sunt accesibile publicului la cerere. Declarația de interese este pusă la dispoziția publicului pe portalul internet al agenției. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

6a.
     
  Membrii grupului de coordonare pentru dispozitive medicale nu au interese financiare sau de altă natură în industria dispozitivelor medicale ce le-ar putea afecta imparțialitatea. Aceștia acționează în interesul public și în mod independent și prezintă o declarație anuală a intereselor lor financiare, pe care o actualizează ori de câte ori apare o modificare relevantă. Toate interesele indirecte care ar putea să aibă legătură cu industria dispozitivelor medicale sunt înscrise într-un registru ținut de agenție și sunt accesibile publicului la cerere. Declarația de interese este pusă la dispoziția publicului pe portalul internet al agenției.

Amendamentul 120

Amendamentul 120

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 2

Articolul 20 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale adoptă un set de informații necesare monitorizării ofertei și cererii de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică și își informează grupul de lucru în acest sens. | 2.   Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale adoptă un set de informații necesare monitorizării ofertei și cererii de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică și își informează grupul de lucru în acest sens.
  Entitățile Uniunii sau cele naționale care sunt implicate în crearea de stocuri de dispozitive medicale sunt informate în consecință. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale adoptă un set de informații necesare monitorizării ofertei și cererii de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică și își informează grupul de lucru în acest sens.

2.   Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale adoptă un set de informații necesare monitorizării ofertei și cererii de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică și își informează grupul de lucru în acest sens.
  Entitățile Uniunii sau cele naționale care sunt implicate în crearea de stocuri de dispozitive medicale sunt informate în consecință.

Amendamentul 121

Amendamentul 121

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 3

Articolul 20 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Agenția publică lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică și versiunile actualizate ale acestei liste pe portalul său internet. | 3.   Agenția publică lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică și versiunile actualizate ale acestei liste pe
  un spațiu dedicat de pe
  portalul său internet. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Agenția publică lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică și versiunile actualizate ale acestei liste pe portalul său internet.

3.   Agenția publică lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică și versiunile actualizate ale acestei liste pe
  un spațiu dedicat de pe
  portalul său internet.

Amendamentul 122

Amendamentul 122

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 20 – alineatul 3 a (nou)

Articolul 20 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Agenția raportează cu privire la deficitul de dispozitive medicale esențiale incluse pe lista dispozitivelor medicale esențiale pentru urgența de sănătate publică prin intermediul paginii de internet menționate la articolul 6 alineatul (4a). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3a.
     
  Agenția raportează cu privire la deficitul de dispozitive medicale esențiale incluse pe lista dispozitivelor medicale esențiale pentru urgența de sănătate publică prin intermediul paginii de internet menționate la articolul 6 alineatul (4a).

Amendamentul 123

Amendamentul 123

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 1

Articolul 22 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Pe durata urgenței de sănătate publică, grupul de coordonare pentru dispozitive medicale raportează periodic rezultatele monitorizării sale Comisiei și subrețelei menționate la articolul 23 alineatul 
  (1)
  litera 
  (b)
  și, în special, semnalează orice deficit, potențial sau real, de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică. | 1.   Pe durata urgenței de sănătate publică, grupul de coordonare pentru dispozitive medicale raportează periodic rezultatele monitorizării sale Comisiei și subrețelei menționate la articolul 23 alineatul 
  (2)
  litera 
  (a)
  și, în special, semnalează orice deficit, potențial sau real, de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Pe durata urgenței de sănătate publică, grupul de coordonare pentru dispozitive medicale raportează periodic rezultatele monitorizării sale Comisiei și subrețelei menționate la articolul 23 alineatul 
  (1)
  litera 
  (b)
  și, în special, semnalează orice deficit, potențial sau real, de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică.

1.   Pe durata urgenței de sănătate publică, grupul de coordonare pentru dispozitive medicale raportează periodic rezultatele monitorizării sale Comisiei și subrețelei menționate la articolul 23 alineatul 
  (2)
  litera 
  (a)
  și, în special, semnalează orice deficit, potențial sau real, de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică.

Amendamentul 124

Amendamentul 124

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 2

Articolul 22 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   La cererea Comisiei sau a subrețelei menționate la articolul 23 alineatul (2) litera 
  (b)
  , grupul de coordonare pentru dispozitive medicale furnizează date agregate și previziuni ale cererii în susținerea constatărilor sale. În această privință, grupul de coordonare ia legătura cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor pentru a obține date epidemiologice care să faciliteze previzionarea nevoilor în materie de dispozitive medicale, precum și cu grupul de coordonare pentru medicamente menționat la articolul 3, în cazul în care dispozitivele medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică sunt utilizate împreună cu un medicament. | 2.   La cererea Comisiei
  , a uneia sau mai multor autorități naționale competente
  sau a subrețelei menționate la articolul 23 alineatul (2) litera 
  (a)
  , grupul de coordonare pentru dispozitive medicale furnizează date agregate și previziuni ale cererii în susținerea constatărilor sale. În această privință, grupul de coordonare ia legătura cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor pentru a obține date epidemiologice care să faciliteze previzionarea nevoilor în materie de dispozitive medicale, precum și cu grupul de coordonare pentru medicamente menționat la articolul 3, în cazul în care dispozitivele medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică sunt utilizate împreună cu un medicament.
  Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale prezintă constatările și concluziile sale actorilor Uniunii și celor naționali implicați în crearea de stocuri de medicamente și de dispozitive medicale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   La cererea Comisiei sau a subrețelei menționate la articolul 23 alineatul (2) litera 
  (b)
  , grupul de coordonare pentru dispozitive medicale furnizează date agregate și previziuni ale cererii în susținerea constatărilor sale. În această privință, grupul de coordonare ia legătura cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor pentru a obține date epidemiologice care să faciliteze previzionarea nevoilor în materie de dispozitive medicale, precum și cu grupul de coordonare pentru medicamente menționat la articolul 3, în cazul în care dispozitivele medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică sunt utilizate împreună cu un medicament.

2.   La cererea Comisiei
  , a uneia sau mai multor autorități naționale competente
  sau a subrețelei menționate la articolul 23 alineatul (2) litera 
  (a)
  , grupul de coordonare pentru dispozitive medicale furnizează date agregate și previziuni ale cererii în susținerea constatărilor sale. În această privință, grupul de coordonare ia legătura cu Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor pentru a obține date epidemiologice care să faciliteze previzionarea nevoilor în materie de dispozitive medicale, precum și cu grupul de coordonare pentru medicamente menționat la articolul 3, în cazul în care dispozitivele medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică sunt utilizate împreună cu un medicament.
  Grupul de coordonare pentru dispozitive medicale prezintă constatările și concluziile sale actorilor Uniunii și celor naționali implicați în crearea de stocuri de medicamente și de dispozitive medicale.

Amendamentul 125

Amendamentul 125

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 22 – alineatul 5 a (nou)

Articolul 22 – alineatul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  În cazul în care recomandările menționate la alineatele (3) și (4) nu sunt luate în considerare sau nu sunt puse în aplicare, Comisia, statele membre, producătorii de dispozitive medicale și organismele notificate furnizează, după caz, o justificare argumentată. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5a.
     
  În cazul în care recomandările menționate la alineatele (3) și (4) nu sunt luate în considerare sau nu sunt puse în aplicare, Comisia, statele membre, producătorii de dispozitive medicale și organismele notificate furnizează, după caz, o justificare argumentată.

Amendamentul 126

Amendamentul 126

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 – litera a

Articolul 23 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | precizează procedurile de întocmire a listei dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

precizează procedurile de întocmire a listei dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică;

| (a) | precizează procedurile
  și criteriile
  de întocmire
  și revizuire
  a listei dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică
  , asigurându-se că producătorii și alți actori competenți din lanțul de aprovizionare cu dispozitive medicale, precum și personalul medico-sanitar, consumatorii și pacienții sunt consultați în mod adecvat
  ; |
| --- | --- |

(a)

precizează procedurile
  și criteriile
  de întocmire
  și revizuire
  a listei dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică
  , asigurându-se că producătorii și alți actori competenți din lanțul de aprovizionare cu dispozitive medicale, precum și personalul medico-sanitar, consumatorii și pacienții sunt consultați în mod adecvat
  ;

și criteriile

și revizuire

, asigurându-se că producătorii și alți actori competenți din lanțul de aprovizionare cu dispozitive medicale, precum și personalul medico-sanitar, consumatorii și pacienții sunt consultați în mod adecvat

Amendamentul 127

Amendamentul 127

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 – litera b

Articolul 23 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | elaborează sisteme simplificate de monitorizare și raportare electronică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

elaborează sisteme simplificate de monitorizare și raportare electronică;

| (b) | elaborează sisteme simplificate de monitorizare și raportare electronică
  în coordonare cu autoritățile naționale competente
  ; |
| --- | --- |

(b)

elaborează sisteme simplificate de monitorizare și raportare electronică
  în coordonare cu autoritățile naționale competente
  ;

în coordonare cu autoritățile naționale competente

Amendamentul 128

Amendamentul 128

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 1 – litera d

Articolul 23 – alineatul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | elaborează și gestionează o listă a punctelor unice de contact din partea producătorilor de dispozitive medicale, a reprezentanților autorizați și a organismelor notificate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

(d)

elaborează și gestionează o listă a punctelor unice de contact din partea producătorilor de dispozitive medicale, a reprezentanților autorizați și a organismelor notificate;

elaborează și gestionează o listă a punctelor unice de contact din partea producătorilor de dispozitive medicale, a reprezentanților autorizați și a organismelor notificate;

eliminat

eliminat

Amendamentul 129

Amendamentul 129

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 2 – litera a

Articolul 23 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | înființează și menține, pe durata urgenței de sănătate publică, o subrețea de puncte unice de contact din partea producătorilor de dispozitive medicale și a organismelor notificate, pe baza dispozitivelor medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

înființează și menține, pe durata urgenței de sănătate publică, o subrețea de puncte unice de contact din partea producătorilor de dispozitive medicale și a organismelor notificate, pe baza dispozitivelor medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică;

| (a) | înființează și menține, pe durata urgenței de sănătate publică, o subrețea de puncte unice de contact din partea producătorilor de dispozitive medicale și a organismelor notificate, pe baza dispozitivelor medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică
  , pornind de la punctele unice de contact care urmează să fie incluse, pentru toți producătorii de dispozitive medicale, în baza de date prevăzută la articolul 33 din Regulamentul (UE) 2017/745 și la articolul 30 din Regulamentul (UE) 2017/746
  ; |
| --- | --- |

(a)

înființează și menține, pe durata urgenței de sănătate publică, o subrețea de puncte unice de contact din partea producătorilor de dispozitive medicale și a organismelor notificate, pe baza dispozitivelor medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică
  , pornind de la punctele unice de contact care urmează să fie incluse, pentru toți producătorii de dispozitive medicale, în baza de date prevăzută la articolul 33 din Regulamentul (UE) 2017/745 și la articolul 30 din Regulamentul (UE) 2017/746
  ;

, pornind de la punctele unice de contact care urmează să fie incluse, pentru toți producătorii de dispozitive medicale, în baza de date prevăzută la articolul 33 din Regulamentul (UE) 2017/745 și la articolul 30 din Regulamentul (UE) 2017/746

Amendamentul 130

Amendamentul 130

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 3 – litera e a (nouă)

Articolul 23 – alineatul 3 – litera e a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | stocurile disponibile; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

stocurile disponibile;

stocurile disponibile;

Amendamentul 131

Amendamentul 131

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 3 – litera e b (nouă)

Articolul 23 – alineatul 3 – litera e b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | cantitățile deja livrate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(eb)

(eb)

cantitățile deja livrate;

cantitățile deja livrate;

Amendamentul 132

Amendamentul 132

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 3 – litera e c (nouă)

Articolul 23 – alineatul 3 – litera e c (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ec) | livrările preconizate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ec)

(ec)

livrările preconizate;

livrările preconizate;

Amendamentul 133

Amendamentul 133

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 23 – alineatul 3 – litera f

Articolul 23 – alineatul 3 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | planuri de atenuare, inclusiv capacitatea de producție și de aprovizionare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

planuri de atenuare, inclusiv capacitatea de producție și de aprovizionare;

| (f) | planuri de
  prevenire și de
  atenuare, inclusiv
  informații privind
  capacitatea de producție și de aprovizionare
  , în vederea garantării aprovizionării continue și a prevenirii deficitelor de dispozitive medicale incluse pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică
  ; |
| --- | --- |

(f)

planuri de
  prevenire și de
  atenuare, inclusiv
  informații privind
  capacitatea de producție și de aprovizionare
  , în vederea garantării aprovizionării continue și a prevenirii deficitelor de dispozitive medicale incluse pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică
  ;

prevenire și de

informații privind

, în vederea garantării aprovizionării continue și a prevenirii deficitelor de dispozitive medicale incluse pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică

Amendamentul 134

Amendamentul 134

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 2

Articolul 25 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   În cazul în care este necesar pentru îndeplinirea obligațiilor de raportare ce le revin, prevăzute la alineatul (1), statele membre colectează informații de la producători, importatori, distribuitori și organisme notificate cu privire la dispozitivele medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică. | 2.   În cazul în care este necesar pentru îndeplinirea obligațiilor de raportare ce le revin, prevăzute la alineatul (1), statele membre colectează informații de la producători, importatori, distribuitori
  , personalul medico-sanitar
  și organisme notificate cu privire la dispozitivele medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   În cazul în care este necesar pentru îndeplinirea obligațiilor de raportare ce le revin, prevăzute la alineatul (1), statele membre colectează informații de la producători, importatori, distribuitori și organisme notificate cu privire la dispozitivele medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică.

2.   În cazul în care este necesar pentru îndeplinirea obligațiilor de raportare ce le revin, prevăzute la alineatul (1), statele membre colectează informații de la producători, importatori, distribuitori
  , personalul medico-sanitar
  și organisme notificate cu privire la dispozitivele medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică.

Amendamentul 135

Amendamentul 135

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 25 – alineatul 4 – litera a

Articolul 25 – alineatul 4 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (
  b
  ) | analizează necesitatea de a prevedea derogări temporare la nivelul statelor membre în conformitate cu articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/745 sau cu articolul 54 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/746 în vederea atenuării deficitelor potențiale sau reale de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(
  b
  )

b

analizează necesitatea de a prevedea derogări temporare la nivelul statelor membre în conformitate cu articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/745 sau cu articolul 54 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/746 în vederea atenuării deficitelor potențiale sau reale de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică;

| (
  a
  ) | analizează necesitatea de a prevedea derogări temporare la nivelul statelor membre în conformitate cu articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/745 sau cu articolul 54 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/746 în vederea atenuării deficitelor potențiale sau reale de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică
  , asigurând totodată un nivel ridicat de siguranță a pacienților și a produselor
  ; |
| --- | --- |

(
  a
  )

a

analizează necesitatea de a prevedea derogări temporare la nivelul statelor membre în conformitate cu articolul 59 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/745 sau cu articolul 54 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2017/746 în vederea atenuării deficitelor potențiale sau reale de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică
  , asigurând totodată un nivel ridicat de siguranță a pacienților și a produselor
  ;

, asigurând totodată un nivel ridicat de siguranță a pacienților și a produselor

Amendamentul 136

Amendamentul 136

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – paragraful 1 – litera a

Articolul 26 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | ia toate măsurile care se impun în limitele competențelor care îi sunt conferite, în vederea atenuării deficitelor potențiale sau reale de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică, inclusiv, după caz, prin acordarea derogărilor temporare la nivelul Uniunii, în conformitate cu articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/745 sau cu articolul 54 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/746; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

ia toate măsurile care se impun în limitele competențelor care îi sunt conferite, în vederea atenuării deficitelor potențiale sau reale de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică, inclusiv, după caz, prin acordarea derogărilor temporare la nivelul Uniunii, în conformitate cu articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/745 sau cu articolul 54 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/746;

| (a) | ia toate măsurile care se impun în limitele competențelor care îi sunt conferite, în vederea atenuării deficitelor potențiale sau reale de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică, inclusiv, după caz, prin acordarea derogărilor temporare la nivelul Uniunii, în conformitate cu articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/745 sau cu articolul 54 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/746
  , asigurând totodată siguranța pacienților și a produselor
  ; |
| --- | --- |

(a)

ia toate măsurile care se impun în limitele competențelor care îi sunt conferite, în vederea atenuării deficitelor potențiale sau reale de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale pentru urgența de sănătate publică, inclusiv, după caz, prin acordarea derogărilor temporare la nivelul Uniunii, în conformitate cu articolul 59 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/745 sau cu articolul 54 alineatul (3) din Regulamentul (UE) 2017/746
  , asigurând totodată siguranța pacienților și a produselor
  ;

, asigurând totodată siguranța pacienților și a produselor

Amendamentul 137

Amendamentul 137

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – paragraful 1 – litera b

Articolul 26 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | analizează necesitatea unor orientări adresate statelor membre, producătorilor de dispozitive medicale, organismelor notificate și altor entități; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

analizează necesitatea unor orientări adresate statelor membre, producătorilor de dispozitive medicale, organismelor notificate și altor entități;

| (b) | analizează necesitatea unor orientări adresate statelor membre, producătorilor de dispozitive medicale, organismelor notificate
  , personalului medico-sanitar
  și altor entități
  , atunci când acest lucru este proporțional, justificat și necesar
  ; |
| --- | --- |

(b)

analizează necesitatea unor orientări adresate statelor membre, producătorilor de dispozitive medicale, organismelor notificate
  , personalului medico-sanitar
  și altor entități
  , atunci când acest lucru este proporțional, justificat și necesar
  ;

, personalului medico-sanitar

, atunci când acest lucru este proporțional, justificat și necesar

Amendamentul 138

Amendamentul 138

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 26 – paragraful 1 – litera e

Articolul 26 – paragraful 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | ia legătura cu țări terțe și cu organizații internaționale relevante, după caz, pentru a atenua deficitul potențial sau real de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale sau de părți componente ale acestora, în cazul în care dispozitivele sau părțile respective sunt importate în Uniune și respectivele deficite potențiale sau reale au implicații la nivel internațional. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

ia legătura cu țări terțe și cu organizații internaționale relevante, după caz, pentru a atenua deficitul potențial sau real de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale sau de părți componente ale acestora, în cazul în care dispozitivele sau părțile respective sunt importate în Uniune și respectivele deficite potențiale sau reale au implicații la nivel internațional.

| (e) | ia legătura cu țări terțe și cu organizații internaționale relevante, după caz, pentru a atenua deficitul potențial sau real de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale sau de părți componente ale acestora, în cazul în care dispozitivele sau părțile respective sunt importate în Uniune și respectivele deficite potențiale sau reale au implicații la nivel internațional
  și raportează aceste acțiuni, precum și rezultatele obținute grupului de coordonare pentru dispozitive medicale
  . |
| --- | --- |

(e)

ia legătura cu țări terțe și cu organizații internaționale relevante, după caz, pentru a atenua deficitul potențial sau real de dispozitive medicale înscrise pe lista dispozitivelor esențiale sau de părți componente ale acestora, în cazul în care dispozitivele sau părțile respective sunt importate în Uniune și respectivele deficite potențiale sau reale au implicații la nivel internațional
  și raportează aceste acțiuni, precum și rezultatele obținute grupului de coordonare pentru dispozitive medicale
  .

și raportează aceste acțiuni, precum și rezultatele obținute grupului de coordonare pentru dispozitive medicale

Amendamentul 139

Amendamentul 139

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – paragraful 1

Articolul 27 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Prin intermediul
  portalului
  său internet și prin alte mijloace adecvate, în colaborare cu autoritățile naționale competente, agenția informează publicul și grupurile de interese în cauză cu privire la activitatea grupului de coordonare pentru dispozitive medicale. | Prin intermediul
  unui spațiu dedicat pe portalul
  său internet și prin alte mijloace adecvate, în colaborare cu autoritățile naționale competente, agenția informează publicul și grupurile de interese în cauză
  , în timp util,
  cu privire la activitatea grupului de coordonare pentru dispozitive medicale
  și răspunde, după caz, dezinformării care vizează activitatea grupului de coordonare pentru dispozitive medicale
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Prin intermediul
  portalului
  său internet și prin alte mijloace adecvate, în colaborare cu autoritățile naționale competente, agenția informează publicul și grupurile de interese în cauză cu privire la activitatea grupului de coordonare pentru dispozitive medicale.

portalului

Prin intermediul
  unui spațiu dedicat pe portalul
  său internet și prin alte mijloace adecvate, în colaborare cu autoritățile naționale competente, agenția informează publicul și grupurile de interese în cauză
  , în timp util,
  cu privire la activitatea grupului de coordonare pentru dispozitive medicale
  și răspunde, după caz, dezinformării care vizează activitatea grupului de coordonare pentru dispozitive medicale
  .

unui spațiu dedicat pe portalul

, în timp util,

și răspunde, după caz, dezinformării care vizează activitatea grupului de coordonare pentru dispozitive medicale

Amendamentul 140

Amendamentul 140

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 27 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 27 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Procedurile întreprinse de grupul de coordonare pentru dispozitive medicale sunt transparente. Ordinea de zi și procesele-verbale ale grupului de coordonare pentru dispozitive medicale, precum și regulamentul de procedură și recomandările și, după caz, voturile sunt documentate și puse la dispoziția publicului, inclusiv eventualele dezacorduri. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Procedurile întreprinse de grupul de coordonare pentru dispozitive medicale sunt transparente. Ordinea de zi și procesele-verbale ale grupului de coordonare pentru dispozitive medicale, precum și regulamentul de procedură și recomandările și, după caz, voturile sunt documentate și puse la dispoziția publicului, inclusiv eventualele dezacorduri.

Procedurile întreprinse de grupul de coordonare pentru dispozitive medicale sunt transparente. Ordinea de zi și procesele-verbale ale grupului de coordonare pentru dispozitive medicale, precum și regulamentul de procedură și recomandările și, după caz, voturile sunt documentate și puse la dispoziția publicului, inclusiv eventualele dezacorduri.

Amendamentul 141

Amendamentul 141

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – paragraful 1 – partea introductivă

Articolul 28 – paragraful 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Începând cu 1 martie 2022,
  agenția asigură, în numele Comisiei, secretariatul grupurilor de experți desemnate în conformitate cu Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1396 și furnizează sprijinul necesar pentru a se asigura că respectivele grupuri își pot îndeplini sarcinile în mod eficient, astfel cum se prevede la articolul 106 alineatele (9) și (10) din Regulamentul (UE) 2017/745. Agenția: | Agenția asigură, în numele Comisiei, secretariatul grupurilor de experți desemnate în conformitate cu Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1396 și furnizează sprijinul necesar pentru a se asigura că respectivele grupuri își pot îndeplini sarcinile în mod eficient, astfel cum se prevede la articolul 106 alineatele (9) și (10) din Regulamentul (UE) 2017/745. Agenția: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Începând cu 1 martie 2022,
  agenția asigură, în numele Comisiei, secretariatul grupurilor de experți desemnate în conformitate cu Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1396 și furnizează sprijinul necesar pentru a se asigura că respectivele grupuri își pot îndeplini sarcinile în mod eficient, astfel cum se prevede la articolul 106 alineatele (9) și (10) din Regulamentul (UE) 2017/745. Agenția:

Începând cu 1 martie 2022,

Agenția asigură, în numele Comisiei, secretariatul grupurilor de experți desemnate în conformitate cu Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1396 și furnizează sprijinul necesar pentru a se asigura că respectivele grupuri își pot îndeplini sarcinile în mod eficient, astfel cum se prevede la articolul 106 alineatele (9) și (10) din Regulamentul (UE) 2017/745. Agenția:

Amendamentul 142

Amendamentul 142

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 28 – paragraful 1 – litera a

Articolul 28 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | acordă sprijin administrativ și tehnic grupurilor de experți pentru furnizarea de avize științifice, opinii și consiliere; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

acordă sprijin administrativ și tehnic grupurilor de experți pentru furnizarea de avize științifice, opinii și consiliere;

| (a) | acordă sprijin administrativ
  , științific
  și tehnic grupurilor de experți pentru furnizarea de avize științifice, opinii și consiliere; |
| --- | --- |

(a)

acordă sprijin administrativ
  , științific
  și tehnic grupurilor de experți pentru furnizarea de avize științifice, opinii și consiliere;

, științific

Amendamentul 143

Amendamentul 143

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 29 a (nou)

Articolul 29 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 29a




  Protecția împotriva atacurilor cibernetice




  Agenția este dotată cu controale și procese cu un nivel ridicat de securitate împotriva atacurilor cibernetice, a spionajului cibernetic și a altor încălcări ale securității datelor, pentru a asigura funcționarea normală a agenției în orice moment și mai ales în timpul urgențelor de sănătate publică sau al evenimentelor majore în domeniul sănătății publice la nivelul Uniunii. În acest scop, agenția vizează și pune în aplicare în mod activ cele mai bune practici de asigurare a securității cibernetice în cadrul instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, pentru a preveni, a detecta și a atenua atacurile cibernetice și pentru a răspunde la acestea. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 29a

Protecția împotriva atacurilor cibernetice

Agenția este dotată cu controale și procese cu un nivel ridicat de securitate împotriva atacurilor cibernetice, a spionajului cibernetic și a altor încălcări ale securității datelor, pentru a asigura funcționarea normală a agenției în orice moment și mai ales în timpul urgențelor de sănătate publică sau al evenimentelor majore în domeniul sănătății publice la nivelul Uniunii. În acest scop, agenția vizează și pune în aplicare în mod activ cele mai bune practici de asigurare a securității cibernetice în cadrul instituțiilor, organismelor, oficiilor și agențiilor Uniunii, pentru a preveni, a detecta și a atenua atacurile cibernetice și pentru a răspunde la acestea.

Amendamentul 144

Amendamentul 144

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 29 b (nou)

Articolul 29 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 29b




  Sancțiuni




  Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile care se aplică în cazul încălcării obligațiilor prevăzute la articolele 10 și 24 și iau toate măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a acestora. Sancțiunile prevăzute, inclusiv cele de natură financiară, trebuie să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare. Statele membre notifică normele și măsurile respective Comisiei până la... [6 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] și îi comunică acesteia, fără întârziere, orice modificare ulterioară a acestora. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 29b

Sancțiuni

Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile care se aplică în cazul încălcării obligațiilor prevăzute la articolele 10 și 24 și iau toate măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a acestora. Sancțiunile prevăzute, inclusiv cele de natură financiară, trebuie să fie eficace, proporționale și cu efect de descurajare. Statele membre notifică normele și măsurile respective Comisiei până la... [6 luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament] și îi comunică acesteia, fără întârziere, orice modificare ulterioară a acestora.

Amendamentul 145

Amendamentul 145

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 1 – partea introductivă

Articolul 30 – alineatul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   În afara cazului în care se prevede altfel în prezentul regulament și fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 (24) și dispozițiilor și practicilor naționale existente în statele membre privind confidențialitatea, toate părțile implicate în aplicarea prezentului regulament respectă confidențialitatea informațiilor și a datelor obținute în îndeplinirea sarcinilor care le revin, cu scopul de a proteja următoarele: | 1.   În afara cazului în care se prevede altfel în prezentul regulament și fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 (24)

  , Directivei (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului

   (24a) și dispozițiilor și practicilor naționale existente în statele membre privind confidențialitatea, toate părțile implicate în aplicarea prezentului regulament respectă confidențialitatea informațiilor și a datelor obținute în îndeplinirea sarcinilor care le revin, cu scopul de a proteja următoarele: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   În afara cazului în care se prevede altfel în prezentul regulament și fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 (24) și dispozițiilor și practicilor naționale existente în statele membre privind confidențialitatea, toate părțile implicate în aplicarea prezentului regulament respectă confidențialitatea informațiilor și a datelor obținute în îndeplinirea sarcinilor care le revin, cu scopul de a proteja următoarele:

1.   În afara cazului în care se prevede altfel în prezentul regulament și fără a aduce atingere Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 (24)

  , Directivei (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului

   (24a) și dispozițiilor și practicilor naționale existente în statele membre privind confidențialitatea, toate părțile implicate în aplicarea prezentului regulament respectă confidențialitatea informațiilor și a datelor obținute în îndeplinirea sarcinilor care le revin, cu scopul de a proteja următoarele:

Amendamentul 146

Amendamentul 146

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 1 – litera a

Articolul 30 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | datele cu caracter personal în conformitate cu articolul 32; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

(a)

datele cu caracter personal în conformitate cu articolul 32;

datele cu caracter personal în conformitate cu articolul 32;

eliminat

eliminat

Amendamentul 147

Amendamentul 147

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 1 – litera b

Articolul 30 – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | informațiile comerciale confidențiale și
  secretele comerciale ale unei persoane fizice sau juridice,
  inclusiv
  drepturile de proprietate intelectuală; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

informațiile comerciale confidențiale și
  secretele comerciale ale unei persoane fizice sau juridice,
  inclusiv
  drepturile de proprietate intelectuală;

informațiile comerciale confidențiale și

inclusiv

| (b) | secretele comerciale ale unei persoane fizice sau juridice
  în conformitate cu Directiva (UE) 2016/943 a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  , precum și alte informații comerciale confidențiale și
  drepturile de proprietate intelectuală; |
| --- | --- |

(b)

secretele comerciale ale unei persoane fizice sau juridice
  în conformitate cu Directiva (UE) 2016/943 a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  , precum și alte informații comerciale confidențiale și
  drepturile de proprietate intelectuală;

în conformitate cu Directiva (UE) 2016/943 a Parlamentului European și a Consiliului

1a

, precum și alte informații comerciale confidențiale și

Amendamentul 148

Amendamentul 148

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 – alineatul 5

Articolul 30 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 5.   Comisia, agenția și statele membre pot face schimb de informații confidențiale
  și, în cazul în care este necesar pentru protejarea sănătății publice, de date cu caracter personal,
  cu autoritățile de reglementare din țări terțe cu care au încheiat acorduri de confidențialitate bilaterale sau multilaterale. | 5.   Comisia, agenția și statele membre pot face schimb de informații confidențiale cu autoritățile de reglementare din țări terțe cu care au încheiat acorduri de confidențialitate bilaterale sau multilaterale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

5.   Comisia, agenția și statele membre pot face schimb de informații confidențiale
  și, în cazul în care este necesar pentru protejarea sănătății publice, de date cu caracter personal,
  cu autoritățile de reglementare din țări terțe cu care au încheiat acorduri de confidențialitate bilaterale sau multilaterale.

5.   Comisia, agenția și statele membre pot face schimb de informații confidențiale cu autoritățile de reglementare din țări terțe cu care au încheiat acorduri de confidențialitate bilaterale sau multilaterale.

Amendamentul 149

Amendamentul 149

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 a (nou)

Articolul 30 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 30a




  Protecția datelor cu caracter personal





  1.
     
  Transferurile de date cu caracter personal efectuate în temeiul prezentului regulament fac obiectul Regulamentului (UE) 2016/679 și al Regulamentului (UE) 2018/1725, după caz.






  2.
     
  În cazul transferurilor de date cu caracter personal către o țară terță, în absența unei decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție sau a unor garanții adecvate, astfel cum se menționează la articolul 49 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679 și la articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725, Comisia, agenția și statele membre pot face schimb de date cu caracter personal cu autoritățile de reglementare din țările terțe cu care au încheiat acorduri de confidențialitate bilaterale sau multilaterale, în cazul în care acest lucru este necesar din motive importante de interes public, cum ar fi protecția sănătății publice. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 30a

Protecția datelor cu caracter personal

1.
     
  Transferurile de date cu caracter personal efectuate în temeiul prezentului regulament fac obiectul Regulamentului (UE) 2016/679 și al Regulamentului (UE) 2018/1725, după caz.

2.
     
  În cazul transferurilor de date cu caracter personal către o țară terță, în absența unei decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție sau a unor garanții adecvate, astfel cum se menționează la articolul 49 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/679 și la articolul 50 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1725, Comisia, agenția și statele membre pot face schimb de date cu caracter personal cu autoritățile de reglementare din țările terțe cu care au încheiat acorduri de confidențialitate bilaterale sau multilaterale, în cazul în care acest lucru este necesar din motive importante de interes public, cum ar fi protecția sănătății publice.

Amendamentul 150

Amendamentul 150

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 30 b (nou)

Articolul 30 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Articolul 30b




  Evaluare




  Până la 31 decembrie 2026, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare privind funcționarea prezentului regulament, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă de modificare a acestuia. Acest raport analizează în mod specific posibila extindere a domeniului de aplicare la produsele medicinale de uz veterinar. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 30b

Evaluare

Până la 31 decembrie 2026, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport de evaluare privind funcționarea prezentului regulament, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă de modificare a acestuia. Acest raport analizează în mod specific posibila extindere a domeniului de aplicare la produsele medicinale de uz veterinar.

Amendamentul 151

Amendamentul 151

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – titlu

Articolul 31 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Data intrării
  în vigoare | Intrarea
  în vigoare
  și data aplicării |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Data intrării
  în vigoare

Data intrării

Intrarea
  în vigoare
  și data aplicării

Intrarea

și data aplicării

Amendamentul 152

Amendamentul 152

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 31 – paragraful 1 a (nou)

Articolul 31 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Capitolul IV se aplică de la ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament + 12 luni]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Capitolul IV se aplică de la ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament + 12 luni].

Capitolul IV se aplică de la ... [data intrării în vigoare a prezentului regulament + 12 luni].

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0216/2021).

1

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 instituire a unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății („programul «UE pentru sănătate»”) pentru perioada 2021-2027 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 282/2014 (JO L 107, 26.3.2021, p. 1).

1a

Regulamentul (UE) 2021/522 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 martie 2021 instituire a unui program de acțiune a Uniunii în domeniul sănătății („programul «UE pentru sănătate»”) pentru perioada 2021-2027 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 282/2014 (JO L 107, 26.3.2021, p. 1).

(11)  Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la penuria de medicamente – moduri de abordare a unei probleme emergente (2020/2071(INI)).

11

(11)  Rezoluția Parlamentului European din 17 septembrie 2020 referitoare la penuria de medicamente – moduri de abordare a unei probleme emergente (2020/2071(INI)).

11

(1a)  
  Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor la nivelul Uniunii privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (JO L 136, 30.4.2004, p. 1).

1a

Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 31 martie 2004 de stabilire a procedurilor la nivelul Uniunii privind autorizarea și supravegherea medicamentelor de uz uman și veterinar și de instituire a unei Agenții Europene pentru Medicamente (JO L 136, 30.4.2004, p. 1).

(1b)  
  Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (JO L 311, 28.11.2001, p. 67).

1b

Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 noiembrie 2001 de instituire a unui cod comunitar cu privire la medicamentele de uz uman (JO L 311, 28.11.2001, p. 67).

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

1a

Regulamentul (UE) 2021/241 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 februarie 2021 de instituire a Mecanismului de redresare și reziliență (JO L 57, 18.2.2021, p. 17).

(1a)  
  Regulamentul (UE) nr. 536/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind studiile clinice intervenționale cu medicamente de uz uman și de abrogare a Directivei 2001/20/CE (JO L 158, 27.5.2014, p. 1).

1a

Regulamentul (UE) nr. 536/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind studiile clinice intervenționale cu medicamente de uz uman și de abrogare a Directivei 2001/20/CE (JO L 158, 27.5.2014, p. 1).

(12)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1396 a Comisiei din 10 septembrie 2019 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește desemnarea grupurilor de experți în domeniul dispozitivelor medicale (JO L 234, 11.9.2019, p. 23).

12

(12)  Decizia de punere în aplicare (UE) 2019/1396 a Comisiei din 10 septembrie 2019 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) 2017/745 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește desemnarea grupurilor de experți în domeniul dispozitivelor medicale (JO L 234, 11.9.2019, p. 23).

12

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE („Regulamentul general privind protecția datelor”) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

1a

Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE („Regulamentul general privind protecția datelor”) (JO L 119, 4.5.2016, p. 1).

(1b)  
  Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

1b

Regulamentul (UE) 2018/1725 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2018 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (JO L 295, 21.11.2018, p. 39).

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind produsele medicinale veterinare și de abrogare a Directivei 2001/82/CE (JO L 4, 7.1.2019, p. 43).

1a

Regulamentul (UE) 2019/6 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind produsele medicinale veterinare și de abrogare a Directivei 2001/82/CE (JO L 4, 7.1.2019, p. 43).

(18)  Regulamentul (CE) nr. 726/2004

18

(18)  Regulamentul (CE) nr. 726/2004

18

(19)  [a se introduce trimiterea la textul adoptat menționat la nota de subsol 4].

19

(19)  [a se introduce trimiterea la textul adoptat menționat la nota de subsol 4].

19

(21)  Regulamentul (UE) nr. 536/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind studiile clinice intervenționale cu medicamente de uz uman și de abrogare a Directivei 2001/20/CE (JO L 158, 27.5.2014, p. 1).

21

(21)  Regulamentul (UE) nr. 536/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind studiile clinice intervenționale cu medicamente de uz uman și de abrogare a Directivei 2001/20/CE (JO L 158, 27.5.2014, p. 1).

21

(24)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

24

(24)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

24

(24a)  
  Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

24a

Directiva (UE) 2019/1937 a Parlamentului European și a Consiliului din 23 octombrie 2019 privind protecția persoanelor care raportează încălcări ale dreptului Uniunii (JO L 305, 26.11.2019, p. 17).

(1a)  
  Directiva (UE) 2016/943 a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția know-how-ului și a informațiilor de afaceri nedivulgate (secrete comerciale) împotriva dobândirii, utilizării și divulgării ilegale (JO L 157, 15.6.2016, p. 1).

1a

Directiva (UE) 2016/943 a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2016 privind protecția know-how-ului și a informațiilor de afaceri nedivulgate (secrete comerciale) împotriva dobândirii, utilizării și divulgării ilegale (JO L 157, 15.6.2016, p. 1).

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/313 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/313

---

P9_TA(2021)0352

Programul general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 8 iulie 2021 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2030 (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2022/C 99/44)

Amendamentul 1

Propunere de decizie

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Evaluarea Comisiei cu privire la PAM 7 (24) a concluzionat că viziunea și obiectivele sale prioritare pentru 2050 sunt încă valabile, că a contribuit la asigurarea unei acțiuni mai predictibile, mai rapide și mai bine coordonate în domeniul politicii de mediu și că structura și cadrul favorabil ale programului au contribuit la crearea de sinergii, determinând creșterea eficienței și eficacității politicii de mediu. În plus, evaluarea a concluzionat că PAM 7 a anticipat Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite punând accentul pe faptul că bunăstarea socială și creșterea economică depind de o bază sănătoasă a resurselor naturale și a facilitat obținerea de rezultate în ceea ce privește obiectivele de dezvoltare durabilă. De asemenea, a permis Uniunii să se exprime pe o singură voce pe scena globală cu privire la aspecte de mediu și climă. În evaluarea PAM 7, Comisia a concluzionat, de asemenea, că progresele înregistrate în legătură cu protejarea naturii, sănătatea și integrarea
  politicilor
  nu au fost suficiente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Evaluarea Comisiei cu privire la PAM 7 (24) a concluzionat că viziunea și obiectivele sale prioritare pentru 2050 sunt încă valabile, că a contribuit la asigurarea unei acțiuni mai predictibile, mai rapide și mai bine coordonate în domeniul politicii de mediu și că structura și cadrul favorabil ale programului au contribuit la crearea de sinergii, determinând creșterea eficienței și eficacității politicii de mediu. În plus, evaluarea a concluzionat că PAM 7 a anticipat Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite punând accentul pe faptul că bunăstarea socială și creșterea economică depind de o bază sănătoasă a resurselor naturale și a facilitat obținerea de rezultate în ceea ce privește obiectivele de dezvoltare durabilă. De asemenea, a permis Uniunii să se exprime pe o singură voce pe scena globală cu privire la aspecte de mediu și climă. În evaluarea PAM 7, Comisia a concluzionat, de asemenea, că progresele înregistrate în legătură cu protejarea naturii, sănătatea și integrarea
  politicilor
  nu au fost suficiente.

| (3) | Evaluarea Comisiei cu privire la PAM 7 (24) a concluzionat că viziunea și obiectivele sale prioritare pentru 2050 sunt încă valabile, că a contribuit la asigurarea unei acțiuni mai predictibile, mai rapide și mai bine coordonate în domeniul politicii de mediu și că structura și cadrul favorabil ale programului au contribuit la crearea de sinergii, determinând creșterea eficienței și eficacității politicii de mediu. În plus, evaluarea a concluzionat că PAM 7 a anticipat Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite punând accentul pe faptul că bunăstarea socială și creșterea economică depind de o bază sănătoasă a resurselor naturale și a facilitat obținerea de rezultate în ceea ce privește obiectivele de dezvoltare durabilă. De asemenea, a permis Uniunii să se exprime pe o singură voce pe scena globală cu privire la aspecte de mediu și climă. În evaluarea PAM 7, Comisia a concluzionat, de asemenea, că progresele înregistrate în legătură cu protejarea naturii, sănătatea și integrarea
  preocupărilor legate de mediu în alte domenii de politică
  nu au fost suficiente.
  Evaluarea a scos în evidență și faptul că s-ar fi putut acorda mai multă atenție aspectelor sociale în PAM 7, date fiind legăturile dintre politica în domeniul mediului și politica socială, de exemplu în ceea ce privește impactul asupra grupurilor vulnerabile, a locurilor de muncă, a incluziunii sociale și a inegalității. Comisia a mai remarcat în evaluarea sa că, în pofida obiectivelor de mediu din ce în ce mai ambițioase în numeroase domenii de politică, cheltuielile pentru protecția mediului au rămas scăzute în Europa de-a lungul mai multor ani (aproximativ 2 % din PIB) și că nepunerea în aplicare a legislației de mediu costă economia Uniunii în jur de 55 de miliarde EUR în fiecare an sub formă de costuri de sănătate și costuri directe pentru mediu. Evaluarea a indicat că punerea în aplicare a PAM 7 ar fi putut fi consolidată printr-un mecanism de monitorizare mai puternic. |
| --- | --- |

(3)

Evaluarea Comisiei cu privire la PAM 7 (24) a concluzionat că viziunea și obiectivele sale prioritare pentru 2050 sunt încă valabile, că a contribuit la asigurarea unei acțiuni mai predictibile, mai rapide și mai bine coordonate în domeniul politicii de mediu și că structura și cadrul favorabil ale programului au contribuit la crearea de sinergii, determinând creșterea eficienței și eficacității politicii de mediu. În plus, evaluarea a concluzionat că PAM 7 a anticipat Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite punând accentul pe faptul că bunăstarea socială și creșterea economică depind de o bază sănătoasă a resurselor naturale și a facilitat obținerea de rezultate în ceea ce privește obiectivele de dezvoltare durabilă. De asemenea, a permis Uniunii să se exprime pe o singură voce pe scena globală cu privire la aspecte de mediu și climă. În evaluarea PAM 7, Comisia a concluzionat, de asemenea, că progresele înregistrate în legătură cu protejarea naturii, sănătatea și integrarea
  preocupărilor legate de mediu în alte domenii de politică
  nu au fost suficiente.
  Evaluarea a scos în evidență și faptul că s-ar fi putut acorda mai multă atenție aspectelor sociale în PAM 7, date fiind legăturile dintre politica în domeniul mediului și politica socială, de exemplu în ceea ce privește impactul asupra grupurilor vulnerabile, a locurilor de muncă, a incluziunii sociale și a inegalității. Comisia a mai remarcat în evaluarea sa că, în pofida obiectivelor de mediu din ce în ce mai ambițioase în numeroase domenii de politică, cheltuielile pentru protecția mediului au rămas scăzute în Europa de-a lungul mai multor ani (aproximativ 2 % din PIB) și că nepunerea în aplicare a legislației de mediu costă economia Uniunii în jur de 55 de miliarde EUR în fiecare an sub formă de costuri de sănătate și costuri directe pentru mediu. Evaluarea a indicat că punerea în aplicare a PAM 7 ar fi putut fi consolidată printr-un mecanism de monitorizare mai puternic.

Amendamentul 2

Propunere de decizie

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Potrivit raportului AEM „Mediul european – starea și perspectiva 2020: cunoștințe necesare pentru tranziția către o Europă durabilă” („SOER 2020”),
  anul 2020 reprezintă
  o 
  fereastră unică de
  oportunitate pentru Uniune să își demonstreze poziția de lider în materie de durabilitate
  și să răspundă
  provocărilor urgente legate de durabilitate care
  necesită soluții sistemice
  .
  După cum s-a arătat în SOER 2020
  ,
  schimbările climatice
  și ale
  ecosistemelor globale
  ,
  observate încă din anii 1950
  ,
  sunt fără precedent pe parcursul deceniilor
  și
  mileniilor
  .
  Populația lumii s-a triplat din 1950, în timp ce numărul persoanelor care locuiesc în orașe a crescut de patru ori. Cu modelul actual
  de
  creștere
  ,
  se preconizează că presiunile asupra mediului vor mai crește
  ,
  cauzând efecte dăunătoare directe și indirecte asupra sănătății
  și
  bunăstării oamenilor. Acest lucru este valabil în special pentru sectoarele cu cel mai mare impact asupra mediului – sectorul alimentar, al mobilității, energetic
  ,
  precum
  și
  sectorul infrastructurii
  și
  clădirilor
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Potrivit raportului AEM „Mediul european – starea și perspectiva 2020: cunoștințe necesare pentru tranziția către o Europă durabilă” („SOER 2020”),
  anul 2020 reprezintă
  o 
  fereastră unică de
  oportunitate pentru Uniune să își demonstreze poziția de lider în materie de durabilitate
  și să răspundă
  provocărilor urgente legate de durabilitate care
  necesită soluții sistemice
  .
  După cum s-a arătat în SOER 2020
  ,
  schimbările climatice
  și ale
  ecosistemelor globale
  ,
  observate încă din anii 1950
  ,
  sunt fără precedent pe parcursul deceniilor
  și
  mileniilor
  .
  Populația lumii s-a triplat din 1950, în timp ce numărul persoanelor care locuiesc în orașe a crescut de patru ori. Cu modelul actual
  de
  creștere
  ,
  se preconizează că presiunile asupra mediului vor mai crește
  ,
  cauzând efecte dăunătoare directe și indirecte asupra sănătății
  și
  bunăstării oamenilor. Acest lucru este valabil în special pentru sectoarele cu cel mai mare impact asupra mediului – sectorul alimentar, al mobilității, energetic
  ,
  precum
  și
  sectorul infrastructurii
  și
  clădirilor
  .

| (4) | Potrivit raportului AEM „Mediul european – starea și perspectiva 2020: cunoștințe necesare pentru tranziția către o Europă durabilă” („SOER 2020”),
  în următorul deceniu există
  o oportunitate pentru Uniune să își demonstreze poziția de lider
  mondial
  în materie de durabilitate
  prin abordarea
  provocărilor urgente legate de durabilitate, care
  sunt fără precedent și care pot fi rezolvate doar printr-o schimbare sistemică
  .
  Schimbarea sistemică generează o schimbare fundamentală, transformatoare și orizontală
  ,
  care implică modificări
  și
  reorientări majore
  ale
  obiectivelor sistemelor
  ,
  stimulentelor, tehnologiilor, practicilor și normelor sociale
  ,
  precum și ale sistemelor de cunoștințe
  și
  ale abordărilor de guvernanță
  .
  După cum
  s-a
  arătat în SOER 2020
  ,
  unul dintre cei mai importanți factori
  care
  stau la baza provocărilor persistente cu care se confruntă Europa
  în
  materie de mediu și durabilitate este faptul că acestea sunt legate în mod indisolubil
  de
  activitățile economice și de stilul
  de
  viață
  ,
  în special sistemele societale care le oferă europenilor infrastructura de bază – bunuri
  ,
  energie și mobilitate. Asigurarea coerenței cu politicile de mediu existente
  și
  punerea lor deplină în aplicare i-ar permite Europei să își atingă obiectivele de mediu până în 2030. Sunt însă necesare și cadre sistemice, pe termen lung și cu ținte obligatorii în raport cu obiectivele climatice și de mediu. SOER 2020 conchide că Europa nu își va materializa viziunea referitoare la durabilitate privind „o viață bună, în limitele planetei noastre” doar prin promovarea creșterii economice și încercarea de a gestiona efectele secundare dăunătoare cu ajutorul instrumentelor de politică socială și de mediu. Dimpotrivă, durabilitatea trebuie să devină principiul călăuzitor al unor politici ambițioase și coerente și al unor acțiuni la nivelul întregii societăți. |
| --- | --- |

(4)

Potrivit raportului AEM „Mediul european – starea și perspectiva 2020: cunoștințe necesare pentru tranziția către o Europă durabilă” („SOER 2020”),
  în următorul deceniu există
  o oportunitate pentru Uniune să își demonstreze poziția de lider
  mondial
  în materie de durabilitate
  prin abordarea
  provocărilor urgente legate de durabilitate, care
  sunt fără precedent și care pot fi rezolvate doar printr-o schimbare sistemică
  .
  Schimbarea sistemică generează o schimbare fundamentală, transformatoare și orizontală
  ,
  care implică modificări
  și
  reorientări majore
  ale
  obiectivelor sistemelor
  ,
  stimulentelor, tehnologiilor, practicilor și normelor sociale
  ,
  precum și ale sistemelor de cunoștințe
  și
  ale abordărilor de guvernanță
  .
  După cum
  s-a
  arătat în SOER 2020
  ,
  unul dintre cei mai importanți factori
  care
  stau la baza provocărilor persistente cu care se confruntă Europa
  în
  materie de mediu și durabilitate este faptul că acestea sunt legate în mod indisolubil
  de
  activitățile economice și de stilul
  de
  viață
  ,
  în special sistemele societale care le oferă europenilor infrastructura de bază – bunuri
  ,
  energie și mobilitate. Asigurarea coerenței cu politicile de mediu existente
  și
  punerea lor deplină în aplicare i-ar permite Europei să își atingă obiectivele de mediu până în 2030. Sunt însă necesare și cadre sistemice, pe termen lung și cu ținte obligatorii în raport cu obiectivele climatice și de mediu. SOER 2020 conchide că Europa nu își va materializa viziunea referitoare la durabilitate privind „o viață bună, în limitele planetei noastre” doar prin promovarea creșterii economice și încercarea de a gestiona efectele secundare dăunătoare cu ajutorul instrumentelor de politică socială și de mediu. Dimpotrivă, durabilitatea trebuie să devină principiul călăuzitor al unor politici ambițioase și coerente și al unor acțiuni la nivelul întregii societăți.

Amendamentul 3

Propunere de decizie

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Comisia Europeană a răspuns provocărilor
  identificate în SOER 2020
  prin adoptarea Pactului
  verde european (25)

  : o nouă strategie
  de creștere pentru dubla tranziție verde și digitală care își propune să transforme Uniunea într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie concurențială, neutră din punct de vedere climatic și
  care să permită
  o utilizare
  mai
  eficientă a resurselor. Regulamentul (UE) al Parlamentului European și al Consiliului (26) consacră în legislație obiectivul Uniunii de atingere a neutralității climatice până în 2050. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Comisia Europeană a răspuns provocărilor
  identificate în SOER 2020
  prin adoptarea Pactului
  verde european (25)

  : o nouă strategie
  de creștere pentru dubla tranziție verde și digitală care își propune să transforme Uniunea într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie concurențială, neutră din punct de vedere climatic și
  care să permită
  o utilizare
  mai
  eficientă a resurselor. Regulamentul (UE) al Parlamentului European și al Consiliului (26) consacră în legislație obiectivul Uniunii de atingere a neutralității climatice până în 2050.

| (5) | Răspunsul Comisiei Europene la provocările
  identificate în SOER 2020
  este evidențiat în Pactul
  verde european (25)

  , sub forma unei noi strategii
  de creștere pentru dubla tranziție verde și digitală care își propune să transforme Uniunea într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie concurențială, neutră din punct de vedere climatic și
  cu
  o utilizare eficientă a resurselor
  , și să protejeze, să mențină și să mărească capitalul natural al Uniunii, îmbunătățind în același timp calitatea vieții generațiilor prezente și viitoare. Prioritatea ar trebui să fie îndeplinirea rapidă a obiectivelor climatice și de mediu, protejând în același timp sănătatea și bunăstarea oamenilor în raport cu riscurile și efectele de mediu și asigurând o tranziție echitabilă și favorabilă incluziunii
  . Regulamentul (UE) al Parlamentului European și al (26) Consiliului consacră în legislație obiectivul Uniunii de atingere a neutralității climatice până
  cel târziu
  în 2050. |
| --- | --- |

(5)

Răspunsul Comisiei Europene la provocările
  identificate în SOER 2020
  este evidențiat în Pactul
  verde european (25)

  , sub forma unei noi strategii
  de creștere pentru dubla tranziție verde și digitală care își propune să transforme Uniunea într-o societate echitabilă și prosperă, cu o economie concurențială, neutră din punct de vedere climatic și
  cu
  o utilizare eficientă a resurselor
  , și să protejeze, să mențină și să mărească capitalul natural al Uniunii, îmbunătățind în același timp calitatea vieții generațiilor prezente și viitoare. Prioritatea ar trebui să fie îndeplinirea rapidă a obiectivelor climatice și de mediu, protejând în același timp sănătatea și bunăstarea oamenilor în raport cu riscurile și efectele de mediu și asigurând o tranziție echitabilă și favorabilă incluziunii
  . Regulamentul (UE) al Parlamentului European și al (26) Consiliului consacră în legislație obiectivul Uniunii de atingere a neutralității climatice până
  cel târziu
  în 2050.

Amendamentul 4

Propunere de decizie

Considerentul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | La 28 noiembrie 2019, Parlamentul European a adoptat o rezoluție prin care declara urgența climatică și de mediu în Europa și la nivel mondial și a solicitat insistent noii Comisii să ia măsuri rapide și substanțiale, inclusiv de abordare a neconcordanțelor politicilor actuale ale Uniunii cu urgența climatică și de mediu, în special printr-o reformă profundă a politicilor sale de investiții în agricultură, comerț, transport, energie și infrastructură și prin asigurarea faptului că toate propunerile legislative și bugetare viitoare relevante sunt pe deplin aliniate la obiectivul de limitare a încălzirii globale la sub 1,5  oC și nu contribuie la pierderea biodiversității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5a)

La 28 noiembrie 2019, Parlamentul European a adoptat o rezoluție prin care declara urgența climatică și de mediu în Europa și la nivel mondial și a solicitat insistent noii Comisii să ia măsuri rapide și substanțiale, inclusiv de abordare a neconcordanțelor politicilor actuale ale Uniunii cu urgența climatică și de mediu, în special printr-o reformă profundă a politicilor sale de investiții în agricultură, comerț, transport, energie și infrastructură și prin asigurarea faptului că toate propunerile legislative și bugetare viitoare relevante sunt pe deplin aliniate la obiectivul de limitare a încălzirii globale la sub 1,5  oC și nu contribuie la pierderea biodiversității.

Amendamentul 5

Propunere de decizie

Considerentul 5 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5b) | Atât în Uniune, cât și la nivel mondial, terenurile și solurile continuă să fie degradate de o gamă largă de activități umane, cum ar fi gestionarea defectuoasă a terenurilor, schimbarea destinației terenurilor, practici agricole nesustenabile, abandonarea terenurilor, poluarea, practicile forestiere nesustenabile, impermeabilizarea solului, pierderea biodiversității și schimbările climatice, adesea combinate cu alți factori, ceea ce le reduce capacitatea de a realiza servicii și funcții ecosistemice. Cu toate acestea, Uniunea și statele membre nu sunt în prezent pe calea cea bună pentru a-și îndeplini angajamentele internaționale și europene legate de sol și terenuri, inclusiv obligațiile asumate în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării de a combate deșertificarea, a reface terenurile și solurile degradate și a realiza o lume neutră din punctul de vedere al degradării terenurilor până în 2030. În conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la protecția solului, este nevoie de un cadru juridic comun la nivelul Uniunii pentru a proteja și utiliza durabil solul, care să respecte pe deplin principiul subsidiarității și care să abordeze toate amenințările majore la adresa solului. Cadrul respectiv ar trebui să includă, printre altele, o definiție comună a solului și a funcțiilor sale și criterii pentru obținerea unei stări bune și a unei utilizări durabile, precum și obiective intermediare și finale care să fie însoțite de indicatori armonizați și de o metodologie de monitorizare și raportare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5b)

Atât în Uniune, cât și la nivel mondial, terenurile și solurile continuă să fie degradate de o gamă largă de activități umane, cum ar fi gestionarea defectuoasă a terenurilor, schimbarea destinației terenurilor, practici agricole nesustenabile, abandonarea terenurilor, poluarea, practicile forestiere nesustenabile, impermeabilizarea solului, pierderea biodiversității și schimbările climatice, adesea combinate cu alți factori, ceea ce le reduce capacitatea de a realiza servicii și funcții ecosistemice. Cu toate acestea, Uniunea și statele membre nu sunt în prezent pe calea cea bună pentru a-și îndeplini angajamentele internaționale și europene legate de sol și terenuri, inclusiv obligațiile asumate în temeiul Convenției Organizației Națiunilor Unite pentru combaterea deșertificării de a combate deșertificarea, a reface terenurile și solurile degradate și a realiza o lume neutră din punctul de vedere al degradării terenurilor până în 2030. În conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 28 aprilie 2021 referitoare la protecția solului, este nevoie de un cadru juridic comun la nivelul Uniunii pentru a proteja și utiliza durabil solul, care să respecte pe deplin principiul subsidiarității și care să abordeze toate amenințările majore la adresa solului. Cadrul respectiv ar trebui să includă, printre altele, o definiție comună a solului și a funcțiilor sale și criterii pentru obținerea unei stări bune și a unei utilizări durabile, precum și obiective intermediare și finale care să fie însoțite de indicatori armonizați și de o metodologie de monitorizare și raportare.

Amendamentul 6

Propunere de decizie

Considerentul 5 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5c) | Pandemia de COVID-19, care a condus la o criză economică și sanitară fără precedent, a demonstrat din nou că este important ca în procesul de elaborare a politicilor să se aplice o abordare multisectorială de tipul „O singură sănătate”, care să recunoască faptul că sănătatea umană este legată de sănătatea animalelor și de mediu și că acțiunile menite să combată amenințările la adresa sănătății trebuie să țină seama de toate aceste trei dimensiuni. Pentru, printre altele, a depista focarele de infecție zoonotice și amenințările legate de siguranța alimentară și pentru a le combate și preveni în mod eficace, ar trebui să se facă schimb de informații și de date între sectoare, iar cooperarea la nivel național și subnațional ar trebui sporită pentru a pune în aplicare soluții eficace și comune. PAM 8 ar trebui să contribuie la integrarea deplină a abordării „O singură sănătate” la toate nivelurile de elaborare a politicilor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5c)

Pandemia de COVID-19, care a condus la o criză economică și sanitară fără precedent, a demonstrat din nou că este important ca în procesul de elaborare a politicilor să se aplice o abordare multisectorială de tipul „O singură sănătate”, care să recunoască faptul că sănătatea umană este legată de sănătatea animalelor și de mediu și că acțiunile menite să combată amenințările la adresa sănătății trebuie să țină seama de toate aceste trei dimensiuni. Pentru, printre altele, a depista focarele de infecție zoonotice și amenințările legate de siguranța alimentară și pentru a le combate și preveni în mod eficace, ar trebui să se facă schimb de informații și de date între sectoare, iar cooperarea la nivel național și subnațional ar trebui sporită pentru a pune în aplicare soluții eficace și comune. PAM 8 ar trebui să contribuie la integrarea deplină a abordării „O singură sănătate” la toate nivelurile de elaborare a politicilor.

Amendamentul 7

Propunere de decizie

Considerentul 5 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5d) | Conform raportului din 2020 privind biodiversitatea și pandemiile, elaborat de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES)

   (1a)

  , pandemiile au drept cauze profunde aceleași schimbări globale de mediu care determină pierderea biodiversității și schimbările climatice, printre care schimbarea destinației terenurilor, expansiunea și intensificarea agriculturii, comerțul cu specii sălbatice și consumul acestora, precum și alți factori. Schimbările climatice au fost implicate în apariția bolilor și vor cauza probabil un risc semnificativ de pandemii în viitor, în timp ce pierderea biodiversității este asociată și cu transformarea peisajelor și poate duce, în unele cazuri, la creșterea riscului de boli emergente. Potrivit raportului, costul inacțiunii depășește cu mult costul punerii în aplicare a strategiilor globale de prevenire a pandemiilor bazate pe reducerea comerțului cu specii sălbatice și a schimbării destinației terenurilor și pe intensificarea supravegherii de tipul „O singură sănătate”. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5d)

Conform raportului din 2020 privind biodiversitatea și pandemiile, elaborat de Platforma interguvernamentală științifico-politică privind biodiversitatea și serviciile ecosistemice (IPBES)

   (1a)

  , pandemiile au drept cauze profunde aceleași schimbări globale de mediu care determină pierderea biodiversității și schimbările climatice, printre care schimbarea destinației terenurilor, expansiunea și intensificarea agriculturii, comerțul cu specii sălbatice și consumul acestora, precum și alți factori. Schimbările climatice au fost implicate în apariția bolilor și vor cauza probabil un risc semnificativ de pandemii în viitor, în timp ce pierderea biodiversității este asociată și cu transformarea peisajelor și poate duce, în unele cazuri, la creșterea riscului de boli emergente. Potrivit raportului, costul inacțiunii depășește cu mult costul punerii în aplicare a strategiilor globale de prevenire a pandemiilor bazate pe reducerea comerțului cu specii sălbatice și a schimbării destinației terenurilor și pe intensificarea supravegherii de tipul „O singură sănătate”.

Amendamentul 8

Propunere de decizie

Considerentul 5 e (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5e) | Se preconizează că degradarea mediului și efectele adverse ale schimbărilor climatice urmează să se intensifice și mai mult în anii următori, afectând cel mai puternic țările în curs de dezvoltare și populațiile vulnerabile. Pentru a contribui la consolidarea rezilienței și a sprijini eforturile țărilor terțe de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, precum și de protejare a biodiversității, asistența financiară acordată de Uniune și de statele membre țărilor terțe ar trebui să promoveze Agenda 2030 a ONU, Acordul de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice

   (1a)

  („Acordul de la Paris”) și cadrul global post-2020 al Convenției ONU privind diversitatea biologică și să fie în conformitate cu obiectivele prioritare ale PAM 8 . În plus, Uniunea și statele membre ar trebui și să se asigure că Acordul de la Paris și alte acorduri internaționale în domeniul climei și al mediului sunt puse în aplicare în moduri care reflectă principiul echității și al responsabilității comune, dar diferențiate, și capacitățile aferente, astfel cum se prevede și la articolul 2 alineatul (2) din Acordul de la Paris. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5e)

Se preconizează că degradarea mediului și efectele adverse ale schimbărilor climatice urmează să se intensifice și mai mult în anii următori, afectând cel mai puternic țările în curs de dezvoltare și populațiile vulnerabile. Pentru a contribui la consolidarea rezilienței și a sprijini eforturile țărilor terțe de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea, precum și de protejare a biodiversității, asistența financiară acordată de Uniune și de statele membre țărilor terțe ar trebui să promoveze Agenda 2030 a ONU, Acordul de la Paris adoptat în temeiul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice

   (1a)

  („Acordul de la Paris”) și cadrul global post-2020 al Convenției ONU privind diversitatea biologică și să fie în conformitate cu obiectivele prioritare ale PAM 8 . În plus, Uniunea și statele membre ar trebui și să se asigure că Acordul de la Paris și alte acorduri internaționale în domeniul climei și al mediului sunt puse în aplicare în moduri care reflectă principiul echității și al responsabilității comune, dar diferențiate, și capacitățile aferente, astfel cum se prevede și la articolul 2 alineatul (2) din Acordul de la Paris.

Amendamentul 9

Propunere de decizie

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Pactul verde european sprijină Instrumentul de redresare „Next Generation EU” care promovează investițiile în sectoare verzi esențiale necesare pentru consolidarea rezilienței și pentru a genera creștere și locuri de muncă într-o societate echitabilă și favorabilă incluziunii. Mecanismul de redresare și reziliență care va conduce la redresarea economică a Uniunii în urma crizei provocate de pandemia de coronavirus, împreună cu bugetul general al Uniunii pentru perioada 2021--2027, se bazează, la rândul său, pe obiectivele prioritare stabilite în Pactul verde european. În plus, toate inițiativele din cadrul instrumentului de redresare „Next Generation EU”
  trebuie
  să respecte
  legământul „să nu faci rău” înscris în Pactul verde european. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Pactul verde european sprijină Instrumentul de redresare „Next Generation EU” care promovează investițiile în sectoare verzi esențiale necesare pentru consolidarea rezilienței și pentru a genera creștere și locuri de muncă într-o societate echitabilă și favorabilă incluziunii. Mecanismul de redresare și reziliență care va conduce la redresarea economică a Uniunii în urma crizei provocate de pandemia de coronavirus, împreună cu bugetul general al Uniunii pentru perioada 2021--2027, se bazează, la rândul său, pe obiectivele prioritare stabilite în Pactul verde european. În plus, toate inițiativele din cadrul instrumentului de redresare „Next Generation EU”
  trebuie
  să respecte
  legământul „să nu faci rău” înscris în Pactul verde european.

| (6) | Pactul verde european sprijină Instrumentul de redresare „Next Generation EU” care promovează investițiile în sectoare verzi
  și digitale
  esențiale necesare pentru consolidarea rezilienței și pentru a genera creștere și locuri de muncă într-o societate echitabilă și favorabilă incluziunii. Mecanismul de redresare și reziliență care va conduce la redresarea economică a Uniunii în urma crizei provocate de pandemia de coronavirus, împreună cu bugetul general al Uniunii pentru perioada 2021--2027, se bazează, la rândul său, pe obiectivele prioritare stabilite în Pactul verde european. În plus, toate inițiativele din cadrul instrumentului de redresare „Next Generation EU”
  ar trebui
  să respecte
  principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, astfel cum este stabilit în Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului („Regulamentul privind taxonomia”)

   (1a)

  . Instrumentul de redresare oferă o oportunitate importantă de a accelera ritmul tranziției către neutralitatea climatică și protecția mediului. |
| --- | --- |

(6)

Pactul verde european sprijină Instrumentul de redresare „Next Generation EU” care promovează investițiile în sectoare verzi
  și digitale
  esențiale necesare pentru consolidarea rezilienței și pentru a genera creștere și locuri de muncă într-o societate echitabilă și favorabilă incluziunii. Mecanismul de redresare și reziliență care va conduce la redresarea economică a Uniunii în urma crizei provocate de pandemia de coronavirus, împreună cu bugetul general al Uniunii pentru perioada 2021--2027, se bazează, la rândul său, pe obiectivele prioritare stabilite în Pactul verde european. În plus, toate inițiativele din cadrul instrumentului de redresare „Next Generation EU”
  ar trebui
  să respecte
  principiul de „a nu aduce prejudicii semnificative”, astfel cum este stabilit în Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului („Regulamentul privind taxonomia”)

   (1a)

  . Instrumentul de redresare oferă o oportunitate importantă de a accelera ritmul tranziției către neutralitatea climatică și protecția mediului.

Amendamentul 10

Propunere de decizie

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | Programele de acțiune pentru mediu au orientat dezvoltarea politicii UE în domeniul mediului încă de la începutul anilor ’70. PAM 7
  va expira
  la 31 decembrie 2020 iar articolul 4 alineatul (3) din acesta
  solicită
  Comisiei, după caz, să prezinte o propunere pentru un al optulea program de acțiune pentru mediu (PAM 8) în timp util, pentru a evita o pauză între PAM 7 și PAM 8. Pactul verde european a anunțat
  adoptarea unui
  nou
  program
  de
  acțiune pentru
  mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Programele de acțiune pentru mediu au orientat dezvoltarea politicii UE în domeniul mediului încă de la începutul anilor ’70. PAM 7
  va expira
  la 31 decembrie 2020 iar articolul 4 alineatul (3) din acesta
  solicită
  Comisiei, după caz, să prezinte o propunere pentru un al optulea program de acțiune pentru mediu (PAM 8) în timp util, pentru a evita o pauză între PAM 7 și PAM 8. Pactul verde european a anunțat
  adoptarea unui
  nou
  program
  de
  acțiune pentru
  mediu.

| (7) | Programele de acțiune pentru mediu au orientat dezvoltarea
  și coordonarea
  politicii UE în domeniul mediului încă de la începutul anilor ’70. PAM 7
  a expirat
  la 31 decembrie 2020, iar articolul 4 alineatul (3) din acesta
  a solicitat
  Comisiei, după caz, să prezinte o propunere pentru un al optulea program de acțiune pentru mediu (PAM 8) în timp util, pentru a evita o pauză între PAM 7 și PAM 8.
  Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind
  Pactul verde european a anunțat
  că PAM 8 va include un
  nou
  mecanism
  de
  monitorizare care să asigure că Uniunea rămâne pe drumul cel bun în direcția îndeplinirii obiectivelor sale de
  mediu.
  Comisia s-a angajat în comunicarea sa și să lanseze un tablou de bord pentru a monitoriza progresele înregistrate în raport cu toate obiectivele Pactului verde european. |
| --- | --- |

(7)

Programele de acțiune pentru mediu au orientat dezvoltarea
  și coordonarea
  politicii UE în domeniul mediului încă de la începutul anilor ’70. PAM 7
  a expirat
  la 31 decembrie 2020, iar articolul 4 alineatul (3) din acesta
  a solicitat
  Comisiei, după caz, să prezinte o propunere pentru un al optulea program de acțiune pentru mediu (PAM 8) în timp util, pentru a evita o pauză între PAM 7 și PAM 8.
  Comunicarea Comisiei din 11 decembrie 2019 privind
  Pactul verde european a anunțat
  că PAM 8 va include un
  nou
  mecanism
  de
  monitorizare care să asigure că Uniunea rămâne pe drumul cel bun în direcția îndeplinirii obiectivelor sale de
  mediu.
  Comisia s-a angajat în comunicarea sa și să lanseze un tablou de bord pentru a monitoriza progresele înregistrate în raport cu toate obiectivele Pactului verde european.

Amendamentul 11

Propunere de decizie

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | PAM 8
  trebuie să sprijine obiectivele
  în domeniul mediului
  și al politicilor climatice prevăzute în Pactul
  verde european, în conformitate cu obiectivul pe termen lung „o viață bună, în limitele planetei noastre” până în 2050,
  care este
  deja stabilit în PAM 7. Acesta ar trebui să
  contribuie la realizarea Agendei
  2030 a Organizației Națiunilor Unite și
  a obiectivelor
  de dezvoltare durabilă ale acesteia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

PAM 8
  trebuie să sprijine obiectivele
  în domeniul mediului
  și al politicilor climatice prevăzute în Pactul
  verde european, în conformitate cu obiectivul pe termen lung „o viață bună, în limitele planetei noastre” până în 2050,
  care este
  deja stabilit în PAM 7. Acesta ar trebui să
  contribuie la realizarea Agendei
  2030 a Organizației Națiunilor Unite și
  a obiectivelor
  de dezvoltare durabilă ale acesteia.

| (8) | PAM 8
  , în calitatea sa de program general al Uniunii de acțiune
  în domeniul mediului
  , ar trebui să aibă la bază și să promoveze obiectivele Pactului
  verde european, în conformitate cu obiectivul pe termen lung „o viață bună, în limitele planetei noastre” până în 2050
  cel târziu
  ,
  în conformitate cu ceea ce a fost
  deja stabilit în PAM 7. Acesta ar trebui
  și
  să
  fie pe deplin aliniat la Agenda
  2030 a Organizației Națiunilor Unite și
  la obiectivele
  de dezvoltare durabilă
  (ODD)
  ale acesteia
  și să impulsioneze aplicarea și realizarea acestora și la obiectivele Acordului de la Paris, ale Convenției ONU privind diversitatea biologică și ale altor acorduri internaționale relevante
  .
  PAM 8 ar trebui să facă posibilă o schimbare sistemică către o economie europeană care să garanteze bunăstarea oamenilor în limitele planetei în condiții de creștere regenerativă și să asigure că tranziția ecologică și cea climatică se realizează în mod just și incluziv, contribuind în același timp la reducerea inegalităților. |
| --- | --- |

(8)

PAM 8
  , în calitatea sa de program general al Uniunii de acțiune
  în domeniul mediului
  , ar trebui să aibă la bază și să promoveze obiectivele Pactului
  verde european, în conformitate cu obiectivul pe termen lung „o viață bună, în limitele planetei noastre” până în 2050
  cel târziu
  ,
  în conformitate cu ceea ce a fost
  deja stabilit în PAM 7. Acesta ar trebui
  și
  să
  fie pe deplin aliniat la Agenda
  2030 a Organizației Națiunilor Unite și
  la obiectivele
  de dezvoltare durabilă
  (ODD)
  ale acesteia
  și să impulsioneze aplicarea și realizarea acestora și la obiectivele Acordului de la Paris, ale Convenției ONU privind diversitatea biologică și ale altor acorduri internaționale relevante
  .
  PAM 8 ar trebui să facă posibilă o schimbare sistemică către o economie europeană care să garanteze bunăstarea oamenilor în limitele planetei în condiții de creștere regenerativă și să asigure că tranziția ecologică și cea climatică se realizează în mod just și incluziv, contribuind în același timp la reducerea inegalităților.

Amendamentul 12

Propunere de decizie

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8a) | Obiectivele prioritare ale PAM 8 au stabilit o direcție pentru elaborarea politicilor Uniunii, pe baza angajamentelor asumate în cadrul strategiilor și inițiativelor din cadrul Pactului verde european, dar fără a se limita la acestea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Obiectivele prioritare ale PAM 8 au stabilit o direcție pentru elaborarea politicilor Uniunii, pe baza angajamentelor asumate în cadrul strategiilor și inițiativelor din cadrul Pactului verde european, dar fără a se limita la acestea.

Amendamentul 13

Propunere de decizie

Considerentul 8 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (8b) | PAM 8 stă la baza îndeplinirii obiectivelor în materie de mediu și climă definite în temeiul Agendei 2030 a Organizației Națiunilor Unite și al ODD ale acesteia. Conform unui model elaborat de Centrul de reziliență de la Stockholm, realizarea ODD în materie de mediu și climă stă la baza ODD sociale și economice, deoarece societățile și economiile noastre depind de o biosferă sănătoasă și deoarece dezvoltarea durabilă poate avea loc numai într-un spațiu de activitate sigur al unei planete stabile și reziliente. Îndeplinirea ODD de către Uniune și sprijinul acordat de aceasta unor țări terțe pentru a face același lucru vor fi esențiale dacă Uniunea dorește să își demonstreze poziția de lider mondial în tranzițiile spre sustenabilitate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8b)

PAM 8 stă la baza îndeplinirii obiectivelor în materie de mediu și climă definite în temeiul Agendei 2030 a Organizației Națiunilor Unite și al ODD ale acesteia. Conform unui model elaborat de Centrul de reziliență de la Stockholm, realizarea ODD în materie de mediu și climă stă la baza ODD sociale și economice, deoarece societățile și economiile noastre depind de o biosferă sănătoasă și deoarece dezvoltarea durabilă poate avea loc numai într-un spațiu de activitate sigur al unei planete stabile și reziliente. Îndeplinirea ODD de către Uniune și sprijinul acordat de aceasta unor țări terțe pentru a face același lucru vor fi esențiale dacă Uniunea dorește să își demonstreze poziția de lider mondial în tranzițiile spre sustenabilitate.

Amendamentul 14

Propunere de decizie

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | PAM 8 ar trebui să accelereze tranziția către
  o economie
  regenerativă care să dea înapoi planetei mai mult decât ia de la aceasta
  . Un model de creștere regenerativă recunoaște
  faptul că bunăstarea și prosperitatea societăților noastre depind de un climat stabil, de un mediu sănătos și de ecosisteme prospere, care
  oferă
  un spațiu sigur de funcționare
  pentru economiile
  noastre. Pe măsură ce populația lumii și cererea de resurse naturale continuă să crească, activitatea economică
  trebuie
  să se
  dezvoltate
  într-un mod care să nu prejudicieze ci, din contră, să inverseze schimbările climatice și degradarea mediului, să reducă poluarea la minimum și să conducă la conservarea și îmbunătățirea
  capitalului natural
  , asigurând astfel
  abundență
  de resurse regenerabile și neregenerabile. Prin inovare continuă, adaptarea la provocări noi și colaborare, economia regenerativă consolidează reziliența și protejează bunăstarea generațiilor prezente și viitoare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

PAM 8 ar trebui să accelereze tranziția către
  o economie
  regenerativă care să dea înapoi planetei mai mult decât ia de la aceasta
  . Un model de creștere regenerativă recunoaște
  faptul că bunăstarea și prosperitatea societăților noastre depind de un climat stabil, de un mediu sănătos și de ecosisteme prospere, care
  oferă
  un spațiu sigur de funcționare
  pentru economiile
  noastre. Pe măsură ce populația lumii și cererea de resurse naturale continuă să crească, activitatea economică
  trebuie
  să se
  dezvoltate
  într-un mod care să nu prejudicieze ci, din contră, să inverseze schimbările climatice și degradarea mediului, să reducă poluarea la minimum și să conducă la conservarea și îmbunătățirea
  capitalului natural
  , asigurând astfel
  abundență
  de resurse regenerabile și neregenerabile. Prin inovare continuă, adaptarea la provocări noi și colaborare, economia regenerativă consolidează reziliența și protejează bunăstarea generațiilor prezente și viitoare.

| (9) | PAM 8 ar trebui să accelereze tranziția către
  un model de creștere economică
  regenerativă care să dea înapoi planetei mai mult decât ia de la aceasta
  , în contextul unei economii durabile a bunăstării care face posibile schimbări sistemice, să recunoască
  faptul că bunăstarea și prosperitatea societăților noastre depind de un climat stabil, de un mediu sănătos și de ecosisteme prospere
  și
  care
  să ofere
  un spațiu sigur de funcționare
  în limitele planetei
  noastre. Pe măsură ce populația lumii și cererea de resurse naturale continuă să crească, activitatea economică
  ar trebui
  să se
  dezvolte
  într-un mod
  sustenabil
  care să nu prejudicieze, ci, din contră, să inverseze schimbările climatice
  , să protejeze
  și
  să restaureze ecosistemele și biodiversitatea, în același timp stopând și inversând pierderea lor, să prevină
  degradarea mediului, să
  protejeze sănătatea și bunăstarea de efectele de mediu negative, să prevină și să
  reducă poluarea la minimum și să conducă la conservarea și îmbunătățirea
  resurselor naturale și a biodiversității
  , asigurând astfel
  abundența
  de resurse regenerabile și neregenerabile. Prin
  cercetare și
  inovare continuă,
  transformarea modelelor de producție și de consum și
  adaptarea la provocări noi și colaborare, economia
  durabilă și
  regenerativă
  a bunăstării
  consolidează reziliența
  , îmbunătățește starea naturii
  și protejează bunăstarea generațiilor prezente și viitoare
  și dreptul lor la un mediu sănătos
  . |
| --- | --- |

(9)

PAM 8 ar trebui să accelereze tranziția către
  un model de creștere economică
  regenerativă care să dea înapoi planetei mai mult decât ia de la aceasta
  , în contextul unei economii durabile a bunăstării care face posibile schimbări sistemice, să recunoască
  faptul că bunăstarea și prosperitatea societăților noastre depind de un climat stabil, de un mediu sănătos și de ecosisteme prospere
  și
  care
  să ofere
  un spațiu sigur de funcționare
  în limitele planetei
  noastre. Pe măsură ce populația lumii și cererea de resurse naturale continuă să crească, activitatea economică
  ar trebui
  să se
  dezvolte
  într-un mod
  sustenabil
  care să nu prejudicieze, ci, din contră, să inverseze schimbările climatice
  , să protejeze
  și
  să restaureze ecosistemele și biodiversitatea, în același timp stopând și inversând pierderea lor, să prevină
  degradarea mediului, să
  protejeze sănătatea și bunăstarea de efectele de mediu negative, să prevină și să
  reducă poluarea la minimum și să conducă la conservarea și îmbunătățirea
  resurselor naturale și a biodiversității
  , asigurând astfel
  abundența
  de resurse regenerabile și neregenerabile. Prin
  cercetare și
  inovare continuă,
  transformarea modelelor de producție și de consum și
  adaptarea la provocări noi și colaborare, economia
  durabilă și
  regenerativă
  a bunăstării
  consolidează reziliența
  , îmbunătățește starea naturii
  și protejează bunăstarea generațiilor prezente și viitoare
  și dreptul lor la un mediu sănătos
  .

Amendamentul 15

Propunere de decizie

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Potrivit OCDE, argumentele pentru măsurarea performanței economice și a progresului social „dincolo de PIB” sunt bine stabilite, iar luarea PIB-ului ca punct de reper unic nu le oferă factorilor de decizie o imagine suficient de exactă despre modul în care economia aduce beneficii cetățenilor sau impactul pe termen lung al creșterii asupra sustenabilității

   (1a)

  . Pentru ca Uniunea să dezvolte o abordare mai cuprinzătoare în ceea ce privește elaborarea politicilor economice în conformitate cu ODD, cu Acordul de la Paris și cu Convenția ONU privind diversitatea biologică, PAM 8 stabilește cerința pentru elaborarea unui set cuprinzător de indicatori „dincolo de PIB”, astfel cum se solicită în PAM 7, pentru a măsura progresele înregistrate în direcția unei economii durabile a bunăstării și pentru a orienta elaborarea politicilor viitoare și a contribui la aceasta. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Potrivit OCDE, argumentele pentru măsurarea performanței economice și a progresului social „dincolo de PIB” sunt bine stabilite, iar luarea PIB-ului ca punct de reper unic nu le oferă factorilor de decizie o imagine suficient de exactă despre modul în care economia aduce beneficii cetățenilor sau impactul pe termen lung al creșterii asupra sustenabilității

   (1a)

  . Pentru ca Uniunea să dezvolte o abordare mai cuprinzătoare în ceea ce privește elaborarea politicilor economice în conformitate cu ODD, cu Acordul de la Paris și cu Convenția ONU privind diversitatea biologică, PAM 8 stabilește cerința pentru elaborarea unui set cuprinzător de indicatori „dincolo de PIB”, astfel cum se solicită în PAM 7, pentru a măsura progresele înregistrate în direcția unei economii durabile a bunăstării și pentru a orienta elaborarea politicilor viitoare și a contribui la aceasta.

Amendamentul 16

Propunere de decizie

Considerentul 9 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9b) | Punerea în aplicare a unui cadru global post-2020 eficace privind biodiversitatea va depinde de reducerea fluxurilor de finanțare care dăunează biodiversității și, cu toate acestea, potrivit unui raport al OCDE, volumul anual al cheltuielilor efectuate de guverne care ar putea fi dăunătoare biodiversității este de cinci până la șase ori mai mare decât cel al cheltuielilor anuale globale pentru biodiversitate

   (1a)

  . Țintele de la Aichi privind biodiversitatea au prevăzut obligația ca, până cel târziu în 2020, subvențiile dăunătoare biodiversității să fie eliminate, eliminate treptat sau reformate, iar eliminarea fără întârziere a subvențiilor dăunătoare mediului la nivelul Uniunii și al statelor membre a fost, de asemenea, o obligație în temeiul PAM 7. Pentru ca Uniunea să realizeze obiectivele prioritare ale PAM 8, inclusiv neutralitatea climatică până cel târziu în 2050, va fi necesar să se elimine treptat toate subvențiile dăunătoare mediului, inclusiv subvențiile pentru combustibilii fosili. Ar trebui incluse toate subvențiile directe și indirecte, inclusiv cele sub formă de scutiri fiscale. De asemenea, ar trebui elaborat un mecanism prin care statele membre să raporteze cu privire la eliminarea treptată și a altor subvenții dăunătoare mediului în afara celor pentru combustibilii fosili. Eliminarea treptată a tuturor subvențiilor dăunătoare mediului ar trebui să respecte principiul tranziției juste și să fie însoțită de acțiuni menite să prevină sau să atenueze orice impact socioeconomic negativ la nivelul Uniunii și la nivel național, regional și local, garantându-se, în același timp, că nimeni nu este lăsat în urmă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9b)

Punerea în aplicare a unui cadru global post-2020 eficace privind biodiversitatea va depinde de reducerea fluxurilor de finanțare care dăunează biodiversității și, cu toate acestea, potrivit unui raport al OCDE, volumul anual al cheltuielilor efectuate de guverne care ar putea fi dăunătoare biodiversității este de cinci până la șase ori mai mare decât cel al cheltuielilor anuale globale pentru biodiversitate

   (1a)

  . Țintele de la Aichi privind biodiversitatea au prevăzut obligația ca, până cel târziu în 2020, subvențiile dăunătoare biodiversității să fie eliminate, eliminate treptat sau reformate, iar eliminarea fără întârziere a subvențiilor dăunătoare mediului la nivelul Uniunii și al statelor membre a fost, de asemenea, o obligație în temeiul PAM 7. Pentru ca Uniunea să realizeze obiectivele prioritare ale PAM 8, inclusiv neutralitatea climatică până cel târziu în 2050, va fi necesar să se elimine treptat toate subvențiile dăunătoare mediului, inclusiv subvențiile pentru combustibilii fosili. Ar trebui incluse toate subvențiile directe și indirecte, inclusiv cele sub formă de scutiri fiscale. De asemenea, ar trebui elaborat un mecanism prin care statele membre să raporteze cu privire la eliminarea treptată și a altor subvenții dăunătoare mediului în afara celor pentru combustibilii fosili. Eliminarea treptată a tuturor subvențiilor dăunătoare mediului ar trebui să respecte principiul tranziției juste și să fie însoțită de acțiuni menite să prevină sau să atenueze orice impact socioeconomic negativ la nivelul Uniunii și la nivel național, regional și local, garantându-se, în același timp, că nimeni nu este lăsat în urmă.

Amendamentul 17

Propunere de decizie

Considerentul 9 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9c) | Una dintre prioritățile Strategiei europene pentru conturile de mediu 2019-2023 este de a extinde lista domeniilor acoperite de conturile de mediu europene, unul dintre domeniile în curs de dezvoltare fiind „subvențiile sau măsurile de sprijin potențial dăunătoare pentru mediu”. Prin activitatea sa privind o acțiune pregătitoare, Comisia va pune la dispoziția părților interesate un set de instrumente pentru a le ajuta să identifice subvențiile dăunătoare mediului și apoi să prezinte argumente bazate pe dovezi pentru reformarea sau eliminarea acestora, identificând impactul social, economic și de mediu al eliminării lor treptate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9c)

Una dintre prioritățile Strategiei europene pentru conturile de mediu 2019-2023 este de a extinde lista domeniilor acoperite de conturile de mediu europene, unul dintre domeniile în curs de dezvoltare fiind „subvențiile sau măsurile de sprijin potențial dăunătoare pentru mediu”. Prin activitatea sa privind o acțiune pregătitoare, Comisia va pune la dispoziția părților interesate un set de instrumente pentru a le ajuta să identifice subvențiile dăunătoare mediului și apoi să prezinte argumente bazate pe dovezi pentru reformarea sau eliminarea acestora, identificând impactul social, economic și de mediu al eliminării lor treptate.

Amendamentul 18

Propunere de decizie

Considerentul 9 d (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9d) | Ecosistemele marine și costiere, cum ar fi mangrovele, recifele de corali, mlaștinile temporare cu apă salmastră sau sărată și straturile de fanerogame marine, sunt degradate și afectate negativ prin procese precum eutrofizarea și acidifierea, afectând biodiversitatea pe care o susțin și serviciile și funcțiile ecosistemice pe care le oferă, precum și capacitatea lor de a acționa ca absorbanți de carbon. Sunt necesare acțiuni urgente pentru a proteja și reface aceste ecosisteme marine și costiere, inclusiv fundul oceanelor, iar recunoașterea oceanului ca un bun mondial comun ar putea contribui la creșterea gradului de conștientizare, îmbunătățirea cunoștințelor în domeniul marin și încurajarea acțiunilor și adoptării de măsuri eficace la toate nivelurile societății și de către toți actorii din cadrul acesteia. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9d)

Ecosistemele marine și costiere, cum ar fi mangrovele, recifele de corali, mlaștinile temporare cu apă salmastră sau sărată și straturile de fanerogame marine, sunt degradate și afectate negativ prin procese precum eutrofizarea și acidifierea, afectând biodiversitatea pe care o susțin și serviciile și funcțiile ecosistemice pe care le oferă, precum și capacitatea lor de a acționa ca absorbanți de carbon. Sunt necesare acțiuni urgente pentru a proteja și reface aceste ecosisteme marine și costiere, inclusiv fundul oceanelor, iar recunoașterea oceanului ca un bun mondial comun ar putea contribui la creșterea gradului de conștientizare, îmbunătățirea cunoștințelor în domeniul marin și încurajarea acțiunilor și adoptării de măsuri eficace la toate nivelurile societății și de către toți actorii din cadrul acesteia.

Amendamentul 19

Propunere de decizie

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (10) | PAM 8 ar trebui să stabilească obiectivele tematice prioritare în domeniul
  neutralității
  climatice, adaptării la schimbările climatice, protejării și refacerii biodiversității, economiei circulare,
  obiectivului ambițios de reducere a poluării
  la
  zero și al reducerii
  presiunilor exercitate de producție și consum
  asupra
  mediului. În
  plus
  , ar trebui să identifice condițiile favorabile realizării obiectivelor prioritare pe termen lung și tematice pentru toți actorii implicați. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

PAM 8 ar trebui să stabilească obiectivele tematice prioritare în domeniul
  neutralității
  climatice, adaptării la schimbările climatice, protejării și refacerii biodiversității, economiei circulare,
  obiectivului ambițios de reducere a poluării
  la
  zero și al reducerii
  presiunilor exercitate de producție și consum
  asupra
  mediului. În
  plus
  , ar trebui să identifice condițiile favorabile realizării obiectivelor prioritare pe termen lung și tematice pentru toți actorii implicați.

| (10) | PAM 8 ar trebui să stabilească obiectivele tematice prioritare în domeniul
  atenuării schimbărilor
  climatice, adaptării la schimbările climatice, protejării și refacerii biodiversității
  terestre și marine
  , economiei circulare
  netoxice
  ,
  mediului cu zero poluare și al reducerii
  la
  minim a
  presiunilor exercitate de producție și consum
  în cadrul tuturor sectoarelor economiei. Aceste obiective tematice prioritare, care abordează atât cauzele, cât și impactul daunelor aduse mediului, sunt interconectate în mod intrinsec și, prin urmare, este necesară o abordare sistemică pentru îndeplinirea lor. PAM 8
  ar trebui
  , în plus,
  să identifice condițiile favorabile realizării
  , în mod coerent, a
  obiectivelor prioritare pe termen lung și tematice pentru toți actorii implicați
  , precum și să coordoneze acțiunile necesare pentru îndeplinirea acestor condiții
  . |
| --- | --- |

(10)

PAM 8 ar trebui să stabilească obiectivele tematice prioritare în domeniul
  atenuării schimbărilor
  climatice, adaptării la schimbările climatice, protejării și refacerii biodiversității
  terestre și marine
  , economiei circulare
  netoxice
  ,
  mediului cu zero poluare și al reducerii
  la
  minim a
  presiunilor exercitate de producție și consum
  în cadrul tuturor sectoarelor economiei. Aceste obiective tematice prioritare, care abordează atât cauzele, cât și impactul daunelor aduse mediului, sunt interconectate în mod intrinsec și, prin urmare, este necesară o abordare sistemică pentru îndeplinirea lor. PAM 8
  ar trebui
  , în plus,
  să identifice condițiile favorabile realizării
  , în mod coerent, a
  obiectivelor prioritare pe termen lung și tematice pentru toți actorii implicați
  , precum și să coordoneze acțiunile necesare pentru îndeplinirea acestor condiții
  .

Amendamentul 20

Propunere de decizie

Considerentul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10a) | Sintagma „abordare ecosistemică” este consacrată în Convenția ONU privind diversitatea biologică ca strategie pentru gestionarea integrată a terenurilor, a apelor și a resurselor vii care promovează conservarea și utilizarea lor într-un mod sustenabil și echitabil, pentru a contribui la obținerea unui echilibru între conservarea, utilizarea sustenabilă și partajarea beneficiilor biodiversității biologice, cele trei obiective prevăzute de convenție. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10a)

Sintagma „abordare ecosistemică” este consacrată în Convenția ONU privind diversitatea biologică ca strategie pentru gestionarea integrată a terenurilor, a apelor și a resurselor vii care promovează conservarea și utilizarea lor într-un mod sustenabil și echitabil, pentru a contribui la obținerea unui echilibru între conservarea, utilizarea sustenabilă și partajarea beneficiilor biodiversității biologice, cele trei obiective prevăzute de convenție.

Amendamentul 21

Propunere de decizie

Considerentul 10 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (10b) | Potrivit AEM, soluțiile bazate pe natură pentru adaptarea la schimbările climatice și reducerea riscului de dezastre sunt acțiuni bazate pe natură și care îmbunătățesc natura pentru a restabili și proteja ecosistemele și pentru a ajuta societatea să se adapteze la efectele schimbărilor climatice și să încetinească o încălzire suplimentară, oferind totodată beneficii suplimentare multiple

   (1a)

  . Deși soluțiile bazate pe natură pot aduce beneficii economice, ar trebui recunoscut faptul că acestea se pot materializa doar pe termen lung. Soluțiile bazate pe natură ar trebui să respecte anumite criterii pentru a se asigura că punerea lor în aplicare este coerentă cu obiectivele prioritare ale PAM 8 și nu le subminează. În plus, în cazul în care soluțiile bazate pe natură sunt finanțate prin mecanisme de compensare a biodiversității, aceste mecanisme ar trebui să respecte cu strictețe o ierarhie de atenuare care să garanteze, printre altele, că compensările pot fi utilizate numai ca măsură de ultimă instanță. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10b)

Potrivit AEM, soluțiile bazate pe natură pentru adaptarea la schimbările climatice și reducerea riscului de dezastre sunt acțiuni bazate pe natură și care îmbunătățesc natura pentru a restabili și proteja ecosistemele și pentru a ajuta societatea să se adapteze la efectele schimbărilor climatice și să încetinească o încălzire suplimentară, oferind totodată beneficii suplimentare multiple

   (1a)

  . Deși soluțiile bazate pe natură pot aduce beneficii economice, ar trebui recunoscut faptul că acestea se pot materializa doar pe termen lung. Soluțiile bazate pe natură ar trebui să respecte anumite criterii pentru a se asigura că punerea lor în aplicare este coerentă cu obiectivele prioritare ale PAM 8 și nu le subminează. În plus, în cazul în care soluțiile bazate pe natură sunt finanțate prin mecanisme de compensare a biodiversității, aceste mecanisme ar trebui să respecte cu strictețe o ierarhie de atenuare care să garanteze, printre altele, că compensările pot fi utilizate numai ca măsură de ultimă instanță.

Amendamentul 22

Propunere de decizie

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (11) | Având în vedere că politica în domeniul mediului are un grad înalt de descentralizare, pentru atingerea obiectivelor prioritare ale PAM 8, măsurile trebuie să fie luate la diferite niveluri de guvernanță, respectiv la nivel european, național, regional și local, cu o abordare a guvernanței bazată pe colaborare pe mai multe niveluri. Abordarea integrată a dezvoltării și punerii în aplicare a politicilor trebuie să fie consolidată în vederea maximizării sinergiilor dintre obiectivele
  economice,
  de mediu și
  sociale
  ,
  acordând,
  în
  același timp
  ,
  o atenție deosebită posibilelor compromisuri
  și nevoilor
  grupurilor vulnerabile
  . În plus, implicarea într-o manieră transparentă a actorilor neguvernamentali
  este importantă
  pentru asigurarea succesului PAM 8 și a atingerii obiectivelor sale prioritare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Având în vedere că politica în domeniul mediului are un grad înalt de descentralizare, pentru atingerea obiectivelor prioritare ale PAM 8, măsurile trebuie să fie luate la diferite niveluri de guvernanță, respectiv la nivel european, național, regional și local, cu o abordare a guvernanței bazată pe colaborare pe mai multe niveluri. Abordarea integrată a dezvoltării și punerii în aplicare a politicilor trebuie să fie consolidată în vederea maximizării sinergiilor dintre obiectivele
  economice,
  de mediu și
  sociale
  ,
  acordând,
  în
  același timp
  ,
  o atenție deosebită posibilelor compromisuri
  și nevoilor
  grupurilor vulnerabile
  . În plus, implicarea într-o manieră transparentă a actorilor neguvernamentali
  este importantă
  pentru asigurarea succesului PAM 8 și a atingerii obiectivelor sale prioritare.

| (11) | Având în vedere că politica în domeniul mediului are un grad înalt de descentralizare, pentru atingerea obiectivelor prioritare ale PAM 8, măsurile trebuie să fie luate la diferite niveluri de guvernanță, respectiv la nivel european, național, regional și local, cu o abordare a guvernanței bazată pe colaborare pe mai multe niveluri.
  Implementarea, asigurarea respectării și asumarea răspunderii sunt esențiale, iar pentru a asigura coerența dintre politici, este necesară o guvernanță eficace.
  Abordarea integrată a dezvoltării și punerii în aplicare a politicilor trebuie să fie consolidată în vederea maximizării sinergiilor dintre obiectivele de mediu
  , sociale
  și
  economice
  ,
  evaluând
  în
  mod sistematic posibilele compromisuri între acestea
  ,
  precum și nevoile grupurilor vulnerabile
  și
  marginalizate. Această abordare integrată ar trebui să răspundă
  nevoilor
  specifice ale tuturor regiunilor, inclusiv ale zonelor urbane și rurale și ale regiunilor ultraperiferice
  . În plus,
  accesul la informații despre mediu, participarea publicului la luarea deciziilor în domeniul mediului și accesul la justiție, în conformitate cu Convenția de la Aarhus, precum și
  implicarea într-o manieră transparentă a 
  autorităților publice de la toate nivelurile de decizie, a
  actorilor neguvernamentali
  și a publicului larg și colaborarea dintre aceștia sunt importante
  pentru asigurarea succesului PAM 8 și a atingerii obiectivelor sale prioritare. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere că politica în domeniul mediului are un grad înalt de descentralizare, pentru atingerea obiectivelor prioritare ale PAM 8, măsurile trebuie să fie luate la diferite niveluri de guvernanță, respectiv la nivel european, național, regional și local, cu o abordare a guvernanței bazată pe colaborare pe mai multe niveluri.
  Implementarea, asigurarea respectării și asumarea răspunderii sunt esențiale, iar pentru a asigura coerența dintre politici, este necesară o guvernanță eficace.
  Abordarea integrată a dezvoltării și punerii în aplicare a politicilor trebuie să fie consolidată în vederea maximizării sinergiilor dintre obiectivele de mediu
  , sociale
  și
  economice
  ,
  evaluând
  în
  mod sistematic posibilele compromisuri între acestea
  ,
  precum și nevoile grupurilor vulnerabile
  și
  marginalizate. Această abordare integrată ar trebui să răspundă
  nevoilor
  specifice ale tuturor regiunilor, inclusiv ale zonelor urbane și rurale și ale regiunilor ultraperiferice
  . În plus,
  accesul la informații despre mediu, participarea publicului la luarea deciziilor în domeniul mediului și accesul la justiție, în conformitate cu Convenția de la Aarhus, precum și
  implicarea într-o manieră transparentă a 
  autorităților publice de la toate nivelurile de decizie, a
  actorilor neguvernamentali
  și a publicului larg și colaborarea dintre aceștia sunt importante
  pentru asigurarea succesului PAM 8 și a atingerii obiectivelor sale prioritare.

Amendamentul 23

Propunere de decizie

Considerentul 11 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11a) | Evaluările impactului realizate în contextul PAM 8 ar trebui să ia în considerare întreaga gamă de impacturi imediate și pe termen lung asupra mediului și climei, inclusiv efectele cumulative ale acestora, precum și costurile acțiunii și ale lipsei de acțiune, trebuind dezvoltate instrumente în acest sens. Aceste evaluări ale impactului ar trebui să se bazeze pe consultări ample și transparente și, în termen de opt săptămâni de la încheierea unei consultări publice, Comisia ar trebui să prezinte sistematic un feedback detaliat privind răspunsurile la consultarea părților interesate, făcând distincție între contribuțiile diferitelor tipuri de părți interesate. În plus, evaluarea impactului ar trebui publicată imediat după finalizarea sa, pentru a le permite părților interesate să o analizeze, în lumina hotărârii Curții de Justiție din 4 septembrie 2018 în cauza C-57/16 P

   (1a)

  , să fie suficient de detaliată și să includă toate informațiile utilizate pentru a fundamenta concluziile sale, inclusiv impactul socio-economic. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11a)

Evaluările impactului realizate în contextul PAM 8 ar trebui să ia în considerare întreaga gamă de impacturi imediate și pe termen lung asupra mediului și climei, inclusiv efectele cumulative ale acestora, precum și costurile acțiunii și ale lipsei de acțiune, trebuind dezvoltate instrumente în acest sens. Aceste evaluări ale impactului ar trebui să se bazeze pe consultări ample și transparente și, în termen de opt săptămâni de la încheierea unei consultări publice, Comisia ar trebui să prezinte sistematic un feedback detaliat privind răspunsurile la consultarea părților interesate, făcând distincție între contribuțiile diferitelor tipuri de părți interesate. În plus, evaluarea impactului ar trebui publicată imediat după finalizarea sa, pentru a le permite părților interesate să o analizeze, în lumina hotărârii Curții de Justiție din 4 septembrie 2018 în cauza C-57/16 P

   (1a)

  , să fie suficient de detaliată și să includă toate informațiile utilizate pentru a fundamenta concluziile sale, inclusiv impactul socio-economic.

Amendamentul 24

Propunere de decizie

Considerentul 11 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11b) | Acțiunile de realizare a obiectivelor Uniunii în materie de mediu și climă trebuie să fie realizate împreună și trebuie să fie compatibile cu punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11b)

Acțiunile de realizare a obiectivelor Uniunii în materie de mediu și climă trebuie să fie realizate împreună și trebuie să fie compatibile cu punerea în aplicare a Pilonului european al drepturilor sociale.

Amendamentul 25

Propunere de decizie

Considerentul 11 c (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (11c) | Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu și Forumul mondial al OCDE privind mediul au evidențiat faptul că schimbările de mediu au efecte specifice în funcție de gen. Rolurile diferențiate în funcție de gen generează, de asemenea, vulnerabilități diferite pentru femei, respectiv pentru bărbați, la efectele schimbărilor climatice, iar impactul schimbărilor climatice exacerbează inegalitățile de gen. Prin urmare, este necesară o perspectivă de gen asupra acțiunilor și obiectivelor legate de realizarea obiectivelor prioritare ale PAM 8, inclusiv evaluarea impactului de gen al acțiunilor planificate și concentrarea pe integrarea acestei perspective și acțiuni corespunzătoare, pentru a se asigura că inegalitățile de gen nu sunt perpetuate. PAM 8 recunoaște că egalitatea de gen este o condiție prealabilă pentru dezvoltarea durabilă și obținerea celor mai bune rezultate atunci când se abordează provocările climatice și de mediu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11c)

Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu și Forumul mondial al OCDE privind mediul au evidențiat faptul că schimbările de mediu au efecte specifice în funcție de gen. Rolurile diferențiate în funcție de gen generează, de asemenea, vulnerabilități diferite pentru femei, respectiv pentru bărbați, la efectele schimbărilor climatice, iar impactul schimbărilor climatice exacerbează inegalitățile de gen. Prin urmare, este necesară o perspectivă de gen asupra acțiunilor și obiectivelor legate de realizarea obiectivelor prioritare ale PAM 8, inclusiv evaluarea impactului de gen al acțiunilor planificate și concentrarea pe integrarea acestei perspective și acțiuni corespunzătoare, pentru a se asigura că inegalitățile de gen nu sunt perpetuate. PAM 8 recunoaște că egalitatea de gen este o condiție prealabilă pentru dezvoltarea durabilă și obținerea celor mai bune rezultate atunci când se abordează provocările climatice și de mediu.

Amendamentul 26

Propunere de decizie

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (12) | Cooperarea consolidată cu țările partenere,
  o bună guvernanță
  în materie de mediu la nivel global,
  precum și sinergii între politicile interne
  și
  externe ale Uniunii
  sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor Uniunii în materie de mediu și climă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

Cooperarea consolidată cu țările partenere,
  o bună guvernanță
  în materie de mediu la nivel global,
  precum și sinergii între politicile interne
  și
  externe ale Uniunii
  sunt esențiale pentru atingerea obiectivelor Uniunii în materie de mediu și climă.

| (12) | Cooperarea consolidată
  și diplomația ecologică
  cu țările partenere,
  inclusiv cu țările în curs de dezvoltare, și sprijinirea unei bune guvernanțe
  în materie de mediu la nivel global,
  inclusiv promovarea accesului la informații, participarea publică la procesele decizionale
  și
  accesul la justiție în probleme de mediu
  sunt esențiale pentru
  îndeplinirea ODD și
  atingerea obiectivelor Uniunii în materie de mediu și climă.
  Este esențial și să se asigure sinergii și coerență între toate politicile interne și externe ale Uniunii, inclusiv politicile și acordurile comerciale, precum și să se asigure coerența politicilor în favoarea dezvoltării durabile. |
| --- | --- |

(12)

Cooperarea consolidată
  și diplomația ecologică
  cu țările partenere,
  inclusiv cu țările în curs de dezvoltare, și sprijinirea unei bune guvernanțe
  în materie de mediu la nivel global,
  inclusiv promovarea accesului la informații, participarea publică la procesele decizionale
  și
  accesul la justiție în probleme de mediu
  sunt esențiale pentru
  îndeplinirea ODD și
  atingerea obiectivelor Uniunii în materie de mediu și climă.
  Este esențial și să se asigure sinergii și coerență între toate politicile interne și externe ale Uniunii, inclusiv politicile și acordurile comerciale, precum și să se asigure coerența politicilor în favoarea dezvoltării durabile.

Amendamentul 27

Propunere de decizie

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (13) | Comisia Europeană trebuie să evalueze progresele înregistrate de Uniune și statele membre în atingerea obiectivelor prioritare ale PAM 8 în contextul tranziției
  către un nivel mai ridicat de
  durabilitate, bunăstare și reziliență. Acest lucru dă curs solicitărilor Consiliului (27) și Comitetului Economic și Social European (28) privind măsurarea performanței economice și a progreselor societale „dincolo de PIB”, precum și trecerea către utilizarea „bunăstării” drept busolă pentru politici, măsură sprijinită, de asemenea, de OCDE (29). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Comisia Europeană trebuie să evalueze progresele înregistrate de Uniune și statele membre în atingerea obiectivelor prioritare ale PAM 8 în contextul tranziției
  către un nivel mai ridicat de
  durabilitate, bunăstare și reziliență. Acest lucru dă curs solicitărilor Consiliului (27) și Comitetului Economic și Social European (28) privind măsurarea performanței economice și a progreselor societale „dincolo de PIB”, precum și trecerea către utilizarea „bunăstării” drept busolă pentru politici, măsură sprijinită, de asemenea, de OCDE (29).

| (13) | Comisia Europeană trebuie să evalueze progresele înregistrate de Uniune și statele membre în atingerea obiectivelor prioritare ale PAM 8 în contextul tranziției
  juste și incluzive către
  durabilitate, bunăstare și reziliență
  în limitele planetei noastre.
  Acest lucru dă curs solicitărilor Consiliului (27) și Comitetului Economic și Social European (28) privind măsurarea performanței economice și a progreselor societale „dincolo de PIB”, precum și trecerea către utilizarea „bunăstării” drept busolă pentru politici, măsură sprijinită, de asemenea, de OCDE (29). |
| --- | --- |

(13)

Comisia Europeană trebuie să evalueze progresele înregistrate de Uniune și statele membre în atingerea obiectivelor prioritare ale PAM 8 în contextul tranziției
  juste și incluzive către
  durabilitate, bunăstare și reziliență
  în limitele planetei noastre.
  Acest lucru dă curs solicitărilor Consiliului (27) și Comitetului Economic și Social European (28) privind măsurarea performanței economice și a progreselor societale „dincolo de PIB”, precum și trecerea către utilizarea „bunăstării” drept busolă pentru politici, măsură sprijinită, de asemenea, de OCDE (29).

Amendamentul 28

Propunere de decizie

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Evaluarea progreselor înregistrate în atingerea obiectivelor prioritare ale PAM 8 trebuie să reflecte cele mai recente evoluții privind disponibilitatea și relevanța datelor și indicatorilor. Aceasta trebuie să fie coerentă cu instrumentele de monitorizare sau de guvernanță care acoperă mai multe aspecte specifice ale politicii în domeniul mediului și al climei, cum ar fi, în special, Regulamentul 
  1999/2018
  al Parlamentului European și al Consiliului (30), evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu sau instrumentele de monitorizare în legătură cu
  economia
  circulară, reducerea poluării la zero, biodiversitate, aer, apă, sol, deșeuri sau orice alte politici de mediu și să nu aducă atingere acestora. Împreună cu
  alte instrumente
  utilizate în semestrul european, raportul Eurostat de monitorizare a obiectivelor de dezvoltare durabilă și raportul privind analiza prospectivă al Comisiei (31), evaluarea
  ar urma
  să facă parte dintr-un set
  coerent
  , interconectat, de instrumente de monitorizare și guvernanță. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Evaluarea progreselor înregistrate în atingerea obiectivelor prioritare ale PAM 8 trebuie să reflecte cele mai recente evoluții privind disponibilitatea și relevanța datelor și indicatorilor. Aceasta trebuie să fie coerentă cu instrumentele de monitorizare sau de guvernanță care acoperă mai multe aspecte specifice ale politicii în domeniul mediului și al climei, cum ar fi, în special, Regulamentul 
  1999/2018
  al Parlamentului European și al Consiliului (30), evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu sau instrumentele de monitorizare în legătură cu
  economia
  circulară, reducerea poluării la zero, biodiversitate, aer, apă, sol, deșeuri sau orice alte politici de mediu și să nu aducă atingere acestora. Împreună cu
  alte instrumente
  utilizate în semestrul european, raportul Eurostat de monitorizare a obiectivelor de dezvoltare durabilă și raportul privind analiza prospectivă al Comisiei (31), evaluarea
  ar urma
  să facă parte dintr-un set
  coerent
  , interconectat, de instrumente de monitorizare și guvernanță.

| (14) | Evaluarea progreselor înregistrate în atingerea obiectivelor prioritare ale PAM 8 trebuie să reflecte cele mai recente evoluții privind disponibilitatea și relevanța datelor și indicatorilor
  și trebuie să se bazeze pe o metodologie de măsurare a progreselor realizate care să fie robustă, completă și transparentă.
  Aceasta trebuie să fie coerentă cu instrumentele de monitorizare sau de guvernanță care acoperă mai multe aspecte specifice ale politicii în domeniul mediului și al climei, cum ar fi, în special, Regulamentul 
  (UE) 2018/1999
  al Parlamentului European și al Consiliului (30), evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu sau instrumentele de monitorizare în legătură cu
  o economie
  circulară
  netoxică
  , reducerea poluării la zero, biodiversitate, aer, apă, sol, deșeuri sau orice alte politici de mediu și
  industriale și
  să nu aducă atingere acestora. Împreună cu
  instrumentele
  utilizate în semestrul european, raportul Eurostat de monitorizare a obiectivelor de dezvoltare durabilă și raportul privind analiza prospectivă al Comisiei (31), evaluarea
  progreselor în direcția obiectivelor prioritare ale PAM 8 trebuie
  să facă parte dintr-un set
  mai amplu
  ,
  coerent și
  interconectat de instrumente de monitorizare și guvernanță
  , care să acopere nu numai factorii de mediu, ci și factorii sociali și economici
  . |
| --- | --- |

(14)

Evaluarea progreselor înregistrate în atingerea obiectivelor prioritare ale PAM 8 trebuie să reflecte cele mai recente evoluții privind disponibilitatea și relevanța datelor și indicatorilor
  și trebuie să se bazeze pe o metodologie de măsurare a progreselor realizate care să fie robustă, completă și transparentă.
  Aceasta trebuie să fie coerentă cu instrumentele de monitorizare sau de guvernanță care acoperă mai multe aspecte specifice ale politicii în domeniul mediului și al climei, cum ar fi, în special, Regulamentul 
  (UE) 2018/1999
  al Parlamentului European și al Consiliului (30), evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu sau instrumentele de monitorizare în legătură cu
  o economie
  circulară
  netoxică
  , reducerea poluării la zero, biodiversitate, aer, apă, sol, deșeuri sau orice alte politici de mediu și
  industriale și
  să nu aducă atingere acestora. Împreună cu
  instrumentele
  utilizate în semestrul european, raportul Eurostat de monitorizare a obiectivelor de dezvoltare durabilă și raportul privind analiza prospectivă al Comisiei (31), evaluarea
  progreselor în direcția obiectivelor prioritare ale PAM 8 trebuie
  să facă parte dintr-un set
  mai amplu
  ,
  coerent și
  interconectat de instrumente de monitorizare și guvernanță
  , care să acopere nu numai factorii de mediu, ci și factorii sociali și economici
  .

Amendamentul 29

Propunere de decizie

Considerentul 14 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (14a) | Dezvoltarea în continuare a bazei de cunoștințe științifice privind limitele planetei și amprenta de mediu, inclusiv în ceea ce privește seturile de indicatori relevanți, este importantă având în vedere obiectivele prioritare ale PAM 8, în special obiectivul său prioritar pe termen lung. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14a)

Dezvoltarea în continuare a bazei de cunoștințe științifice privind limitele planetei și amprenta de mediu, inclusiv în ceea ce privește seturile de indicatori relevanți, este importantă având în vedere obiectivele prioritare ale PAM 8, în special obiectivul său prioritar pe termen lung.

Amendamentul 30

Propunere de decizie

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (15) | Comisia
  și AEM și alte agenții relevante trebuie să acceseze și să
  reutilizeze
  datele și indicatorii furnizați de către statele membre în conformitate cu actele juridice ale Uniunii. În plus, ar trebui utilizate alte surse de date, cum ar fi datele obținute prin satelit și informațiile prelucrate din Programul
  european
  de observare a Pământului (Copernicus), Sistemul european de informare privind incendiile forestiere și Sistemul european de avertizare în caz de inundații, sau platformele de date cum ar fi Rețeaua europeană de observare și date privind mediul marin sau Platforma de informare pentru monitorizarea substanțelor chimice. Aplicarea instrumentelor digitale moderne și a inteligenței artificiale permite gestionarea și analizarea datelor într-un mod eficient, reducând astfel sarcina administrativă și crescând în același timp nivelul actualității și calității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Comisia
  și AEM și alte agenții relevante trebuie să acceseze și să
  reutilizeze
  datele și indicatorii furnizați de către statele membre în conformitate cu actele juridice ale Uniunii. În plus, ar trebui utilizate alte surse de date, cum ar fi datele obținute prin satelit și informațiile prelucrate din Programul
  european
  de observare a Pământului (Copernicus), Sistemul european de informare privind incendiile forestiere și Sistemul european de avertizare în caz de inundații, sau platformele de date cum ar fi Rețeaua europeană de observare și date privind mediul marin sau Platforma de informare pentru monitorizarea substanțelor chimice. Aplicarea instrumentelor digitale moderne și a inteligenței artificiale permite gestionarea și analizarea datelor într-un mod eficient, reducând astfel sarcina administrativă și crescând în același timp nivelul actualității și calității.

| (15) | Se necesită date și indicatori solizi și semnificativi pentru a monitoriza progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor prioritare ale PAM 8. Comisia
  și AEM și alte agenții relevante trebuie să acceseze
  , să reutilizeze
  și să
  se bazeze pe
  datele și indicatorii furnizați de către statele membre în conformitate cu actele juridice ale Uniunii. În plus, ar trebui utilizate alte surse de date, cum ar fi datele obținute prin satelit și informațiile prelucrate din Programul
  Uniunii
  de observare a Pământului (Copernicus), Sistemul european de informare privind incendiile forestiere
  , Sistemul european de informații privind biodiversitatea, Sistemul de identificare a parcelelor agricole
  și Sistemul european de avertizare în caz de inundații, sau platformele de date cum ar fi Rețeaua europeană de observare și date privind mediul marin sau Platforma de informare pentru monitorizarea substanțelor chimice. Aplicarea instrumentelor digitale moderne și a inteligenței artificiale permite gestionarea și analizarea datelor într-un mod eficient, reducând astfel sarcina administrativă și crescând în același timp nivelul actualității și calității. |
| --- | --- |

(15)

Se necesită date și indicatori solizi și semnificativi pentru a monitoriza progresele înregistrate în îndeplinirea obiectivelor prioritare ale PAM 8. Comisia
  și AEM și alte agenții relevante trebuie să acceseze
  , să reutilizeze
  și să
  se bazeze pe
  datele și indicatorii furnizați de către statele membre în conformitate cu actele juridice ale Uniunii. În plus, ar trebui utilizate alte surse de date, cum ar fi datele obținute prin satelit și informațiile prelucrate din Programul
  Uniunii
  de observare a Pământului (Copernicus), Sistemul european de informare privind incendiile forestiere
  , Sistemul european de informații privind biodiversitatea, Sistemul de identificare a parcelelor agricole
  și Sistemul european de avertizare în caz de inundații, sau platformele de date cum ar fi Rețeaua europeană de observare și date privind mediul marin sau Platforma de informare pentru monitorizarea substanțelor chimice. Aplicarea instrumentelor digitale moderne și a inteligenței artificiale permite gestionarea și analizarea datelor într-un mod eficient, reducând astfel sarcina administrativă și crescând în același timp nivelul actualității și calității.

Amendamentul 31

Propunere de decizie

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (17) | Pentru a atinge obiectivele prioritare ale PAM 8, AEM și ECHA ar trebui să aibă capacitatea adecvată și resurse suficiente pentru a asigura o bază de cunoștințe și de dovezi solidă, accesibilă și transparentă cu scopul de a sprijini punerea în aplicare a priorităților strategice ale Pactului verde european și evaluarea progreselor înregistrate în cadrul programului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Pentru a atinge obiectivele prioritare ale PAM 8, AEM și ECHA ar trebui să aibă capacitatea adecvată și resurse suficiente pentru a asigura o bază de cunoștințe și de dovezi solidă, accesibilă și transparentă cu scopul de a sprijini punerea în aplicare a priorităților strategice ale Pactului verde european și evaluarea progreselor înregistrate în cadrul programului.

| (17) | Pentru a atinge obiectivele prioritare ale PAM 8, AEM și ECHA ar trebui să aibă capacitatea adecvată și resurse suficiente pentru a asigura o bază de cunoștințe și de dovezi solidă, accesibilă și transparentă cu scopul de a sprijini punerea în aplicare a priorităților strategice ale Pactului verde european și evaluarea progreselor înregistrate în cadrul programului.
  După caz, și alte organisme și agenții ar trebui implicate și să contribuie la punerea în aplicare a acestor priorități strategice și la evaluarea progreselor înregistrate în cadrul PAM 8. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a atinge obiectivele prioritare ale PAM 8, AEM și ECHA ar trebui să aibă capacitatea adecvată și resurse suficiente pentru a asigura o bază de cunoștințe și de dovezi solidă, accesibilă și transparentă cu scopul de a sprijini punerea în aplicare a priorităților strategice ale Pactului verde european și evaluarea progreselor înregistrate în cadrul programului.
  După caz, și alte organisme și agenții ar trebui implicate și să contribuie la punerea în aplicare a acestor priorități strategice și la evaluarea progreselor înregistrate în cadrul PAM 8.

Amendamentul 32

Propunere de decizie

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | Până la 31 martie 2024, Comisia ar trebui să efectueze o evaluare la jumătatea perioadei a PAM 8 pentru a identifica progresele înregistrate și pentru a contribui la prioritățile viitoarei Comisii. Pornind de la progresele înregistrate în evaluarea la jumătatea perioadei, Comisia care se va forma după alegerile pentru Parlamentul European din 2024 ar trebui să prezinte, în primele 100 de zile de mandat, un raport în care să descrie prioritățile în materie de mediu și climă cu privire la care intenționează să ia măsuri în cursul mandatului său și modul în care acestea vor asigura realizarea deplină a obiectivelor prioritare ale PAM 8. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

Până la 31 martie 2024, Comisia ar trebui să efectueze o evaluare la jumătatea perioadei a PAM 8 pentru a identifica progresele înregistrate și pentru a contribui la prioritățile viitoarei Comisii. Pornind de la progresele înregistrate în evaluarea la jumătatea perioadei, Comisia care se va forma după alegerile pentru Parlamentul European din 2024 ar trebui să prezinte, în primele 100 de zile de mandat, un raport în care să descrie prioritățile în materie de mediu și climă cu privire la care intenționează să ia măsuri în cursul mandatului său și modul în care acestea vor asigura realizarea deplină a obiectivelor prioritare ale PAM 8.

Amendamentul 33

Propunere de decizie

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (18) | Pentru a ține seama de obiectivele de politică aflate în evoluție și de progresele înregistrate, PAM 8 ar trebui să fie evaluat de către Comisie în 2029. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Pentru a ține seama de obiectivele de politică aflate în evoluție și de progresele înregistrate, PAM 8 ar trebui să fie evaluat de către Comisie în 2029.

| (18) | Pentru a ține seama de obiectivele de politică aflate în evoluție și de progresele înregistrate, PAM 8 ar trebui să fie evaluat de către Comisie în 2029.
  Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport cuprinzând constatările acestei evaluări, însoțit, după caz, de o propunere legislativă pentru următorul program de acțiune pentru mediu. Această propunere legislativă ar trebui să fie prezentată în timp util, pentru a se evita o pauză între PAM 8 și PAM 9. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a ține seama de obiectivele de politică aflate în evoluție și de progresele înregistrate, PAM 8 ar trebui să fie evaluat de către Comisie în 2029.
  Comisia ar trebui să prezinte Parlamentului European și Consiliului un raport cuprinzând constatările acestei evaluări, însoțit, după caz, de o propunere legislativă pentru următorul program de acțiune pentru mediu. Această propunere legislativă ar trebui să fie prezentată în timp util, pentru a se evita o pauză între PAM 8 și PAM 9.

Amendamentul 34

Propunere de decizie

Considerentul 18 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (18a) | În conformitate cu articolul 191 din TFUE, politica de mediu a Uniunii trebuie să urmărească un nivel ridicat de protecție, ținând seama de diversitatea situațiilor din diferitele regiuni ale Uniunii, și trebuie să se bazeze pe principiile precauției și acțiunii preventive, pe principiul remedierii, cu prioritate la sursă, a daunelor provocate mediului și pe principiul „poluatorul plătește”. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18a)

În conformitate cu articolul 191 din TFUE, politica de mediu a Uniunii trebuie să urmărească un nivel ridicat de protecție, ținând seama de diversitatea situațiilor din diferitele regiuni ale Uniunii, și trebuie să se bazeze pe principiile precauției și acțiunii preventive, pe principiul remedierii, cu prioritate la sursă, a daunelor provocate mediului și pe principiul „poluatorul plătește”.

Amendamentul 35

Propunere de decizie

Articolul 1 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Prezenta decizie instituie un program general de acțiune pentru mediu pentru perioada până la 31 decembrie 2030 (
  „PAM
  8”). Aceasta stabilește obiectivele prioritare ale acestuia, identifică condițiile favorabile pentru
  realizarea lor și instituie cadrul
  pentru
  a măsura dacă Uniunea
  și statele membre
  sunt pe drumul cel bun în vederea îndeplinirii acestor obiective
  prioritare. | 1.   Prezenta decizie instituie un program general de acțiune pentru mediu pentru perioada până la 31 decembrie 2030 (
  „al optulea program de acțiune pentru mediu” sau „PAM
   8”). Aceasta stabilește obiectivele prioritare ale acestuia, identifică condițiile favorabile
  , precum și acțiunile necesare
  pentru
  îndeplinirea condițiilor favorabile. Ea stabilește un cadru de monitorizare
  pentru
  a măsura și evalua progresele înregistrate de Uniune
  și
  de
  statele membre
  în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor prioritare. De asemenea, stabilește un mecanism de guvernanță pentru a asigura realizarea deplină a obiectivelor prioritare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Prezenta decizie instituie un program general de acțiune pentru mediu pentru perioada până la 31 decembrie 2030 (
  „PAM
  8”). Aceasta stabilește obiectivele prioritare ale acestuia, identifică condițiile favorabile pentru
  realizarea lor și instituie cadrul
  pentru
  a măsura dacă Uniunea
  și statele membre
  sunt pe drumul cel bun în vederea îndeplinirii acestor obiective
  prioritare.

1.   Prezenta decizie instituie un program general de acțiune pentru mediu pentru perioada până la 31 decembrie 2030 (
  „al optulea program de acțiune pentru mediu” sau „PAM
   8”). Aceasta stabilește obiectivele prioritare ale acestuia, identifică condițiile favorabile
  , precum și acțiunile necesare
  pentru
  îndeplinirea condițiilor favorabile. Ea stabilește un cadru de monitorizare
  pentru
  a măsura și evalua progresele înregistrate de Uniune
  și
  de
  statele membre
  în ceea ce privește îndeplinirea obiectivelor prioritare. De asemenea, stabilește un mecanism de guvernanță pentru a asigura realizarea deplină a obiectivelor prioritare.

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – alineatul 2

Articolul 1 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   PAM 8 își propune să accelereze tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor,
  curată
  și
  circulară
  , într-un mod just și favorabil incluziunii, și
  confirmă obiectivele în materie de mediu
  și
  climă ale
  Pactului verde european și inițiativele acestuia. | 2.   PAM 8 își propune să accelereze tranziția către o economie
  circulară
  neutră din punct de vedere climatic,
  sustenabilă, netoxică,
  eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor,
  bazată pe energie din surse regenerabile, rezilientă
  și
  competitivă
  , într-un mod just
  , echitabil
  și favorabil incluziunii,
  precum
  și
  să protejeze, să refacă și să îmbunătățească calitatea mediului, inclusiv a aerului, a apei și a solului, și să protejeze și să refacă biodiversitatea
  și
  ecosistemele. Aceasta se bazează pe obiectivele
  Pactului verde european și
  pe
  inițiativele acestuia
  și promovează realizarea lor
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   PAM 8 își propune să accelereze tranziția către o economie neutră din punct de vedere climatic, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor,
  curată
  și
  circulară
  , într-un mod just și favorabil incluziunii, și
  confirmă obiectivele în materie de mediu
  și
  climă ale
  Pactului verde european și inițiativele acestuia.

2.   PAM 8 își propune să accelereze tranziția către o economie
  circulară
  neutră din punct de vedere climatic,
  sustenabilă, netoxică,
  eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor,
  bazată pe energie din surse regenerabile, rezilientă
  și
  competitivă
  , într-un mod just
  , echitabil
  și favorabil incluziunii,
  precum
  și
  să protejeze, să refacă și să îmbunătățească calitatea mediului, inclusiv a aerului, a apei și a solului, și să protejeze și să refacă biodiversitatea
  și
  ecosistemele. Aceasta se bazează pe obiectivele
  Pactului verde european și
  pe
  inițiativele acestuia
  și promovează realizarea lor
  .

Amendamentul 37

Amendamentul 37

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 1 – alineatul 3

Articolul 1 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   PAM 8 stă la baza îndeplinirii obiectivelor în materie de mediu și climă definite în temeiul Agendei 2030 a Organizației Națiunilor Unite și al obiectivelor de dezvoltare durabilă ale acesteia, iar cadrul său de monitorizare
  reprezintă
  partea aferentă mediului și climei din eforturile
  UE
  de măsurare a progreselor înregistrate în vederea
  atingerii unui nivel mai înalt de durabilitate
  ,
  inclusiv neutralitatea climatică
  și
  utilizarea eficientă a resurselor, bunăstarea și reziliența
  . | 3.   PAM 8 stă la baza îndeplinirii obiectivelor în materie de mediu și climă definite în temeiul Agendei 2030 a Organizației Națiunilor Unite și al obiectivelor de dezvoltare durabilă ale acesteia,
  precum și a obiectivelor urmărite în cadrul acordurilor multilaterale relevante în materie de mediu și climă,
  iar cadrul său de monitorizare
  contribuie la
  partea aferentă mediului și climei din eforturile
  Uniunii
  de măsurare a progreselor înregistrate în vederea
  obținerii durabilității
  ,
  bunăstării
  și
  rezilienței
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   PAM 8 stă la baza îndeplinirii obiectivelor în materie de mediu și climă definite în temeiul Agendei 2030 a Organizației Națiunilor Unite și al obiectivelor de dezvoltare durabilă ale acesteia, iar cadrul său de monitorizare
  reprezintă
  partea aferentă mediului și climei din eforturile
  UE
  de măsurare a progreselor înregistrate în vederea
  atingerii unui nivel mai înalt de durabilitate
  ,
  inclusiv neutralitatea climatică
  și
  utilizarea eficientă a resurselor, bunăstarea și reziliența
  .

3.   PAM 8 stă la baza îndeplinirii obiectivelor în materie de mediu și climă definite în temeiul Agendei 2030 a Organizației Națiunilor Unite și al obiectivelor de dezvoltare durabilă ale acesteia,
  precum și a obiectivelor urmărite în cadrul acordurilor multilaterale relevante în materie de mediu și climă,
  iar cadrul său de monitorizare
  contribuie la
  partea aferentă mediului și climei din eforturile
  Uniunii
  de măsurare a progreselor înregistrate în vederea
  obținerii durabilității
  ,
  bunăstării
  și
  rezilienței
  .

Amendamentul 38

Amendamentul 38

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 2 – alineatul 1

Articolul 2 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Obiectivul prioritar
  pentru 2050
  al PAM 8 este o viață bună pentru
  cetățeni
  , în limitele resurselor planetei noastre, într-o economie
  regenerativă
  în care nu se irosește nimic,
  nu sunt produse emisii nete de gaze cu efect de seră
  și
  în care creșterea economică este decuplată de utilizarea resurselor și de degradarea mediului
  . Un mediu sănătos stă la baza bunăstării
  cetățenilor
  , biodiversitatea prosperă și
  capitalul natural
  este
  protejat, refăcut
  și
  valorificat în moduri care consolidează reziliența
  la schimbările climatice și la alte riscuri de mediu. Uniunea stabilește ritmul asigurării prosperității generațiilor prezente și viitoare la nivel global. | 1.   Obiectivul prioritar
  pe termen lung
  al PAM 8 este
  să se asigure cât mai curând posibil și cel târziu până în 2050
  o viață bună pentru
  oameni
  , în limitele resurselor planetei noastre, într-o economie
  a bunăstării durabile,
  în care nu se irosește nimic,
  creșterea este regenerativă, se atinge neutralitatea climatică
  și
  se reduc la minimum inegalitățile
  . Un mediu sănătos stă la baza bunăstării
  și sănătății tuturor
  , garantează că biodiversitatea
  și ecosistemele
  prosperă și
  natura
  este
  protejată
  și
  refăcută, ducând la o mai bună reziliență
  la schimbările climatice
  , la dezastrele naturale
  și la alte riscuri de mediu. Uniunea stabilește ritmul asigurării prosperității generațiilor prezente și viitoare la nivel global
  , în conformitate cu responsabilitatea intergenerațională
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Obiectivul prioritar
  pentru 2050
  al PAM 8 este o viață bună pentru
  cetățeni
  , în limitele resurselor planetei noastre, într-o economie
  regenerativă
  în care nu se irosește nimic,
  nu sunt produse emisii nete de gaze cu efect de seră
  și
  în care creșterea economică este decuplată de utilizarea resurselor și de degradarea mediului
  . Un mediu sănătos stă la baza bunăstării
  cetățenilor
  , biodiversitatea prosperă și
  capitalul natural
  este
  protejat, refăcut
  și
  valorificat în moduri care consolidează reziliența
  la schimbările climatice și la alte riscuri de mediu. Uniunea stabilește ritmul asigurării prosperității generațiilor prezente și viitoare la nivel global.

1.   Obiectivul prioritar
  pe termen lung
  al PAM 8 este
  să se asigure cât mai curând posibil și cel târziu până în 2050
  o viață bună pentru
  oameni
  , în limitele resurselor planetei noastre, într-o economie
  a bunăstării durabile,
  în care nu se irosește nimic,
  creșterea este regenerativă, se atinge neutralitatea climatică
  și
  se reduc la minimum inegalitățile
  . Un mediu sănătos stă la baza bunăstării
  și sănătății tuturor
  , garantează că biodiversitatea
  și ecosistemele
  prosperă și
  natura
  este
  protejată
  și
  refăcută, ducând la o mai bună reziliență
  la schimbările climatice
  , la dezastrele naturale
  și la alte riscuri de mediu. Uniunea stabilește ritmul asigurării prosperității generațiilor prezente și viitoare la nivel global
  , în conformitate cu responsabilitatea intergenerațională
  .

Amendamentul 39

Amendamentul 39

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 2 – alineatul 2 – partea introductivă

Articolul 2 – alineatul 2 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   PAM 8 are următoarele șase obiective tematice prioritare: | 2.   PAM 8 are următoarele șase obiective tematice prioritare
  interconectate, care trebuie atinse cel târziu până în 2030
  : |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   PAM 8 are următoarele șase obiective tematice prioritare:

2.   PAM 8 are următoarele șase obiective tematice prioritare
  interconectate, care trebuie atinse cel târziu până în 2030
  :

Amendamentul 40

Amendamentul 40

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 2 – alineatul 2 – litera a

Articolul 2 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | reducerea
  ireversibilă
  și
  progresivă
  a emisiilor de gaze cu efect de seră și îmbunătățirea absorbțiilor cu ajutorul absorbanților naturali
  sau de altă natură
  în Uniune pentru a atinge ținta de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030
  și neutralitatea climatică până în 2050
  , astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) .../... (32); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

reducerea
  ireversibilă
  și
  progresivă
  a emisiilor de gaze cu efect de seră și îmbunătățirea absorbțiilor cu ajutorul absorbanților naturali
  sau de altă natură
  în Uniune pentru a atinge ținta de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030
  și neutralitatea climatică până în 2050
  , astfel cum se prevede în Regulamentul (UE) .../... (32);

ireversibilă

progresivă

sau de altă natură

și neutralitatea climatică până în 2050

32

| (a) | reducerea
  rapidă
  și
  previzibilă
  a emisiilor de gaze cu efect de seră și
  , în același timp,
  îmbunătățirea absorbțiilor cu ajutorul absorbanților naturali în Uniune pentru a atinge ținta de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE)
  2021
  /... (32)

  ,, în conformitate cu obiectivele sale în materie de climă și mediu, asigurând totodată o tranziție corectă, care nu lasă pe nimeni în urmă
  ; |
| --- | --- |

(a)

reducerea
  rapidă
  și
  previzibilă
  a emisiilor de gaze cu efect de seră și
  , în același timp,
  îmbunătățirea absorbțiilor cu ajutorul absorbanților naturali în Uniune pentru a atinge ținta de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră pentru 2030, astfel cum se prevede în Regulamentul (UE)
  2021
  /... (32)

  ,, în conformitate cu obiectivele sale în materie de climă și mediu, asigurând totodată o tranziție corectă, care nu lasă pe nimeni în urmă
  ;

rapidă

previzibilă

, în același timp,

2021

32

,, în conformitate cu obiectivele sale în materie de climă și mediu, asigurând totodată o tranziție corectă, care nu lasă pe nimeni în urmă

Amendamentul 41

Amendamentul 41

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 2 – alineatul 2 – litera b

Articolul 2 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | progrese continue în ceea ce privește îmbunătățirea capacității de adaptare, consolidarea rezilienței și reducerea vulnerabilității la schimbările climatice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

progrese continue în ceea ce privește îmbunătățirea capacității de adaptare, consolidarea rezilienței și reducerea vulnerabilității la schimbările climatice;

| (b) | progrese continue în ceea ce privește îmbunătățirea
  și integrarea
  capacității de adaptare,
  inclusiv pe baza abordărilor ecosistemice,
  consolidarea rezilienței și
  a adaptării și
  reducerea vulnerabilității
  mediului și a societății, precum și a tuturor sectoarelor economiei
  la schimbările climatice
  , îmbunătățind totodată prevenirea dezastrelor naturale și pregătirea pentru acestea
  ; |
| --- | --- |

(b)

progrese continue în ceea ce privește îmbunătățirea
  și integrarea
  capacității de adaptare,
  inclusiv pe baza abordărilor ecosistemice,
  consolidarea rezilienței și
  a adaptării și
  reducerea vulnerabilității
  mediului și a societății, precum și a tuturor sectoarelor economiei
  la schimbările climatice
  , îmbunătățind totodată prevenirea dezastrelor naturale și pregătirea pentru acestea
  ;

și integrarea

inclusiv pe baza abordărilor ecosistemice,

a adaptării și

mediului și a societății, precum și a tuturor sectoarelor economiei

, îmbunătățind totodată prevenirea dezastrelor naturale și pregătirea pentru acestea

Amendamentul 42

Amendamentul 42

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 2 – alineatul 2 – litera c

Articolul 2 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | progrese către
  un model de creștere regenerativă
  care să dea înapoi planetei mai mult decât ia de la aceasta,
  decuplând creșterea economică de utilizarea resurselor și de degradarea mediului
  și
  accelerând tranziția către o economie circulară
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

progrese către
  un model de creștere regenerativă
  care să dea înapoi planetei mai mult decât ia de la aceasta,
  decuplând creșterea economică de utilizarea resurselor și de degradarea mediului
  și
  accelerând tranziția către o economie circulară
  ;

un model de creștere regenerativă

decuplând creșterea economică de utilizarea resurselor și de degradarea mediului

accelerând tranziția către o economie circulară

| (c) | progrese către
  o economie a bunăstării durabile
  , care să dea înapoi planetei mai mult decât ia de la aceasta,
  și garantarea tranziției către o economie circulară netoxică, în care creșterea este regenerativă
  și
  resursele sunt utilizate în mod eficace, în conformitate cu ierarhia deșeurilor
  ; |
| --- | --- |

(c)

progrese către
  o economie a bunăstării durabile
  , care să dea înapoi planetei mai mult decât ia de la aceasta,
  și garantarea tranziției către o economie circulară netoxică, în care creșterea este regenerativă
  și
  resursele sunt utilizate în mod eficace, în conformitate cu ierarhia deșeurilor
  ;

o economie a bunăstării durabile

și garantarea tranziției către o economie circulară netoxică, în care creșterea este regenerativă

resursele sunt utilizate în mod eficace, în conformitate cu ierarhia deșeurilor

Amendamentul 43

Amendamentul 43

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 2 – alineatul 2 – litera d

Articolul 2 – alineatul 2 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | urmărirea unui obiectiv
  ambițios
  de reducere la zero a poluării pentru un mediu fără substanțe toxice, inclusiv pentru aer, apă și sol, și protejarea sănătății și bunăstării
  cetățenilor
  împotriva riscurilor legate de mediu și a impactului aferent; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

urmărirea unui obiectiv
  ambițios
  de reducere la zero a poluării pentru un mediu fără substanțe toxice, inclusiv pentru aer, apă și sol, și protejarea sănătății și bunăstării
  cetățenilor
  împotriva riscurilor legate de mediu și a impactului aferent;

ambițios

cetățenilor

| (d) | urmărirea unui obiectiv de reducere la zero a poluării pentru
  a obține
  un mediu fără substanțe toxice, inclusiv pentru aer, apă și sol, și
  în ceea ce privește poluarea luminoasă și fonică, și
  protejarea sănătății și bunăstării
  oamenilor, a animalelor și a ecosistemelor
  împotriva riscurilor legate de mediu și a impactului aferent
  , inclusiv prin aplicarea și promovarea abordării „O singură sănătate”
  ; |
| --- | --- |

(d)

urmărirea unui obiectiv de reducere la zero a poluării pentru
  a obține
  un mediu fără substanțe toxice, inclusiv pentru aer, apă și sol, și
  în ceea ce privește poluarea luminoasă și fonică, și
  protejarea sănătății și bunăstării
  oamenilor, a animalelor și a ecosistemelor
  împotriva riscurilor legate de mediu și a impactului aferent
  , inclusiv prin aplicarea și promovarea abordării „O singură sănătate”
  ;

a obține

în ceea ce privește poluarea luminoasă și fonică, și

oamenilor, a animalelor și a ecosistemelor

, inclusiv prin aplicarea și promovarea abordării „O singură sănătate”

Amendamentul 44

Amendamentul 44

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 2 – alineatul 2 – litera e

Articolul 2 – alineatul 2 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | protejarea, conservarea și refacerea biodiversității și îmbunătățirea
  capitalului natural
  , în special a aerului, apei și solului și
  a
  ecosistemelor
  forestiere
  ,
  de apă dulce, de zonă umedă
  și
  marin
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

protejarea, conservarea și refacerea biodiversității și îmbunătățirea
  capitalului natural
  , în special a aerului, apei și solului și
  a
  ecosistemelor
  forestiere
  ,
  de apă dulce, de zonă umedă
  și
  marin
  ;

capitalului natural

a

forestiere

de apă dulce, de zonă umedă

marin

| (e) | protejarea, conservarea și refacerea biodiversității
  , inclusiv prin oprirea și inversarea pierderii biodiversității atât în interiorul, cât și în exteriorul zonelor protejate,
  și îmbunătățirea
  stării mediului
  , în special a aerului, apei și solului
  , precum
  și
  combaterea degradării
  ecosistemelor
  marine și terestre
  ,
  în special prin punerea în aplicare a obiectivelor definite în Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030, precum
  și
  a celor prevăzute în legislația relevantă a Uniunii
  ; |
| --- | --- |

(e)

protejarea, conservarea și refacerea biodiversității
  , inclusiv prin oprirea și inversarea pierderii biodiversității atât în interiorul, cât și în exteriorul zonelor protejate,
  și îmbunătățirea
  stării mediului
  , în special a aerului, apei și solului
  , precum
  și
  combaterea degradării
  ecosistemelor
  marine și terestre
  ,
  în special prin punerea în aplicare a obiectivelor definite în Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030, precum
  și
  a celor prevăzute în legislația relevantă a Uniunii
  ;

, inclusiv prin oprirea și inversarea pierderii biodiversității atât în interiorul, cât și în exteriorul zonelor protejate,

stării mediului

, precum

combaterea degradării

marine și terestre

în special prin punerea în aplicare a obiectivelor definite în Strategia UE privind biodiversitatea pentru 2030, precum

a celor prevăzute în legislația relevantă a Uniunii

Amendamentul 45

Amendamentul 45

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 2 – alineatul 2 – litera f

Articolul 2 – alineatul 2 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | promovarea
  durabilității mediului și reducerea presiunilor principale asupra mediului și climei în legătură cu
  producția
  și
  consumul
  , în special în domeniul energiei, al dezvoltării industriale, al clădirilor și infrastructurii, al mobilității și al
  sistemului alimentar
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

promovarea
  durabilității mediului și reducerea presiunilor principale asupra mediului și climei în legătură cu
  producția
  și
  consumul
  , în special în domeniul energiei, al dezvoltării industriale, al clădirilor și infrastructurii, al mobilității și al
  sistemului alimentar
  .

promovarea

producția

consumul

sistemului alimentar

| (f) | garantarea
  durabilității mediului și reducerea
  semnificativă a
  presiunilor principale asupra mediului și climei în legătură cu
  amprenta UE a producției
  și
  consumului, inclusiv defrișările provocate de UE la nivel mondial
  , în special în domeniul energiei, al dezvoltării industriale, al clădirilor și infrastructurii, al mobilității
  , al turismului, al comerțului internațional
  și al
  lanțurilor alimentare, inclusiv agricultura, pescuitul și acvacultura, internalizând în același timp externalitățile climatice și de mediu
  ; |
| --- | --- |

(f)

garantarea
  durabilității mediului și reducerea
  semnificativă a
  presiunilor principale asupra mediului și climei în legătură cu
  amprenta UE a producției
  și
  consumului, inclusiv defrișările provocate de UE la nivel mondial
  , în special în domeniul energiei, al dezvoltării industriale, al clădirilor și infrastructurii, al mobilității
  , al turismului, al comerțului internațional
  și al
  lanțurilor alimentare, inclusiv agricultura, pescuitul și acvacultura, internalizând în același timp externalitățile climatice și de mediu
  ;

garantarea

semnificativă a

amprenta UE a producției

consumului, inclusiv defrișările provocate de UE la nivel mondial

, al turismului, al comerțului internațional

lanțurilor alimentare, inclusiv agricultura, pescuitul și acvacultura, internalizând în același timp externalitățile climatice și de mediu

Amendamentul 46

Amendamentul 46

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 2 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 2 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Obiectivele tematice prioritare prevăzute la alineatul (2) sunt înțelese ca acoperind obiectivele, țintele și acțiunile stabilite în strategiile și inițiativele Pactului verde european, precum și țintele din legislația Uniunii care contribuie la realizarea acestor obiective. Aceste obiective, ținte și acțiuni sunt luate în considerare în momentul elaborării cadrului de monitorizare pentru evaluarea progreselor înregistrate în realizarea obiectivelor prioritare ale PAM 8. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Obiectivele tematice prioritare prevăzute la alineatul (2) sunt înțelese ca acoperind obiectivele, țintele și acțiunile stabilite în strategiile și inițiativele Pactului verde european, precum și țintele din legislația Uniunii care contribuie la realizarea acestor obiective. Aceste obiective, ținte și acțiuni sunt luate în considerare în momentul elaborării cadrului de monitorizare pentru evaluarea progreselor înregistrate în realizarea obiectivelor prioritare ale PAM 8.

Amendamentul 47

Amendamentul 47

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – titlu

Articolul 3 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Crearea de condiții favorabile pentru atingerea obiectivelor prioritare ale acestui program | Crearea de condiții favorabile pentru atingerea obiectivelor prioritare ale acestui program
  și acțiunile necesare pentru obținerea acestor condiții |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Crearea de condiții favorabile pentru atingerea obiectivelor prioritare ale acestui program

Crearea de condiții favorabile pentru atingerea obiectivelor prioritare ale acestui program
  și acțiunile necesare pentru obținerea acestor condiții

și acțiunile necesare pentru obținerea acestor condiții

Amendamentul 48

Amendamentul 48

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera a

Articolul 3 – alineatul 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | asigurarea punerii în aplicare în mod eficient și
  eficace
  a legislației Uniunii în materie de mediu și climă și demersuri pentru atingerea excelenței în performanța de mediu la nivelul Uniunii, la nivel național, regional și local, inclusiv prin asigurarea unei capacități administrative și de asigurare a conformității
  corespunzătoare
  , astfel cum se prezintă în evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu
  , precum și intensificarea acțiunilor împotriva infracțiunilor împotriva mediului, |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

asigurarea punerii în aplicare în mod eficient și
  eficace
  a legislației Uniunii în materie de mediu și climă și demersuri pentru atingerea excelenței în performanța de mediu la nivelul Uniunii, la nivel național, regional și local, inclusiv prin asigurarea unei capacități administrative și de asigurare a conformității
  corespunzătoare
  , astfel cum se prezintă în evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu
  , precum și intensificarea acțiunilor împotriva infracțiunilor împotriva mediului,

eficace

corespunzătoare

, precum și intensificarea acțiunilor împotriva infracțiunilor împotriva mediului,

| (a) | asigurarea punerii în aplicare în mod eficient
  , rapid
  și
  pe deplin
  a legislației Uniunii în materie de mediu și climă și demersuri pentru atingerea excelenței în performanța de mediu la nivelul Uniunii, la nivel național, regional și local, inclusiv prin asigurarea unei capacități administrative și de asigurare a conformității
  suplimentare și suficiente
  , astfel cum se prezintă în evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu; |
| --- | --- |

(a)

asigurarea punerii în aplicare în mod eficient
  , rapid
  și
  pe deplin
  a legislației Uniunii în materie de mediu și climă și demersuri pentru atingerea excelenței în performanța de mediu la nivelul Uniunii, la nivel național, regional și local, inclusiv prin asigurarea unei capacități administrative și de asigurare a conformității
  suplimentare și suficiente
  , astfel cum se prezintă în evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu;

, rapid

pe deplin

suplimentare și suficiente

Amendamentul 49

Amendamentul 49

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera aa (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera aa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | îmbunătățirea orientărilor și recomandărilor și garantarea unor sancțiuni eficace, disuasive și proporționale, inclusiv a unor amenzi, pentru a reduce riscurile de nerespectare a legislației de mediu, inclusiv în ceea ce privește traficul cu specii sălbatice de faună și floră, gestionarea ilegală a deșeurilor și exploatarea forestieră ilegală, precum și intensificarea măsurilor în domeniul răspunderii pentru mediul înconjurător și a reacțiilor la nerespectarea legii și consolidarea cooperării penale și judiciare și a asigurării respectării legii în domeniul infracțiunilor împotriva mediului, astfel cum se prevede în legislația relevantă a Uniunii, cum ar fi Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  , precum și în dispozițiile care intră în domeniul de aplicare al Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate și al Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

îmbunătățirea orientărilor și recomandărilor și garantarea unor sancțiuni eficace, disuasive și proporționale, inclusiv a unor amenzi, pentru a reduce riscurile de nerespectare a legislației de mediu, inclusiv în ceea ce privește traficul cu specii sălbatice de faună și floră, gestionarea ilegală a deșeurilor și exploatarea forestieră ilegală, precum și intensificarea măsurilor în domeniul răspunderii pentru mediul înconjurător și a reacțiilor la nerespectarea legii și consolidarea cooperării penale și judiciare și a asigurării respectării legii în domeniul infracțiunilor împotriva mediului, astfel cum se prevede în legislația relevantă a Uniunii, cum ar fi Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (1a)

  , precum și în dispozițiile care intră în domeniul de aplicare al Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate și al Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției;

îmbunătățirea orientărilor și recomandărilor și garantarea unor sancțiuni eficace, disuasive și proporționale, inclusiv a unor amenzi, pentru a reduce riscurile de nerespectare a legislației de mediu, inclusiv în ceea ce privește traficul cu specii sălbatice de faună și floră, gestionarea ilegală a deșeurilor și exploatarea forestieră ilegală, precum și intensificarea măsurilor în domeniul răspunderii pentru mediul înconjurător și a reacțiilor la nerespectarea legii și consolidarea cooperării penale și judiciare și a asigurării respectării legii în domeniul infracțiunilor împotriva mediului, astfel cum se prevede în legislația relevantă a Uniunii, cum ar fi Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului

1a

, precum și în dispozițiile care intră în domeniul de aplicare al Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate și al Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției;

Amendamentul 50

Amendamentul 50

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ab (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ab (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ab) | favorizarea aplicării legislației Uniunii în domeniul mediului unde este cazul, monitorizând în mod rapid și sistematic procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, inclusiv garantând că sunt alocate resurse financiare și umane suficiente la nivelul Uniunii și la nivel național în acest scop; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ab)

(ab)

favorizarea aplicării legislației Uniunii în domeniul mediului unde este cazul, monitorizând în mod rapid și sistematic procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, inclusiv garantând că sunt alocate resurse financiare și umane suficiente la nivelul Uniunii și la nivel național în acest scop;

favorizarea aplicării legislației Uniunii în domeniul mediului unde este cazul, monitorizând în mod rapid și sistematic procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, inclusiv garantând că sunt alocate resurse financiare și umane suficiente la nivelul Uniunii și la nivel național în acest scop;

Amendamentul 51

Amendamentul 51

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b – liniuța 1

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | integrarea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2 în toate strategiile, inițiativele legislative și nelegislative, programele, investițiile și proiectele relevante la nivelul Uniunii, la nivel național, regional și local,
  astfel încât acestea
  și punerea lor în aplicare
  să nu afecteze niciunul dintre
  obiectivele prioritare prevăzute în articolul 2; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

integrarea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2 în toate strategiile, inițiativele legislative și nelegislative, programele, investițiile și proiectele relevante la nivelul Uniunii, la nivel național, regional și local,
  astfel încât acestea
  și punerea lor în aplicare
  să nu afecteze niciunul dintre
  obiectivele prioritare prevăzute în articolul 2;

astfel încât acestea

să nu afecteze niciunul dintre

| — | integrarea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2
  , precum și a obiectivelor de dezvoltare durabilă,
  în toate strategiile, inițiativele legislative și nelegislative, programele, investițiile și proiectele relevante la nivelul Uniunii, la nivel național, regional și local,
  precum și în acordurile internaționale relevante încheiate de Uniune, pentru a garanta că aceste strategii, inițiative legislative și nelegislative, programe, investiții, proiecte și acorduri
  și punerea lor în aplicare
  contribuie, după caz, la
  obiectivele prioritare prevăzute la articolul
  2 alineatele (1) și (
  2
  ) și nu dăunează, inclusiv în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul privind taxonomia
  ; |
| --- | --- |

—

integrarea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2
  , precum și a obiectivelor de dezvoltare durabilă,
  în toate strategiile, inițiativele legislative și nelegislative, programele, investițiile și proiectele relevante la nivelul Uniunii, la nivel național, regional și local,
  precum și în acordurile internaționale relevante încheiate de Uniune, pentru a garanta că aceste strategii, inițiative legislative și nelegislative, programe, investiții, proiecte și acorduri
  și punerea lor în aplicare
  contribuie, după caz, la
  obiectivele prioritare prevăzute la articolul
  2 alineatele (1) și (
  2
  ) și nu dăunează, inclusiv în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul privind taxonomia
  ;

, precum și a obiectivelor de dezvoltare durabilă,

precum și în acordurile internaționale relevante încheiate de Uniune, pentru a garanta că aceste strategii, inițiative legislative și nelegislative, programe, investiții, proiecte și acorduri

contribuie, după caz, la

2 alineatele (1) și (

) și nu dăunează, inclusiv în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul privind taxonomia

Amendamentul 52

Amendamentul 52

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b – liniuța 3

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | acordarea unei atenții deosebite
  sinergiilor și posibilelor compromisuri dintre obiectivele
  economice,
  de mediu și
  sociale
  , astfel încât să se asigure că nevoile
  cetățenilor
  de hrană,
  locuință
  și mobilitate sunt
  îndeplinite
  într-un mod durabil care nu lasă pe nimeni în urmă; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

acordarea unei atenții deosebite
  sinergiilor și posibilelor compromisuri dintre obiectivele
  economice,
  de mediu și
  sociale
  , astfel încât să se asigure că nevoile
  cetățenilor
  de hrană,
  locuință
  și mobilitate sunt
  îndeplinite
  într-un mod durabil care nu lasă pe nimeni în urmă;

acordarea unei atenții deosebite

economice,

sociale

cetățenilor

locuință

îndeplinite

| — | evaluarea periodică și completă a
  sinergiilor și posibilelor compromisuri dintre obiectivele de mediu
  , sociale
  și
  economice pentru toate inițiativele
  , astfel încât să se asigure că
  bunăstarea cetățenilor și în special drepturile și
  nevoile
  acestora de a dispune de un mediu sănătos, de apă,
  de hrană,
  de locuințe, de energie, de asistență medicală
  și mobilitate
  la prețuri avantajoase, de calitate și accesibile
  sunt
  asigurate
  într-un mod durabil care nu lasă pe nimeni în urmă; |
| --- | --- |

—

evaluarea periodică și completă a
  sinergiilor și posibilelor compromisuri dintre obiectivele de mediu
  , sociale
  și
  economice pentru toate inițiativele
  , astfel încât să se asigure că
  bunăstarea cetățenilor și în special drepturile și
  nevoile
  acestora de a dispune de un mediu sănătos, de apă,
  de hrană,
  de locuințe, de energie, de asistență medicală
  și mobilitate
  la prețuri avantajoase, de calitate și accesibile
  sunt
  asigurate
  într-un mod durabil care nu lasă pe nimeni în urmă;

evaluarea periodică și completă a

, sociale

economice pentru toate inițiativele

bunăstarea cetățenilor și în special drepturile și

acestora de a dispune de un mediu sănătos, de apă,

de locuințe, de energie, de asistență medicală

la prețuri avantajoase, de calitate și accesibile

asigurate

Amendamentul 53

Amendamentul 53

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b – liniuța 3 a (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b – liniuța 3 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | adoptarea unei abordări de tipul „a gândi mai întâi la sustenabilitate” în orientările și setul de instrumente pentru o mai bună legiferare, inclusiv prin integrarea și punerea în aplicare a principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative”, vizat la articolul 17 din Regulamentul privind taxonomia; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

adoptarea unei abordări de tipul „a gândi mai întâi la sustenabilitate” în orientările și setul de instrumente pentru o mai bună legiferare, inclusiv prin integrarea și punerea în aplicare a principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative”, vizat la articolul 17 din Regulamentul privind taxonomia;

adoptarea unei abordări de tipul „a gândi mai întâi la sustenabilitate” în orientările și setul de instrumente pentru o mai bună legiferare, inclusiv prin integrarea și punerea în aplicare a principiului de „a nu aduce prejudicii semnificative”, vizat la articolul 17 din Regulamentul privind taxonomia;

Amendamentul 54

Amendamentul 54

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b – liniuța 3 b (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b – liniuța 3 b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | garantarea coerenței măsurilor și politicilor Uniunii, inclusiv a legislației sectoriale, a acțiunii externe a Uniunii și a bugetului Uniunii, precum și a planurilor naționale și regionale legate de punerea în aplicare a legislației Uniunii prezentate de statele membre Comisiei, cu obiectivele prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

garantarea coerenței măsurilor și politicilor Uniunii, inclusiv a legislației sectoriale, a acțiunii externe a Uniunii și a bugetului Uniunii, precum și a planurilor naționale și regionale legate de punerea în aplicare a legislației Uniunii prezentate de statele membre Comisiei, cu obiectivele prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2);

garantarea coerenței măsurilor și politicilor Uniunii, inclusiv a legislației sectoriale, a acțiunii externe a Uniunii și a bugetului Uniunii, precum și a planurilor naționale și regionale legate de punerea în aplicare a legislației Uniunii prezentate de statele membre Comisiei, cu obiectivele prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2);

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b – liniuța 4

Articolul 3 – alineatul 1 – litera b – liniuța 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | evaluarea periodică a politicilor existente și elaborarea
  studiilor
  de impact pentru inițiativele noi, care se bazează pe consultări ample ce urmează proceduri responsabile, favorabile incluziunii, informate și simplu de pus în aplicare și care
  iau în considerare în mod corespunzător impacturile previzionate
  asupra mediului și a climei; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

evaluarea periodică a politicilor existente și elaborarea
  studiilor
  de impact pentru inițiativele noi, care se bazează pe consultări ample ce urmează proceduri responsabile, favorabile incluziunii, informate și simplu de pus în aplicare și care
  iau în considerare în mod corespunzător impacturile previzionate
  asupra mediului și a climei;

studiilor

iau în considerare în mod corespunzător impacturile previzionate

| — | evaluarea periodică a politicilor existente și elaborarea
  unor studii
  de impact
  complete
  pentru inițiativele noi, care se bazează pe consultări ample
  și transparente
  ce urmează proceduri responsabile, favorabile incluziunii, informate și simplu de pus în aplicare și care
  țin cont de seria completă de efecte imediate și pe termen lung
  asupra mediului și a climei
  , inclusiv de efectele lor cumulative, precum și de costurile acțiunii și ale inacțiunii
  ; |
| --- | --- |

—

evaluarea periodică a politicilor existente și elaborarea
  unor studii
  de impact
  complete
  pentru inițiativele noi, care se bazează pe consultări ample
  și transparente
  ce urmează proceduri responsabile, favorabile incluziunii, informate și simplu de pus în aplicare și care
  țin cont de seria completă de efecte imediate și pe termen lung
  asupra mediului și a climei
  , inclusiv de efectele lor cumulative, precum și de costurile acțiunii și ale inacțiunii
  ;

unor studii

complete

și transparente

țin cont de seria completă de efecte imediate și pe termen lung

, inclusiv de efectele lor cumulative, precum și de costurile acțiunii și ale inacțiunii

Amendamentul 56

Amendamentul 56

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera c

Articolul 3 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | integrarea eficientă a 
  durabilității mediului
  și
  climei
  în semestrul european al guvernanței economice, inclusiv în programele naționale de reformă și în planurile naționale de redresare și reziliență; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

integrarea eficientă a 
  durabilității mediului
  și
  climei
  în semestrul european al guvernanței economice, inclusiv în programele naționale de reformă și în planurile naționale de redresare și reziliență;

durabilității mediului

climei

| (c) | integrarea eficientă a 
  obiectivelor de dezvoltare durabilă, precum
  și
  a obiectivelor în materie de climă, mediu, inclusiv biodiversitate și cele sociale
  în semestrul european al guvernanței economice,
  fără a aduce atingere scopului său inițial,
  inclusiv
  în recomandările specifice fiecărei țări,
  în programele naționale de reformă și în planurile naționale de redresare și reziliență
  pentru a le oferi statelor membre o analiză și indicatori suplimentari
  ; |
| --- | --- |

(c)

integrarea eficientă a 
  obiectivelor de dezvoltare durabilă, precum
  și
  a obiectivelor în materie de climă, mediu, inclusiv biodiversitate și cele sociale
  în semestrul european al guvernanței economice,
  fără a aduce atingere scopului său inițial,
  inclusiv
  în recomandările specifice fiecărei țări,
  în programele naționale de reformă și în planurile naționale de redresare și reziliență
  pentru a le oferi statelor membre o analiză și indicatori suplimentari
  ;

obiectivelor de dezvoltare durabilă, precum

a obiectivelor în materie de climă, mediu, inclusiv biodiversitate și cele sociale

fără a aduce atingere scopului său inițial,

în recomandările specifice fiecărei țări,

pentru a le oferi statelor membre o analiză și indicatori suplimentari

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ca (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ca (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | instituirea unui cadru general al Uniunii pentru măsurarea și stabilirea progreselor către o economie a bunăstării durabile care să fie în conformitate cu ODD, cu Acordul de la Paris și cu Convenția ONU privind diversitatea biologică, fără a aduce atingere semestrului european, și care să contribuie la orientarea elaborării și coordonării politicilor și inițiativelor noi și existente, integrând în același timp tranziția către o economie a bunăstării durabile, în care creșterea este regenerativă în prioritățile politice și programarea anuală a Uniunii, precum și în orientările și setul de instrumente pentru o mai bună legiferare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

instituirea unui cadru general al Uniunii pentru măsurarea și stabilirea progreselor către o economie a bunăstării durabile care să fie în conformitate cu ODD, cu Acordul de la Paris și cu Convenția ONU privind diversitatea biologică, fără a aduce atingere semestrului european, și care să contribuie la orientarea elaborării și coordonării politicilor și inițiativelor noi și existente, integrând în același timp tranziția către o economie a bunăstării durabile, în care creșterea este regenerativă în prioritățile politice și programarea anuală a Uniunii, precum și în orientările și setul de instrumente pentru o mai bună legiferare;

instituirea unui cadru general al Uniunii pentru măsurarea și stabilirea progreselor către o economie a bunăstării durabile care să fie în conformitate cu ODD, cu Acordul de la Paris și cu Convenția ONU privind diversitatea biologică, fără a aduce atingere semestrului european, și care să contribuie la orientarea elaborării și coordonării politicilor și inițiativelor noi și existente, integrând în același timp tranziția către o economie a bunăstării durabile, în care creșterea este regenerativă în prioritățile politice și programarea anuală a Uniunii, precum și în orientările și setul de instrumente pentru o mai bună legiferare;

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera d

Articolul 3 – alineatul 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | mobilizarea unor investiții durabile din surse publice și private, inclusiv fonduri și instrumente disponibile în cadrul bugetului general, prin intermediul Băncii Europene de Investiții și la nivel național; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

mobilizarea unor investiții durabile din surse publice și private, inclusiv fonduri și instrumente disponibile în cadrul bugetului general, prin intermediul Băncii Europene de Investiții și la nivel național;

| (d) | mobilizarea
  și garantarea
  unor investiții durabile
  suficiente
  din surse publice și private, inclusiv fonduri și instrumente disponibile în cadrul bugetului general, prin intermediul Băncii Europene de Investiții și la nivel național
  , în conformitate cu strategia UE privind finanțarea durabilă, inclusiv măsurile definite în Regulamentul privind taxonomia și principiul acestuia de „a nu aduce prejudicii semnificative” și având în vedere potențialul acestor măsuri de a crea locuri de muncă, de a asigura competitivitatea Uniunii pe termen lung și de a crește reziliența economiei și a societății Uniunii
  ; |
| --- | --- |

(d)

mobilizarea
  și garantarea
  unor investiții durabile
  suficiente
  din surse publice și private, inclusiv fonduri și instrumente disponibile în cadrul bugetului general, prin intermediul Băncii Europene de Investiții și la nivel național
  , în conformitate cu strategia UE privind finanțarea durabilă, inclusiv măsurile definite în Regulamentul privind taxonomia și principiul acestuia de „a nu aduce prejudicii semnificative” și având în vedere potențialul acestor măsuri de a crea locuri de muncă, de a asigura competitivitatea Uniunii pe termen lung și de a crește reziliența economiei și a societății Uniunii
  ;

și garantarea

suficiente

, în conformitate cu strategia UE privind finanțarea durabilă, inclusiv măsurile definite în Regulamentul privind taxonomia și principiul acestuia de „a nu aduce prejudicii semnificative” și având în vedere potențialul acestor măsuri de a crea locuri de muncă, de a asigura competitivitatea Uniunii pe termen lung și de a crește reziliența economiei și a societății Uniunii

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera e

Articolul 3 – alineatul 1 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | eliminarea treptată a subvențiilor
  dăunătoare mediului de
  la nivelul Uniunii
  și de
  la nivel național,
  utilizând în cel mai bun mod instrumentele de piață
  și
  instrumentele bugetare verzi
  ,
  inclusiv cele necesare pentru a asigura o tranziție echitabilă din punct de vedere social și sprijinind întreprinderile
  și
  alte părți interesate
  în
  dezvoltarea practicilor de raportare standardizate privind capitalul natural
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

eliminarea treptată a subvențiilor
  dăunătoare mediului de
  la nivelul Uniunii
  și de
  la nivel național,
  utilizând în cel mai bun mod instrumentele de piață
  și
  instrumentele bugetare verzi
  ,
  inclusiv cele necesare pentru a asigura o tranziție echitabilă din punct de vedere social și sprijinind întreprinderile
  și
  alte părți interesate
  în
  dezvoltarea practicilor de raportare standardizate privind capitalul natural
  ;

dăunătoare mediului de

și de

utilizând în cel mai bun mod instrumentele de piață

instrumentele bugetare verzi

inclusiv cele necesare pentru a asigura o tranziție echitabilă din punct de vedere social și sprijinind întreprinderile

alte părți interesate

dezvoltarea practicilor de raportare standardizate privind capitalul natural

| (e) | eliminarea treptată a 
  tuturor
  subvențiilor
  directe și indirecte pentru combustibilii fosili,
  la nivelul Uniunii, la nivel național,
  regional
  și
  local
  ,
  fără întârziere
  și
  cel târziu până
  în
  2025
  ; |
| --- | --- |

(e)

eliminarea treptată a 
  tuturor
  subvențiilor
  directe și indirecte pentru combustibilii fosili,
  la nivelul Uniunii, la nivel național,
  regional
  și
  local
  ,
  fără întârziere
  și
  cel târziu până
  în
  2025
  ;

tuturor

directe și indirecte pentru combustibilii fosili,

regional

local

fără întârziere

cel târziu până

2025

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ea (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ea (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ea) | eliminarea treptată a tuturor subvențiilor directe și indirecte dăunătoare mediului, altele decât subvențiile pentru combustibilii fosili, la nivelul Uniunii, la nivel național, regional și local, fără întârziere și cel târziu până în 2027; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ea)

(ea)

eliminarea treptată a tuturor subvențiilor directe și indirecte dăunătoare mediului, altele decât subvențiile pentru combustibilii fosili, la nivelul Uniunii, la nivel național, regional și local, fără întârziere și cel târziu până în 2027;

eliminarea treptată a tuturor subvențiilor directe și indirecte dăunătoare mediului, altele decât subvențiile pentru combustibilii fosili, la nivelul Uniunii, la nivel național, regional și local, fără întârziere și cel târziu până în 2027;

Amendamentul 61

Amendamentul 61

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera eb (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera eb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (eb) | utilizarea optimă a taxelor de mediu și a instrumentelor de piață, precum și a instrumentelor bugetare și de finanțare verzi și a stimulentelor pozitive pentru mediu, inclusiv a celor necesare pentru a asigura o tranziție echitabilă din punct de vedere social, și sprijinirea întreprinderilor și a altor părți interesate în aplicarea practicilor standardizate de contabilizare a capitalului natural, atât timp cât acest lucru nu înlocuiește obiectivele și măsurile care vizează reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau protecția biodiversității; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(eb)

(eb)

utilizarea optimă a taxelor de mediu și a instrumentelor de piață, precum și a instrumentelor bugetare și de finanțare verzi și a stimulentelor pozitive pentru mediu, inclusiv a celor necesare pentru a asigura o tranziție echitabilă din punct de vedere social, și sprijinirea întreprinderilor și a altor părți interesate în aplicarea practicilor standardizate de contabilizare a capitalului natural, atât timp cât acest lucru nu înlocuiește obiectivele și măsurile care vizează reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau protecția biodiversității;

utilizarea optimă a taxelor de mediu și a instrumentelor de piață, precum și a instrumentelor bugetare și de finanțare verzi și a stimulentelor pozitive pentru mediu, inclusiv a celor necesare pentru a asigura o tranziție echitabilă din punct de vedere social, și sprijinirea întreprinderilor și a altor părți interesate în aplicarea practicilor standardizate de contabilizare a capitalului natural, atât timp cât acest lucru nu înlocuiește obiectivele și măsurile care vizează reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră sau protecția biodiversității;

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ec (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ec (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ec) | investiții în protecția și refacerea biodiversității în conformitate cu obiectivele minime anuale privind cheltuielile convenite în CFM 2021-2027 (7,5  % în 2024 și 10 % în 2026 și 2027), cu intenția de a crește treptat aceste obiective în următorul CFM și în conformitate cu obiectivele de finanțare ale Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030, urmărite printr-o metodologie solidă, transparentă și cuprinzătoare, care să țină seama de criteriile de taxonomie ale Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ec)

(ec)

investiții în protecția și refacerea biodiversității în conformitate cu obiectivele minime anuale privind cheltuielile convenite în CFM 2021-2027 (7,5  % în 2024 și 10 % în 2026 și 2027), cu intenția de a crește treptat aceste obiective în următorul CFM și în conformitate cu obiectivele de finanțare ale Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030, urmărite printr-o metodologie solidă, transparentă și cuprinzătoare, care să țină seama de criteriile de taxonomie ale Uniunii;

investiții în protecția și refacerea biodiversității în conformitate cu obiectivele minime anuale privind cheltuielile convenite în CFM 2021-2027 (7,5  % în 2024 și 10 % în 2026 și 2027), cu intenția de a crește treptat aceste obiective în următorul CFM și în conformitate cu obiectivele de finanțare ale Strategiei UE privind biodiversitatea pentru 2030, urmărite printr-o metodologie solidă, transparentă și cuprinzătoare, care să țină seama de criteriile de taxonomie ale Uniunii;

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ed (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ed (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ed) | asigurarea integrării eficace a aspectelor legate de climă și biodiversitate și a adaptării bugetului Uniunii și a bugetelor naționale în acest sens, precum și a coerenței între finanțările pentru climă și pentru biodiversitate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ed)

(ed)

asigurarea integrării eficace a aspectelor legate de climă și biodiversitate și a adaptării bugetului Uniunii și a bugetelor naționale în acest sens, precum și a coerenței între finanțările pentru climă și pentru biodiversitate;

asigurarea integrării eficace a aspectelor legate de climă și biodiversitate și a adaptării bugetului Uniunii și a bugetelor naționale în acest sens, precum și a coerenței între finanțările pentru climă și pentru biodiversitate;

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ee (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ee (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ee) | asigurarea faptului că măsurile luate pentru a atinge obiectivele prioritare ale PAM 8 se desfășoară într-un mod echitabil din punct de vedere social și favorabil incluziunii, contribuind la Pilonul european al drepturilor sociale și abordând și reducând în mod eficace inegalitățile sociale, inclusiv inegalitatea de gen, care ar putea rezulta din impacturile și politicile legate de climă și mediu; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ee)

(ee)

asigurarea faptului că măsurile luate pentru a atinge obiectivele prioritare ale PAM 8 se desfășoară într-un mod echitabil din punct de vedere social și favorabil incluziunii, contribuind la Pilonul european al drepturilor sociale și abordând și reducând în mod eficace inegalitățile sociale, inclusiv inegalitatea de gen, care ar putea rezulta din impacturile și politicile legate de climă și mediu;

asigurarea faptului că măsurile luate pentru a atinge obiectivele prioritare ale PAM 8 se desfășoară într-un mod echitabil din punct de vedere social și favorabil incluziunii, contribuind la Pilonul european al drepturilor sociale și abordând și reducând în mod eficace inegalitățile sociale, inclusiv inegalitatea de gen, care ar putea rezulta din impacturile și politicile legate de climă și mediu;

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ef (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ef (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ef) | integrarea perspectivei de gen în cadrul PAM 8, inclusiv prin efectuarea de evaluări ale impactului de gen și prin acțiuni care integrează dimensiunea de gen; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ef)

(ef)

integrarea perspectivei de gen în cadrul PAM 8, inclusiv prin efectuarea de evaluări ale impactului de gen și prin acțiuni care integrează dimensiunea de gen;

integrarea perspectivei de gen în cadrul PAM 8, inclusiv prin efectuarea de evaluări ale impactului de gen și prin acțiuni care integrează dimensiunea de gen;

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera f

Articolul 3 – alineatul 1 – litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | asigurarea faptului că politicile și măsurile în domeniul mediului se bazează pe cele mai bune cunoștințe științifice disponibile și consolidarea bazei de cunoștințe în domeniul mediului și utilizarea acesteia, inclusiv prin cercetare, inovare, promovarea competențelor ecologice și dezvoltarea în continuare a contabilității de mediu și ecosistemice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

asigurarea faptului că politicile și măsurile în domeniul mediului se bazează pe cele mai bune cunoștințe științifice disponibile și consolidarea bazei de cunoștințe în domeniul mediului și utilizarea acesteia, inclusiv prin cercetare, inovare, promovarea competențelor ecologice și dezvoltarea în continuare a contabilității de mediu și ecosistemice;

| (f) | asigurarea faptului că politicile și măsurile în domeniul mediului
  de la nivel local, regional, național și al Uniunii
  se bazează pe cele mai bune cunoștințe științifice
  și tehnologii
  disponibile și consolidarea bazei de cunoștințe în domeniul mediului
  , inclusiv a cunoștințelor indigene și locale,
  și utilizarea acesteia, inclusiv prin cercetare, inovare, promovarea competențelor ecologice
  , formare
  și
  recalificare,
  dezvoltarea în continuare a contabilității de mediu și ecosistemice; |
| --- | --- |

(f)

asigurarea faptului că politicile și măsurile în domeniul mediului
  de la nivel local, regional, național și al Uniunii
  se bazează pe cele mai bune cunoștințe științifice
  și tehnologii
  disponibile și consolidarea bazei de cunoștințe în domeniul mediului
  , inclusiv a cunoștințelor indigene și locale,
  și utilizarea acesteia, inclusiv prin cercetare, inovare, promovarea competențelor ecologice
  , formare
  și
  recalificare,
  dezvoltarea în continuare a contabilității de mediu și ecosistemice;

de la nivel local, regional, național și al Uniunii

și tehnologii

, inclusiv a cunoștințelor indigene și locale,

, formare

recalificare,

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fa (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fa (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fa) | consolidarea bazei de cunoștințe științifice privind capacitatea diferitelor ecosisteme de a acționa ca absorbanți și stocuri de gaze cu efect de seră; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fa)

(fa)

consolidarea bazei de cunoștințe științifice privind capacitatea diferitelor ecosisteme de a acționa ca absorbanți și stocuri de gaze cu efect de seră;

consolidarea bazei de cunoștințe științifice privind capacitatea diferitelor ecosisteme de a acționa ca absorbanți și stocuri de gaze cu efect de seră;

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fb (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fb (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fb) | consolidarea bazei de cunoștințe privind condițiile pentru realizarea schimbărilor sistemice, inclusiv cu privire la modul de identificare, măsurare și evaluare a efectelor, printre altele, ale punctelor critice, ale circuitelor de feedback, ale efectelor de dependență, ale interdependențelor și ale barierelor în calea schimbării fundamentale a sistemelor socioeconomice și de mediu, precum și cu privire la modul în care se poate trece de la o strategie compartimentată și sectorială la o abordare sistemică a coerenței politicilor, precum și la modul în care se poate preveni sau atenua orice impact social, economic și de mediu negativ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fb)

(fb)

consolidarea bazei de cunoștințe privind condițiile pentru realizarea schimbărilor sistemice, inclusiv cu privire la modul de identificare, măsurare și evaluare a efectelor, printre altele, ale punctelor critice, ale circuitelor de feedback, ale efectelor de dependență, ale interdependențelor și ale barierelor în calea schimbării fundamentale a sistemelor socioeconomice și de mediu, precum și cu privire la modul în care se poate trece de la o strategie compartimentată și sectorială la o abordare sistemică a coerenței politicilor, precum și la modul în care se poate preveni sau atenua orice impact social, economic și de mediu negativ;

consolidarea bazei de cunoștințe privind condițiile pentru realizarea schimbărilor sistemice, inclusiv cu privire la modul de identificare, măsurare și evaluare a efectelor, printre altele, ale punctelor critice, ale circuitelor de feedback, ale efectelor de dependență, ale interdependențelor și ale barierelor în calea schimbării fundamentale a sistemelor socioeconomice și de mediu, precum și cu privire la modul în care se poate trece de la o strategie compartimentată și sectorială la o abordare sistemică a coerenței politicilor, precum și la modul în care se poate preveni sau atenua orice impact social, economic și de mediu negativ;

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fc (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fc (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fc) | eliminarea lacunelor din seturile de indicatori relevanți privind, printre altele, schimbările sistemice, limitele planetare, amprenta de mediu a Uniunii, inclusiv în ceea ce privește sistemele de producție și consum, guvernanța, finanțarea durabilă și inegalitățile, optimizarea acestor seturi de indicatori și garantarea faptului că ele sunt comparabile la toate nivelurile de elaborare a politicilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fc)

(fc)

eliminarea lacunelor din seturile de indicatori relevanți privind, printre altele, schimbările sistemice, limitele planetare, amprenta de mediu a Uniunii, inclusiv în ceea ce privește sistemele de producție și consum, guvernanța, finanțarea durabilă și inegalitățile, optimizarea acestor seturi de indicatori și garantarea faptului că ele sunt comparabile la toate nivelurile de elaborare a politicilor;

eliminarea lacunelor din seturile de indicatori relevanți privind, printre altele, schimbările sistemice, limitele planetare, amprenta de mediu a Uniunii, inclusiv în ceea ce privește sistemele de producție și consum, guvernanța, finanțarea durabilă și inegalitățile, optimizarea acestor seturi de indicatori și garantarea faptului că ele sunt comparabile la toate nivelurile de elaborare a politicilor;

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fd (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fd (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fd) | asigurarea participării depline a autorităților locale și regionale și a colaborării cu acestea în toate dimensiunile elaborării politicilor de mediu, printr-o abordare bazată pe colaborare și pe implicarea mai multor niveluri și garantarea unor resurse adecvate pentru comunitățile locale și regionale în vederea punerii în aplicare pe teren; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fd)

(fd)

asigurarea participării depline a autorităților locale și regionale și a colaborării cu acestea în toate dimensiunile elaborării politicilor de mediu, printr-o abordare bazată pe colaborare și pe implicarea mai multor niveluri și garantarea unor resurse adecvate pentru comunitățile locale și regionale în vederea punerii în aplicare pe teren;

asigurarea participării depline a autorităților locale și regionale și a colaborării cu acestea în toate dimensiunile elaborării politicilor de mediu, printr-o abordare bazată pe colaborare și pe implicarea mai multor niveluri și garantarea unor resurse adecvate pentru comunitățile locale și regionale în vederea punerii în aplicare pe teren;

Amendamentul 71

Amendamentul 71

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fe (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fe (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fe) | consolidarea cooperării dintre toate instituțiile Uniunii în domeniul politicii în materie de climă și mediu, inclusiv dintre Comisie și Comitetul Regiunilor, în cadrul Platformei tehnice pentru cooperare în domeniul mediului, și explorarea modului în care se pot îmbunătăți dialogul și schimbul de informații; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fe)

(fe)

consolidarea cooperării dintre toate instituțiile Uniunii în domeniul politicii în materie de climă și mediu, inclusiv dintre Comisie și Comitetul Regiunilor, în cadrul Platformei tehnice pentru cooperare în domeniul mediului, și explorarea modului în care se pot îmbunătăți dialogul și schimbul de informații;

consolidarea cooperării dintre toate instituțiile Uniunii în domeniul politicii în materie de climă și mediu, inclusiv dintre Comisie și Comitetul Regiunilor, în cadrul Platformei tehnice pentru cooperare în domeniul mediului, și explorarea modului în care se pot îmbunătăți dialogul și schimbul de informații;

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ff (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ff (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ff) | respectarea deplină și asigurarea aplicării principiului precauției, precum și a principiului acțiunii preventive, al remedierii cu prioritate la sursă a daunelor aduse mediului și al principiului „poluatorul plătește”, în conformitate cu articolul 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ff)

(ff)

respectarea deplină și asigurarea aplicării principiului precauției, precum și a principiului acțiunii preventive, al remedierii cu prioritate la sursă a daunelor aduse mediului și al principiului „poluatorul plătește”, în conformitate cu articolul 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

respectarea deplină și asigurarea aplicării principiului precauției, precum și a principiului acțiunii preventive, al remedierii cu prioritate la sursă a daunelor aduse mediului și al principiului „poluatorul plătește”, în conformitate cu articolul 191 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fg (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fg (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fg) | abordarea degradării terenurilor și stabilirea unui cadru juridic la nivelul Uniunii pentru protecția și utilizarea durabilă a solului, care să includă indicatori armonizați și o metodologie de monitorizare și raportare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fg)

(fg)

abordarea degradării terenurilor și stabilirea unui cadru juridic la nivelul Uniunii pentru protecția și utilizarea durabilă a solului, care să includă indicatori armonizați și o metodologie de monitorizare și raportare;

abordarea degradării terenurilor și stabilirea unui cadru juridic la nivelul Uniunii pentru protecția și utilizarea durabilă a solului, care să includă indicatori armonizați și o metodologie de monitorizare și raportare;

Amendamentul 74

Amendamentul 74

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fh (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fh (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fh) | transformarea sistemului alimentar, inclusiv prin intermediul politicii agricole comune, pentru a-l alinia la obiectivele prioritare ale PAM 8, astfel încât acesta să contribuie, printre altele, la protejarea și refacerea biodiversității în interiorul și în afara Uniunii, să reducă la minimum factorii de producție bazați pe substanțe chimice, antibiotice și combustibili fosili și să garanteze un nivel ridicat de bunăstare a animalelor, asigurând totodată o tranziție echitabilă pentru părțile interesate afectate; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fh)

(fh)

transformarea sistemului alimentar, inclusiv prin intermediul politicii agricole comune, pentru a-l alinia la obiectivele prioritare ale PAM 8, astfel încât acesta să contribuie, printre altele, la protejarea și refacerea biodiversității în interiorul și în afara Uniunii, să reducă la minimum factorii de producție bazați pe substanțe chimice, antibiotice și combustibili fosili și să garanteze un nivel ridicat de bunăstare a animalelor, asigurând totodată o tranziție echitabilă pentru părțile interesate afectate;

transformarea sistemului alimentar, inclusiv prin intermediul politicii agricole comune, pentru a-l alinia la obiectivele prioritare ale PAM 8, astfel încât acesta să contribuie, printre altele, la protejarea și refacerea biodiversității în interiorul și în afara Uniunii, să reducă la minimum factorii de producție bazați pe substanțe chimice, antibiotice și combustibili fosili și să garanteze un nivel ridicat de bunăstare a animalelor, asigurând totodată o tranziție echitabilă pentru părțile interesate afectate;

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fi (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fi (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fi) | promovarea eliminării treptate, la nivel mondial, a pesticidelor a căror utilizare nu este autorizată în Uniune și angajamentul de a se asigura că pesticidele care sunt interzise în Uniune nu sunt exportate în afara Uniunii pentru a garanta condiții de concurență echitabile și coerența între politicile interne și externe ale Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fi)

(fi)

promovarea eliminării treptate, la nivel mondial, a pesticidelor a căror utilizare nu este autorizată în Uniune și angajamentul de a se asigura că pesticidele care sunt interzise în Uniune nu sunt exportate în afara Uniunii pentru a garanta condiții de concurență echitabile și coerența între politicile interne și externe ale Uniunii;

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fj (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera fj (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (fj) | înlocuirea rapidă a substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită și a altor substanțe chimice periculoase, inclusiv a perturbatorilor endocrini, substanțelor chimice foarte persistente, neurotoxice și imunotoxice, precum și abordarea efectelor combinate ale substanțelor chimice, ale substanțelor în nanoforme și ale expunerii la substanțe chimice periculoase conținute de produse, evaluarea impactului acestora asupra sănătății și mediului, inclusiv asupra climei și biodiversității, promovând în același timp utilizarea și accesibilitatea pe scară mai largă a alternativelor sigure și intensificând și coordonând eforturile de promovare a dezvoltării și validării alternativelor la testarea pe animale; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(fj)

(fj)

înlocuirea rapidă a substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită și a altor substanțe chimice periculoase, inclusiv a perturbatorilor endocrini, substanțelor chimice foarte persistente, neurotoxice și imunotoxice, precum și abordarea efectelor combinate ale substanțelor chimice, ale substanțelor în nanoforme și ale expunerii la substanțe chimice periculoase conținute de produse, evaluarea impactului acestora asupra sănătății și mediului, inclusiv asupra climei și biodiversității, promovând în același timp utilizarea și accesibilitatea pe scară mai largă a alternativelor sigure și intensificând și coordonând eforturile de promovare a dezvoltării și validării alternativelor la testarea pe animale;

Amendamentul 77

Amendamentul 77

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera g

Articolul 3 – alineatul 1 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | valorificarea potențialului tehnologiilor digitale și de date pentru a sprijini politica de mediu,
  reducând
  în același timp la minimum
  amprenta
  de mediu a 
  acestora
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

valorificarea potențialului tehnologiilor digitale și de date pentru a sprijini politica de mediu,
  reducând
  în același timp la minimum
  amprenta
  de mediu a 
  acestora
  ;

reducând

amprenta

acestora

| (g) | valorificarea potențialului tehnologiilor digitale și de date pentru a sprijini politica de mediu,
  inclusiv prin furnizarea de date și informații în timp real cu privire la starea ecosistemelor, intensificând,
  în același timp
  , eforturile de reducere
  la minimum
  a amprentei
  de mediu a 
  acestor tehnologii și asigurând transparența și accesibilitatea publică a datelor și a informațiilor
  ; |
| --- | --- |

(g)

valorificarea potențialului tehnologiilor digitale și de date pentru a sprijini politica de mediu,
  inclusiv prin furnizarea de date și informații în timp real cu privire la starea ecosistemelor, intensificând,
  în același timp
  , eforturile de reducere
  la minimum
  a amprentei
  de mediu a 
  acestor tehnologii și asigurând transparența și accesibilitatea publică a datelor și a informațiilor
  ;

inclusiv prin furnizarea de date și informații în timp real cu privire la starea ecosistemelor, intensificând,

, eforturile de reducere

a amprentei

acestor tehnologii și asigurând transparența și accesibilitatea publică a datelor și a informațiilor

Amendamentul 78

Amendamentul 78

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ga (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera ga (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ga) | recunoașterea globală a interconexiunilor dintre sănătatea umană, sănătatea animalelor și mediu prin integrarea deplină a abordării „O singură sănătate” în procesul de elaborare a politicilor; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ga)

(ga)

recunoașterea globală a interconexiunilor dintre sănătatea umană, sănătatea animalelor și mediu prin integrarea deplină a abordării „O singură sănătate” în procesul de elaborare a politicilor;

recunoașterea globală a interconexiunilor dintre sănătatea umană, sănătatea animalelor și mediu prin integrarea deplină a abordării „O singură sănătate” în procesul de elaborare a politicilor;

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera g b (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera g b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (gb) | recunoașterea dreptului la un mediu sănătos în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și promovarea unui drept similar la nivel internațional; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(gb)

(gb)

recunoașterea dreptului la un mediu sănătos în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și promovarea unui drept similar la nivel internațional;

recunoașterea dreptului la un mediu sănătos în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și promovarea unui drept similar la nivel internațional;

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (h) | utilizarea completă a soluțiilor bazate pe natură și
  a inovării sociale; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(h)

utilizarea completă a soluțiilor bazate pe natură și
  a inovării sociale;

a inovării sociale;

| (h) | utilizarea completă a 
  abordărilor ecosistemice și a infrastructurii verzi, inclusiv a
  soluțiilor bazate pe natură
  (SBN), asigurând, în același timp: |
| --- | --- |

(h)

utilizarea completă a 
  abordărilor ecosistemice și a infrastructurii verzi, inclusiv a
  soluțiilor bazate pe natură
  (SBN), asigurând, în același timp:

abordărilor ecosistemice și a infrastructurii verzi, inclusiv a

(SBN), asigurând, în același timp:

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h – liniuța 1 (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h – liniuța 1 (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | maximizarea conectivității dintre ecosisteme și a beneficiilor refacerii ecosistemelor și valorificarea sinergiilor dintre conservarea biodiversității, pe de o parte, și atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, pe de altă parte; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

maximizarea conectivității dintre ecosisteme și a beneficiilor refacerii ecosistemelor și valorificarea sinergiilor dintre conservarea biodiversității, pe de o parte, și atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, pe de altă parte;

maximizarea conectivității dintre ecosisteme și a beneficiilor refacerii ecosistemelor și valorificarea sinergiilor dintre conservarea biodiversității, pe de o parte, și atenuarea schimbărilor climatice și adaptarea la acestea, pe de altă parte;

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h – liniuța 2 (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h – liniuța 2 (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | faptul că punerea lor în aplicare îmbunătățește serviciile și funcțiile ecosistemice, nu compromite biodiversitatea și integritatea ecosistemelor, nu înlocuiește și nu subminează măsurile luate pentru a proteja biodiversitatea sau pentru a reduce rapid emisiile de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, respectă principiul precauției, are beneficii conexe clare pentru societate și asigură o implicare deplină a populațiilor indigene și a comunităților locale afectate, precum și obținerea consimțământului deplin al acestora; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

faptul că punerea lor în aplicare îmbunătățește serviciile și funcțiile ecosistemice, nu compromite biodiversitatea și integritatea ecosistemelor, nu înlocuiește și nu subminează măsurile luate pentru a proteja biodiversitatea sau pentru a reduce rapid emisiile de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, respectă principiul precauției, are beneficii conexe clare pentru societate și asigură o implicare deplină a populațiilor indigene și a comunităților locale afectate, precum și obținerea consimțământului deplin al acestora;

faptul că punerea lor în aplicare îmbunătățește serviciile și funcțiile ecosistemice, nu compromite biodiversitatea și integritatea ecosistemelor, nu înlocuiește și nu subminează măsurile luate pentru a proteja biodiversitatea sau pentru a reduce rapid emisiile de gaze cu efect de seră în cadrul Uniunii, respectă principiul precauției, are beneficii conexe clare pentru societate și asigură o implicare deplină a populațiilor indigene și a comunităților locale afectate, precum și obținerea consimțământului deplin al acestora;

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h – liniuța 3 (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h – liniuța 3 (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | dezvoltarea în continuare a metodelor de monitorizare, a instrumentelor de evaluare și a indicatorilor măsurabili pentru SBN, precum și elaborarea unei liste de activități excluse; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

dezvoltarea în continuare a metodelor de monitorizare, a instrumentelor de evaluare și a indicatorilor măsurabili pentru SBN, precum și elaborarea unei liste de activități excluse;

dezvoltarea în continuare a metodelor de monitorizare, a instrumentelor de evaluare și a indicatorilor măsurabili pentru SBN, precum și elaborarea unei liste de activități excluse;

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h – liniuța 4 (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h – liniuța 4 (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | faptul că, în cazul în care SBN sunt finanțate prin mecanisme de compensare a biodiversității, aceste mecanisme sunt puse în aplicare, monitorizate, evaluate și executate în mod corespunzător și țin seama pe deplin de efectele directe, indirecte și cumulative, la nivel geografic și în timp, respectând totodată cu strictețe o ierarhie de atenuare care să garanteze că, printre altele, măsurile de compensare a biodiversității pot fi utilizate numai ca soluție de ultimă instanță; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

faptul că, în cazul în care SBN sunt finanțate prin mecanisme de compensare a biodiversității, aceste mecanisme sunt puse în aplicare, monitorizate, evaluate și executate în mod corespunzător și țin seama pe deplin de efectele directe, indirecte și cumulative, la nivel geografic și în timp, respectând totodată cu strictețe o ierarhie de atenuare care să garanteze că, printre altele, măsurile de compensare a biodiversității pot fi utilizate numai ca soluție de ultimă instanță;

faptul că, în cazul în care SBN sunt finanțate prin mecanisme de compensare a biodiversității, aceste mecanisme sunt puse în aplicare, monitorizate, evaluate și executate în mod corespunzător și țin seama pe deplin de efectele directe, indirecte și cumulative, la nivel geografic și în timp, respectând totodată cu strictețe o ierarhie de atenuare care să garanteze că, printre altele, măsurile de compensare a biodiversității pot fi utilizate numai ca soluție de ultimă instanță;

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h – liniuța 5 (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h – liniuța 5 (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | faptul că, în cazul în care sunt utilizate mecanisme de compensare a biodiversității pentru finanțarea SBN, informațiile cu privire la aceste mecanisme sunt puse la dispoziția publicului online; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

faptul că, în cazul în care sunt utilizate mecanisme de compensare a biodiversității pentru finanțarea SBN, informațiile cu privire la aceste mecanisme sunt puse la dispoziția publicului online;

faptul că, în cazul în care sunt utilizate mecanisme de compensare a biodiversității pentru finanțarea SBN, informațiile cu privire la aceste mecanisme sunt puse la dispoziția publicului online;

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h – liniuța 6 (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera h – liniuța 6 (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | faptul că se valorifică pe deplin potențialul inovării sociale și al acțiunilor plasate sub responsabilitatea comunităților pentru a permite persoanelor, comunităților și IMM-urilor să ia măsuri în vederea realizării obiectivelor prioritare ale PAM 8; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

faptul că se valorifică pe deplin potențialul inovării sociale și al acțiunilor plasate sub responsabilitatea comunităților pentru a permite persoanelor, comunităților și IMM-urilor să ia măsuri în vederea realizării obiectivelor prioritare ale PAM 8;

faptul că se valorifică pe deplin potențialul inovării sociale și al acțiunilor plasate sub responsabilitatea comunităților pentru a permite persoanelor, comunităților și IMM-urilor să ia măsuri în vederea realizării obiectivelor prioritare ale PAM 8;

Amendamentul 87

Amendamentul 87

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera i

Articolul 3 – alineatul 1 – litera i

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (i) | aplicarea în mod eficace a unor standarde înalte de transparență, participare publică și acces la justiție în conformitate cu Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus) (35); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(i)

aplicarea în mod eficace a unor standarde înalte de transparență, participare publică și acces la justiție în conformitate cu Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus) (35);

35

| (i) | aplicarea în mod eficace a unor standarde înalte de transparență, participare publică și acces la justiție în conformitate cu Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus) (35)

  , atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre
  ; |
| --- | --- |

(i)

aplicarea în mod eficace a unor standarde înalte de transparență, participare publică și acces la justiție în conformitate cu Convenția privind accesul la informație, participarea publicului la luarea deciziei și accesul la justiție în probleme de mediu (Convenția de la Aarhus) (35)

  , atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre
  ;

35

, atât la nivelul Uniunii, cât și la nivelul statelor membre

Amendamentul 88

Amendamentul 88

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera j a (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera j a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ja) | promovarea la nivelul Uniunii, precum și la nivel național, regional și local a activităților de comunicare, care sunt menite să sensibilizeze opinia publică cu privire la importanța obiectivelor prioritare ale PAM 8 și să faciliteze dezbaterea la toate nivelurile de guvernanță și ale societății; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ja)

(ja)

promovarea la nivelul Uniunii, precum și la nivel național, regional și local a activităților de comunicare, care sunt menite să sensibilizeze opinia publică cu privire la importanța obiectivelor prioritare ale PAM 8 și să faciliteze dezbaterea la toate nivelurile de guvernanță și ale societății;

promovarea la nivelul Uniunii, precum și la nivel național, regional și local a activităților de comunicare, care sunt menite să sensibilizeze opinia publică cu privire la importanța obiectivelor prioritare ale PAM 8 și să faciliteze dezbaterea la toate nivelurile de guvernanță și ale societății;

Amendamentul 89

Amendamentul 89

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera j b (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera j b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (jb) | reducerea semnificativă a amprentei Uniunii asupra materiilor prime și în ceea ce privește consumul, pentru a o aduce în limitele planetare cât mai curând posibil, inclusiv prin introducerea unor obiective obligatorii la nivelul Uniunii pentru reducerea semnificativă a amprentei Uniunii asupra materiilor prima și în ceea ce privește consumul, precum și prin introducerea unor obiective obligatorii pe termen mediu și lung pentru reducerea utilizării materiilor prime principale; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(jb)

(jb)

reducerea semnificativă a amprentei Uniunii asupra materiilor prime și în ceea ce privește consumul, pentru a o aduce în limitele planetare cât mai curând posibil, inclusiv prin introducerea unor obiective obligatorii la nivelul Uniunii pentru reducerea semnificativă a amprentei Uniunii asupra materiilor prima și în ceea ce privește consumul, precum și prin introducerea unor obiective obligatorii pe termen mediu și lung pentru reducerea utilizării materiilor prime principale;

reducerea semnificativă a amprentei Uniunii asupra materiilor prime și în ceea ce privește consumul, pentru a o aduce în limitele planetare cât mai curând posibil, inclusiv prin introducerea unor obiective obligatorii la nivelul Uniunii pentru reducerea semnificativă a amprentei Uniunii asupra materiilor prima și în ceea ce privește consumul, precum și prin introducerea unor obiective obligatorii pe termen mediu și lung pentru reducerea utilizării materiilor prime principale;

Amendamentul 90

Amendamentul 90

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera k – liniuța 1

Articolul 3 – alineatul 1 – litera k – liniuța 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | colaborarea cu țările
  partenere
  în cadrul măsurilor în materie de mediu și climă, încurajarea și sprijinirea acestora să adopte și să pună în aplicare norme în aceste domenii care să fie la fel de ambițioase ca acelea ale Uniunii și asigurarea faptului că toate produsele introduse pe piața Uniunii respectă complet cerințele relevante ale Uniunii în conformitate cu angajamentele internaționale ale acesteia; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

colaborarea cu țările
  partenere
  în cadrul măsurilor în materie de mediu și climă, încurajarea și sprijinirea acestora să adopte și să pună în aplicare norme în aceste domenii care să fie la fel de ambițioase ca acelea ale Uniunii și asigurarea faptului că toate produsele introduse pe piața Uniunii respectă complet cerințele relevante ale Uniunii în conformitate cu angajamentele internaționale ale acesteia;

partenere

| — | colaborarea cu țările
  terțe
  în cadrul măsurilor în materie de mediu și climă, încurajarea și sprijinirea acestora să adopte și să pună în aplicare norme în aceste domenii care să fie
  cel puțin
  la fel de ambițioase ca acelea ale Uniunii și asigurarea faptului că toate produsele introduse pe piața Uniunii
  sau exportate din Uniune
  respectă complet cerințele relevante ale Uniunii în conformitate cu angajamentele internaționale ale acesteia; |
| --- | --- |

—

colaborarea cu țările
  terțe
  în cadrul măsurilor în materie de mediu și climă, încurajarea și sprijinirea acestora să adopte și să pună în aplicare norme în aceste domenii care să fie
  cel puțin
  la fel de ambițioase ca acelea ale Uniunii și asigurarea faptului că toate produsele introduse pe piața Uniunii
  sau exportate din Uniune
  respectă complet cerințele relevante ale Uniunii în conformitate cu angajamentele internaționale ale acesteia;

terțe

cel puțin

sau exportate din Uniune

Amendamentul 91

Amendamentul 91

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera k – liniuța 1 a (nouă)

Articolul 3 – alineatul 1 – litera k – liniuța 1 a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | — | promovarea guvernanței corporative sustenabile și stabilirea unor cerințe obligatorii privind diligența necesară la nivelul Uniunii, precum și luarea în considerare a acestor cerințe în desfășurarea politicii comerciale a Uniunii, inclusiv în ceea ce privește ratificarea acordurilor comerciale și de investiții; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

promovarea guvernanței corporative sustenabile și stabilirea unor cerințe obligatorii privind diligența necesară la nivelul Uniunii, precum și luarea în considerare a acestor cerințe în desfășurarea politicii comerciale a Uniunii, inclusiv în ceea ce privește ratificarea acordurilor comerciale și de investiții;

promovarea guvernanței corporative sustenabile și stabilirea unor cerințe obligatorii privind diligența necesară la nivelul Uniunii, precum și luarea în considerare a acestor cerințe în desfășurarea politicii comerciale a Uniunii, inclusiv în ceea ce privește ratificarea acordurilor comerciale și de investiții;

Amendamentul 92

Amendamentul 92

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera k – liniuța 2

Articolul 3 – alineatul 1 – litera k – liniuța 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | consolidarea cooperării cu guvernele, întreprinderile și societatea civilă din țări terțe și organizațiile internaționale pentru a forma parteneriate și alianțe pentru protejarea mediului și promovarea cooperării în materie de mediu
  în G7 și G20
  ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

consolidarea cooperării cu guvernele, întreprinderile și societatea civilă din țări terțe și organizațiile internaționale pentru a forma parteneriate și alianțe pentru protejarea mediului și promovarea cooperării în materie de mediu
  în G7 și G20
  ;

în G7 și G20

| — | consolidarea cooperării cu guvernele, întreprinderile
  , partenerii sociali
  și societatea civilă din țări terțe și organizațiile internaționale pentru a forma parteneriate și alianțe pentru protejarea mediului și promovarea cooperării în materie de mediu; |
| --- | --- |

—

consolidarea cooperării cu guvernele, întreprinderile
  , partenerii sociali
  și societatea civilă din țări terțe și organizațiile internaționale pentru a forma parteneriate și alianțe pentru protejarea mediului și promovarea cooperării în materie de mediu;

, partenerii sociali

Amendamentul 93

Amendamentul 93

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera k – liniuța 3

Articolul 3 – alineatul 1 – litera k – liniuța 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | consolidare punerii în aplicare a Acordului
  de la Paris,
  a Convenției
  privind diversitatea biologică și
  a altor
  acorduri multilaterale de mediu
  de către Uniune și partenerii săi
  , inclusiv prin sporirea transparenței și responsabilității privind progresele înregistrate în privința angajamentelor luate în cadrul acestor acorduri; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

consolidare punerii în aplicare a Acordului
  de la Paris,
  a Convenției
  privind diversitatea biologică și
  a altor
  acorduri multilaterale de mediu
  de către Uniune și partenerii săi
  , inclusiv prin sporirea transparenței și responsabilității privind progresele înregistrate în privința angajamentelor luate în cadrul acestor acorduri;

consolidare punerii în aplicare a Acordului

a Convenției

a altor

de către Uniune și partenerii săi

| — | asumarea unui rol de lider în cadrul forurilor internaționale prin mijloace cum sunt, printre altele, realizarea de către Uniune a ODD, precum și a obiectivelor prevăzute în Acordul
  de la Paris,
  Convenția
  privind diversitatea biologică și
  alte
  acorduri multilaterale de mediu
  și prin sprijinirea țărilor terțe să realizeze, la rândul lor, acest lucru
  , inclusiv prin sporirea transparenței și responsabilității privind progresele înregistrate în privința angajamentelor luate în cadrul acestor acorduri; |
| --- | --- |

—

asumarea unui rol de lider în cadrul forurilor internaționale prin mijloace cum sunt, printre altele, realizarea de către Uniune a ODD, precum și a obiectivelor prevăzute în Acordul
  de la Paris,
  Convenția
  privind diversitatea biologică și
  alte
  acorduri multilaterale de mediu
  și prin sprijinirea țărilor terțe să realizeze, la rândul lor, acest lucru
  , inclusiv prin sporirea transparenței și responsabilității privind progresele înregistrate în privința angajamentelor luate în cadrul acestor acorduri;

asumarea unui rol de lider în cadrul forurilor internaționale prin mijloace cum sunt, printre altele, realizarea de către Uniune a ODD, precum și a obiectivelor prevăzute în Acordul

Convenția

alte

și prin sprijinirea țărilor terțe să realizeze, la rândul lor, acest lucru

Amendamentul 94

Amendamentul 94

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 – litera k – liniuța 5

Articolul 3 – alineatul 1 – litera k – liniuța 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| — | asigurarea faptului că asistența financiară acordată de către Uniune și statele membre țărilor terțe promovează Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

—

asigurarea faptului că asistența financiară acordată de către Uniune și statele membre țărilor terțe promovează Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite.

| — | asigurarea faptului că asistența financiară acordată de către Uniune și statele membre țărilor terțe promovează Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite
  , Acordul de la Paris și cadrul mondial post-2020 al Convenției privind diversitatea biologică a ONU, fiind totodată în conformitate cu obiectivele prioritare ale PAM 8
  . |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că asistența financiară acordată de către Uniune și statele membre țărilor terțe promovează Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite
  , Acordul de la Paris și cadrul mondial post-2020 al Convenției privind diversitatea biologică a ONU, fiind totodată în conformitate cu obiectivele prioritare ale PAM 8
  .

, Acordul de la Paris și cadrul mondial post-2020 al Convenției privind diversitatea biologică a ONU, fiind totodată în conformitate cu obiectivele prioritare ale PAM 8

Amendamentul 95

Amendamentul 95

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 3 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Pentru a crea condițiile favorabile prevăzute la alineatul (1), Comisia întreprinde următoarele acțiuni: |
| | (a) | îmbunătățește și extinde, până la 30 iunie 2022, și actualizează ulterior baza sa de date publică existentă privind deciziile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, astfel încât să existe un mecanism clar, ușor de înțeles și accesibil de urmărire a măsurilor luate de statele membre și de Comisie în legătură cu toate procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în domeniul mediului și al climei; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  Pentru a crea condițiile favorabile prevăzute la alineatul (1), Comisia întreprinde următoarele acțiuni:

(a)

(a)

îmbunătățește și extinde, până la 30 iunie 2022, și actualizează ulterior baza sa de date publică existentă privind deciziile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, astfel încât să existe un mecanism clar, ușor de înțeles și accesibil de urmărire a măsurilor luate de statele membre și de Comisie în legătură cu toate procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în domeniul mediului și al climei;

îmbunătățește și extinde, până la 30 iunie 2022, și actualizează ulterior baza sa de date publică existentă privind deciziile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, astfel încât să existe un mecanism clar, ușor de înțeles și accesibil de urmărire a măsurilor luate de statele membre și de Comisie în legătură cu toate procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în domeniul mediului și al climei;

| (b) | evaluează periodic coerența măsurilor și politicilor Uniunii cu obiectivele prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2) și realizează astfel de evaluări pentru măsurile și politicile existente ale Uniunii, precum și pentru propunerile de astfel de măsuri și politici; în cazul în care se identifică neconcordanțe, propunerea de măsură sau de politică este adusă în conformitate cu aceste obiective prioritare înainte de publicare sau, în cazul măsurilor și politicilor existente ale Uniunii, sunt propuse măsurile de remediere necesare; |
| --- | --- |

(b)

(b)

evaluează periodic coerența măsurilor și politicilor Uniunii cu obiectivele prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2) și realizează astfel de evaluări pentru măsurile și politicile existente ale Uniunii, precum și pentru propunerile de astfel de măsuri și politici; în cazul în care se identifică neconcordanțe, propunerea de măsură sau de politică este adusă în conformitate cu aceste obiective prioritare înainte de publicare sau, în cazul măsurilor și politicilor existente ale Uniunii, sunt propuse măsurile de remediere necesare;

evaluează periodic coerența măsurilor și politicilor Uniunii cu obiectivele prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2) și realizează astfel de evaluări pentru măsurile și politicile existente ale Uniunii, precum și pentru propunerile de astfel de măsuri și politici; în cazul în care se identifică neconcordanțe, propunerea de măsură sau de politică este adusă în conformitate cu aceste obiective prioritare înainte de publicare sau, în cazul măsurilor și politicilor existente ale Uniunii, sunt propuse măsurile de remediere necesare;

| (c) | dezvoltă instrumente de evaluare a impactului pe termen lung al măsurilor și politicilor propuse și existente asupra mediului și a climei, evaluând inclusiv efectele cumulative, precum și instrumente de evaluare a impactului posibil al acestora asupra inegalităților sociale, inclusiv a inegalității de gen, și a costului inacțiunii; |
| --- | --- |

(c)

(c)

dezvoltă instrumente de evaluare a impactului pe termen lung al măsurilor și politicilor propuse și existente asupra mediului și a climei, evaluând inclusiv efectele cumulative, precum și instrumente de evaluare a impactului posibil al acestora asupra inegalităților sociale, inclusiv a inegalității de gen, și a costului inacțiunii;

dezvoltă instrumente de evaluare a impactului pe termen lung al măsurilor și politicilor propuse și existente asupra mediului și a climei, evaluând inclusiv efectele cumulative, precum și instrumente de evaluare a impactului posibil al acestora asupra inegalităților sociale, inclusiv a inegalității de gen, și a costului inacțiunii;

| (d) | în termen de opt săptămâni de la încheierea unei consultări publice, prezintă sistematic un feedback detaliat privind răspunsurile la consultarea părților interesate, făcând distincție între contribuțiile diferitelor tipuri de părți interesate; |
| --- | --- |

(d)

(d)

în termen de opt săptămâni de la încheierea unei consultări publice, prezintă sistematic un feedback detaliat privind răspunsurile la consultarea părților interesate, făcând distincție între contribuțiile diferitelor tipuri de părți interesate;

în termen de opt săptămâni de la încheierea unei consultări publice, prezintă sistematic un feedback detaliat privind răspunsurile la consultarea părților interesate, făcând distincție între contribuțiile diferitelor tipuri de părți interesate;

| (e) | publică evaluările impactului imediat după finalizarea acestora, inclusiv toate informațiile utilizate pentru fundamentarea concluziilor lor; |
| --- | --- |

(e)

(e)

publică evaluările impactului imediat după finalizarea acestora, inclusiv toate informațiile utilizate pentru fundamentarea concluziilor lor;

publică evaluările impactului imediat după finalizarea acestora, inclusiv toate informațiile utilizate pentru fundamentarea concluziilor lor;

| (f) | elaborează un indicator pentru a evalua discrepanța dintre structura bugetului statelor membre și un scenariu aliniat la Acordul de la Paris pentru fiecare dintre bugetele lor naționale, făcând astfel posibilă formularea unor recomandări adresate statelor membre cu privire la investițiile în domeniul climei necesare pentru ca acestea să atingă și să își mențină traiectoria care le va permite să îndeplinească obiectivele Acordului de la Paris și obiectivele prioritare aferente ale PAM 8; |
| --- | --- |

(f)

(f)

elaborează un indicator pentru a evalua discrepanța dintre structura bugetului statelor membre și un scenariu aliniat la Acordul de la Paris pentru fiecare dintre bugetele lor naționale, făcând astfel posibilă formularea unor recomandări adresate statelor membre cu privire la investițiile în domeniul climei necesare pentru ca acestea să atingă și să își mențină traiectoria care le va permite să îndeplinească obiectivele Acordului de la Paris și obiectivele prioritare aferente ale PAM 8;

elaborează un indicator pentru a evalua discrepanța dintre structura bugetului statelor membre și un scenariu aliniat la Acordul de la Paris pentru fiecare dintre bugetele lor naționale, făcând astfel posibilă formularea unor recomandări adresate statelor membre cu privire la investițiile în domeniul climei necesare pentru ca acestea să atingă și să își mențină traiectoria care le va permite să îndeplinească obiectivele Acordului de la Paris și obiectivele prioritare aferente ale PAM 8;

| (g) | prezintă, până la 30 iunie 2022, un raport în care identifică interconexiunile dintre diferitele seturi de indicatori, cadre de monitorizare și procese utilizate la nivelul Uniunii care măsoară progresele sociale, economice și de mediu și care evidențiază cum pot fi raționalizate cadrele, indicatorii și procesele respective; pe această bază, Comisia, în consultare cu Parlamentul European și cu Consiliul, elaborează, până la 30 iunie 2023, un set cuprinzător de indicatori „care nu se rezumă la PIB”, pentru a ghida și fundamenta politicile viitoare, fără a aduce atingere semestrului european; |
| --- | --- |

(g)

(g)

prezintă, până la 30 iunie 2022, un raport în care identifică interconexiunile dintre diferitele seturi de indicatori, cadre de monitorizare și procese utilizate la nivelul Uniunii care măsoară progresele sociale, economice și de mediu și care evidențiază cum pot fi raționalizate cadrele, indicatorii și procesele respective; pe această bază, Comisia, în consultare cu Parlamentul European și cu Consiliul, elaborează, până la 30 iunie 2023, un set cuprinzător de indicatori „care nu se rezumă la PIB”, pentru a ghida și fundamenta politicile viitoare, fără a aduce atingere semestrului european;

prezintă, până la 30 iunie 2022, un raport în care identifică interconexiunile dintre diferitele seturi de indicatori, cadre de monitorizare și procese utilizate la nivelul Uniunii care măsoară progresele sociale, economice și de mediu și care evidențiază cum pot fi raționalizate cadrele, indicatorii și procesele respective; pe această bază, Comisia, în consultare cu Parlamentul European și cu Consiliul, elaborează, până la 30 iunie 2023, un set cuprinzător de indicatori „care nu se rezumă la PIB”, pentru a ghida și fundamenta politicile viitoare, fără a aduce atingere semestrului european;

Amendamentul 96

Amendamentul 96

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 1 b (nou)

Articolul 3 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Pentru a crea condițiile favorabile prevăzute la alineatul (1) litera (ea), Comisia analizează, până în decembrie 2022 și pe baza activităților aflate în curs de desfășurare, care sunt subvențiile dăunătoare pentru mediu și, în același timp, elaborează materiale orientative pentru a identifica astfel de subvenții la nivelul Uniunii și la nivel național, regional și local, precum și posibile modalități de eliminare treptată a acestora. Statele membre colectează anual informații privind existența subvențiilor la nivel național, regional și local, precum și privind măsurile pe care le adoptă pentru a elimina aceste subvenții. Statele membre transmit aceste informații în fiecare an Comisiei. Comisia compilează informațiile primite și elaborează pe baza lor un raport, care conține secțiuni dedicate fiecărui stat membru în parte, acest raport urmând a fi publicat în termen de maximum 6 luni de la sfârșitul anului de referință, primul an de referință fiind 2023. Comisia prezintă anual raportul respectiv Parlamentului European. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.
     
  Pentru a crea condițiile favorabile prevăzute la alineatul (1) litera (ea), Comisia analizează, până în decembrie 2022 și pe baza activităților aflate în curs de desfășurare, care sunt subvențiile dăunătoare pentru mediu și, în același timp, elaborează materiale orientative pentru a identifica astfel de subvenții la nivelul Uniunii și la nivel național, regional și local, precum și posibile modalități de eliminare treptată a acestora. Statele membre colectează anual informații privind existența subvențiilor la nivel național, regional și local, precum și privind măsurile pe care le adoptă pentru a elimina aceste subvenții. Statele membre transmit aceste informații în fiecare an Comisiei. Comisia compilează informațiile primite și elaborează pe baza lor un raport, care conține secțiuni dedicate fiecărui stat membru în parte, acest raport urmând a fi publicat în termen de maximum 6 luni de la sfârșitul anului de referință, primul an de referință fiind 2023. Comisia prezintă anual raportul respectiv Parlamentului European.

Amendamentul 97

Amendamentul 97

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 2

Articolul 3 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Îndeplinirea obiectivelor prioritare ale PAM 8 va necesita mobilizarea unui sprijin amplu prin implicarea cetățenilor, a partenerilor sociali și a altor părți interesate și prin încurajarea cooperării în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiilor, politicilor sau legislației aferente PAM 8 în rândul autorităților naționale, regionale și locale, în zonele urbane și rurale. | 2.   
  Autoritățile publice de la toate nivelurile cooperează cu întreprinderile – în special IMM-urile – și cu partenerii sociali, societatea civilă, cetățenii, comunitățile și alte părți interesate la punerea în aplicare a PAM 8.
  Îndeplinirea obiectivelor prioritare ale PAM 8 va necesita mobilizarea unui sprijin amplu prin implicarea cetățenilor, a partenerilor sociali și a altor părți interesate și prin încurajarea cooperării în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiilor, politicilor sau legislației aferente PAM 8 în rândul autorităților naționale, regionale și locale, în zonele urbane și rurale
  și în regiunile ultraperiferice
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Îndeplinirea obiectivelor prioritare ale PAM 8 va necesita mobilizarea unui sprijin amplu prin implicarea cetățenilor, a partenerilor sociali și a altor părți interesate și prin încurajarea cooperării în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiilor, politicilor sau legislației aferente PAM 8 în rândul autorităților naționale, regionale și locale, în zonele urbane și rurale.

2.   
  Autoritățile publice de la toate nivelurile cooperează cu întreprinderile – în special IMM-urile – și cu partenerii sociali, societatea civilă, cetățenii, comunitățile și alte părți interesate la punerea în aplicare a PAM 8.
  Îndeplinirea obiectivelor prioritare ale PAM 8 va necesita mobilizarea unui sprijin amplu prin implicarea cetățenilor, a partenerilor sociali și a altor părți interesate și prin încurajarea cooperării în dezvoltarea și punerea în aplicare a strategiilor, politicilor sau legislației aferente PAM 8 în rândul autorităților naționale, regionale și locale, în zonele urbane și rurale
  și în regiunile ultraperiferice
  .

Amendamentul 98

Amendamentul 98

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 3 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 3 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Instituțiile competente ale Uniunii și statele membre au răspunderea de a adopta măsuri adecvate în vederea îndeplinirii obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2). În conformitate cu articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană, măsurile sunt luate ținând seama în mod corespunzător de principiul atribuirii și de principiile subsidiarității și proporționalității. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Instituțiile competente ale Uniunii și statele membre au răspunderea de a adopta măsuri adecvate în vederea îndeplinirii obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2). În conformitate cu articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană, măsurile sunt luate ținând seama în mod corespunzător de principiul atribuirii și de principiile subsidiarității și proporționalității.

Amendamentul 99

Amendamentul 99

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – titlu

Articolul 4 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cadrul
  de monitorizare | Indicatori, cadru
  de monitorizare
  și guvernanță |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cadrul
  de monitorizare

Cadrul

Indicatori, cadru
  de monitorizare
  și guvernanță

Indicatori, cadru

și guvernanță

Amendamentul 100

Amendamentul 100

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 1

Articolul 4 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 1.   Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu și
  a
  Agenției Europene pentru Produse Chimice, va evalua și va raporta
  periodic
  cu privire la progresele înregistrate de Uniune și de statele membre în atingerea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2, luând în considerare condițiile favorabile prevăzute la articolul 3. | 1.   Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu și
  al
  Agenției Europene pentru Produse Chimice,
  dar fără a aduce atingere independenței acestora, va monitoriza,
  va evalua și va raporta
  anual
  cu privire la progresele înregistrate de Uniune și de statele membre în atingerea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2, luând în considerare condițiile favorabile
  și acțiunile
  prevăzute la articolul 3
  , precum și obiectivul general de realizare a unei schimbări sistemice. Comisia se asigură că informațiile rezultate în urma respectivelor activități de monitorizare, evaluare și raportare sunt puse la dispoziția publicului și ușor accesibile, asigurând astfel monitorizarea eficace a progreselor înregistrate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1.   Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu și
  a
  Agenției Europene pentru Produse Chimice, va evalua și va raporta
  periodic
  cu privire la progresele înregistrate de Uniune și de statele membre în atingerea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2, luând în considerare condițiile favorabile prevăzute la articolul 3.

1.   Comisia, cu sprijinul Agenției Europene de Mediu și
  al
  Agenției Europene pentru Produse Chimice,
  dar fără a aduce atingere independenței acestora, va monitoriza,
  va evalua și va raporta
  anual
  cu privire la progresele înregistrate de Uniune și de statele membre în atingerea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2, luând în considerare condițiile favorabile
  și acțiunile
  prevăzute la articolul 3
  , precum și obiectivul general de realizare a unei schimbări sistemice. Comisia se asigură că informațiile rezultate în urma respectivelor activități de monitorizare, evaluare și raportare sunt puse la dispoziția publicului și ușor accesibile, asigurând astfel monitorizarea eficace a progreselor înregistrate.

Amendamentul 101

Amendamentul 101

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 1 a (nou)

Articolul 4 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  În urma unui proces de consultare cu toate părțile interesate relevante, Comisia prezintă, până la 31 decembrie 2021, un cadru simplificat, sub forma unui tablou de bord unic, care va include indicatorii principali aferenți, pentru monitorizarea și urmărirea progreselor realizate în vederea atingerii obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2), pe baza cadrelor de monitorizare și a proceselor existente. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1a.
     
  În urma unui proces de consultare cu toate părțile interesate relevante, Comisia prezintă, până la 31 decembrie 2021, un cadru simplificat, sub forma unui tablou de bord unic, care va include indicatorii principali aferenți, pentru monitorizarea și urmărirea progreselor realizate în vederea atingerii obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2), pe baza cadrelor de monitorizare și a proceselor existente.

Amendamentul 102

Amendamentul 102

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 1 b (nou)

Articolul 4 – alineatul 1 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Evaluarea menționată la alineatul (1) include informații cu privire la: |
| | — | progresele înregistrate în direcția realizării schimbării sistemice necesare pentru a atinge obiectivele prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2), de îndată ce cadrul de monitorizare permite acest lucru; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

1b.
     
  Evaluarea menționată la alineatul (1) include informații cu privire la:

—

progresele înregistrate în direcția realizării schimbării sistemice necesare pentru a atinge obiectivele prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2), de îndată ce cadrul de monitorizare permite acest lucru;

progresele înregistrate în direcția realizării schimbării sistemice necesare pentru a atinge obiectivele prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2), de îndată ce cadrul de monitorizare permite acest lucru;

| — | distanța față de țintele stabilite pentru atingerea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2); |
| --- | --- |

—

distanța față de țintele stabilite pentru atingerea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2);

distanța față de țintele stabilite pentru atingerea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2);

| — | finanțarea ce contribuie la realizarea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2), care va fi urmărită prin intermediul unei metodologii solide, transparente și cuprinzătoare; |
| --- | --- |

—

finanțarea ce contribuie la realizarea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2), care va fi urmărită prin intermediul unei metodologii solide, transparente și cuprinzătoare;

finanțarea ce contribuie la realizarea obiectivelor prioritare prevăzute la articolul 2 alineatele (1) și (2), care va fi urmărită prin intermediul unei metodologii solide, transparente și cuprinzătoare;

| — | mijloacele de punere în aplicare care au fost utilizate la nivelul Uniunii și la nivel național pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor prioritare, precum și gradul de adecvare al acestor mijloace; precum și |
| --- | --- |

—

mijloacele de punere în aplicare care au fost utilizate la nivelul Uniunii și la nivel național pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor prioritare, precum și gradul de adecvare al acestor mijloace; precum și

mijloacele de punere în aplicare care au fost utilizate la nivelul Uniunii și la nivel național pentru a asigura îndeplinirea obiectivelor prioritare, precum și gradul de adecvare al acestor mijloace; precum și

| — | recomandări și orientări pentru abordarea eventualelor incoerențe. |
| --- | --- |

—

recomandări și orientări pentru abordarea eventualelor incoerențe.

recomandări și orientări pentru abordarea eventualelor incoerențe.

Amendamentul 103

Amendamentul 103

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 2

Articolul 4 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Evaluarea menționată la alineatul (1) va reflecta cele mai recente evoluții privind disponibilitatea și relevanța datelor și indicatorilor, pe baza datelor disponibile din statele membre și
  de
  la nivelul Uniunii, în special cele utilizate de Agenția Europeană de Mediu și de Sistemul Statistic European. Această evaluare
  nu va aduce atingere cadrelor
  existente de monitorizare, raportare și guvernanță și
  nici exercițiilor
  referitoare la politica în materie de mediu și climă. | 2.   Evaluarea menționată la alineatul (1) va reflecta cele mai recente evoluții privind disponibilitatea și relevanța datelor și indicatorilor, pe baza datelor disponibile din statele membre
  , inclusiv a datelor disponibile la nivel regional
  și
  local și
  la nivelul Uniunii, în special cele utilizate de Agenția Europeană de Mediu și de Sistemul Statistic European
  , în vederea reducerii la minimum a poverii administrative
  . Această evaluare
  are drept fundament și este coerentă cu cadrele
  existente de monitorizare, raportare și guvernanță și
  cu exercițiile
  referitoare la politica în materie de mediu și climă
  și nu aduce atingere acestor cadre și exerciții și, totodată, se bazează pe o metodologie solidă care permite măsurarea progreselor
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Evaluarea menționată la alineatul (1) va reflecta cele mai recente evoluții privind disponibilitatea și relevanța datelor și indicatorilor, pe baza datelor disponibile din statele membre și
  de
  la nivelul Uniunii, în special cele utilizate de Agenția Europeană de Mediu și de Sistemul Statistic European. Această evaluare
  nu va aduce atingere cadrelor
  existente de monitorizare, raportare și guvernanță și
  nici exercițiilor
  referitoare la politica în materie de mediu și climă.

2.   Evaluarea menționată la alineatul (1) va reflecta cele mai recente evoluții privind disponibilitatea și relevanța datelor și indicatorilor, pe baza datelor disponibile din statele membre
  , inclusiv a datelor disponibile la nivel regional
  și
  local și
  la nivelul Uniunii, în special cele utilizate de Agenția Europeană de Mediu și de Sistemul Statistic European
  , în vederea reducerii la minimum a poverii administrative
  . Această evaluare
  are drept fundament și este coerentă cu cadrele
  existente de monitorizare, raportare și guvernanță și
  cu exercițiile
  referitoare la politica în materie de mediu și climă
  și nu aduce atingere acestor cadre și exerciții și, totodată, se bazează pe o metodologie solidă care permite măsurarea progreselor
  .

Amendamentul 104

Amendamentul 104

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 2 a (nou)

Articolul 4 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Parlamentul European, Consiliul și Comisia poartă anual discuții despre evaluarea menționată la alineatul (1) și identifică, în cadrul programării anuale a Uniunii, măsuri și acțiuni legislative și nelegislative suplimentare dacă progresele înregistrate în atingerea obiectivelor prioritare sunt considerate insuficiente sau pentru a depăși obstacolele identificate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2a.
     
  Parlamentul European, Consiliul și Comisia poartă anual discuții despre evaluarea menționată la alineatul (1) și identifică, în cadrul programării anuale a Uniunii, măsuri și acțiuni legislative și nelegislative suplimentare dacă progresele înregistrate în atingerea obiectivelor prioritare sunt considerate insuficiente sau pentru a depăși obstacolele identificate.

Amendamentul 105

Amendamentul 105

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 3 – partea introductivă

Articolul 4 – alineatul 3 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 3.   Agenția Europeană de Mediu și Agenția Europeană pentru Produse Chimice vor sprijini Comisia în îmbunătățirea disponibilității și relevanței datelor și cunoștințelor, în special prin îndeplinirea următoarelor acțiuni: | 3.   Agenția Europeană de Mediu și Agenția Europeană pentru Produse Chimice vor sprijini Comisia în îmbunătățirea disponibilității și relevanței datelor
  , indicatorilor
  și cunoștințelor, în special prin îndeplinirea următoarelor acțiuni: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Agenția Europeană de Mediu și Agenția Europeană pentru Produse Chimice vor sprijini Comisia în îmbunătățirea disponibilității și relevanței datelor și cunoștințelor, în special prin îndeplinirea următoarelor acțiuni:

3.   Agenția Europeană de Mediu și Agenția Europeană pentru Produse Chimice vor sprijini Comisia în îmbunătățirea disponibilității și relevanței datelor
  , indicatorilor
  și cunoștințelor, în special prin îndeplinirea următoarelor acțiuni:

Amendamentul 106

Amendamentul 106

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 3 – litera a

Articolul 4 – alineatul 3 – litera a

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (a) | strângerea, prelucrarea și raportarea probelor și datelor cu instrumente digitale moderne; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

strângerea, prelucrarea și raportarea probelor și datelor cu instrumente digitale moderne;

| (a) | strângerea, prelucrarea și raportarea probelor și datelor cu instrumente digitale moderne
  , îmbunătățind totodată metodologiile pentru colectarea și tratarea datelor și pentru dezvoltarea unor indicatori armonizați
  ; |
| --- | --- |

(a)

strângerea, prelucrarea și raportarea probelor și datelor cu instrumente digitale moderne
  , îmbunătățind totodată metodologiile pentru colectarea și tratarea datelor și pentru dezvoltarea unor indicatori armonizați
  ;

, îmbunătățind totodată metodologiile pentru colectarea și tratarea datelor și pentru dezvoltarea unor indicatori armonizați

Amendamentul 107

Amendamentul 107

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 3 – litera a a (nouă)

Articolul 4 – alineatul 3 – litera a a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (aa) | consolidarea și sprijinirea cercetării fundamentale, a cartografierii și a monitorizării; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(aa)

(aa)

consolidarea și sprijinirea cercetării fundamentale, a cartografierii și a monitorizării;

consolidarea și sprijinirea cercetării fundamentale, a cartografierii și a monitorizării;

Amendamentul 108

Amendamentul 108

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 3 – litera b

Articolul 4 – alineatul 3 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | desfășurarea de activități pentru eliminarea lacunelor relevante în monitorizare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

desfășurarea de activități pentru eliminarea lacunelor relevante în monitorizare;

| (b) | evaluarea resurselor necesare și
  desfășurarea de activități pentru eliminarea lacunelor relevante în monitorizare
  , inclusiv în legătură cu posibilitatea de măsurare a schimbării sistemice
  ; |
| --- | --- |

(b)

evaluarea resurselor necesare și
  desfășurarea de activități pentru eliminarea lacunelor relevante în monitorizare
  , inclusiv în legătură cu posibilitatea de măsurare a schimbării sistemice
  ;

evaluarea resurselor necesare și

, inclusiv în legătură cu posibilitatea de măsurare a schimbării sistemice

Amendamentul 109

Amendamentul 109

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 3 – litera c

Articolul 4 – alineatul 3 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | transmiterea unor analize sistemice relevante din punctul de vedere al politicilor și contribuția la punerea în aplicare a obiectivelor de politică la nivelul Uniunii și la nivel național; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

transmiterea unor analize sistemice relevante din punctul de vedere al politicilor și contribuția la punerea în aplicare a obiectivelor de politică la nivelul Uniunii și la nivel național;

| (c) | transmiterea unor analize sistemice relevante din punctul de vedere al politicilor și contribuția la punerea în aplicare a obiectivelor de politică la nivelul Uniunii și la nivel național
  , inclusiv prin propunerea de recomandări pentru a maximiza progresele în direcția realizării obiectivelor
  ; |
| --- | --- |

(c)

transmiterea unor analize sistemice relevante din punctul de vedere al politicilor și contribuția la punerea în aplicare a obiectivelor de politică la nivelul Uniunii și la nivel național
  , inclusiv prin propunerea de recomandări pentru a maximiza progresele în direcția realizării obiectivelor
  ;

, inclusiv prin propunerea de recomandări pentru a maximiza progresele în direcția realizării obiectivelor

Amendamentul 110

Amendamentul 110

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 3 – litera c a (nouă)

Articolul 4 – alineatul 3 – litera c a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ca) | elaborarea de instrumente cum sunt instrumentele de previziune, care pot furniza, de asemenea, informații privind „distanța până la obiectiv”; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ca)

(ca)

elaborarea de instrumente cum sunt instrumentele de previziune, care pot furniza, de asemenea, informații privind „distanța până la obiectiv”;

elaborarea de instrumente cum sunt instrumentele de previziune, care pot furniza, de asemenea, informații privind „distanța până la obiectiv”;

Amendamentul 111

Amendamentul 111

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 3 – litera d

Articolul 4 – alineatul 3 – litera d

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (d) | integrarea datelor privind impactul asupra mediului, impactul social și economic și exploatarea deplină a altor date disponibile, cum ar fi cele furnizate de Copernicus; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

integrarea datelor privind impactul asupra mediului, impactul social și economic și exploatarea deplină a altor date disponibile, cum ar fi cele furnizate de Copernicus;

| (d) | integrarea datelor privind impactul asupra mediului,
  a sănătății,
  impactul social și economic și exploatarea deplină a altor date disponibile, cum ar fi cele furnizate de Copernicus; |
| --- | --- |

(d)

integrarea datelor privind impactul asupra mediului,
  a sănătății,
  impactul social și economic și exploatarea deplină a altor date disponibile, cum ar fi cele furnizate de Copernicus;

a sănătății,

Amendamentul 112

Amendamentul 112

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 3 – litera d a (nouă)

Articolul 4 – alineatul 3 – litera d a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (da) | eliminarea lacunelor majore în materie de cunoștințe cu privire la punctele critice ecologice; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(da)

(da)

eliminarea lacunelor majore în materie de cunoștințe cu privire la punctele critice ecologice;

eliminarea lacunelor majore în materie de cunoștințe cu privire la punctele critice ecologice;

Amendamentul 113

Amendamentul 113

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 3 – litera d b (nouă)

Articolul 4 – alineatul 3 – litera d b (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (db) | dezvoltarea de modele pentru evaluarea și anticiparea impactului preconizat al politicilor legate de mediu și climă asupra generațiilor viitoare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(db)

(db)

dezvoltarea de modele pentru evaluarea și anticiparea impactului preconizat al politicilor legate de mediu și climă asupra generațiilor viitoare;

dezvoltarea de modele pentru evaluarea și anticiparea impactului preconizat al politicilor legate de mediu și climă asupra generațiilor viitoare;

Amendamentul 114

Amendamentul 114

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 3 – litera e

Articolul 4 – alineatul 3 – litera e

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (e) | îmbunătățirea în continuare a 
  accesului la date
  prin programele Uniunii; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(e)

îmbunătățirea în continuare a 
  accesului la date
  prin programele Uniunii;

accesului la date

| (e) | îmbunătățirea în continuare a 
  disponibilității, a interoperabilității și a accesibilității datelor
  prin programele Uniunii; |
| --- | --- |

(e)

îmbunătățirea în continuare a 
  disponibilității, a interoperabilității și a accesibilității datelor
  prin programele Uniunii;

disponibilității, a interoperabilității și a accesibilității datelor

Amendamentul 115

Amendamentul 115

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 3 – litera g

Articolul 4 – alineatul 3 – litera g

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (g) | sprijinirea societății civile, autorităților publice,
  cetățenilor
  , partenerilor sociali și sectorului privat în vederea identificării riscurilor climatice și de mediu, a luării de măsuri de prevenire și atenuare a 
  acestor riscuri
  , precum și
  adaptarea
  la acestea și promovarea implicării celor de mai sus în eliminarea lacunelor de cunoștințe. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

sprijinirea societății civile, autorităților publice,
  cetățenilor
  , partenerilor sociali și sectorului privat în vederea identificării riscurilor climatice și de mediu, a luării de măsuri de prevenire și atenuare a 
  acestor riscuri
  , precum și
  adaptarea
  la acestea și promovarea implicării celor de mai sus în eliminarea lacunelor de cunoștințe.

cetățenilor

acestor riscuri

adaptarea

| (g) | sprijinirea societății civile,
  a
  autorităților publice
  de la nivel național
  ,
  regional și local, a persoanelor fizice și a comunităților
  ,
  a
  partenerilor sociali și
  a
  sectorului privat în vederea identificării riscurilor climatice și de mediu, a 
  evaluării impactului acestora și a
  luării de măsuri de prevenire și atenuare a 
  riscurilor respective
  , precum și
  de adaptare
  la acestea și promovarea implicării celor de mai sus în eliminarea lacunelor de cunoștințe; |
| --- | --- |

(g)

sprijinirea societății civile,
  a
  autorităților publice
  de la nivel național
  ,
  regional și local, a persoanelor fizice și a comunităților
  ,
  a
  partenerilor sociali și
  a
  sectorului privat în vederea identificării riscurilor climatice și de mediu, a 
  evaluării impactului acestora și a
  luării de măsuri de prevenire și atenuare a 
  riscurilor respective
  , precum și
  de adaptare
  la acestea și promovarea implicării celor de mai sus în eliminarea lacunelor de cunoștințe;

a

de la nivel național

regional și local, a persoanelor fizice și a comunităților

a

a

evaluării impactului acestora și a

riscurilor respective

de adaptare

Amendamentul 116

Amendamentul 116

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 3 – litera g a (nouă)

Articolul 4 – alineatul 3 – litera g a (nouă)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (ga) | încurajarea observării și raportării de către cetățeni a problemelor de mediu și a deficitului de conformitate, inclusiv prin utilizarea mecanismelor online și a aplicațiilor pentru telefoane mobile pentru a facilita raportarea; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(ga)

(ga)

încurajarea observării și raportării de către cetățeni a problemelor de mediu și a deficitului de conformitate, inclusiv prin utilizarea mecanismelor online și a aplicațiilor pentru telefoane mobile pentru a facilita raportarea;

încurajarea observării și raportării de către cetățeni a problemelor de mediu și a deficitului de conformitate, inclusiv prin utilizarea mecanismelor online și a aplicațiilor pentru telefoane mobile pentru a facilita raportarea;

Amendamentul 117

Amendamentul 117

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 4 – alineatul 4

Articolul 4 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Comisia va examina periodic nevoile de date și cunoștințe la nivelul Uniunii și la nivel național, inclusiv capacitatea Agenției Europene de Mediu și a Agenției Europene pentru Produse Chimice de îndeplinire a sarcinilor menționate la alineatul (3). | 4.   Comisia va examina periodic nevoile de date și cunoștințe la nivelul Uniunii și la nivel național, inclusiv capacitatea Agenției Europene de Mediu și a Agenției Europene pentru Produse Chimice
  , precum și a altor organisme și agenții europene, după caz,
  de îndeplinire a sarcinilor menționate la alineatul (3)
  și va raporta cu privire la rezultatele acestei examinări, inclusiv la propunerile de intervenții pentru a răspunde nevoilor de resurse umane și financiare sau pentru a soluționa orice alte deficiențe
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Comisia va examina periodic nevoile de date și cunoștințe la nivelul Uniunii și la nivel național, inclusiv capacitatea Agenției Europene de Mediu și a Agenției Europene pentru Produse Chimice de îndeplinire a sarcinilor menționate la alineatul (3).

4.   Comisia va examina periodic nevoile de date și cunoștințe la nivelul Uniunii și la nivel național, inclusiv capacitatea Agenției Europene de Mediu și a Agenției Europene pentru Produse Chimice
  , precum și a altor organisme și agenții europene, după caz,
  de îndeplinire a sarcinilor menționate la alineatul (3)
  și va raporta cu privire la rezultatele acestei examinări, inclusiv la propunerile de intervenții pentru a răspunde nevoilor de resurse umane și financiare sau pentru a soluționa orice alte deficiențe
  .

Amendamentul 118

Amendamentul 118

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 5 – alineatul - 1 (nou)

Articolul 5 – alineatul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Până la 31 martie 2024, Comisia efectuează o evaluare la jumătatea perioadei a PAM 8 și o transmite Parlamentului European și Consiliului. Evaluarea la jumătatea perioadei prezintă progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor prioritare tematice prevăzute la articolul 2 alineatul (2), inclusiv a obiectivelor prevăzute de Pactul verde european, statutul condițiilor favorabile și al acțiunilor prevăzute la articolul 3 și progresele înregistrate în ceea ce privește monitorizarea și evaluarea schimbării sistemice; evaluarea la jumătatea perioadei se bazează pe cea mai recentă evaluare menționată la articolul 4 alineatul (1), precum și pe rezultatul unei consultări publice. Evaluarea la jumătatea perioadei prezintă recomandările și măsurile corective necesare pentru realizarea obiectivelor prioritare ale PAM 8, până la încheierea acestui program. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

-1.
     
  Până la 31 martie 2024, Comisia efectuează o evaluare la jumătatea perioadei a PAM 8 și o transmite Parlamentului European și Consiliului. Evaluarea la jumătatea perioadei prezintă progresele realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor prioritare tematice prevăzute la articolul 2 alineatul (2), inclusiv a obiectivelor prevăzute de Pactul verde european, statutul condițiilor favorabile și al acțiunilor prevăzute la articolul 3 și progresele înregistrate în ceea ce privește monitorizarea și evaluarea schimbării sistemice; evaluarea la jumătatea perioadei se bazează pe cea mai recentă evaluare menționată la articolul 4 alineatul (1), precum și pe rezultatul unei consultări publice. Evaluarea la jumătatea perioadei prezintă recomandările și măsurile corective necesare pentru realizarea obiectivelor prioritare ale PAM 8, până la încheierea acestui program.

Amendamentul 119

Amendamentul 119

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 5 – paragraful - 1 a (nou)

Articolul 5 – paragraful - 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  Pornind de la progresele înregistrate în evaluarea la jumătatea perioadei menționată la alineatul (-1), de la alte evoluții politice relevante și de la raportul AEM intitulat „European environment – state and outlook” (Mediul european – starea și perspectiva), viitoarea Comisie care se va forma după alegerile pentru Parlamentul European din 2024 prezintă Parlamentului European și Consiliului, în primele 100 de zile de mandat, o listă și un calendar al acțiunilor legislative și nelegislative pe care intenționează să le întreprindă în cursul mandatului său pentru a asigura îndeplinirea integrală, până în 2030 și, respectiv, 2050, a obiectivelor prioritare ale PAM 8. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

-1a.
     
  Pornind de la progresele înregistrate în evaluarea la jumătatea perioadei menționată la alineatul (-1), de la alte evoluții politice relevante și de la raportul AEM intitulat „European environment – state and outlook” (Mediul european – starea și perspectiva), viitoarea Comisie care se va forma după alegerile pentru Parlamentul European din 2024 prezintă Parlamentului European și Consiliului, în primele 100 de zile de mandat, o listă și un calendar al acțiunilor legislative și nelegislative pe care intenționează să le întreprindă în cursul mandatului său pentru a asigura îndeplinirea integrală, până în 2030 și, respectiv, 2050, a obiectivelor prioritare ale PAM 8.

Amendamentul 120

Amendamentul 120

Propunere de decizie

Propunere de decizie

Articolul 5 – alineatul 1

Articolul 5 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Până la 31 martie 2029, Comisia realizează o evaluare a PAM 8. Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cuprinzând constatările
  principale ale
  acestei evaluări, însoțit, dacă
  Comisia consideră adecvat
  , de o propunere legislativă pentru următorul program de acțiune pentru mediu. | Până la 31 martie 2029, Comisia realizează o evaluare a PAM 8. Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cuprinzând constatările acestei evaluări, însoțit, dacă
  este cazul
  , de o propunere legislativă pentru următorul program de acțiune pentru mediu
  ; raportul este prezentat suficient de repede pentru a garanta că PAM 9 poate intra în vigoare până la 1 ianuarie 2031, evitând astfel o pauză între PAM 8 și PAM 9
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Până la 31 martie 2029, Comisia realizează o evaluare a PAM 8. Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cuprinzând constatările
  principale ale
  acestei evaluări, însoțit, dacă
  Comisia consideră adecvat
  , de o propunere legislativă pentru următorul program de acțiune pentru mediu.

principale ale

Comisia consideră adecvat

Până la 31 martie 2029, Comisia realizează o evaluare a PAM 8. Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport cuprinzând constatările acestei evaluări, însoțit, dacă
  este cazul
  , de o propunere legislativă pentru următorul program de acțiune pentru mediu
  ; raportul este prezentat suficient de repede pentru a garanta că PAM 9 poate intra în vigoare până la 1 ianuarie 2031, evitând astfel o pauză între PAM 8 și PAM 9
  .

este cazul

; raportul este prezentat suficient de repede pentru a garanta că PAM 9 poate intra în vigoare până la 1 ianuarie 2031, evitând astfel o pauză între PAM 8 și PAM 9

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în temeiul articolului 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A9-0203/2021).

1

(24)  COM(2019)0233.

24

(24)  COM(2019)0233.

24

(25)  COM(2019)0640.

25

(26)  COM(2020)0080.

26

(25)  COM(2019)0640.

25

(26)  COM(2020)0080.

26

(1a)  
  Atelierul IPBES privind diversitatea și pandemiile – rezumat, 2020.

1a

Atelierul IPBES privind diversitatea și pandemiile – rezumat, 2020.

(1a)  

  JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

1a

JO L 282, 19.10.2016, p. 4.

(1a)  
  Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13)

1a

Regulamentul (UE) 2020/852 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2020 privind instituirea unui cadru care să faciliteze investițiile durabile și de modificare a Regulamentului (UE) 2019/2088 (JO L 198, 22.6.2020, p. 13)

(1a)  
  Documentul de lucru SDD nr. 102 din 18 septembrie 2019„The Economy of Well-being – Creating opportunities for people’s well-being and economic growth” (Economia bunăstării – Crearea de oportunități pentru bunăstarea oamenilor și pentru creșterea economică)

1a

Documentul de lucru SDD nr. 102 din 18 septembrie 2019„The Economy of Well-being – Creating opportunities for people’s well-being and economic growth” (Economia bunăstării – Crearea de oportunități pentru bunăstarea oamenilor și pentru creșterea economică)

(1a)  
  Raportul final al OCDE (2020), „A comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance” (O prezentare generală cuprinzătoare a finanțării globale a biodiversității)

1a

Raportul final al OCDE (2020), „A comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance” (O prezentare generală cuprinzătoare a finanțării globale a biodiversității)

(1a)  
  Raportul AEM nr. 1/2021 „Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction” (Soluțiile bazate pe natură în Europa: politici, cunoștințe și practici pentru adaptarea la schimbările climatice și reducerea riscului de dezastre)

1a

Raportul AEM nr. 1/2021 „Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction” (Soluțiile bazate pe natură în Europa: politici, cunoștințe și practici pentru adaptarea la schimbările climatice și reducerea riscului de dezastre)

(1a)  
  Hotărârea Curții de Justiție din 4 septembrie 2018, ClientEarth/Comisia, C-57/16, ECLI:EU:C:2018:660.

1a

Hotărârea Curții de Justiție din 4 septembrie 2018, ClientEarth/Comisia, C-57/16, ECLI:EU:C:2018:660.

(27)  A se vedea, de exemplu https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/ro/pdf.

27

(28)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

28

(29)  A se vedea, de exemplu, Cadrul OECD privind bunăstarea, Cadrul OECD pentru măsuri de politică privind creșterea favorabilă incluziunii, Inițiativa pentru creșterea calității vieții și Inițiativa privind noile abordări ale provocărilor economice.

29

(27)  A se vedea, de exemplu https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/ro/pdf.

27

(28)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

28

(29)  A se vedea, de exemplu, Cadrul OECD privind bunăstarea, Cadrul OECD pentru măsuri de politică privind creșterea favorabilă incluziunii, Inițiativa pentru creșterea calității vieții și Inițiativa privind noile abordări ale provocărilor economice.

29

(30)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice, JO L 328, 21.12.2018, p. 1
  -77

  .

30

-77

(31)  COM(2020)0493.

31

(30)  Regulamentul (UE) 2018/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2018 privind guvernanța uniunii energetice și a acțiunilor climatice (JO L 328, 21.12.2018, p. 1).

30

(31)  COM(2020)0493.

31

(32)  COM(2020)0080.

32

(32)  COM(2020)0080.

32

(1a)  
  Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal (JO L 328, 6.12.2008, p. 28).

1a

Directiva 2008/99/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 19 noiembrie 2008 privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal (JO L 328, 6.12.2008, p. 28).

(35)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf.

35

(35)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf.

35

---

| 1.3.2022 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 99/362 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 99/362

---

P9_TA(2021)0354

Componența numerică a comisiilor speciale și a comisiei de anchetă

Decizia Parlamentului European din 8 iulie 2021 privind componența numerică a comisiilor speciale și a comisiei de anchetă (2021/2802(RSO))

(2022/C 99/45)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Conferinței președinților, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Conferinței președinților,

| — | având în vedere decizia sa din 18 iunie 2020 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru lupta împotriva cancerului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 18 iunie 2020 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru lupta împotriva cancerului (1),

| — | având în vedere decizia sa din 18 iunie 2020 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 18 iunie 2020 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea (2),

| — | având în vedere decizia sa din 18 iunie 2020 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru inteligența artificială în era digitală (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 18 iunie 2020 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei speciale pentru inteligența artificială în era digitală (3),

| — | având în vedere decizia sa din 19 iunie 2020 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei de anchetă pentru examinarea presupuselor încălcări și cazuri de administrare defectuoasă în aplicarea dreptului Uniunii în ceea ce privește protecția animalelor în timpul transportului în interiorul și în afara Uniunii (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 19 iunie 2020 privind constituirea și stabilirea responsabilităților, a componenței numerice și a duratei mandatului Comisiei de anchetă pentru examinarea presupuselor încălcări și cazuri de administrare defectuoasă în aplicarea dreptului Uniunii în ceea ce privește protecția animalelor în timpul transportului în interiorul și în afara Uniunii (4),

| — | având în vedere articolele 207 și 208 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 207 și 208 din Regulamentul său de procedură,

| 1. | decide următoarea componență numerică a comisiilor speciale și a comisiei de anchetă:






  — | Comisia specială pentru lupta împotriva cancerului: 34 de membri |
| --- | --- | --- |

1.

—

Comisia specială pentru lupta împotriva cancerului: 34 de membri

| — | Comisia specială privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea: 34 de membri |
| --- | --- |

—

Comisia specială privind ingerințele externe în toate procesele democratice din cadrul Uniunii Europene, inclusiv privind dezinformarea: 34 de membri

| — | Comisia specială pentru inteligența artificială în era digitală: 34 de membri |
| --- | --- |

—

Comisia specială pentru inteligența artificială în era digitală: 34 de membri

| — | Comisia de anchetă privind protecția animalelor în timpul transportului în interiorul și în afara Uniunii: 31 de membri |
| --- | --- |

—

Comisia de anchetă privind protecția animalelor în timpul transportului în interiorul și în afara Uniunii: 31 de membri

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie, spre informare, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0160.

(2)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0161.

(3)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0162.

(4)  Texte adoptate, P9_TA(2020)0163.

---