# Den Europæiske Unions C 99/1. m

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 99 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang1. marts 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 99

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang1. marts 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 5. til den 8. juli 2021VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2021-2022Mødeperioden fra den 5. til den 8. juli 2021VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 7. juli 2021 |
| 2022/C 99/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om jernbanesikkerhed og -signaler: Vurdering af status for udbygningen af ERTMS (European Rail Traffic Management System) (2019/2191(INI)) | 2 |
| 2022/C 99/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om handelsrelaterede aspekter og følger af covid-19 (2020/2117(INI)) | 10 |
| 2022/C 99/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2020 (2020/2124(INI)) | 21 |
| 2022/C 99/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om kontrol med Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2019 (2020/2245(INI)) | 34 |
| 2022/C 99/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-81419-2, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073421/01 — 2021/2759(RSP)) | 45 |
| 2022/C 99/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-81419-2 × DAS–44406–6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073422/01 — 2021/2760(RSP)) | 52 |
| 2022/C 99/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × MIR162 × MON810 × NK603-majs og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af begivenhederne 1507, MIR162, MON810 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073423/01 — 2021/2765(RSP)) | 59 |
| 2022/C 99/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt 11-majs (SYN-BTØ11-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073424/01 — 2021/2761(RSP)) | 66 |
| 2022/C 99/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsrapport 2019 (2020/2246(INI)) | 73 |
| 2022/C 99/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om havvindmølleparkers og andre vedvarende energisystemers indvirkning på fiskerisektoren (2019/2158(INI)) | 88 |
| 2022/C 99/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om borgerdialog og borgernes deltagelse i EU's beslutningstagning (2020/2201(INI)) | 96 |
| 2022/C 99/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om samarbejde mellem EU og NATO inden for rammerne af de transatlantiske forbindelser (2020/2257(INI)) | 105 |
| 2022/C 99/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om det gamle kontinents tiltagende aldring — muligheder og udfordringer i forbindelse med aldringspolitik efter 2020 (2020/2008(INI)) | 122 |
| | Torsdag den 8. juli 2021 |
| 2022/C 99/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om udarbejdelse af retningslinjer for anvendelsen af den generelle konditionalitetsordning for beskyttelse af Unionens budget (2021/2071(INI)) | 146 |
| 2022/C 99/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner (EU's Magnitskij-lov) (2021/2563(RSP)) | 152 |
| 2022/C 99/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om årlig rapport om, hvordan Schengenområdet fungerer (2019/2196(INI)) | 158 |
| 2022/C 99/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om et nyt EFR for forskning og innovation (2021/2524(RSP)) | 167 |
| 2022/C 99/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om sagen om Ahmadreza Djalali i Iran (2021/2785(RSP)) | 175 |
| 2022/C 99/19 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om Hongkong, navnlig sagen om Apple Daily (2021/2786(RSP)) | 178 |
| 2022/C 99/20 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om dødsstraf i Saudi-Arabien, navnlig sagerne om Mustafa Hashem al-Darwish og Abdullah al-Howaiti (2021/2787(RSP)) | 185 |
| 2022/C 99/21 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om revision af de makroøkonomiske lovgivningsrammer for en bedre indvirkning på Europas realøkonomi og større gennemsigtighed i beslutningstagningen og den demokratiske ansvarlighed (2020/2075(INI)) | 191 |
| 2022/C 99/22 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om situationen i Nicaragua (2021/2777(RSP)) | 204 |
| 2022/C 99/23 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om undertrykkelsen af oppositionen i Tyrkiet, navnlig Folkets Demokratiske Parti (HDP) (2021/2788(RSP)) | 209 |
| 2022/C 99/24 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om etablering af beskyttede havområder i Antarktis og bevarelse af biodiversiteten i Det Sydlige Ishav (2021/2757(RSP)) | 214 |
| 2022/C 99/25 | Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om tilsidesættelse af EU-retten og LGBTIQ-borgeres rettigheder i Ungarn som følge af de lovændringer, der er vedtaget i det ungarske parlament (2021/2780(RSP)) | 218 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 7. juli 2021

2022/C 99/01

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om jernbanesikkerhed og -signaler: Vurdering af status for udbygningen af ERTMS (European Rail Traffic Management System) (2019/2191(INI))

2

2022/C 99/02

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om handelsrelaterede aspekter og følger af covid-19 (2020/2117(INI))

10

2022/C 99/03

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2020 (2020/2124(INI))

21

2022/C 99/04

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om kontrol med Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2019 (2020/2245(INI))

34

2022/C 99/05

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-81419-2, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073421/01 — 2021/2759(RSP))

45

2022/C 99/06

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-81419-2 × DAS–44406–6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073422/01 — 2021/2760(RSP))

52

2022/C 99/07

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × MIR162 × MON810 × NK603-majs og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af begivenhederne 1507, MIR162, MON810 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073423/01 — 2021/2765(RSP))

59

2022/C 99/08

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt 11-majs (SYN-BTØ11-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073424/01 — 2021/2761(RSP))

66

2022/C 99/09

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsrapport 2019 (2020/2246(INI))

73

2022/C 99/10

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om havvindmølleparkers og andre vedvarende energisystemers indvirkning på fiskerisektoren (2019/2158(INI))

88

2022/C 99/11

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om borgerdialog og borgernes deltagelse i EU's beslutningstagning (2020/2201(INI))

96

2022/C 99/12

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om samarbejde mellem EU og NATO inden for rammerne af de transatlantiske forbindelser (2020/2257(INI))

105

2022/C 99/13

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om det gamle kontinents tiltagende aldring — muligheder og udfordringer i forbindelse med aldringspolitik efter 2020 (2020/2008(INI))

122

Torsdag den 8. juli 2021

2022/C 99/14

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om udarbejdelse af retningslinjer for anvendelsen af den generelle konditionalitetsordning for beskyttelse af Unionens budget (2021/2071(INI))

146

2022/C 99/15

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner (EU's Magnitskij-lov) (2021/2563(RSP))

152

2022/C 99/16

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om årlig rapport om, hvordan Schengenområdet fungerer (2019/2196(INI))

158

2022/C 99/17

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om et nyt EFR for forskning og innovation (2021/2524(RSP))

167

2022/C 99/18

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om sagen om Ahmadreza Djalali i Iran (2021/2785(RSP))

175

2022/C 99/19

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om Hongkong, navnlig sagen om Apple Daily (2021/2786(RSP))

178

2022/C 99/20

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om dødsstraf i Saudi-Arabien, navnlig sagerne om Mustafa Hashem al-Darwish og Abdullah al-Howaiti (2021/2787(RSP))

185

2022/C 99/21

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om revision af de makroøkonomiske lovgivningsrammer for en bedre indvirkning på Europas realøkonomi og større gennemsigtighed i beslutningstagningen og den demokratiske ansvarlighed (2020/2075(INI))

191

2022/C 99/22

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om situationen i Nicaragua (2021/2777(RSP))

204

2022/C 99/23

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om undertrykkelsen af oppositionen i Tyrkiet, navnlig Folkets Demokratiske Parti (HDP) (2021/2788(RSP))

209

2022/C 99/24

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om etablering af beskyttede havområder i Antarktis og bevarelse af biodiversiteten i Det Sydlige Ishav (2021/2757(RSP))

214

2022/C 99/25

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om tilsidesættelse af EU-retten og LGBTIQ-borgeres rettigheder i Ungarn som følge af de lovændringer, der er vedtaget i det ungarske parlament (2021/2780(RSP))

218

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Onsdag den 7. juli 2021 |
| 2022/C 99/26 | Europa-Parlamentets afgørelse af 7. juli 2021 om ændringer til Parlamentets forretningsorden, der vedrører artikel 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230, 235 og bilag V og tilføjelse af en ny artikel 106a (2021/2048(REG)) | 226 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 7. juli 2021

2022/C 99/26

Europa-Parlamentets afgørelse af 7. juli 2021 om ændringer til Parlamentets forretningsorden, der vedrører artikel 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230, 235 og bilag V og tilføjelse af en ny artikel 106a (2021/2048(REG))

226

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 6. juli 2021 |
| 2022/C 99/27 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forenkling af foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T) (10537/1/2020– C9-0215/2021 — 2018/0138(COD)) | 234 |
| 2022/C 99/28 | P9_TA(2021)0319Anvendelse af teknologier til behandling af data med henblik på bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn online (midlertidig undtagelse fra direktiv 2002/58/EF) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF for så vidt angår udbydere af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenesters anvendelse af teknologier til behandling af personoplysninger og andre data med henblik på bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn online (COM(2020)0568 — C9-0288/2020 — 2020/0259(COD))P9_TC1-COD(2020)0259Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 6. juli 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om en midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i direktiv 2002/58/EF, for så vidt angår den anvendelse af teknologier til behandling af personoplysninger og andre data, der foretages af udbydere af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester med det formål at bekæmpe seksuelt misbrug af børn online | 235 |
| 2022/C 99/29 | P9_TA(2021)0320Anerkendelse af tredjelandscertifikater for sejlads på indre vandveje ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv (EU) 2017/2397 for så vidt angår overgangsforanstaltninger for anerkendelse af tredjelandscertifikater (COM(2021)0071 — C9-0026/2021 — 2021/0039(COD))P9_TC1-COD(2021)0039Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 6. juli 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/... om ændring af direktiv (EU) 2017/2397, for så vidt angår overgangsforanstaltninger for anerkendelse af tredjelandscertifikater | 236 |
| 2022/C 99/30 | Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3 til det almindelige budget for 2021 — Opførelse af overskuddet fra regnskabsåret 2020 (09904/2021 — C9-0232/2021 — 2021/0102(BUD)) | 237 |
| 2022/C 99/31 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om udkast til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (09827/2021 — C9-0243/2021 — 2020/0112(APP)) | 239 |
| 2022/C 99/32 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af en protokol til aftalen om lejlighedsvis international personbefordring med bus (Interbusaftalen) vedrørende regelmæssig og speciel regelmæssig international personbefordring med bus (11441/2020 — C9-0027/2021 — 2020/0258(NLE)) | 240 |
| 2022/C 99/33 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Intern Sikkerhed (06488/1/2021 — C9-0227/2021 — 2018/0250(COD)) | 241 |
| 2022/C 99/34 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om ændring af forordning (EU) 2017/1004 (06975/3/2021 — C9-0224/2021 — 2018/0210(COD)) | 242 |
| 2022/C 99/35 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (06486/2/2021 — C9-0225/2021 — 2018/0248(COD)) | 244 |
| | Onsdag den 7. juli 2021 |
| 2022/C 99/36 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår tildeling af gennemførelsesbeføjelser til Kommissionen for at fastsætte betydningen de termer, der anvendes i visse bestemmelser i direktivet (COM(2020)0749 — C9-0002/2021 — 2020/0331(CNS)) | 245 |
| 2022/C 99/37 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014 (06115/2/2021 — C9-0214/2021 — 2018/0228(COD)) | 246 |
| 2022/C 99/38 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2003/76/EF om fastsættelse af de nødvendige bestemmelser til gennemførelse af den protokol, der er knyttet til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden (09399/2021 — C9-0242/2021 — 2020/0142(APP)) | 247 |
| 2022/C 99/39 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2003/77/EF om fastsættelse af de flerårige finansielle retningslinjer for forvaltningen af aktiverne i EKSF under afvikling og, når afviklingen er afsluttet, af Kul- og Stålforskningsfondens aktiver (COM(2020)0321 — C9-0216/2020 — 2020/0143(NLE)) | 248 |
| 2022/C 99/40 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008, (EF) nr. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 og (EU) 2019/1896 og om ophævelse af Rådets afgørelse 2004/512/EF og 2008/633/RIA, med henblik på reform af visuminformationssystemet (05950/1/2021 — C9-0198/2021 — 2018/0152A(COD)) | 249 |
| 2022/C 99/41 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818 for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på visuminformationssystemet (05951/1/2021 — C9-0199/2021 — 2018/0152B(COD)) | 250 |
| 2022/C 99/42 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning (06487/2/2021 — C9-0226/2021 — 2018/0249(COD)) | 251 |
| | Torsdag den 8. juli 2021 |
| 2022/C 99/43 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 8. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om styrkelse af Det Europæiske Lægemiddelagenturs rolle i forbindelse med kriseberedskab og krisestyring med hensyn til lægemidler og medicinsk udstyr (COM(2020)0725) — C9-0365/2020 — 2020/0321(COD)) | 252 |
| 2022/C 99/44 | Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 8. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 (COM(2020)0652 — C9-0329/2020 — 2020/0300(COD)) | 313 |
| 2022/C 99/45 | Europa-Parlamentets afgørelse af 8. juli 2021 om de særlige udvalgs og undersøgelsesudvalgets talmæssige sammensætning (2021/2802(RSO)) | 362 |

III   Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 6. juli 2021

2022/C 99/27

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forenkling af foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T) (10537/1/2020– C9-0215/2021 — 2018/0138(COD))

234

2022/C 99/28

P9_TA(2021)0319Anvendelse af teknologier til behandling af data med henblik på bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn online (midlertidig undtagelse fra direktiv 2002/58/EF) ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF for så vidt angår udbydere af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenesters anvendelse af teknologier til behandling af personoplysninger og andre data med henblik på bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn online (COM(2020)0568 — C9-0288/2020 — 2020/0259(COD))P9_TC1-COD(2020)0259Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 6. juli 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om en midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i direktiv 2002/58/EF, for så vidt angår den anvendelse af teknologier til behandling af personoplysninger og andre data, der foretages af udbydere af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester med det formål at bekæmpe seksuelt misbrug af børn online

235

2022/C 99/29

P9_TA(2021)0320Anerkendelse af tredjelandscertifikater for sejlads på indre vandveje ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv (EU) 2017/2397 for så vidt angår overgangsforanstaltninger for anerkendelse af tredjelandscertifikater (COM(2021)0071 — C9-0026/2021 — 2021/0039(COD))P9_TC1-COD(2021)0039Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 6. juli 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/... om ændring af direktiv (EU) 2017/2397, for så vidt angår overgangsforanstaltninger for anerkendelse af tredjelandscertifikater

236

2022/C 99/30

Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3 til det almindelige budget for 2021 — Opførelse af overskuddet fra regnskabsåret 2020 (09904/2021 — C9-0232/2021 — 2021/0102(BUD))

237

2022/C 99/31

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om udkast til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (09827/2021 — C9-0243/2021 — 2020/0112(APP))

239

2022/C 99/32

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af en protokol til aftalen om lejlighedsvis international personbefordring med bus (Interbusaftalen) vedrørende regelmæssig og speciel regelmæssig international personbefordring med bus (11441/2020 — C9-0027/2021 — 2020/0258(NLE))

240

2022/C 99/33

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Intern Sikkerhed (06488/1/2021 — C9-0227/2021 — 2018/0250(COD))

241

2022/C 99/34

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om ændring af forordning (EU) 2017/1004 (06975/3/2021 — C9-0224/2021 — 2018/0210(COD))

242

2022/C 99/35

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (06486/2/2021 — C9-0225/2021 — 2018/0248(COD))

244

Onsdag den 7. juli 2021

2022/C 99/36

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår tildeling af gennemførelsesbeføjelser til Kommissionen for at fastsætte betydningen de termer, der anvendes i visse bestemmelser i direktivet (COM(2020)0749 — C9-0002/2021 — 2020/0331(CNS))

245

2022/C 99/37

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014 (06115/2/2021 — C9-0214/2021 — 2018/0228(COD))

246

2022/C 99/38

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2003/76/EF om fastsættelse af de nødvendige bestemmelser til gennemførelse af den protokol, der er knyttet til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden (09399/2021 — C9-0242/2021 — 2020/0142(APP))

247

2022/C 99/39

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2003/77/EF om fastsættelse af de flerårige finansielle retningslinjer for forvaltningen af aktiverne i EKSF under afvikling og, når afviklingen er afsluttet, af Kul- og Stålforskningsfondens aktiver (COM(2020)0321 — C9-0216/2020 — 2020/0143(NLE))

248

2022/C 99/40

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008, (EF) nr. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 og (EU) 2019/1896 og om ophævelse af Rådets afgørelse 2004/512/EF og 2008/633/RIA, med henblik på reform af visuminformationssystemet (05950/1/2021 — C9-0198/2021 — 2018/0152A(COD))

249

2022/C 99/41

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818 for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på visuminformationssystemet (05951/1/2021 — C9-0199/2021 — 2018/0152B(COD))

250

2022/C 99/42

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning (06487/2/2021 — C9-0226/2021 — 2018/0249(COD))

251

Torsdag den 8. juli 2021

2022/C 99/43

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 8. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om styrkelse af Det Europæiske Lægemiddelagenturs rolle i forbindelse med kriseberedskab og krisestyring med hensyn til lægemidler og medicinsk udstyr (COM(2020)0725) — C9-0365/2020 — 2020/0321(COD))

252

2022/C 99/44

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 8. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 (COM(2020)0652 — C9-0329/2020 — 2020/0300(COD))

313

2022/C 99/45

Europa-Parlamentets afgørelse af 8. juli 2021 om de særlige udvalgs og undersøgelsesudvalgets talmæssige sammensætning (2021/2802(RSO))

362

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

1.3.2022

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2021-2022

Mødeperioden fra den 5. til den 8. juli 2021

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 7. juli 2021

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/2

---

P9_TA(2021)0327

Jernbanesikkerhed og -signaler: Vurdering af status for udbygningen af ERTMS

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om jernbanesikkerhed og -signaler: Vurdering af status for udbygningen af ERTMS (European Rail Traffic Management System) (2019/2191(INI))

(2022/C 99/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 af 11. maj 2016 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/797 af 11. maj 2016 om interoperabilitet i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU, særlig artikel 47, stk. 2 (2) (TEN-T-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1315/2013 af 11. december 2013 om Unionens retningslinjer for udvikling af det transeuropæiske transportnet og om ophævelse af afgørelse nr. 661/2010/EU, særlig artikel 47, stk. 2 (2) (TEN-T-forordningen),

| — | der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/6 af 5. januar 2017 om den europæiske udbygningsplan for ERTMS (European Rail Traffic Management System) (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/6 af 5. januar 2017 om den europæiske udbygningsplan for ERTMS (European Rail Traffic Management System) (3),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning af 3. oktober 2017 med titlen »Et fælles europæisk jernbanetrafikstyringssystem: Vil det politiske mål nogensinde blive til virkelighed?«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning af 3. oktober 2017 med titlen »Et fælles europæisk jernbanetrafikstyringssystem: Vil det politiske mål nogensinde blive til virkelighed?«,

| — | der henviser til den europæiske grønne pagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske grønne pagt,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2020 med titlen »Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet — en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden« (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 9. december 2020 med titlen »Strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet — en europæisk transportsektor, der er klar til fremtiden« (COM(2020)0789),

| — | der henviser til Kommissionens syvende overvågningsrapport af 13. januar 2021 om udviklingen på jernbanemarkedet i henhold til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2012/34/EU, artikel 15, stk. 4 (COM(2021)0005), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens syvende overvågningsrapport af 13. januar 2021 om udviklingen på jernbanemarkedet i henhold til Europa-Parlamentet og Rådets direktiv 2012/34/EU, artikel 15, stk. 4 (COM(2021)0005),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2020/2228 af 23. december 2020 om et europæisk år for jernbanetransport (2021) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2020/2228 af 23. december 2020 om et europæisk år for jernbanetransport (2021) (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2016 om den europæiske jernbaneindustris konkurrenceevne (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 9. juni 2016 om den europæiske jernbaneindustris konkurrenceevne (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0181/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0181/2021),

| A. | der henviser til, at det europæiske jernbanetrafikstyringssystem (ERTMS) er EU's europæiske standard for automatisk togbeskyttelse, der skaber et interoperabelt jernbanesystem i Europa; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det europæiske jernbanetrafikstyringssystem (ERTMS) er EU's europæiske standard for automatisk togbeskyttelse, der skaber et interoperabelt jernbanesystem i Europa;

| B. | der henviser til, at Kommissionen og de europæiske jernbanefabrikanter, infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder undertegnede fire aftalememoranda om samarbejdet om udbygning af ERTMS, hvoraf det sidste var i september 2016; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen og de europæiske jernbanefabrikanter, infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder undertegnede fire aftalememoranda om samarbejdet om udbygning af ERTMS, hvoraf det sidste var i september 2016;

| C. | der henviser til, at der er taget vigtige lovgivningsmæssige skridt, herunder vedtagelsen i juni 2016 af den fjerde jernbanepakke, som regulerer jernbaneforvaltningsspørgsmål og styrker Det Europæiske Jernbaneagenturs (agenturets) rolle som systemmyndighed for ERTMS, samt revisionen af de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI'er) for de faste og mobile togkontrol- og kommunikationsdelsystemer, der blev vedtaget ved Kommissionens forordning (EU) 2016/919 (6), og som giver det europæiske togkontrolsystem (ETCS) Baseline 3, anden udgave og GSM-R (det globale mobilkommunikationssystem for jernbaner) Baseline 1-specifikationerne en juridisk status; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der er taget vigtige lovgivningsmæssige skridt, herunder vedtagelsen i juni 2016 af den fjerde jernbanepakke, som regulerer jernbaneforvaltningsspørgsmål og styrker Det Europæiske Jernbaneagenturs (agenturets) rolle som systemmyndighed for ERTMS, samt revisionen af de tekniske specifikationer for interoperabilitet (TSI'er) for de faste og mobile togkontrol- og kommunikationsdelsystemer, der blev vedtaget ved Kommissionens forordning (EU) 2016/919 (6), og som giver det europæiske togkontrolsystem (ETCS) Baseline 3, anden udgave og GSM-R (det globale mobilkommunikationssystem for jernbaner) Baseline 1-specifikationerne en juridisk status;

| D. | der henviser til, at der den 5. januar 2017 blev vedtaget en ny europæisk ERTMS-udbygningsplan (EDP) (7), som fastlægger tidsplanen for indførelsen af ERTMS på hovednetkorridorer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der den 5. januar 2017 blev vedtaget en ny europæisk ERTMS-udbygningsplan (EDP) (7), som fastlægger tidsplanen for indførelsen af ERTMS på hovednetkorridorer;

| E. | der henviser til, at et fuldt udbygget ERTMS vil gøre det muligt at øge trafikkapaciteten med op til 30 % på den eksisterende jernbaneinfrastruktur; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at et fuldt udbygget ERTMS vil gøre det muligt at øge trafikkapaciteten med op til 30 % på den eksisterende jernbaneinfrastruktur;

| F. | der henviser til, at Kommissionen også har offentliggjort en ERTMS-handlingsplan (8), der identificerer foranstaltninger til at fjerne hindringer for ERTMS-gennemførelse og interoperabilitet, og som sigter mod et mål om at omdanne cirka en tredjedel af hovednetkorridorerne inden 2023; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Kommissionen også har offentliggjort en ERTMS-handlingsplan (8), der identificerer foranstaltninger til at fjerne hindringer for ERTMS-gennemførelse og interoperabilitet, og som sigter mod et mål om at omdanne cirka en tredjedel af hovednetkorridorerne inden 2023;

| G. | der henviser til, at EU-budgettet mellem 2014 og 2020 støttede udbygningen af ERTMS med et anslået samlet budget på 2,7 mia. EUR, hvoraf 850 mio. EUR kom fra Connecting Europe-faciliteten (CEF) (9), og 1,9 mia. EUR kom fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden) i de støtteberettigede regioner; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU-budgettet mellem 2014 og 2020 støttede udbygningen af ERTMS med et anslået samlet budget på 2,7 mia. EUR, hvoraf 850 mio. EUR kom fra Connecting Europe-faciliteten (CEF) (9), og 1,9 mia. EUR kom fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU) og Samhørighedsfonden) i de støtteberettigede regioner;

| H. | der henviser til, at udbygningen af ERTMS skal omfatte demontering af klasse B-systeminstallationer af de faste ETCS-komponenter sammen med en omfattende eftermontering af rullende materiel med ERTMS-interoperable delsystemer i togene; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at udbygningen af ERTMS skal omfatte demontering af klasse B-systeminstallationer af de faste ETCS-komponenter sammen med en omfattende eftermontering af rullende materiel med ERTMS-interoperable delsystemer i togene;

| I. | der henviser til, at der ikke er nogen retlig forpligtelse for medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at sikre, at jernbanevirksomheder investerer i ERTMS; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der ikke er nogen retlig forpligtelse for medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at sikre, at jernbanevirksomheder investerer i ERTMS;

| J. | der henviser til, at Revisionsretten har advaret om, at den fulde udbygning af hovednettet med ERTMS i øjeblikket er langt bagud i forhold til tidsplanen og ikke vil være afsluttet inden fristen i 2030, idet den nævner manglende koordinering mellem medlemsstaterne som en af hovedårsagerne til denne forsinkelse; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Revisionsretten har advaret om, at den fulde udbygning af hovednettet med ERTMS i øjeblikket er langt bagud i forhold til tidsplanen og ikke vil være afsluttet inden fristen i 2030, idet den nævner manglende koordinering mellem medlemsstaterne som en af hovedårsagerne til denne forsinkelse;

| K. | der henviser til, at 80 blev dræbt og andre 144 såret ved Alvia-togulykken i Santiago de Compostela den 24. juli 2013; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at 80 blev dræbt og andre 144 såret ved Alvia-togulykken i Santiago de Compostela den 24. juli 2013;

| L. | der henviser til, at ERTMS i henhold til EU's klimasporingsmetode for EU's udgifter i den nye programmeringsperiode tegner sig for 40 % af bidraget til klima- og miljømålene, og til, at 30 % af udgifterne under samhørighedsfondene og InvestEU, 37 % under genopretnings- og resiliensfaciliteten (RRF) (10) og 60 % under CEF skal afsættes til foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ERTMS i henhold til EU's klimasporingsmetode for EU's udgifter i den nye programmeringsperiode tegner sig for 40 % af bidraget til klima- og miljømålene, og til, at 30 % af udgifterne under samhørighedsfondene og InvestEU, 37 % under genopretnings- og resiliensfaciliteten (RRF) (10) og 60 % under CEF skal afsættes til foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer;

| M. | der henviser til, at RRF fastslår, at 20 % af investeringerne bør være digitalt orienterede, og at 100 % af investeringerne i ERTMS ifølge dens metode til digital mærkning, der er fastsat i bilag VII til RRF-forordningen, er digitale; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at RRF fastslår, at 20 % af investeringerne bør være digitalt orienterede, og at 100 % af investeringerne i ERTMS ifølge dens metode til digital mærkning, der er fastsat i bilag VII til RRF-forordningen, er digitale;

1.

understreger, at jernbanetransport er den mest bæredygtige og energieffektive transportform til befordring af mange mennesker og af store mængder gods, men at den endnu ikke har nået sit fulde potentiale på trods af den positive udvikling i sektoren, såsom en konstant stigning i antallet af togpassagerer og jernbanegodstransportens omfang, selv om denne har været ujævn i de seneste år;

2.

påpeger, at den europæiske grønne pagt opfordrer til en væsentlig transportomlægning til jernbanetransport, og at den nye strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet fastsætter milepæle i form af en fordobling af højhastighedsjernbanetrafikken inden 2030 og af jernbanegodstransporten inden 2050, hvilket kræver en forøgelse af jernbanetransportkapaciteten, som ikke kan opnås uden en storstilet fremskyndelse af udrulningen af ERTMS i hele EU;

3.

understreger, at et af hovedformålene med EU's jernbanekoordinering er at styrke hovednettets robusthed og øge andelen af gods- og passagertransport med jernbane;

4.

minder om, at ERTMS blev lanceret i 1990'erne, og at målet med det er at garantere jernbanetrafikkens sikkerhed, at fremme interoperabilitet mellem de nationale jernbanenet og den grænseoverskridende jernbanetransport, at reducere omkostningerne ved indkøb og vedligeholdelse af signalsystemerne samt at øge infrastrukturens kapacitet og jernbanetransportsystemets pålidelighed;

5.

understreger, at et fuldt udbygget ERTMS vil bidrage til at skabe et fælles europæisk jernbaneområde, er afgørende for at gøre den europæiske jernbanesektor klar til den digitale tidsalder, vil øge jernbanetransportens rentabilitet, vil gøre det muligt at øge en stræknings driftstæthed og er en forudsætning for, at jernbanen endelig kan blive konkurrencedygtig i forhold til andre transportformer; glæder sig derfor over, at den nye strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet bekræfter, at ERTMS bør være en nøgleprioritet med henblik på at skabe et virkelig intelligent og effektivt transportsystem ved at nå mål såsom tilstrækkelig kapacitetstildeling og trafikstyring for såvel passager- som godstrafik;

6.

understreger, at ERTMS er blevet en global standard for togkontrol og -kommunikation og er blevet indført i næsten 50 lande rundt om i verden, hvilket giver fremragende muligheder for øgede forretningsaktiviteter med høj merværdi, for at skabe mere ekspertise i Europa og for udbredelse i tredjelande; opfordrer til, at der oprettes et standardiseret EU-trafikstyringssystem, og mener, at der hurtigt må udvikles en europæisk standard, inden der pålægges EU en global standard for jernbanetrafikstyringssystemer; opfordrer endvidere Kommissionen til at anvende EU's bilaterale samarbejde til at fremme udbredelsen af ERTMS i tredjelande;

7.

glæder sig over Kommissionens arbejde med at etablere en ramme for togkontrol- og signaleringsarkitektur for at sikre fuldstændig digitalisering, som er grundlaget for ERTMS, af jernbanetrafikken, hvilket bør give mulighed for lettere og billigere opdateringer og opgraderinger takket være yderligere standardisering og modularisering, indførelse af »plug-and-play«-princippet samt harmonisering af datamodellering;

Styring

Styring

| 8. | glæder sig over de nye opgaver, som agenturet har fået pålagt i henhold til den fjerde jernbanepakke, og anerkender agenturets fremtrædende rolle som en one-stop-shop, der sikrer sammenhæng i udviklingen af det interoperable ERTMS, at ERTMS-udbygningen er i overensstemmelse med de gældende specifikationer, og at ERTMS-relaterede europæiske forsknings- og innovationsprogrammer koordineres med udviklingen af tekniske specifikationer for ERTMS; beklager derfor, at agenturets årlige budget for nylig er blevet beskåret; |
| --- | --- |

8.

glæder sig over de nye opgaver, som agenturet har fået pålagt i henhold til den fjerde jernbanepakke, og anerkender agenturets fremtrædende rolle som en one-stop-shop, der sikrer sammenhæng i udviklingen af det interoperable ERTMS, at ERTMS-udbygningen er i overensstemmelse med de gældende specifikationer, og at ERTMS-relaterede europæiske forsknings- og innovationsprogrammer koordineres med udviklingen af tekniske specifikationer for ERTMS; beklager derfor, at agenturets årlige budget for nylig er blevet beskåret;

| 9. | mener, at agenturet bør tildeles passende finansielle og menneskelige ressourcer og yderligere beføjelser for at overvinde de tilbageværende udfordringer i forbindelse med ERTMS-udbygningen og -driften (harmonisering af driftsregler og -krav, vedligeholdelse og ændring af specifikationer, godkendelsesprocedurer vedrørende typeoverensstemmelse og længde af typegodkendelser og offentlige indkøbsprocedurer osv.) med henblik på at øge konkurrenceevnen og føre an i den tekniske indførelse af nye teknologier; |
| --- | --- |

9.

mener, at agenturet bør tildeles passende finansielle og menneskelige ressourcer og yderligere beføjelser for at overvinde de tilbageværende udfordringer i forbindelse med ERTMS-udbygningen og -driften (harmonisering af driftsregler og -krav, vedligeholdelse og ændring af specifikationer, godkendelsesprocedurer vedrørende typeoverensstemmelse og længde af typegodkendelser og offentlige indkøbsprocedurer osv.) med henblik på at øge konkurrenceevnen og føre an i den tekniske indførelse af nye teknologier;

| 10. | fremhæver ERTMS-koordinatorens rolle med hensyn til at definere, hvilke strækninger og korridorer det er nødvendigt at udstyre med ERTMS som en prioritet, og med hensyn til at sikre udbredelsen heraf på den mest omkostningseffektive måde i tæt samarbejde med medlemsstaterne og interessenterne; |
| --- | --- |

10.

fremhæver ERTMS-koordinatorens rolle med hensyn til at definere, hvilke strækninger og korridorer det er nødvendigt at udstyre med ERTMS som en prioritet, og med hensyn til at sikre udbredelsen heraf på den mest omkostningseffektive måde i tæt samarbejde med medlemsstaterne og interessenterne;

| 11. | mener, at ERTMS-koordinatorens rolle skal forbedres betydeligt, både med hensyn til ressourcer og gennemførelsesbeføjelser, for at indfri målene med hensyn til udbygning; glæder sig derfor over muligheden for at styrke ERTMS-koordinatorernes rolle ved den kommende revision af TEN-T-forordningen ved f.eks. at give dem en afgørende rolle med hensyn til udvælgelsen af projekter og udvidet tilsynsansvar og ved at gøre CEF-tilskud, navnlig for så vidt angår de vigtigste grænseoverskridende forbindelser, betinget af deres samtykke; |
| --- | --- |

11.

mener, at ERTMS-koordinatorens rolle skal forbedres betydeligt, både med hensyn til ressourcer og gennemførelsesbeføjelser, for at indfri målene med hensyn til udbygning; glæder sig derfor over muligheden for at styrke ERTMS-koordinatorernes rolle ved den kommende revision af TEN-T-forordningen ved f.eks. at give dem en afgørende rolle med hensyn til udvælgelsen af projekter og udvidet tilsynsansvar og ved at gøre CEF-tilskud, navnlig for så vidt angår de vigtigste grænseoverskridende forbindelser, betinget af deres samtykke;

| 12. | glæder sig over, at ERTMS-koordinatoren hvert år aflægger rapport til Parlamentet; |
| --- | --- |

12.

glæder sig over, at ERTMS-koordinatoren hvert år aflægger rapport til Parlamentet;

| 13. | understreger, at en tilgang til ERTMS-udbygningen, der koordineres mellem alle medlemsstater og ledes af ERTMS-koordinatoren, er den eneste mulighed for at komme ud af den nuværende patchwork-situation, navnlig med hensyn til grænseoverskridende projekter; opfordrer derfor Kommissionen til at etablere en ramme for drøftelser og koordinering mellem medlemsstater, infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder om udbygning af ERTMS under ledelse af ERTMS-koordinatoren med henblik på at fremme udveksling af bedste praksis, koordinere nationale udbygningsplaner, tilskynde til fælles aktioner for udbygning af ERTMS i grænseoverskridende korridorer, forbedre procedurerne for overensstemmelsesgodkendelse og øge medlemsstaternes overordnede engagement; minder om, at jernbaneinfrastrukturforvalterne kollektivt skal gøre en større indsats for at udstyre og ibrugtage ERTMS på grænseoverskridende strækninger samtidigt og på en teknisk sammenhængende måde; |
| --- | --- |

13.

understreger, at en tilgang til ERTMS-udbygningen, der koordineres mellem alle medlemsstater og ledes af ERTMS-koordinatoren, er den eneste mulighed for at komme ud af den nuværende patchwork-situation, navnlig med hensyn til grænseoverskridende projekter; opfordrer derfor Kommissionen til at etablere en ramme for drøftelser og koordinering mellem medlemsstater, infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder om udbygning af ERTMS under ledelse af ERTMS-koordinatoren med henblik på at fremme udveksling af bedste praksis, koordinere nationale udbygningsplaner, tilskynde til fælles aktioner for udbygning af ERTMS i grænseoverskridende korridorer, forbedre procedurerne for overensstemmelsesgodkendelse og øge medlemsstaternes overordnede engagement; minder om, at jernbaneinfrastrukturforvalterne kollektivt skal gøre en større indsats for at udstyre og ibrugtage ERTMS på grænseoverskridende strækninger samtidigt og på en teknisk sammenhængende måde;

| 14. | mener, at der er behov for en normativ ramme for digitalisering af jernbanesystemet, som sætter ERTMS i centrum for udviklingen af et digitalt jernbanesystem; glæder sig i denne forbindelse over jernbanesektorens tilsagn om at muliggøre industrialiseringen af ERTMS og over bidraget fra fællesforetagendet Shift2Rail (fællesforetagendet S2R) til forskning og innovation med henblik på at eliminere de tilbageværende tekniske hindringer, der udgør en hæmsko for interoperabilitet i jernbanesektoren, og sikre overgangen til et mere integreret, effektivt og sikkert EU-jernbanemarked, garantere en korrekt sammenkobling af tekniske løsninger og stræbe efter at gøre EU's jernbanesystem mere bæredygtigt, digitalt, konkurrencedygtigt, pålideligt og attraktivt; støtter kraftigt dets nye efterfølgerinitiativ, systemsøjlen under fællesforetagendet for Europas jernbaner, som koordinerer udviklingen af systemet, den nye teknologiske udvikling, planer for teknologisk migrering, industrialisering og udbygning, navnlig for så vidt angår ERTMS, med henblik på at sikre et mere effektivt samarbejde og bedre udnyttelse af knappe ressourcer; |
| --- | --- |

14.

mener, at der er behov for en normativ ramme for digitalisering af jernbanesystemet, som sætter ERTMS i centrum for udviklingen af et digitalt jernbanesystem; glæder sig i denne forbindelse over jernbanesektorens tilsagn om at muliggøre industrialiseringen af ERTMS og over bidraget fra fællesforetagendet Shift2Rail (fællesforetagendet S2R) til forskning og innovation med henblik på at eliminere de tilbageværende tekniske hindringer, der udgør en hæmsko for interoperabilitet i jernbanesektoren, og sikre overgangen til et mere integreret, effektivt og sikkert EU-jernbanemarked, garantere en korrekt sammenkobling af tekniske løsninger og stræbe efter at gøre EU's jernbanesystem mere bæredygtigt, digitalt, konkurrencedygtigt, pålideligt og attraktivt; støtter kraftigt dets nye efterfølgerinitiativ, systemsøjlen under fællesforetagendet for Europas jernbaner, som koordinerer udviklingen af systemet, den nye teknologiske udvikling, planer for teknologisk migrering, industrialisering og udbygning, navnlig for så vidt angår ERTMS, med henblik på at sikre et mere effektivt samarbejde og bedre udnyttelse af knappe ressourcer;

| 15. | opfordrer til bedre koordinering mellem agenturet og fællesforetagendet S2R med henblik på bedre prioritering af investeringer i digitalisering af de europæiske jernbaner; understreger i den forbindelse, at agenturet bør spille en mere fremtrædende rolle end blot at være observatør i fællesforetagendet S2R's bestyrelse; |
| --- | --- |

15.

opfordrer til bedre koordinering mellem agenturet og fællesforetagendet S2R med henblik på bedre prioritering af investeringer i digitalisering af de europæiske jernbaner; understreger i den forbindelse, at agenturet bør spille en mere fremtrædende rolle end blot at være observatør i fællesforetagendet S2R's bestyrelse;

Interoperabilitet og indførelse

Interoperabilitet og indførelse

| 16. | glæder sig over de tilfredsstillende resultater, som ERTMS har vist med hensyn til hastighed, kapacitet og sikkerhed, hvor det er indført; beklager derfor, at det i forhold til målene i den europæiske udbygningsplan kun var omkring 13 % af hovednetkorridorerne, der anvendte ERTMS ved udgangen af 2020, og at indførelsen af ERTMS i de fleste korridorer lå på mellem 7 % og 28 %; bemærker desuden, at investeringer i ERTMS ikke er et systematisk mål for hovednettet — skønt sådanne investeringer anbefales i TEN-T-udbygningsplanerne og -retningslinjerne — eller for isolerede strækninger, der ikke er forbundet med hovednettet; mener derfor, at en korridortilgang skal styrkes for at overvinde hindringerne for udbygningen af ERTMS, navnlig i de korridorer, hvor udbygningsgraden er lavest, såsom atlanterhavskorridoren, og navnlig på Den Iberiske Halvø; opfordrer endvidere Kommissionen til at udarbejde en liste over de grænseoverskridende jernbaneforbindelser på hovednettet, hvor der ikke er opnået fuld udrulning af ERTMS langs sporet, og til at offentliggøre sine resultater for at henlede opmærksomheden på EU-merværdien af fuld udbygning af ERTMS på disse jernbaneforbindelser; |
| --- | --- |

16.

glæder sig over de tilfredsstillende resultater, som ERTMS har vist med hensyn til hastighed, kapacitet og sikkerhed, hvor det er indført; beklager derfor, at det i forhold til målene i den europæiske udbygningsplan kun var omkring 13 % af hovednetkorridorerne, der anvendte ERTMS ved udgangen af 2020, og at indførelsen af ERTMS i de fleste korridorer lå på mellem 7 % og 28 %; bemærker desuden, at investeringer i ERTMS ikke er et systematisk mål for hovednettet — skønt sådanne investeringer anbefales i TEN-T-udbygningsplanerne og -retningslinjerne — eller for isolerede strækninger, der ikke er forbundet med hovednettet; mener derfor, at en korridortilgang skal styrkes for at overvinde hindringerne for udbygningen af ERTMS, navnlig i de korridorer, hvor udbygningsgraden er lavest, såsom atlanterhavskorridoren, og navnlig på Den Iberiske Halvø; opfordrer endvidere Kommissionen til at udarbejde en liste over de grænseoverskridende jernbaneforbindelser på hovednettet, hvor der ikke er opnået fuld udrulning af ERTMS langs sporet, og til at offentliggøre sine resultater for at henlede opmærksomheden på EU-merværdien af fuld udbygning af ERTMS på disse jernbaneforbindelser;

| 17. | mener, at der er et presserende behov for en tidobling af udbredelsen af ERTMS for at opnå en digital omstilling og forbedre EU-jernbanesystemets sikkerhed og sikkerheden for togpassagerer og jernbanearbejdere; er af den opfattelse, at ERTMS skal være indført på hovednettet senest i 2030 og på det samlede net senest i 2040; minder om behovet for at undgå forsinkelser i installeringen og aktiveringen af ERTMS, som kan bringe sikkerheden i fare; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til i sine revisioner af TEN-T-retningslinjerne, de europæiske udbygningsplaner for ERTMS og de tekniske specifikationer for interoperabilitet i togkontrol- og kommunikationsdelsystemerne at fastholde og styrke målenes bindende karakter; |
| --- | --- |

17.

mener, at der er et presserende behov for en tidobling af udbredelsen af ERTMS for at opnå en digital omstilling og forbedre EU-jernbanesystemets sikkerhed og sikkerheden for togpassagerer og jernbanearbejdere; er af den opfattelse, at ERTMS skal være indført på hovednettet senest i 2030 og på det samlede net senest i 2040; minder om behovet for at undgå forsinkelser i installeringen og aktiveringen af ERTMS, som kan bringe sikkerheden i fare; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til i sine revisioner af TEN-T-retningslinjerne, de europæiske udbygningsplaner for ERTMS og de tekniske specifikationer for interoperabilitet i togkontrol- og kommunikationsdelsystemerne at fastholde og styrke målenes bindende karakter;

| 18. | mener, at udnyttelsen af ERTMS's fulde potentiale ubestrideligt afhænger af færdiggørelsen af TEN-T-hovednettet; opfordrer derfor Kommissionen til at styrke hovednetkoordinatorernes rolle ved den kommende revision af TEN-T-forordningen og indføre foranstaltninger til EU-forvaltning af hovednetinfrastrukturen; |
| --- | --- |

18.

mener, at udnyttelsen af ERTMS's fulde potentiale ubestrideligt afhænger af færdiggørelsen af TEN-T-hovednettet; opfordrer derfor Kommissionen til at styrke hovednetkoordinatorernes rolle ved den kommende revision af TEN-T-forordningen og indføre foranstaltninger til EU-forvaltning af hovednetinfrastrukturen;

| 19. | påpeger, at der i øjeblikket stadig findes ca. 30 forskellige nationale signalsystemer, navnlig i områder med overvejende lokal, indenlandsk trafik, hvor de eksisterende klasse B-systemer har en resterende økonomisk levetid, og at denne mangfoldighed af systemer til dels forklarer fragmenteringen og forskellene i omkostninger med hensyn til at indføre ERTMS; understreger, at klasse B-systemerne er en flaskehals for ERTMS-udrulningen og for grænseoverskridende jernbanedrift på det europæiske net, idet de kræver en dyrere og vanskeligere sikkerhedsgodkendelse for operatører af jernbanetransport og udgør en stor hindring for jernbanetransportens konkurrenceevne ved at hæmme jernbanernes tekniske og driftsmæssige kompatibilitet i hele EU og påføre sektoren yderligere omkostninger, herunder til vedligeholdelse; |
| --- | --- |

19.

påpeger, at der i øjeblikket stadig findes ca. 30 forskellige nationale signalsystemer, navnlig i områder med overvejende lokal, indenlandsk trafik, hvor de eksisterende klasse B-systemer har en resterende økonomisk levetid, og at denne mangfoldighed af systemer til dels forklarer fragmenteringen og forskellene i omkostninger med hensyn til at indføre ERTMS; understreger, at klasse B-systemerne er en flaskehals for ERTMS-udrulningen og for grænseoverskridende jernbanedrift på det europæiske net, idet de kræver en dyrere og vanskeligere sikkerhedsgodkendelse for operatører af jernbanetransport og udgør en stor hindring for jernbanetransportens konkurrenceevne ved at hæmme jernbanernes tekniske og driftsmæssige kompatibilitet i hele EU og påføre sektoren yderligere omkostninger, herunder til vedligeholdelse;

| 20. | understreger, at nedlægningsprocessen i klasse B skrider langsomt frem; beklager, at kun få medlemsstater har vedtaget planer for nedlægning af klasse B-signalsystemer i deres nationale gennemførelsesplan for ERTMS, og at der på nuværende tidspunkt hverken er nogen retlig forpligtelse på EU-plan til at nedlægge klasse B-systemer eller en tidsplan herfor; |
| --- | --- |

20.

understreger, at nedlægningsprocessen i klasse B skrider langsomt frem; beklager, at kun få medlemsstater har vedtaget planer for nedlægning af klasse B-signalsystemer i deres nationale gennemførelsesplan for ERTMS, og at der på nuværende tidspunkt hverken er nogen retlig forpligtelse på EU-plan til at nedlægge klasse B-systemer eller en tidsplan herfor;

| 21. | mener, at en effektiv og hurtig indførelse af ERTMS kun kan opnås ved at fastsætte bindende mål styrket af sanktioner for infrastrukturforvaltere, i tilfælde af at fristen for udbygning overskrides, selv om der er stillet et tilstrækkeligt budget og tilstrækkelige ressourcer til rådighed; |
| --- | --- |

21.

mener, at en effektiv og hurtig indførelse af ERTMS kun kan opnås ved at fastsætte bindende mål styrket af sanktioner for infrastrukturforvaltere, i tilfælde af at fristen for udbygning overskrides, selv om der er stillet et tilstrækkeligt budget og tilstrækkelige ressourcer til rådighed;

| 22. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde en overordnet nedlægningsstrategi for klasse B-systemer med lovbestemte frister, som stemmer overens med de bindende mål, der skal fastsættes på EU-plan; mener, at effektiviteten af denne strategi og dens langsigtede investeringsmæssige værdi afhænger af inddragelsen af alle interessenter, herunder jernbanevirksomheder og leverandører, og af medlemsstaternes vilje til at opfylde deres forpligtelser i henhold til TEN-T-forordningen; |
| --- | --- |

22.

opfordrer indtrængende Kommissionen til at udarbejde en overordnet nedlægningsstrategi for klasse B-systemer med lovbestemte frister, som stemmer overens med de bindende mål, der skal fastsættes på EU-plan; mener, at effektiviteten af denne strategi og dens langsigtede investeringsmæssige værdi afhænger af inddragelsen af alle interessenter, herunder jernbanevirksomheder og leverandører, og af medlemsstaternes vilje til at opfylde deres forpligtelser i henhold til TEN-T-forordningen;

| 23. | opfordrer endvidere Kommissionen til at indføre en lovgivningsmæssig bestemmelse for at sikre, at de nationale planer for gennemførelse af ERTMS juridisk — såvel i lovgivningsmæssig som geografisk forstand — er i overensstemmelse med de bindende mål for ERTMS-udbygningen, der er fastsat i EU-lovgivningen, for at fuldende indførelsen af ERTMS på hovednettet senest i 2030 og på det samlede net senest i 2040; |
| --- | --- |

23.

opfordrer endvidere Kommissionen til at indføre en lovgivningsmæssig bestemmelse for at sikre, at de nationale planer for gennemførelse af ERTMS juridisk — såvel i lovgivningsmæssig som geografisk forstand — er i overensstemmelse med de bindende mål for ERTMS-udbygningen, der er fastsat i EU-lovgivningen, for at fuldende indførelsen af ERTMS på hovednettet senest i 2030 og på det samlede net senest i 2040;

| 24. | påpeger, at de nuværende nationale regler og den manglende harmonisering af de operationelle krav vedrørende ERTMS, f.eks. tekniske forskrifter, og tekniske hindringer, f.eks. forskelle i sporvidde, spænding og vognenes dimensioner, som kan variere på hele jernbanenettet, påvirker interoperabiliteten og hindrer en gnidningsløs drift af EU's jernbanenet, ligesom det hæmmer lønsomheden for jernbaneoperatører; |
| --- | --- |

24.

påpeger, at de nuværende nationale regler og den manglende harmonisering af de operationelle krav vedrørende ERTMS, f.eks. tekniske forskrifter, og tekniske hindringer, f.eks. forskelle i sporvidde, spænding og vognenes dimensioner, som kan variere på hele jernbanenettet, påvirker interoperabiliteten og hindrer en gnidningsløs drift af EU's jernbanenet, ligesom det hæmmer lønsomheden for jernbaneoperatører;

| 25. | understreger, at omkostningerne til opgradering af både faste og mobile systemer varierer meget afhængigt af nettet; bemærker, at udstyrets levetid indebærer en lang afskrivningsperiode for investeringer, hvilket er et vigtigt økonomisk kriterium for fremtidige investeringer; henleder opmærksomheden på de vanskeligheder, der er forbundet med hyppige ændringer af standarder, som begrænser udstyrets levetid på en for jernbaneoperatørerne uforudsigelig måde og derfor kan virke hæmmende for investeringer; understreger derfor vigtigheden af normativ stabilitet for at gøre det muligt at afskrive de foretagne investeringer; anmoder Kommissionen om nøje at analysere yderligere ændringer i forbindelse med ajourføringen af de tekniske specifikationer for interoperabilitet for 2030 og sikre kompatibilitet; |
| --- | --- |

25.

understreger, at omkostningerne til opgradering af både faste og mobile systemer varierer meget afhængigt af nettet; bemærker, at udstyrets levetid indebærer en lang afskrivningsperiode for investeringer, hvilket er et vigtigt økonomisk kriterium for fremtidige investeringer; henleder opmærksomheden på de vanskeligheder, der er forbundet med hyppige ændringer af standarder, som begrænser udstyrets levetid på en for jernbaneoperatørerne uforudsigelig måde og derfor kan virke hæmmende for investeringer; understreger derfor vigtigheden af normativ stabilitet for at gøre det muligt at afskrive de foretagne investeringer; anmoder Kommissionen om nøje at analysere yderligere ændringer i forbindelse med ajourføringen af de tekniske specifikationer for interoperabilitet for 2030 og sikre kompatibilitet;

| 26. | beklager, at næsten 80 % af de nye køretøjer, der blev taget i brug i Europa i løbet af de fem år frem til midten af 2019, enten var omfattet af en undtagelse eller var fritaget for kravet om at installere ERTMS; mener, at der for så vidt angår indførelsen af ERTMS på det samlede net ikke bør indrømmes undtagelser eller fritagelser for kravet om at udstyre nyt rullende materiel med ERTMS; opfordrer i den forbindelse indtrængende Kommissionen til at tage konkrete initiativer til at løse dette problem ved at indføre en passende lovgivningsmæssig ramme og sikre, at der findes en række økonomiske incitamenter til at tilskynde jernbanevirksomheder til at investere i mobile ERTMS-enheder; |
| --- | --- |

26.

beklager, at næsten 80 % af de nye køretøjer, der blev taget i brug i Europa i løbet af de fem år frem til midten af 2019, enten var omfattet af en undtagelse eller var fritaget for kravet om at installere ERTMS; mener, at der for så vidt angår indførelsen af ERTMS på det samlede net ikke bør indrømmes undtagelser eller fritagelser for kravet om at udstyre nyt rullende materiel med ERTMS; opfordrer i den forbindelse indtrængende Kommissionen til at tage konkrete initiativer til at løse dette problem ved at indføre en passende lovgivningsmæssig ramme og sikre, at der findes en række økonomiske incitamenter til at tilskynde jernbanevirksomheder til at investere i mobile ERTMS-enheder;

| 27. | understreger, at tidsrammen for eftermonteringsprojekter, især typeoverensstemmelsesgodkendelsesprocesser for rullende materiel udelukkende til anvendelse på det nationale område, stadig varierer på grund af de nationale sikkerhedsagenturers forskellige vurderinger af behovet for at godkende visse ændringer igen, hvilket betyder, at det tager op til en måned at godkende hvert stykke rullende materiel igen; opfordrer Kommissionen til at tage lovgivningsmæssige initiativer, herunder ajourføringer af de nuværende gennemførelsesforordninger, for at sikre, at de godkendelsesprocesser, der følger typegodkendelsesprocedurerne, navnlig typeoverensstemmelsesgodkendelsesprocedurer vedrørende eftermontering af mobile ERTMS-delsystemer til anvendelse på det nationale område, strømlines og harmoniseres ved hjælp af hurtige kontroloperationer med henblik på at nedbringe den tid, der medgår til udstedelsen af typeattester; mener endvidere, at overensstemmelsesprocesserne yderligere bør styrke inddragelsen på et tidligt tidspunkt af de berørte industrielle leverandører og nationale sikkerhedsagenturer for at undgå at afskrække jernbanevirksomheder fra at gennemføre omfattende og ambitiøse udbygningsprojekter; opfordrer endvidere til, at agenturet i højere grad inddrages i typeoverensstemmelsesprocedurer, der gennemføres, når det eftermonterede rullende materiel udelukkende er til anvendelse på det nationale område; |
| --- | --- |

27.

understreger, at tidsrammen for eftermonteringsprojekter, især typeoverensstemmelsesgodkendelsesprocesser for rullende materiel udelukkende til anvendelse på det nationale område, stadig varierer på grund af de nationale sikkerhedsagenturers forskellige vurderinger af behovet for at godkende visse ændringer igen, hvilket betyder, at det tager op til en måned at godkende hvert stykke rullende materiel igen; opfordrer Kommissionen til at tage lovgivningsmæssige initiativer, herunder ajourføringer af de nuværende gennemførelsesforordninger, for at sikre, at de godkendelsesprocesser, der følger typegodkendelsesprocedurerne, navnlig typeoverensstemmelsesgodkendelsesprocedurer vedrørende eftermontering af mobile ERTMS-delsystemer til anvendelse på det nationale område, strømlines og harmoniseres ved hjælp af hurtige kontroloperationer med henblik på at nedbringe den tid, der medgår til udstedelsen af typeattester; mener endvidere, at overensstemmelsesprocesserne yderligere bør styrke inddragelsen på et tidligt tidspunkt af de berørte industrielle leverandører og nationale sikkerhedsagenturer for at undgå at afskrække jernbanevirksomheder fra at gennemføre omfattende og ambitiøse udbygningsprojekter; opfordrer endvidere til, at agenturet i højere grad inddrages i typeoverensstemmelsesprocedurer, der gennemføres, når det eftermonterede rullende materiel udelukkende er til anvendelse på det nationale område;

| 28. | opfordrer til en systemisk tilgang til udbygningen af ERTMS, både med hensyn til mobilt og fast udstyr; |
| --- | --- |

28.

opfordrer til en systemisk tilgang til udbygningen af ERTMS, både med hensyn til mobilt og fast udstyr;

| 29. | minder om, at den tostrengede overgangsstrategi for ERTMS-udbygningen, der fokuserer på først at udstyre togene med ERTMS-udstyr, ifølge det nylige casestudie om de ni hovednetkorridorer giver et bedre økonomisk resultat end den tostrengede sporbaserede overgangsstrategi; |
| --- | --- |

29.

minder om, at den tostrengede overgangsstrategi for ERTMS-udbygningen, der fokuserer på først at udstyre togene med ERTMS-udstyr, ifølge det nylige casestudie om de ni hovednetkorridorer giver et bedre økonomisk resultat end den tostrengede sporbaserede overgangsstrategi;

| 30. | bemærker, at det langsomme tempo i installationen af sporbaseret udstyr udgør en hæmsko for en støt ERTMS-udrulning; mener, at den sporbaserede overgangsstrategi, som fokuserer på installation af ERTMS ved siden af eksisterende systemer, der forbliver i drift, indtil hele flåden er udrustet, også bør fremskyndes, navnlig i lyset af den kommende tilpasning af forordningen om godstogskorridorer (11) til revisionen af TEN-T-retningslinjerne, og opfordrer i denne forbindelse til yderligere samarbejde mellem Den Europæiske Unions Jernbaneagentur (ERA), infrastrukturforvalterne og de nationale sikkerhedsmyndigheder med henblik på at opnå fuld kompatibilitet mellem sporbaserede ERTMS-versioner; minder om, at den manglende kompatibilitet mellem de forskellige sporbaserede ERTMS-versioner, der allerede er taget i brug, skal elimineres, og at den fremtidige kompatibilitet for alle ERTMS-strækninger skal sikres, og opfordrer i denne forbindelse til yderligere samarbejde mellem ERA, infrastrukturforvalterne og de nationale sikkerhedsmyndigheder; |
| --- | --- |

30.

bemærker, at det langsomme tempo i installationen af sporbaseret udstyr udgør en hæmsko for en støt ERTMS-udrulning; mener, at den sporbaserede overgangsstrategi, som fokuserer på installation af ERTMS ved siden af eksisterende systemer, der forbliver i drift, indtil hele flåden er udrustet, også bør fremskyndes, navnlig i lyset af den kommende tilpasning af forordningen om godstogskorridorer (11

| 31. | opfordrer Kommissionen til at tage ERTMS-udstyr i betragtning ved udarbejdelsen af indekset for jernbaneforbindelser; |
| --- | --- |

31.

opfordrer Kommissionen til at tage ERTMS-udstyr i betragtning ved udarbejdelsen af indekset for jernbaneforbindelser;

| 32. | understreger, at prototyper er en af de største flaskehalse for eftermontering om bord, fordi de er komplicerede, tidskrævende og dyre at udvikle; påpeger endvidere, at der på nuværende tidspunkt er risiko for, at det samme prototypeprojekt modtager finansiering fra flere forskellige EU-kilder; opfordrer til oprettelse af en EU-platform for udvikling af prototyper med henblik på at fremme store stordriftsfordele, harmonisering og konkurrenceevne, samt af et gennemsigtigt register over allerede finansierede løsninger; |
| --- | --- |

32.

understreger, at prototyper er en af de største flaskehalse for eftermontering om bord, fordi de er komplicerede, tidskrævende og dyre at udvikle; påpeger endvidere, at der på nuværende tidspunkt er risiko for, at det samme prototypeprojekt modtager finansiering fra flere forskellige EU-kilder; opfordrer til oprettelse af en EU-platform for udvikling af prototyper med henblik på at fremme store stordriftsfordele, harmonisering og konkurrenceevne, samt af et gennemsigtigt register over allerede finansierede løsninger;

| 33. | understreger, at jernbanesystemet uden standardiserede grænseflader med en »plug-and-play«-teknologi — både fast og mobil — ikke vil være i stand til at indføre og udnytte fordelene ved banebrydende ERTMS-baserede teknologier som f.eks. automatisk togdrift, det fremtidige mobile radiokommunikationssystem, satellitpositionering eller niveau 3-teknologi; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til, at GSM-R-teknologien, som var den nyeste teknologi ved den første lancering af ERTMS, er ved at blive forældet i lyset af udrulningen af 4G og 5G; |
| --- | --- |

33.

understreger, at jernbanesystemet uden standardiserede grænseflader med en »plug-and-play«-teknologi — både fast og mobil — ikke vil være i stand til at indføre og udnytte fordelene ved banebrydende ERTMS-baserede teknologier som f.eks. automatisk togdrift, det fremtidige mobile radiokommunikationssystem, satellitpositionering eller niveau 3-teknologi; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn til, at GSM-R-teknologien, som var den nyeste teknologi ved den første lancering af ERTMS, er ved at blive forældet i lyset af udrulningen af 4G og 5G;

| 34. | påpeger, at det er nødvendigt at sikre synergier mellem ERTMS og det europæiske globale satellitnavigationssystem (GNSS) så hurtigt som muligt, især fordi GNSS-signaltilgængelighed afhænger af virtuelle baliser, hvilket vil være billigere at installere og vedligeholde, eftersom det vil fremskynde udrulningen af ERTMS og gøre ERTMS mere konkurrencedygtigt uden for EU; opfordrer EU's jernbanesektor til at udvikle tekniske løsninger, således at GNSS kan muliggøre ERTMS i stor skala; opfordrer endvidere Kommissionen til at overveje at indføre GNSS i den kommende revision af de tekniske specifikationer for interoperabilitet vedrørende togkontrol- og signalering med henblik på at lukke de resterende teknologiske huller og nyttiggøre innovation; opfordrer ERA til nøje at koordinere, støtte og strømline forsknings- og udviklingsprojekter hos interessenter inden for rum- og jernbanesektoren med henblik på indarbejdelse af GNSS-togpositionsdata i ERTMS så tidligt som muligt; opfordrer endvidere til øget samarbejde mellem agenturet og GNSS-agenturet med henblik på gradvist at indføre GNSS i ERTMS-standarderne; |
| --- | --- |

34.

påpeger, at det er nødvendigt at sikre synergier mellem ERTMS og det europæiske globale satellitnavigationssystem (GNSS) så hurtigt som muligt, især fordi GNSS-signaltilgængelighed afhænger af virtuelle baliser, hvilket vil være billigere at installere og vedligeholde, eftersom det vil fremskynde udrulningen af ERTMS og gøre ERTMS mere konkurrencedygtigt uden for EU; opfordrer EU's jernbanesektor til at udvikle tekniske løsninger, således at GNSS kan muliggøre ERTMS i stor skala; opfordrer endvidere Kommissionen til at overveje at indføre GNSS i den kommende revision af de tekniske specifikationer for interoperabilitet vedrørende togkontrol- og signalering med henblik på at lukke de resterende teknologiske huller og nyttiggøre innovation; opfordrer ERA til nøje at koordinere, støtte og strømline forsknings- og udviklingsprojekter hos interessenter inden for rum- og jernbanesektoren med henblik på indarbejdelse af GNSS-togpositionsdata i ERTMS så tidligt som muligt; opfordrer endvidere til øget samarbejde mellem agenturet og GNSS-agenturet med henblik på gradvist at indføre GNSS i ERTMS-standarderne;

| 35. | understreger den nuværende ineffektivitet og de nuværende vanskeligheder i forbindelse med offentlige indkøb til ERTMS-udbygningen; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med agenturet om at etablere et fælles EU-udbudsformat for indkøb baseret på det forslag, som sektoren vedtog i 2018, og til i et lovgivningsforslag at behandle alle de tekniske aspekter med henblik på at sikre vellykkede indkøb (f.eks. vedligeholdelsesbestemmelser) og kompatibilitet med den seneste tilgængelige ERTMS-baseline; |
| --- | --- |

35.

understreger den nuværende ineffektivitet og de nuværende vanskeligheder i forbindelse med offentlige indkøb til ERTMS-udbygningen; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med agenturet om at etablere et fælles EU-udbudsformat for indkøb baseret på det forslag, som sektoren vedtog i 2018, og til i et lovgivningsforslag at behandle alle de tekniske aspekter med henblik på at sikre vellykkede indkøb (f.eks. vedligeholdelsesbestemmelser) og kompatibilitet med den seneste tilgængelige ERTMS-baseline;

| 36. | anerkender, at ERTMS er flagskibet for EU-industriens innovative kraft; opfordrer Kommissionen til som led i den nye industristrategi for Europa at forelægge et lovgivningsforslag om en industristrategi for ERTMS, som tager fat på den utilstrækkelige industrielle kapacitet, manglen på egnede værksteder til eftermontering, manglen på et tilstrækkeligt, stabilt og forudsigeligt budget samt manglen på kvalificeret personale, og som sikrer omstillingen fra den nuværende projekttilgang til en industrialisering af udrulningen af ERTMS; |
| --- | --- |

36.

anerkender, at ERTMS er flagskibet for EU-industriens innovative kraft; opfordrer Kommissionen til som led i den nye industristrategi for Europa at forelægge et lovgivningsforslag om en industristrategi for ERTMS, som tager fat på den utilstrækkelige industrielle kapacitet, manglen på egnede værksteder til eftermontering, manglen på et tilstrækkeligt, stabilt og forudsigeligt budget samt manglen på kvalificeret personale, og som sikrer omstillingen fra den nuværende projekttilgang til en industrialisering af udrulningen af ERTMS;

| 37. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af den europæiske grønne pagt at fremme vekseluddannelse til de nye job, der skabes som følge af digitalisering og innovation i forbindelse med de nye udfordringer, som ERTMS-udbygningen genererer, ved i tilstrækkelig grad at støtte omskoling og opkvalificering af jernbanearbejdere, eksempelvis uddannelse i det nye signalsystem; |
| --- | --- |

37.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af den europæiske grønne pagt at fremme vekseluddannelse til de nye job, der skabes som følge af digitalisering og innovation i forbindelse med de nye udfordringer, som ERTMS-udbygningen genererer, ved i tilstrækkelig grad at støtte omskoling og opkvalificering af jernbanearbejdere, eksempelvis uddannelse i det nye signalsystem;

Finansiering

Finansiering

| 38. | minder om, at der, for at EU's jernbanenet kan fungere tilfredsstillende, er behov for passende investeringer i infrastruktur og rullende materiel og i god vedligeholdelse; |
| --- | --- |

38.

minder om, at der, for at EU's jernbanenet kan fungere tilfredsstillende, er behov for passende investeringer i infrastruktur og rullende materiel og i god vedligeholdelse;

| 39. | bemærker, at EU-budgettet mellem 2014 og 2020 støttede ERTMS-udbygningen med et anslået samlet budget på 2,7 mia. EUR, hvoraf 850 mio. EUR kom fra CEF, og 1,9 mia. EUR kom fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (EFRU og Samhørighedsfonden) i de støtteberettigede regioner; |
| --- | --- |

39.

bemærker, at EU-budgettet mellem 2014 og 2020 støttede ERTMS-udbygningen med et anslået samlet budget på 2,7 mia. EUR, hvoraf 850 mio. EUR kom fra CEF, og 1,9 mia. EUR kom fra de europæiske struktur- og investeringsfonde (EFRU og Samhørighedsfonden) i de støtteberettigede regioner;

| 40. | understreger, at de nødvendige investeringer til udbygningen af ERTMS på hovednettet anslås til 12 mia. EUR til faste systemer og 5 mia. EUR til mobile systemer; |
| --- | --- |

40.

understreger, at de nødvendige investeringer til udbygningen af ERTMS på hovednettet anslås til 12 mia. EUR til faste systemer og 5 mia. EUR til mobile systemer;

| 41. | understreger, at investeringer i ERTMS-udbygningen bidrager til at nå klimamålene og målene for digital integration i EU's finansielle instrumenter og derfor bør betragtes som en prioritet i forbindelse med gennemførelsen af disse instrumenter; |
| --- | --- |

41.

understreger, at investeringer i ERTMS-udbygningen bidrager til at nå klimamålene og målene for digital integration i EU's finansielle instrumenter og derfor bør betragtes som en prioritet i forbindelse med gennemførelsen af disse instrumenter;

| 42. | minder om, at EU yder finansiel støtte til investeringer i både fast og mobilt ERTMS-udstyr, men at denne støtte kun kan dække en begrænset del af de samlede omkostninger ved udbygningen, hvilket betyder, at de fleste udgifter må bæres af de enkelte infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder; mener, at det er nødvendigt at forbedre de eksisterende finansielle instrumenter for at tilskynde jernbanevirksomhederne til at foretage store investeringer i ERTMS-udstyr; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at udarbejde altomfattende retningslinjer til støtte for en omfattende strategi til finansiering af både fast og mobilt ERTMS-udstyr; |
| --- | --- |

42.

minder om, at EU yder finansiel støtte til investeringer i både fast og mobilt ERTMS-udstyr, men at denne støtte kun kan dække en begrænset del af de samlede omkostninger ved udbygningen, hvilket betyder, at de fleste udgifter må bæres af de enkelte infrastrukturforvaltere og jernbanevirksomheder; mener, at det er nødvendigt at forbedre de eksisterende finansielle instrumenter for at tilskynde jernbanevirksomhederne til at foretage store investeringer i ERTMS-udstyr; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at udarbejde altomfattende retningslinjer til støtte for en omfattende strategi til finansiering af både fast og mobilt ERTMS-udstyr;

| 43. | opfordrer Kommissionen til at fastlægge en række foranstaltninger, som medlemsstaterne og Den Europæiske Union kan træffe med henblik på at øge udbredelsen af mobilt ERTMS, samtidig med at den forretningsmæssige bæredygtighed for de involverede virksomheder sikres, og der tages behørigt hensyn til netforvalternes rolle som potentielle leverandører; |
| --- | --- |

43.

opfordrer Kommissionen til at fastlægge en række foranstaltninger, som medlemsstaterne og Den Europæiske Union kan træffe med henblik på at øge udbredelsen af mobilt ERTMS, samtidig med at den forretningsmæssige bæredygtighed for de involverede virksomheder sikres, og der tages behørigt hensyn til netforvalternes rolle som potentielle leverandører;

| 44. | minder om Revisionsrettens konstatering af, at 50 % af de TEN-T-midler, der oprindeligt blev afsat til ERTMS-projekter i EU, generelt er blevet frigjort, og at forsinkelser i gennemførelsen og reduktion af projekternes omfang var hovedårsagerne hertil; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre noget ved dette problem; |
| --- | --- |

44.

minder om Revisionsrettens konstatering af, at 50 % af de TEN-T-midler, der oprindeligt blev afsat til ERTMS-projekter i EU, generelt er blevet frigjort, og at forsinkelser i gennemførelsen og reduktion af projekternes omfang var hovedårsagerne hertil; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gøre noget ved dette problem;

| 45. | minder om, at EU-midlerne ikke er tilstrækkelige til at dække alle de forventede behov, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen og indgå forpligtelser med hensyn til planlægning, finansiering og politikker for at gøre det endnu mere attraktivt at investere i ERTMS og for at garantere retssikkerheden for private investorer; bemærker, at varigheden af CEF-tilskudsaftalerne kunne forlænges for bedre at afspejle den tid, som reelt medgår til gennemførelsen af ERTMS-projekter; |
| --- | --- |

45.

minder om, at EU-midlerne ikke er tilstrækkelige til at dække alle de forventede behov, og opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at arbejde tæt sammen og indgå forpligtelser med hensyn til planlægning, finansiering og politikker for at gøre det endnu mere attraktivt at investere i ERTMS og for at garantere retssikkerheden for private investorer; bemærker, at varigheden af CEF-tilskudsaftalerne kunne forlænges for bedre at afspejle den tid, som reelt medgår til gennemførelsen af ERTMS-projekter;

| 46. | understreger at finansieringen af udstyr til grænseoverskridende forbindelser har stor betydning; er af den opfattelse, at EU's medfinansieringssatser for ERTMS bør forhøjes, eftersom de er utilstrækkelige; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at vurdere muligheden for at tildele ERTMS-projekter en medfinansieringsfaktor, der er endnu højere end 50 % under CEF, når sådanne projekter indgår i ambitiøse, omfattende fremskyndede planer for at øge udbygningen af ERTMS, med henblik på at tilskynde til ambitiøse strategier for ERTMS i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

46.

understreger at finansieringen af udstyr til grænseoverskridende forbindelser har stor betydning; er af den opfattelse, at EU's medfinansieringssatser for ERTMS bør forhøjes, eftersom de er utilstrækkelige; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at vurdere muligheden for at tildele ERTMS-projekter en medfinansieringsfaktor, der er endnu højere end 50 % under CEF, når sådanne projekter indgår i ambitiøse, omfattende fremskyndede planer for at øge udbygningen af ERTMS, med henblik på at tilskynde til ambitiøse strategier for ERTMS i medlemsstaterne;

| 47. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, fremme og lette synergier mellem alle EU's finansielle instrumenter såsom CEF og dens blandingsfacilitet, Samhørighedsfonden, InvestEU samt adgang til Next Generation EU, og opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at gøre ERTMS til en af de vigtigste prioriteter i deres nationale genopretnings- og resiliensplaner; |
| --- | --- |

47.

opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, fremme og lette synergier mellem alle EU's finansielle instrumenter såsom CEF og dens blandingsfacilitet, Samhørighedsfonden, InvestEU samt adgang til Next Generation EU, og opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at gøre ERTMS til en af de vigtigste prioriteter i deres nationale genopretnings- og resiliensplaner;

| 48. | minder om den strategiske betydning, som Next Generation EU og RRF har for at støtte den ambitiøse omfattende udbygningsplan for ERTMS i medlemsstaternes nationale genopretnings- og resiliensplaner, og opfordrer Kommissionen til at sikre, at ERTMS-finansieringen tilgodeses tilstrækkeligt i den forberedende fase af de nationale reformprogrammer; |
| --- | --- |

48.

minder om den strategiske betydning, som Next Generation EU og RRF har for at støtte den ambitiøse omfattende udbygningsplan for ERTMS i medlemsstaternes nationale genopretnings- og resiliensplaner, og opfordrer Kommissionen til at sikre, at ERTMS-finansieringen tilgodeses tilstrækkeligt i den forberedende fase af de nationale reformprogrammer;

| 49. | understreger, at det er nødvendigt, at nye jernbaneanlægsprojekter kun modtager EU-midler, hvis de omfatter ERTMS-udstyr; opfordrer endvidere agenturet til systematisk at vurdere, om EU-finansierede projekter opfylder de tekniske specifikationer for interoperabilitet, for at undgå problemer vedrørende kompatibiliteten af de ERTMS-versioner, som installeres; |
| --- | --- |

49.

understreger, at det er nødvendigt, at nye jernbaneanlægsprojekter kun modtager EU-midler, hvis de omfatter ERTMS-udstyr; opfordrer endvidere agenturet til systematisk at vurdere, om EU-finansierede projekter opfylder de tekniske specifikationer for interoperabilitet, for at undgå problemer vedrørende kompatibiliteten af de ERTMS-versioner, som installeres;

| 50. | opfordrer medlemsstaterne til at indrømme de jernbanevirksomheder, der med succes udstyrer 100 % af deres lokomotiver med ERTMS-baseline 3, en nedsættelse af sporadgangsafgifterne på 75 % i mindst ti år; |
| --- | --- |

50.

opfordrer medlemsstaterne til at indrømme de jernbanevirksomheder, der med succes udstyrer 100 % af deres lokomotiver med ERTMS-baseline 3, en nedsættelse af sporadgangsafgifterne på 75 % i mindst ti år;

| 51. | understreger, at metoden til beregning af EU-støtten til ERTMS-udstyr på grundlag af et fast kilometertal egner sig godt til lineære strækninger, men er mindre velegnet til byknudepunkter, hvor der kræves mange faste objekter og komplekse ERTMS-konfigurationer over kort afstand; foreslår at overveje en fordeling af omkostningerne på grundlag af antallet af sporskift; |
| --- | --- |

51.

understreger, at metoden til beregning af EU-støtten til ERTMS-udstyr på grundlag af et fast kilometertal egner sig godt til lineære strækninger, men er mindre velegnet til byknudepunkter, hvor der kræves mange faste objekter og komplekse ERTMS-konfigurationer over kort afstand; foreslår at overveje en fordeling af omkostningerne på grundlag af antallet af sporskift;

o

o o

| 52. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

52.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 138 af 26.5.2016, s. 44.

1

(2)  EUT L 348 af 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  EUT L 3 af 6.1.2017, s. 6.

3

(4)  EUT L 437 af 28.12.2020, s. 108.

4

(5)  EUT C 86 af 6.3.2018, s. 140.

5

(6)  Kommissionens forordning (EU) 2016/919 af 27. maj 2016 om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for togkontrol- og kommunikationsdelsystemerne i jernbanesystemet i Den Europæiske Union (EUT L 158 af 15.6.2016, s. 1).

6

(7)  Gennemførelsesforordning (EU) 2017/6.

7

(8)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 14. november 2017 med titlen »Levering af et effektivt og interoperabelt europæisk trafikstyringssystem (ERTMS) — vejen frem«, SWD(2017)0375.

8

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1316/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten, om ændring af forordning (EU) nr. 913/2010 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 680/2007 og (EF) nr. 67/2010 (EUT L 348 af 20.12.2013, s. 129).

9

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

10

(11)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 913/2010 af 22. september 2010 om et europæisk banenet med henblik på konkurrencebaseret godstransport (EUT L 276 af 20.10.2010, s. 22).

11

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/10

---

P9_TA(2021)0328

Handelsrelaterede aspekter og følger af covid-19-udbruddet

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om handelsrelaterede aspekter og følger af covid-19 (2020/2117(INI))

(2022/C 99/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. februar 2021 med titlen »Gennemgang af handelspolitikken — en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik« COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 18. februar 2021 med titlen »Gennemgang af handelspolitikken — en åben, bæredygtig og determineret handelspolitik« COM(2021)0066),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog af 17. juni 2020 om lige konkurrencevilkår i forbindelse med udenlandske subsidier (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog af 17. juni 2020 om lige konkurrencevilkår i forbindelse med udenlandske subsidier (COM(2020)0253),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »En jord til bord-strategi for et fair, sundt og miljøvenligt fødevaresystem« (COM(2020)0381),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Kommissionens tilpassede arbejdsprogram for 2020« (COM(2020)0440) og til formand Ursula von der Leyens hensigtserklæring til formand David Sassoli og kansler Angela Merkel af 16. september 2020 med titlen »Unionens tilstand 2020«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Kommissionens tilpassede arbejdsprogram for 2020« (COM(2020)0440) og til formand Ursula von der Leyens hensigtserklæring til formand David Sassoli og kansler Angela Merkel af 16. september 2020 med titlen »Unionens tilstand 2020«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2020 med titlen »En ny handlingsplan for den cirkulære økonomi — For et renere og mere konkurrencedygtigt Europa« (COM(2020)0098),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En ny industristrategi for Europa« (COM(2020)0102),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 med titlen »En SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa« (COM(2020)0103),

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 9. marts 2020 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika« (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 9. marts 2020 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Frem mod en omfattende strategi for samarbejdet med Afrika« (JOIN(2020)0004),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. februar 2020 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen« (COM(2020)0067),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 2. december 2020 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »En ny dagsorden for EU og USA om globale forandringer« (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 2. december 2020 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »En ny dagsorden for EU og USA om globale forandringer« (JOIN(2020)0022),

| — | der henviser til Kommissionens tjenestegrenes non-paper af 26. februar 2018 med titlen »Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements«, og dens 15-punkts handlingsplan for kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens tjenestegrenes non-paper af 26. februar 2018 med titlen »Feedback and way forward on improving the implementation and enforcement of Trade and Sustainable Development chapters in EU Free Trade Agreements«, og dens 15-punkts handlingsplan for kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497),

| — | der henviser til den aftale, som blev indgået på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (Parisaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, som blev indgået på den 21. partskonference under FN's rammekonvention om klimaændringer (Parisaftalen),

| — | der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG),

| — | der henviser til sine beslutninger af henholdsvis 26. november 2020 om revision af EU's handelspolitik (1), af 9. juni 2021 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (2), af 20. maj 2021 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen: fjernelse af hindringerne for et velfungerende digitalt indre marked og forbedring af anvendelsen af AI for de europæiske forbrugere« (3), af 25. marts 2021 om udarbejdelse af en EU-strategi for bæredygtig turisme (4), af 10. marts 2021 med titlen »En EU-mekanisme for CO2-grænsetilpasning, som er i overensstemmelse med WTO« (5), af 10. marts 2021 med henstillinger til Kommissionen om virksomheders due diligence og virksomhedsansvar (6), af 10. februar 2021 om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (7), af 25. november 2020 om en ny industristrategi for Europa (8), af 7. oktober 2020 med titlen »Gennemførelse af den fælles handelspolitik — årsberetning 2018« (9), af 16. september 2020 om EU's rolle i at beskytte og genoprette verdens skove (10), af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (11), af 12. december 2017 med titlen »Udvikling af en digital handelsstrategi« (12) og af 5. juli 2016 om en ny fremadskuende og innovativ strategi for handel og investering (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af henholdsvis 26. november 2020 om revision af EU's handelspolitik (1), af 9. juni 2021 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (2), af 20. maj 2021 med titlen »Europas digitale fremtid i støbeskeen: fjernelse af hindringerne for et velfungerende digitalt indre marked og forbedring af anvendelsen af AI for de europæiske forbrugere« (3), af 25. marts 2021 om udarbejdelse af en EU-strategi for bæredygtig turisme (4), af 10. marts 2021 med titlen »En EU-mekanisme for CO2-grænsetilpasning, som er i overensstemmelse med WTO« (5), af 10. marts 2021 med henstillinger til Kommissionen om virksomheders due diligence og virksomhedsansvar (6), af 10. februar 2021 om den nye handlingsplan for den cirkulære økonomi (7), af 25. november 2020 om en ny industristrategi for Europa (8), af 7. oktober 2020 med titlen »Gennemførelse af den fælles handelspolitik — årsberetning 2018« (9), af 16. september 2020 om EU's rolle i at beskytte og genoprette verdens skove (10), af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (11), af 12. december 2017 med titlen »Udvikling af en digital handelsstrategi« (12) og af 5. juli 2016 om en ny fremadskuende og innovativ strategi for handel og investering (13),

| — | der henviser til udtalelse af 15. april 2021 fra Udvalget om International Handel om betænkningen med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 15. april 2021 fra Udvalget om International Handel om betænkningen med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget og Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A9-0190/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel (A9-0190/2021),

| A. | der henviser til, at covid-19 har forårsaget en global pandemi, der har medført en hidtil uset global sundhedsmæssig, økonomisk, social og humanitær krise, som har skabt flaskehalse og forstyrrelser af et hidtil uset omfang for den internationale handel, hvilket har fået handelen til at dykke, efterhånden som virusset spredte sig, har mindsket den globale produktion og beskæftigelse, har fået niveauet af udenlandske direkte investeringer (UDI) til at falde og har øget de geopolitiske spændinger; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at covid-19 har forårsaget en global pandemi, der har medført en hidtil uset global sundhedsmæssig, økonomisk, social og humanitær krise, som har skabt flaskehalse og forstyrrelser af et hidtil uset omfang for den internationale handel, hvilket har fået handelen til at dykke, efterhånden som virusset spredte sig, har mindsket den globale produktion og beskæftigelse, har fået niveauet af udenlandske direkte investeringer (UDI) til at falde og har øget de geopolitiske spændinger;

| B. | der henviser til, at pandemien har afsløret strategiske sårbarheder i de europæiske og globale forsyningskæder, herunder for kritiske råstoffer og vigtige medicinske produkter såsom personlige værnemidler og aktive stoffer til fremstilling af lægemidler, og har understreget behovet for øget modstandsdygtighed og diversificering på globalt, regionalt og lokalt plan; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at pandemien har afsløret strategiske sårbarheder i de europæiske og globale forsyningskæder, herunder for kritiske råstoffer og vigtige medicinske produkter såsom personlige værnemidler og aktive stoffer til fremstilling af lægemidler, og har understreget behovet for øget modstandsdygtighed og diversificering på globalt, regionalt og lokalt plan;

| C. | der henviser til, at covid-19-udbruddet har øget ulighederne yderligere og har skabt større bekymring blandt borgerne over tab af arbejdspladser inden for visse sektorer, ændringer i arbejdets karakter og presset på arbejdstagernes lønninger og rettigheder; der henviser til, at disse problemer skal løses for at bevare offentlighedens støtte til den globale handel; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at covid-19-udbruddet har øget ulighederne yderligere og har skabt større bekymring blandt borgerne over tab af arbejdspladser inden for visse sektorer, ændringer i arbejdets karakter og presset på arbejdstagernes lønninger og rettigheder; der henviser til, at disse problemer skal løses for at bevare offentlighedens støtte til den globale handel;

| D. | der henviser til, at covid-19-udbruddet risikerer at skabe et tilbageslag i den verdensomspændende bekæmpelse af klimaændringer, men at vi har brug for en global indsats og globalt samarbejde for at udvikle politikker og integrere klimaindsatsen i den interne og eksterne politik, eftersom vaccinen alene ikke vil være nok til at tackle den sociale, miljømæssige og økonomiske krise, som covid-19 har forårsaget; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at covid-19-udbruddet risikerer at skabe et tilbageslag i den verdensomspændende bekæmpelse af klimaændringer, men at vi har brug for en global indsats og globalt samarbejde for at udvikle politikker og integrere klimaindsatsen i den interne og eksterne politik, eftersom vaccinen alene ikke vil være nok til at tackle den sociale, miljømæssige og økonomiske krise, som covid-19 har forårsaget;

| E. | der henviser til, at Den Europæiske Union har reduceret sine indenlandske drivhusgasemissioner væsentligt, mens dem, der følger af importen, har været konstant stigende, hvilket har undermineret Unionens bestræbelser på at reducere sit samlede fodaftryk fra drivhusgasemissioner; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Den Europæiske Union har reduceret sine indenlandske drivhusgasemissioner væsentligt, mens dem, der følger af importen, har været konstant stigende, hvilket har undermineret Unionens bestræbelser på at reducere sit samlede fodaftryk fra drivhusgasemissioner;

| F. | der henviser til, at den internationale handel med varer og tjenesteydelser ifølge Den Internationale Valutafonds estimater (14) forventes at stige med 8,4 % i 2022, og at handelspolitikken fuldt ud skal spille en rolle i genopretningen efter covid-19-pandemien; der henviser til, at Kommissionens meddelelse om gennemgang af handelspolitikken skal suppleres af en fortsat og gennemsigtig dialog med Europa-Parlamentet, som vil spille en central rolle i gennemførelsen heraf, samt af en strategi til at øge EU's modstandsdygtighed og strategiske autonomi, herunder skræddersyede politiske foranstaltninger og instrumenter inden for indenlandsk produktion, flytning af produktionen til nærområdet (»nearshoring«), diversificering af leverandører og lagring; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den internationale handel med varer og tjenesteydelser ifølge Den Internationale Valutafonds estimater (14) forventes at stige med 8,4 % i 2022, og at handelspolitikken fuldt ud skal spille en rolle i genopretningen efter covid-19-pandemien; der henviser til, at Kommissionens meddelelse om gennemgang af handelspolitikken skal suppleres af en fortsat og gennemsigtig dialog med Europa-Parlamentet, som vil spille en central rolle i gennemførelsen heraf, samt af en strategi til at øge EU's modstandsdygtighed og strategiske autonomi, herunder skræddersyede politiske foranstaltninger og instrumenter inden for indenlandsk produktion, flytning af produktionen til nærområdet (»nearshoring«), diversificering af leverandører og lagring;

| G. | der henviser til, at EU som verdens største handelsblok og med sit omfattende netværk af handelsaftaler er den største aktør på verdenshandelsscenen og befinder sig i en enestående position til at samarbejde globalt, fremme gennemførelsen af EU's standarder, værdier og bæredygtighedsrammer i partnerlande og sikre en bæredygtig genopretning af verdensøkonomien i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og Parisaftalen; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU som verdens største handelsblok og med sit omfattende netværk af handelsaftaler er den største aktør på verdenshandelsscenen og befinder sig i en enestående position til at samarbejde globalt, fremme gennemførelsen af EU's standarder, værdier og bæredygtighedsrammer i partnerlande og sikre en bæredygtig genopretning af verdensøkonomien i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og Parisaftalen;

| H. | der henviser til, at interne splittelser i Verdenshandelsorganisationen (WTO) og det akutte behov for en reform af organisationen har vanskeliggjort en koordineret indsat for at holde de globale forsyningskæder åbne, og at det nu skal prioriteres at genopbygge tilliden til, at de multilaterale institutioner kan tilvejebringe globale løsninger, ved hurtigt at gå videre med drøftelserne om WTO's handels- og sundhedsinitiativ; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at interne splittelser i Verdenshandelsorganisationen (WTO) og det akutte behov for en reform af organisationen har vanskeliggjort en koordineret indsat for at holde de globale forsyningskæder åbne, og at det nu skal prioriteres at genopbygge tilliden til, at de multilaterale institutioner kan tilvejebringe globale løsninger, ved hurtigt at gå videre med drøftelserne om WTO's handels- og sundhedsinitiativ;

| I. | der henviser til, at det er vigtigt, at der er et tæt samarbejde mellem WTO og andre internationale organer, især Verdenssundhedsorganisationen (WHO), FN-institutionerne og Verdensbanken, med henblik på at kunne håndtere krisen på en omfattende måde, idet de sundhedsmæssige og økonomiske konsekvenser i udviklingslandene tillægges særlig opmærksomhed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det er vigtigt, at der er et tæt samarbejde mellem WTO og andre internationale organer, især Verdenssundhedsorganisationen (WHO), FN-institutionerne og Verdensbanken, med henblik på at kunne håndtere krisen på en omfattende måde, idet de sundhedsmæssige og økonomiske konsekvenser i udviklingslandene tillægges særlig opmærksomhed;

Fair, modstandsdygtige og grønne værdikæder

| 1. | understreger, at handelspolitikken befinder sig ved en skillevej; bemærker, at den geopolitiske virkelighed har ændret sig, og understreger, at EU stadig skal positionere sig i denne nye situation; er overbevist om, at covid-19 har øget behovet for en grundig revision af EU's handelspolitik; understreger, at Parlamentet er rede til at bidrage aktivt til revisionen af handelspolitikken; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger betydningen af fair, modstandsdygtige og bæredygtige værdikæder, der respekterer menneskerettighederne, arbejdstagerrettigheder og miljøstandarder; minder om, at obligatorisk due diligence i alle forsyningskæder bør være et instrument til at opnå dette; understreger, at der bør lægges større vægt på mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders sårbare situation i EU og især i udviklingslandene, eftersom store virksomheder med større sandsynlighed kan klare udefrakommende chok; understreger betydningen af at anvende strategisk fremsynethed til at forbedre EU's og udviklingslandenes beredskab og modstandsdygtighed over for fremtidige chok og sundhedskriser, herunder fremkomsten af nye sygdomsmutationer og fremtidige pandemier, med henblik på at udvikle fremtidssikrede strategier og indsatser; påpeger, at et nøgleelement i en EU-strategi for bæredygtige forsyningskæder vil være at kræve, at virksomheder, der i høj grad eksponeres for internationale forsyningskæder, skal omfattes af juridisk bindende rapporteringskrav i forbindelse med den kommende revision af direktivet om ikke-finansiel rapportering (15); |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer EU til at sikre, at handelen også gavner de økonomisk ugunstigt stillede; minder i den forbindelse om, at de specifikke foranstaltninger til fremme af »retfærdige og etiske handelsordninger«, som Kommissionen har forpligtet sig til i strategien »Handel for alle«, er blevet endnu mere relevante under de nuværende omstændigheder, eftersom bottom-up-initiativer inden for fairtrade kan sikre, at handelen gavner de økonomisk ugunstigt stillede aktører i forsyningskæden; understreger betydningen af forudsigelige langsigtede ordrer og noterer sig de succesfulde bestillingsordninger af denne art i fairtradesektoren; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at fremme fairtrade-initiativer gennem EU-programmer, der involverer unge og den private sektor, i forbindelse med foranstaltninger udadtil generelt, i gennemførelsen af kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling, via EU-delegationer samt ved at belønne bedste praksis og fremme udveksling af viden blandt EU's lokale, regionale og nationale myndigheder, civilsamfund, skoler og universiteter, herunder gennem en udvidelse af prisen EU-byer for fair og etisk handel, således at den også omfatter skoler og universiteter, og etableringen af en årlig fairtrade-uge, der afholdes af Kommissionen i Bruxelles; kræver, at Kommissionen skal rapportere om EU's og medlemsstaternes støtte til initiativer til fremme af fairtrade; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at globale værdikæder ofte har asymmetriske virkninger, herunder for de mindst udviklede lande, en ulige fordeling af risici og en uforholdsmæssig negativ indvirkning på kvinder; beklager dybt, at denne ulige fordeling under pandemien har ført til, at nogle europæiske virksomheder har sendt omkostningerne ved den lavere efterspørgsel videre i deres forsyningskæder, herunder til udviklingslandene, og annulleret ordrer, der allerede var fremstillet og i nogle tilfælde endda afsendt; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne, de lokale myndigheder, den private sektor og civilsamfundet for at opnå en mere retfærdig fordeling af de negative virkninger og risici i alle forsyningskæder; opfordrer Kommissionen til at forelægge konkrete forslag i forlængelse af dens løfte om »nultolerance over for børnearbejde« inden udgangen af 2021, som FN har erklæret internationalt år for udryddelse af børnearbejde; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at turismens værdikæde udgør et af de vigtigste europæiske industrielle økosystemer; understreger i den forbindelse, at turismerelaterede sektorer såsom hotel- og restaurationsbranchen samt andre store industrier (luftfarts-, bil-, stål-, skibsværfts- og havindustrien) er ramt af et handelsmæssigt og økonomisk sammenbrud som følge af rejserestriktioner og restriktioner for forsyningskæderne samt forstyrrelser, der skyldes covid-19-krisen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at effektive regler, der sikrer fair konkurrence og lige vilkår for europæiske virksomheder både på det indre marked og på tredjelandes markeder, er nødvendige for at garantere gensidigt fordelagtige handelsforbindelser med internationale partnere og for at beskytte det indre marked mod aggressive investeringsstrategier fra aktører uden for EU, der forsøger at udnytte den aktuelle krise; understreger betydningen af handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter i den henseende; understreger, at håndhævelsesforordningen bør yde et positivt bidrag til målet om at sikre fair konkurrence og lige vilkår, og understreger, at kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling udgør en integreret del af handelspolitikken; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til hurtigt at færdiggøre EU's værktøjskasse for handelsbeskyttelse i 2021 gennem lovgivningsmæssige forslag understøttet af konsekvensanalyser, og til i den forbindelse at prioritere et instrument til beskyttelse mod tvangsforanstaltninger og et instrument til at tackle forvridninger forårsaget af udenlandske subsidier og statsejede virksomheder samt at få afsluttet forhandlingerne om et instrument for internationale offentlige udbud; påpeger den egenskab af tvangsmiddel, som tredjelandes ekstraterritoriale sanktioner har, og nødvendigheden af at beskytte de finansielle instrumenters funktion mod sådanne foranstaltninger; bemærker betydningen af offentlige finansielle indgreb under covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

8.

| 9. | er overbevist om, at åbenhed bør gå hånd i hånd med beskyttelsen af vores strategiske sektorer og bør være tæt knyttet til en ambitiøs, fremadskuende industripolitik, der er i overensstemmelse med den grønne pagt og den digitale strategi, og som kan øge EU's kapacitet til at modstå fremtidige chok i strategiske sektorer, sætte skub i den økonomiske genopretning og sikre EU-virksomheders konkurrenceevne, idet der skabes kvalitetsjob, og det sikres, at Europa spiller en afgørende rolle i produktionen af innovative varer og fremtidige tjenesteydelser; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mener, at forsyningskædernes diversificering og modstandsdygtighed bør være en nøgleprioritet for EU's reviderede handelspolitik; fremhæver sammenkoblingen af handels- og sikkerhedsinteresser og opfordrer til en forholdsmæssig styrkelse og håndhævelse af screeningen af udenlandske direkte investeringer, hvorved medlemsstaternes indsats for at gennemføre en sådan screening for at beskytte europæiske strategiske sektorer suppleres og støttes, og det forhindres, at der skabes en skadelig økonomisk afhængighed af aktører uden for EU, der kan udnyttes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | er overbevist om, at EU er for afhængig af et begrænset antal leverandører af visse kritiske råvarer, varer og tjenesteydelser, navnlig medicinske og farmaceutiske varer, og at dette underminerer EU's strategiske autonomi og geopolitiske mål; insisterer på, at EU bør overvinde denne uønskede afhængighed gennem en sammensætning af politikker, der skal tilskynde virksomheder til at lagre, øge produktionen, diversificere indkøbsstrategier og, hvor det er nødvendigt, fremme flytning af produktionen til nærområdet (»nearshoring«) og hjemtagning af produktionen (»reshoring«), hvilket kan skabe nye handelsmuligheder for partnere i de østlige og sydlige naboregioner og skal ledsages af en reguleringsmæssig tilnærmelse i strategiske sektorer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger de risici for kritiske forsyningskæder, som covid-19-krisen har tydeliggjort, og opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på bæredygtigheden af EU's forsyningskæder i sin kommende industristrategi og til at kortlægge, hvilke forsyningskæder der kan drage fordel af øget modstandsdygtighed gennem diversificering på forsyningssiden, tilbageflytning af produktionen og lagring; mener dog, at virksomhederne i sidste ende selv bør beslutte, hvordan de vil forvalte deres globale forsyningskæder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | påpeger, at Kommissionen bør fremme en cirkulær økonomi på globalt plan, og understreger den rolle, som handelsaftaler bør spille med hensyn til at styrke målene for den cirkulære økonomi, diversificere forsyningerne og styrke åbne handelsforbindelser for kritiske varer og tjenesteydelser, og at en afkortning eller ændring af forsyningskæderne til EU's nabolande og Afrika kan have en positiv indvirkning for så vidt angår deres bæredygtige, grønne, inklusive og modstandsdygtige økonomiske vækst samt på EU's strategiske interesser; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker, at EU's forsyningskæder for landbrugsfødevarer fortsat har fungeret under pandemien, men beklager dybt, at de adskillige gange er blevet forstyrret af eksportrestriktioner og handelsbarrierer; bemærker, at landbrugsmarkedsinformationssystemet (AMIS), der samler de vigtigste lande, som handler med landbrugsråvarer, med henblik på at øge gennemsigtigheden på fødevaremarkedet og skabe en større politisk indsats for at sikre fødevaresikkerhed, kan betragtes som et eksempel på god praksis; opfordrer Kommissionen til at undersøge, om denne model også kan anvendes i andre værdikæder; støtter handelsfremmende foranstaltninger med henblik på at fremme standarder for fødevaresikkerhed og sundheds- og plantesundhedsforanstaltninger som reaktion på covid-19; bemærker, at covid-19 ifølge FN's Verdensfødevareprogram var skyld i, at antallet af mennesker, der risikerede at blive ramt af akut fødevaremangel i lav- og mellemindkomstlandene i 2020, steg til 265 millioner, dvs. 130 millioner flere end i 2019; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med FN at finde frem til og undersøge de mest passende foranstaltninger til at sikre, at denne pandemi ikke fører til en fødevarekrise i udviklingslandene; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde en digital handelsstrategi, som øger markedsadgangen for europæiske virksomheder, styrker den digitale infrastruktur, harmoniserer de reguleringsmæssige rammer, moderniserer handelspolitiske værktøjer og toldværktøjer og beskytter EU-borgernes rettigheder i henhold til den generelle forordning om databeskyttelse (16); |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til grundigt at vurdere, om den nye EU-modelklausul for datastrømme vil opretholde europæernes databeskyttelses- og privatlivsrettigheder i tilfælde af en tvist med en handelspartner; understreger, at eksisterende og fremtidige foranstaltninger til beskyttelse af de grundlæggende rettigheder til privatlivets fred og beskyttelse af personoplysninger ikke må undermineres af internationale handelsaftaler; opfordrer indtrængende Kommissionen til at tage højde for tredjelandes relevante forpligtelser, når den vurderer deres tilstrækkelighed, herunder ved dataoverførsel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at den digitale revolution er blevet fremskyndet som følge af covid-19, og erkender, at det er vigtigt, at EU tager føringen med hensyn til at fastsætte standarder for en bæredygtig, digitalt drevet global økonomi og at holde internationale datastrømme åbne for hurtigt at overkomme en række handelshindringer og flaskehalse; understreger, at EU kan fastsætte en global standard for fair og modstandsdygtig digital handel i sine bilaterale og multilaterale forpligtelser og i plurilaterale forhandlinger om e-handel og fremme af investeringer; understreger, at det digitale kapitel i handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige kan tjene som model for fremtidige handelsaftaler; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer til, at der gives incitamenter, herunder ved hjælp af skræddersyede retlige bestemmelser vedrørende statsstøtte, til EU's virksomheder til at gøre deres værdikæder mere bæredygtige og til at afkorte eller ændre deres forsyningskæder, hvor det kunne være fordelagtigt for EU's økonomi, modstandsdygtighed, geopolitiske mål og/eller strategiske autonomi, med henblik på at sikre, at de eksterne sociale, miljømæssige og økonomiske omkostninger fuldt ud internaliseres i prisen i overensstemmelse med EU's politikker såsom jord til bord-strategien, handlingsplanen for den cirkulære økonomi og biodiversitetsstrategien samt med en intensivering af EU's indsats for at beskytte og genoprette verdens skove; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til grundigt at undersøge, hvordan og i hvilket omfang der overføres nye og disruptive teknologier fra EU til autoritære stater via handels- og investeringsstrømme; opfordrer Kommissionen til at foreslå nye foranstaltninger til at begrænse sådanne overførsler, herunder samarbejde om forsyningskæder med ligesindede partnere; opfordrer til, at der indledes en dialog med Taiwan om halvledere; |
| --- | --- |

19.

Handelspolitik for kritiske sundhedsprodukter: erfaringerne fra covid-19-krisen

| 20. | understreger, at styringen af den internationale handel, idet internationalt samarbejde prioriteres over konkurrence, har en vigtig rolle at spille i forbindelse med en hurtig udvikling af medicinske behandlinger og vacciner, hurtig produktionsforøgelse, udvikling af robuste globale værdikæder og retfærdig markedsadgang for hele verden, og understreger i denne forbindelse, at den nuværende pandemi bør sætte skub i et styrket internationalt samarbejde og det globale beredskab over for sundhedskriser, hvilket kræver et større engagement fra EU's og medlemsstaternes side: disse må stå sammen som »hold Europa«; understreger behovet for at tackle de handelsrelaterede årsager til pandemier og zoonoser, såsom handelens indvirkning på nedbrydningen af biosfæren; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bifalder forslaget fra adskillige regeringsledere om en international traktat om indsatsen over for pandemier og opfordrer til, at den skal indeholde en stærk handelssøjle; understreger, at den internationale handelspolitiske ramme skal fremme samarbejde og iværksætte både strukturelle mekanismer og mekanismer for en hurtig indsats for at hjælpe regeringer med at overvinde udfordringerne i forbindelse med sundhedskriser; understreger, at sådanne ordninger på den ene side bør omfatte en behovsorienteret tilgang på »efterspørgselssiden« med fælles finansiering og globalt koordinerede forhåndsindkøb og på den anden side en integreret strategi på »udbudssiden« for at øge produktionskapaciteten i hele værdikæden; fastholder, at der er behov for fremskridt på området for gennemsigtighed med hensyn til disponible lagre, globale forsyningsnetværk, produktionskapaciteter og prisfastsættelse af vigtige sundhedsprodukter, gennemførelse og udvikling af fritagelser af hensyn til sikkerheden på folkesundhedsområdet inden for rammerne af intellektuelle ejendomsrettigheder, lettelse af den globale mobilitet for vigtige tjenester, beskyttelse og fremme af SMV'ers modstandsdygtighed og udvikling af en tværsektoriel tilgang for at tackle sundhedskrisers negative indvirkning på ligestillingen mellem kønnene, indkomstuligheden og forholdene for minoriteter; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer til, at der oprettes et nyt udvalg for handel og sundhed på den 12. WTO-ministerkonference, der skal udarbejde retningslinjerne for, hvordan regeringer kan gennemføre eksisterende fritagelser og fleksibilitet i den internationale handelslovgivning for bedre at sikre folkesundheden, samt hvilke mekanismer, der skal indføres for at forbedre den globale indsats over for sundhedskriser, og etablere fundamentet for en handelssøjle for forhandlingerne om en fremtidig international traktat om indsatsen over for pandemier; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at globale forsyningskæder for råvarer og produktion og distribution af vacciner skal drage fordel af åbne handelsforbindelser; understreger, at protektionisme i produktionen og distributionen af vacciner kan være til hinder for indsatsen over for den globale pandemi; understreger i denne forbindelse de skadelige virkninger af ensidige foranstaltninger såsom eksportrestriktioner og -forbud samt den manglende gennemsigtighed med hensyn til globale lagre og den efterfølgende spekulation i priserne på knappe basale varer, ikke mindst for lav- og mellemindkomstlandene; opfordrer derfor EU til at tilskynde til, at WTO's handels- og sundhedsinitiativ vedtages inden udgangen af 2021, til at tilskynde til et stærkere globalt samarbejde og til at kræve meget større gennemsigtighed hvad angår forsyning og produktion af samt omkostninger ved lægemidler, globale sundhedssystemers modstandsdygtighed og tilgængelige og prismæssigt overkommelige lægemidler og sundhedsydelser; opfordrer EU til at sikre, at fremtidige forhåndsaftaler om indkøb offentliggøres fuldt ud, navnlig for næste generation af vacciner; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer EU til at integrere forpligtelser med hensyn til forretningshemmeligheder, fortrolige data og teknologioverførsler og kræve den nødvendige gennemsigtighed fra leverandørernes side, herunder en cost-benefit-analyse for hvert enkelt produkt; |
| --- | --- |

24.

| 25. | er derfor bekymret over den seneste stigning i eksportrestriktioner for vacciner i de vigtigste fremstillingslande som USA, Det Forenede Kongerige, Kina og Indien og — i mindre omfang — EU og understreger, at dette kan udgøre en trussel for en hurtig global forøgelse af vaccineproduktionskapaciteten, forstyrre produktionskæderne og føre til gengældelsesforanstaltninger; opfordrer indtrængende Kommissionen til at samarbejde med producentlandene om hurtigt at fjerne eksportbarrierer; bekræfter, at EU's ordning for eksporttilladelser er en midlertidig foranstaltning, der kun skal bruges som en sidste udvej, og som bør udvikle sig til en gennemsigtighedsmekanisme; insisterer på, at det skal have rettidig og omfattende adgang til sådanne data; understreger, at større gennemsigtighed har øget EU-borgernes tillid til EU's vaccineudrulning og håndtering af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

25.

| 26. | er dybt bekymret over det stigende antal varianter af covid-19; understreger, at manglende produktion og distribution af vacciner i tredjelande kan føre til en stigning i nye og forskellige varianter; anerkender, at EU er en af de største eksportører af vacciner til tredjelande, men at denne eksport i absolutte tal endnu ikke er tilstrækkelig til at tackle den globale pandemi; understreger, at COVAX-faciliteten på nuværende tidspunkt ikke er i stand til at distribuere vacciner til de mest sårbare i overensstemmelse med efterspørgslen; understreger, at rettidig global adgang til vacciner kan gavne genopretningen og modstandsdygtigheden af den globale økonomi og EU's økonomi; opfordrer indtrængende Kommissionen til at forfølge et effektivt diplomati vedrørende vacciner og medicinske forsyninger for at styrke EU's troværdighed og diplomatiske synlighed og opfordrer til en større international indsats for at fremskynde leveringen af vacciner til COVAX; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at vacciner mod covid-19 og varianter heraf bør være et globalt offentligt gode, og at en presserende multilateral indsats bør fokusere på ligelig fordeling af vacciner i hele verden, en hurtig forøgelse af den globale produktionskapacitet, oprettelse af effektive partnerskaber og teknologioverførsel, herunder i lav- og mellemindkomstlande; understreger, at det på grundlag af de indhøstede erfaringer er afgørende fortsat at forbedre rammerne for de offentlig-private partnerskaber, der står bag udviklingen og produktionen af vacciner og andre væsentlige sundhedsteknologier; glæder sig over det globale topmøde om forsyningskæden for og produktionen af vacciner mod covid-19, der blev afholdt den 8.-9. marts 2021, og opfordrer til, at der oprettes strukturelle platforme med henblik på en hurtig forøgelse af vaccineproduktionen i flere lande, som kunne være i form af et clearinginstitut for offentlig-private partnerskaber, der skal føre private og offentlige parter sammen for at muliggøre og udvide partnerskaber, overvåge flaskehalse og fastlægge foranstaltninger til støtte for fremstillingen og udrulningen af vacciner; understreger det arbejde, som WTO's generaldirektør har gjort for, at medlemmerne skal komme videre i drøftelserne om handels- og sundhedsinitiativer; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at den internationale handelspolitik skal spille en proaktiv rolle i denne henseende ved at lette handelen med råvarer, afhjælpe manglen på kvalificeret og erfarent personale, løse problemer i forsyningskæden og revidere den globale ramme for intellektuelle ejendomsrettigheder med henblik på fremtidige pandemier; insisterer i denne forbindelse på en konstruktiv dialog om en midlertidig fritagelse fra WTO-aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder (TRIPS) for at sikre, at der ikke er nogen lande, der udsættes for gengældelsesforanstaltninger for covid-19-relaterede patentkrænkelser under pandemien; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at forskere og virksomheder har gjort en stor indsats for at udvikle nye covid-19-diagnoser, -behandlinger og -vacciner; fremhæver den centrale rolle, som den offentlige sektors ressourcer spiller, idet de tillader medicinalvirksomheder at fjerne risici for hele vaccineværdikæden med økonomiske midler og store subsidier til forskning og udvikling samt omfattende forhåndsaftaler om indkøb; fremhæver det grundlæggende bidrag, som sundhedspersonale, patienter, covid-19-overlevende og den brede offentlighed har ydet ved at deltage i kliniske forsøg og andre forsknings- og udviklingsrelaterede aktiviteter vedrørende forskellige behandlingsformer og vacciner; mener, at en multilateral retlig ramme for intellektuelle ejendomsrettigheder kan yde beskyttelse og give incitamenter, som er afgørende for beredskabet over for fremtidige pandemier, og anerkender dens rolle med hensyn til at fremme et bredt og hidtil uset samarbejde mellem regeringer, forskningsinstitutioner og medicinalvirksomheder; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger den afgørende betydning af åben deling af teknologi, knowhow og forskning med henblik på en effektiv pandemiindsats og af lægemiddelvirksomheders fulde deltagelse i multilaterale initiativer såsom C-TAP (puljen for adgang til teknologi vedrørende covid-19) og WHO's nyoprettede knudepunkt for teknologioverførsel med henblik på at udnytte deres fulde potentiale; |
| --- | --- |

30.

Handel og bæredygtig udvikling

| 31. | støtter integreringen af den europæiske grønne pagt og den europæiske digitale strategi i meddelelsen om gennemgangen af handelspolitikken og opfordrer til en assertiv handelspolitik, der er orienteret mod multilateralisme, modstandsdygtighed og bæredygtighed i overensstemmelse med EU's forpligtelse til at gennemføre FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; opfordrer til, at der udarbejdes en konkret handlingsplan, køreplan og tidsplan for at omsætte denne ambition til virkelighed; opfordrer derfor Kommissionen til at samarbejde med partnere om at ajourføre eksisterende handels- og investeringsaftaler ved at gøre brug af deres revisionsklausuler; |
| --- | --- |

31.

| 32. | glæder sig over indarbejdelsen af Parisaftalen som et væsentligt element i alle fremtidige handels-, investerings- og partnerskabsaftaler; understreger, at ratificering af Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO's) grundlæggende konventioner og respekt for menneskerettighederne er en forudsætning for indgåelse af frihandelsaftaler; opfordrer Unionen til at samarbejde med fremtidige og eksisterende handelspartnere om at ratificere og effektivt gennemføre andre udestående ILO-konventioner og multilaterale miljøaftaler, når den reviderer og forhandler aftaler på plads; anmoder om, at der medtages ambitiøse kapitler om ligestilling mellem kønnene, styrkelse af kvinders indflydelse og status og om SMV'er samt dedikerede kapitler om digital handel i alle handelsaftaler; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at genopretningen efter covid-19 er en enestående mulighed for at få sat en dagsorden til fremme af bæredygtig vækst; opfordrer derfor Kommissionen til at fremskynde sin revision af handlingsplanen med 15 punkter for kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling, så den kan gennemføres i de igangværende forhandlinger; forventer, at denne revision vil tage fat på håndhævelsen, og minder i den forbindelse om det uofficielle dokument fra Nederlandene og Frankrig om handel, socioøkonomiske virkninger og bæredygtig udvikling (17); foreslår, at de seneste fremskridt med hensyn til håndhævelsen af EU's handelspolitik som minimum bør overvejes, navnlig muligheden for at håndtere manglende overholdelse fra en partners side gennem ensidige sanktioner som en sidste udvej, som f.eks. indførelse af told eller kvoter for visse produkter eller suspension af andre dele af en aftale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer Rådet og Kommissionen til at medtage bestemmelser vedrørende dyrevelfærd, retfærdig handel og cirkulær økonomi i kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling og om landbrug; understreger den rolle, som den øverste ansvarlige for håndhævelse af handelsaftaler spiller i denne henseende, og opfordrer til et tæt samarbejde med Europa-Parlamentets Udvalg om International Handel i forbindelse med overvågningen og kontrollen af håndhævelsen af kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling; opfordrer Kommissionen til at trække på erfaringerne fra det nylige ekspertpanel og således sikre, at kapitlerne om handel og bæredygtig udvikling omfatter en køreplan med konkrete og verificerbare tilsagn; |
| --- | --- |

34.

| 35. | beklager, at mindre el-artikler (»brown goods«) stadig får præferencebehandling i forhold til miljøvenlige (»grønne«) varer, og at told og handelshindringer modvirker bæredygtig handel; understreger, at fjernelsen af told og handelshindringer for grønne varer og tjenesteydelser bør udformes i overensstemmelse med WTO's regler med henblik på at bidrage til innovative løsninger for at tackle klimakrisen og bidrage til målene i den grønne pagt og verdensmålene for bæredygtig udvikling samt til den bæredygtige udvikling på verdensplan; anmoder Kommissionen om at undersøge mulige instrumenter til at tackle disse forvridninger og om at sætte handling bag ordene for så vidt angår den grønne pagt ved at gennemføre den i alle aspekter af handelspolitikken; |
| --- | --- |

35.

| 36. | påpeger, at høje startomkostninger, som kun med tiden vil blive tjent ind igen, og mangel på knowhow og udstyr i øjeblikket hindrer eller sinker udviklingslandene i deres grønne og digitale omstilling; kræver, at Kommissionen benytter sig af alle de handelsinstrumenter og politikker for udviklingssamarbejde, den har til rådighed, til at øge den finansielle støtte, den tekniske bistand, teknologioverførsler, kapacitetsopbygning og digitalisering for at styrke udviklingslandene og sætte dem i stand til at opnå bæredygtig modstandsdygtighed og til at gennemføre due diligence bedre i hele forsyningskæden; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer EU til at indtage en ledende rolle inden for de multilaterale rammer for at samarbejde med ligesindede lande og handelspartnere om at forfølge en stærk miljødagsorden, herunder en gradvis udvikling af discipliner, for at sætte en stopper for både markedsforvridende og miljøskadelige subsidier i handelsaftaler og i WTO, herunder discipliner for subsidier til fossile brændstoffer, med udgangspunkt i princippet om ikke at gøre væsentlig skade; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger betydningen af at få udarbejdet bæredygtighedsvurderinger på et forudgående, mellemliggende og efterfølgende grundlag efter en konkret tidsplan, idet der tages højde for mulige risici så tidligt som muligt, og der tages fat på negative virkninger, såfremt den efterfølgende evaluering viser, at dette er nødvendigt; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at orientere Parlamentet om løbende og afsluttede bæredygtighedsvurderinger; understreger behovet for, at der udvikles en omfattende ramme med konkrete mål med henblik på at fremme verdensmålene for bæredygtig udvikling, den grønne pagt og ILO's dagsorden for anstændigt arbejde i handels- og investeringsaftaler; understreger, at nye aftaler først bør indgås, når disse mål er opfyldt, og at eksisterende aftaler bør revideres i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at gennemsigtighed, dialog og god kommunikation med borgere og interessenter er afgørende for at skabe støtte til handelspolitikken og for at udnytte dens fordele; glæder sig derfor over Acces2Markets-portalen og Kommissionens bestræbelser på at fremme dette værktøj; insisterer på, at det i EU's politiske aftaler og handelsaftaler klart og tydeligt skal defineres, hvilken rolle og hvilket ansvar civilsamfundet og de interne rådgivende grupper har, idet deres overvågningsrolle kunne udvides yderligere, og på, at finansiel bistand skal ledsages af kapacitetsopbyggende foranstaltninger for at sikre bistandens effektivitet; understreger EU-delegationernes potentiale med hensyn til at støtte arbejdet i de interne rådgivende grupper i tredjelande og overvåge og gennemføre handelsaftaler, idet der lægges særlig vægt på at støtte SMV'er, så de kan drage fordel af aftalerne og de handelsfremmende foranstaltninger; beklager dybt, at der ikke findes nogen overordnet struktur i denne henseende; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at der er behov for større sammenhæng og gennemsigtighed i kontrollen med EU's handelspolitik; understreger, at der er behov for sammenhængende, klare, målbare og objektive kriterier for EU's handelspolitik og for inddragelse af EU's borgere, bedre dialog mellem Kommissionen og Europa-Parlamentet, øget politikkohærens og bedre kontrol med alle aspekter af handelspolitikken; understreger betydningen af forudgående, mellemliggende og efterfølgende bæredygtighedsvurderinger i denne henseende; opfordrer Kommissionen til at samarbejde med Parlamentet i alle faser af dets forslag, følge op på forslag fra de interne rådgivende grupper, puste nyt liv i dialogen med civilsamfundet og samarbejde mere intensivt med civilsamfundet inden for rammerne af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU); opfordrer Parlamentet til at strukturere regelmæssige høringer med de interne rådgivende grupper; |
| --- | --- |

40.

Multilateralisme og Europas geopolitiske placering i verden

| 41. | opfordrer Kommissionen til at kortlægge mulige konkrete og specifikke foranstaltninger og en køreplan for gennemførelsen af konceptet om åben strategisk autonomi og til at sikre, at alle muligheder er på dagsordenen; bemærker med bekymring, at den geopolitiske konkurrence og de geopolitiske spændinger er intensiveret efter covid-19-udbruddet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | minder om den geopolitiske betydning af en stærk, alsidig og modstandsdygtig EU-handelspolitik; minder om, at EU's høje energiafhængighedsgrad er en udfordring for åben strategisk autonomi, hvilket tvinger os til at fremskynde energiomstillingen; understreger, at EU's markedsstyrke, værdier og tilslutning til samarbejde, retfærdighed, gensidighed og regelbaseret handel bør danne grundlag for vores åbenhed; |
| --- | --- |

42.

| 43. | anbefaler kraftigt, at EU søger nye partnerskaber og konsoliderer de eksisterende partnerskaber med ligesindede partnere; mener, at plurilaterale handelsaftaler med et begrænset antal partnere og fokus på strategiske spørgsmål tilbyder en bedre og mere konkret måde at gennemføre konceptet om åben strategisk autonomi, og at de ville opnå støtte i civilsamfundet; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger imidlertid, at EU — når samarbejde ikke er muligt — bør forfølge sine interesser gennem autonome foranstaltninger for at beskytte sine værdier og bekæmpe illoyal handelspraksis i overensstemmelse med international lovgivning; |
| --- | --- |

44.

| 45. | glæder sig over bekræftelsen af multilateralisme og de omfattende forslag til en nødvendig dybtgående reform af WTO i alle dens funktioner i gennemgangen af handelspolitikken; |
| --- | --- |

45.

| 46. | er enig med Kommissionen i dens fokus på økonomisk genopretning, bæredygtig udvikling, uretfærdig statsstøtte og digital handel i dens vision om en reform af WTO og opfordrer indtrængende Kommissionen til at sætte alle sejl ind for at gennemføre sin dagsorden, herunder mål vedrørende køn, menneskerettigheder og arbejdstagerrettigheder; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at det er vigtigt at sikre, at der hurtigt skabes forbindelse mellem WTO og andre organisationer i det multilaterale system såsom WHO, at der opnås konsensus i Genève, at internationale organisationer arbejder sammen om at håndtere globale udfordringer, og at få afsluttet forhandlingerne om fiskeristøtte på WTO's 12. ministerkonference; |
| --- | --- |

47.

| 48. | understreger betydningen af WTO's handels- og klimainitiativ og gentager sin støtte til en aftale om miljøvenlige varer; bifalder i den forbindelse WTO's nye generaldirektørs tilgang og forventer, at Kommissionen bakker stærkt op om hende med henblik på at puste nyt liv i organisationen, så den kan håndtere de udfordringer, som det multilaterale handelssystem i øjeblikket står over for; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger betydningen af effektiv tvistbilæggelse for at skabe stabilitet og forudsigelighed i det multilaterale handelssystem og behovet for at løse appelinstansens nuværende situation i samarbejde med USA for at få den til at fungere igen og på den måde sikre, at handelstvister kan løses på passende vis; anmoder Kommissionen om som led i WTO's handels- og klimainitiativ at foreslå inddragelse af miljøekspertise i forbindelse med tvistbilæggelse, hvor dette måtte være relevant; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger, at genoptagelsen af WTO's forhandlingsfunktion vil spille en central rolle i enhver væsentlig reform af organisationen; bemærker navnlig, at der skal tages fat på konkurrenceforvridninger som følge af industrisubsidier og statsejede virksomheder, navnlig i Kina, og anmoder Kommissionen om at fremsætte forslag med henblik på at kortlægge og skelne mellem forskellige kategorier af subsidier i henhold til deres bidrag til legitime offentlige mål; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger, at EU for at puste nyt liv i WTO's forhandlingsfunktion er nødt til at arbejde sammen med ligesindede partnere for at finde et fælles grundlag med henblik på en reform af WTO i bredeste forstand; bekræfter, at meningsfulde fremskridt med hensyn til WTO-reformen kræver bred enighed og koalitioner af ligesindede partnere; opfordrer Kommissionen til fortsat at deltage i plurilaterale forhandlinger som et skridt i retning af multilaterale aftaler; støtter Kommissionens forslag om at indlede forhandlinger om en plurilateral aftale om konkurrenceneutralitet med ligesindede partnere; er overbevist om, at EU's lederskab og transatlantiske samarbejde er afgørende for, at enhver meningsfuld reform af WTO kan lykkes; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Kommissionen til aktivt at søge at finde en løsning på misforholdet mellem udviklingsniveauet og omfanget af forpligtelser, der er indgået i det internationale handelssystem; understreger, at der skal lægges særlig vægt på udviklingslandene og deres specifikke behov for så vidt angår økonomisk vækst, bæredygtig udvikling og WTO-reformen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | finder det afgørende, at den næste WTO-ministerkonference behandler sanktionsordningen for at forhindre, at konsekvenserne af visse medlemmers overtrædelse af internationale handelsregler går ud over sektorer, der ikke er ansvarlige for den manglende overholdelse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | støtter forslaget i gennemgangen af handelspolitikken om, at G20 bør styrke samarbejdet og samordne deres indsats på vejen mod kulstofneutralitet og andre aspekter af den grønne pagt; understreger imidlertid, at nogle G20-medlemmer, hvis denne tilgang skal være effektiv, er nødt til at øge deres forpligtelser for så vidt angår emissionsreduktioner; opfordrer Kommissionen til at oprette en effektiv mekanisme for CO2-grænsetilpasning; |
| --- | --- |

54.

| 55. | støtter en ny fremadrettet transatlantisk dagsorden baseret på fælles interesser og fælles værdier og mål for at modvirke udviklingen af et økonomisk og handelsmæssigt samarbejde i Stillehavsområdet med henblik på at opnå en meningsfuld WTO-reform og finde fælles løsninger på fælles problemer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | erkender samtidig, at der fortsat er visse divergerende interesser; opfordrer Kommissionen og den amerikanske regering til at arbejde tæt sammen i denne nye politiske situation for at sikre lige konkurrencevilkår for virksomheder med henblik på at opnå øget markedsadgang for EU's virksomheder, fortsat at undersøge mulighederne for aftaler om overensstemmelsesvurderinger og fjernelse af told på industrivarer, nå til enighed om ambitiøse sociale, teknologiske og miljømæssige standarder og bygge videre på hinandens erfaringer for at fremme disse standarder mere effektivt på verdensplan; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer indtrængende begge parter til at løse bilaterale handelstvister, støtter suspensionen af Airbus-Boeing-taksterne og opfordrer indtrængende til, at dette spørgsmål løses permanent med henblik på at finde en løsning på digitale afgifter; opfordrer indtrængende USA til at fjerne »section 232«-tolden på stål og aluminium; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer til, at der gøres en fælles indsats for at sætte arbejdstagere og virksomheder i centrum for handelspolitikken med henblik på at overvinde pandemien, fremskynde den økonomiske genopretning og lette handelen med vacciner og vigtige lægemidler; gentager, at vi bør arbejde sammen for at opnå en meningsfuld reform af WTO og reetablere en velfungerende appelinstans; opfordrer begge parter til at holde sig til WTO-forpligtelserne i henhold til aftalen om offentlige udbud (GPA) og til at finde fælles løsninger på fælles problemer, men understreger, at EU må handle autonomt, hvis dette er nødvendigt; |
| --- | --- |

58.

| 59. | støtter den fælles meddelelse med titlen »En ny dagsorden for EU og USA om globale forandringer« og opfordrer til, at der hurtigt oprettes et nyt handels- og teknologiråd for EU og USA; opfordrer til et tæt samarbejde mellem EU og USA om nye og disruptive teknologier, herunder fælles eksport- og importrestriktioner over for autoritære stater; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer Kommissionen til at stille handel og klima og dertil relaterede reformer i centrum for de transatlantiske relationer, og bemærker samtidig det høje ambitionsniveau, som den nye amerikanske regering udviser på dette område, der også bør være baseret på nye tilgange som dem, der blev indført med United States-Mexico-Canada Agreement (USMCA); |
| --- | --- |

60.

| 61. | er klar over betydningen af EU's handelsforbindelser med Kina, som i 2020 blev EU's vigtigste handelspartner for handel med varer; er af den faste overbevisning, at handelsforbindelserne mellem EU og Kina kræver en mere afbalanceret og gensidig tilgang; understreger, at den kommende ratificeringsproces for den omfattende investeringsaftale mellem EU og Kina først kan påbegyndes, når EU har opnået betydelige fremskridt i udarbejdelsen af egnede og effektive autonome foranstaltninger, der skal bruges for at modvirke markedsforvridende praksisser og til at forsvare strategiske EU-interesser, herunder et forbud mod produkter, der er fremstillet ved anvendelse af tvangsarbejde, en opgraderet handelsbeskyttelsesværktøjskasse og en fungerende sanktionsmekanisme for krænkelse af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at ratificeringen af den omfattende investeringsaftale er utænkelig i lyset af udviklingen i de bredere forbindelser mellem EU og Kina, og finder det dybt beklageligt og uacceptabelt, at Kina i stadig større omfang pålægger valgte medlemmer af Europa-Parlamentet og europæiske enheder sanktioner, da dette yderligere undergraver tilliden og hæmmer det bilaterale samarbejde; understreger, at ratificeringsprocessen for den omfattende investeringsaftale ikke kan påbegyndes, så længe de kinesiske sanktioner over for Parlamentets medlemmer og organer ikke er ophævet; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger, at Parlamentet nøje vil gennemgå aftalen, herunder dens bestemmelser om bæredygtig udvikling, og minder Kommissionen om, at Parlamentet vil tage menneskerettighedssituationen i Kina, herunder i Hongkong, med i betragtning, når det anmodes om at godkende investeringsaftalen; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at gå videre med en investeringsaftale med Taiwan, der viser forpligtelse til et meningsfuldt engagement i handels- og investeringsforbindelser og tager de nødvendige skridt i retning af en konsekvensanalyse, offentlige høringer og en screeningundersøgelse inden udgangen af 2021; gentager betydningen af den bilaterale strukturelle dialog, herunder om spørgsmål vedrørende multilateralisme og WTO, teknologi og folkesundhed, samt det vigtige samarbejde om kritiske forsyninger såsom halvledere; |
| --- | --- |

64.

| 65. | glæder sig over det effektive, vedvarende og konstruktive engagement over for Afrika og de østlige og sydlige naboregioner i gennemgangen af handelspolitikken og opfordrer til, at der træffes konkrete skridt til at uddybe EU's forbindelser med disse partnere, herunder på energiområdet; |
| --- | --- |

65.

| 66. | gentager betydningen af et strategisk og bæredygtigt partnerskab med Sydøstasien og Indien; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til fortsat at samarbejde med denne region og til proaktivt at fremme regelbaserede handelsforbindelser med henblik på en omfattende og ambitiøs strategi for Det Indiske Ocean og Stillehavsområdet; |
| --- | --- |

66.

| 67. | påpeger, at covid-19-krisen har understreget betydningen af et nyt partnerskab med det afrikanske kontinent, der kan fremme en inkluderende og bæredygtig tilgang; understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt at behandle spørgsmålet om nedbringelse af gæld og gældseftergivelse; understreger, at EU aktivt skal støtte diversificeringen af værdikæder på det indre marked i Afrika; |
| --- | --- |

67.

| 68. | glæder sig meget over ikrafttrædelsen af det afrikanske kontinentale frihandelsområde (CFTA) som et instrument til aktivt at ledsage Afrikas regionale, økonomiske og politiske integration og forbedre Afrikas adgang til globale markeder; |
| --- | --- |

68.

| 69. | understreger betydningen af EU's engagement i vores handelsforbindelser med Latinamerika og Caribien, herunder de oversøiske lande og territorier; udtrykker bekymring over konsekvenserne af covid-19, navnlig for kvinder, i denne region; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer alle EU-institutioner til at blive ved med at prioritere vores handels- og udviklingssamarbejde og udviklingen af større modstandsdygtighed over for pandemier og sundhedskriser; opfordrer i denne henseende Kommissionen til at opretholde en strukturel dialog med partnerne i ovennævnte regioner; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0337.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0277.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0261.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0109.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0071.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0073.

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0040.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0321.

(9)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0252.

(10)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0212.

(11)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0078.

(12)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 22.

(13)  EUT C 101 af 16.3.2018, s. 30.

(14)  Den Internationale Valutafond, World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries, april 2021.

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/95/EU af 22. oktober 2014 om ændring af direktiv 2013/34/EU for så vidt angår offentliggørelse af ikke-finansielle oplysninger og oplysninger om mangfoldighed for visse store virksomheder og koncerner (EUT L 330 af 15.11.2014, s. 1).

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger, og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (den generelle forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(17)  Non-paper fra Nederlandene og Frankrig om handel, socioøkonomiske virkninger og bæredygtig udvikling, som findes under »The Netherlands at International Organisations« på www.permanentrepresentations.nl.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/21

---

P9_TA(2021)0331

Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2020

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2020 (2020/2124(INI))

(2022/C 99/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 og 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og protokol nr. 5 til traktaterne vedrørende vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank (EIB), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 15, 126, 175, 177, 208, 209, 271, 308 og 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og protokol nr. 5 til traktaterne vedrørende vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank (EIB),

| — | der henviser til klimastrategien og den nye udlånspolitik inden for energisektoren, der blev vedtaget af EIB i november 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til klimastrategien og den nye udlånspolitik inden for energisektoren, der blev vedtaget af EIB i november 2019,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. januar 2020 med titlen »Investeringsplan for et bæredygtigt Europa — Investeringsplan for den europæiske grønne pagt« (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. januar 2020 med titlen »Investeringsplan for et bæredygtigt Europa — Investeringsplan for den europæiske grønne pagt« (COM(2020)0021),

| — | der henviser til Kommissionens forslag til forordning af 14. januar 2020 om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (COM(2020)0022), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til forordning af 14. januar 2020 om oprettelse af Fonden for Retfærdig Omstilling (COM(2020)0022),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (1),

| — | der henviser til EIB's finansielle rapport for 2019, som blev offentliggjort den 5. maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's finansielle rapport for 2019, som blev offentliggjort den 5. maj 2020,

| — | der henviser til EIB's aktivitetsrapport for 2019 med titlen »The Green Thread« (Den grønne tråd), som blev offentliggjort den 7. maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's aktivitetsrapport for 2019 med titlen »The Green Thread« (Den grønne tråd), som blev offentliggjort den 7. maj 2020,

| — | der henviser til EIB's bestyrelses vedtagelse af klimabankens køreplan den 11. november 2020 og til EIB's nye klimastrategi fra november 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's bestyrelses vedtagelse af klimabankens køreplan den 11. november 2020 og til EIB's nye klimastrategi fra november 2020,

| — | der henviser til rapporten om EIB's transaktioner inden for Den Europæiske Union 2019, som blev offentliggjort den 3. september 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om EIB's transaktioner inden for Den Europæiske Union 2019, som blev offentliggjort den 3. september 2019,

| — | der henviser til rapporten om EIB-støttede projekter uden for EU i 2019 med titlen »Global reach: the impact of the EIB beyond the European Union« (Global rækkevidde: virkningerne af EIB uden for EU), som blev offentliggjort den 10. december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om EIB-støttede projekter uden for EU i 2019 med titlen »Global reach: the impact of the EIB beyond the European Union« (Global rækkevidde: virkningerne af EIB uden for EU), som blev offentliggjort den 10. december 2020,

| — | der henviser til EIB's finansielle rapport og statistiske rapport for 2019, der blev offentliggjort den 5. maj og 7. maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's finansielle rapport og statistiske rapport for 2019, der blev offentliggjort den 5. maj og 7. maj 2020,

| — | der henviser til EIB's revisionsudvalgs årsberetninger, aktivitetsrapporten om undersøgelser af svig og rapporten om klagemekanismen for 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's revisionsudvalgs årsberetninger, aktivitetsrapporten om undersøgelser af svig og rapporten om klagemekanismen for 2019,

| — | der henviser til EIB-Gruppens rapport om risikovurdering (Risk Management Disclosure Report) for 2019, der blev offentliggjort den 6. juli 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB-Gruppens rapport om risikovurdering (Risk Management Disclosure Report) for 2019, der blev offentliggjort den 6. juli 2020,

| — | der henviser til EIB’s godkendelse af EU's ratificering af Parisaftalen af 7. oktober 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB’s godkendelse af EU's ratificering af Parisaftalen af 7. oktober 2016,

| — | der henviser til De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers verdensmål for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. marts 2020 om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. marts 2020 om en koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet (COM(2020)0112),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 af 30. marts 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår særlige foranstaltninger til mobilisering af investeringer i medlemsstaternes sundhedssystemer og andre dele af deres økonomier som reaktion på covid-19-udbruddet (investeringsinitiativ som reaktion på coronavirusset) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/460 af 30. marts 2020 om ændring af forordning (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013 og (EU) nr. 508/2014 for så vidt angår særlige foranstaltninger til mobilisering af investeringer i medlemsstaternes sundhedssystemer og andre dele af deres økonomier som reaktion på covid-19-udbruddet (investeringsinitiativ som reaktion på coronavirusset) (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. november 2020 om investeringsplanen for et bæredygtigt Europa — Finansiering af den grønne pagt (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. november 2020 om investeringsplanen for et bæredygtigt Europa — Finansiering af den grønne pagt (4),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 11. december 2020 om FFR og Next Generation EU, covid-19, klimaændringer, sikkerhed og eksterne forbindelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 11. december 2020 om FFR og Next Generation EU, covid-19, klimaændringer, sikkerhed og eksterne forbindelser,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 03/2019 med titlen »Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer: En indsats er nødvendig for at gøre EFSI til en fuldstændig succes«, som blev offentliggjort den 29. januar 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 03/2019 med titlen »Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer: En indsats er nødvendig for at gøre EFSI til en fuldstændig succes«, som blev offentliggjort den 29. januar 2019,

| — | der henviser til EIB's aktivitetsrapport for 2020 med titlen »Crisis Solutions« (Løsninger på krisen), som blev offentliggjort den 20. januar 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's aktivitetsrapport for 2020 med titlen »Crisis Solutions« (Løsninger på krisen), som blev offentliggjort den 20. januar 2021,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 12/2020 med titlen »The European Investment Advisory Hub — Launched to boost investment in the EU, the Hub’s impact remains limited« (Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning — det blev oprettet for at fremme investeringer i EU, men dets effekt er stadig begrænset), der blev offentliggjort den 12. maj 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 12/2020 med titlen »The European Investment Advisory Hub — Launched to boost investment in the EU, the Hub’s impact remains limited« (Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning — det blev oprettet for at fremme investeringer i EU, men dets effekt er stadig begrænset), der blev offentliggjort den 12. maj 2020,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om institutioner og organer i Den Økonomiske og Monetære Union: Forebyggelse af interessekonflikter efter udtræden af offentlig tjeneste (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om institutioner og organer i Den Økonomiske og Monetære Union: Forebyggelse af interessekonflikter efter udtræden af offentlig tjeneste (5),

| — | der henviser til skrivelse af 22. juli 2016 fra Ombudsmanden til formanden for EIB vedrørende spørgsmål om interessekonflikter og formandens svar af 31. januar 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 22. juli 2016 fra Ombudsmanden til formanden for EIB vedrørende spørgsmål om interessekonflikter og formandens svar af 31. januar 2017,

| — | der henviser til Ombudsmandens beslutning i sag 2168/2019/KR om Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds beslutning om at godkende anmodningen fra sin administrerende direktør om at blive administrerende direktør for en finanslobbygruppe, |
| --- | --- |

—

der henviser til Ombudsmandens beslutning i sag 2168/2019/KR om Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds beslutning om at godkende anmodningen fra sin administrerende direktør om at blive administrerende direktør for en finanslobbygruppe,

| — | der henviser til Counterbalance' rapport fra 2019 med titlen »Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework« (Er EIB opgaven voksen med hensyn til at bekæmpe svig og korruption? Udfordringer for EIBs' forvaltningsramme), |
| --- | --- |

—

der henviser til Counterbalance' rapport fra 2019 med titlen »Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework« (Er EIB opgaven voksen med hensyn til at bekæmpe svig og korruption? Udfordringer for EIBs' forvaltningsramme),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Udviklingsudvalget og Budgetudvalget,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0200/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0200/2021),

| A. | der henviser til, at EIB i henhold til artikel 309 i TEUF og i overensstemmelse med Den Europæiske Unions Domstols retspraksis har til opgave at bidrage til at nå Unionens mål, herunder gennem forskellige investeringsinstrumenter som lån, aktier, garantier, risikodelingsfaciliteter og rådgivningstjenester; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EIB i henhold til artikel 309 i TEUF og i overensstemmelse med Den Europæiske Unions Domstols retspraksis har til opgave at bidrage til at nå Unionens mål, herunder gennem forskellige investeringsinstrumenter som lån, aktier, garantier, risikodelingsfaciliteter og rådgivningstjenester;

| B. | der henviser til, at EIB i henhold til artikel 18 i sine vedtægter skal sikre, at dens midler anvendes så rationelt som muligt i Unionens interesse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EIB i henhold til artikel 18 i sine vedtægter skal sikre, at dens midler anvendes så rationelt som muligt i Unionens interesse;

| C. | der henviser til, at EIB er Den Europæiske Unions offentlige udlånsenhed og en af verdens største multilaterale finansielle institutioner; der henviser til, at EIB som følge heraf er EU's naturlige partner i gennemførelsen af finansielle instrumenter i tæt samarbejde med nationale og multilaterale finansielle institutioner; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EIB er Den Europæiske Unions offentlige udlånsenhed og en af verdens største multilaterale finansielle institutioner; der henviser til, at EIB som følge heraf er EU's naturlige partner i gennemførelsen af finansielle instrumenter i tæt samarbejde med nationale og multilaterale finansielle institutioner;

| D. | der henviser til, at EIB har påtaget sig en væsentlig rolle med hensyn til at mobilisere finansiering til økonomien, navnlig til små og mellemstore virksomheder (SMV'er), efter de negative økonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien, der begyndte i 2020; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EIB har påtaget sig en væsentlig rolle med hensyn til at mobilisere finansiering til økonomien, navnlig til små og mellemstore virksomheder (SMV'er), efter de negative økonomiske konsekvenser af covid-19-pandemien, der begyndte i 2020;

| E. | der henviser til, at EIB spiller en vigtig rolle i EU's strategi for håndtering af klima- og miljørelaterede udfordringer, som det er beskrevet af Kommissionen, og at der er behov for 350 mia. EUR årligt i yderligere investeringer for at nå de ajourførte klima- og energimål for 2030; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EIB spiller en vigtig rolle i EU's strategi for håndtering af klima- og miljørelaterede udfordringer, som det er beskrevet af Kommissionen, og at der er behov for 350 mia. EUR årligt i yderligere investeringer for at nå de ajourførte klima- og energimål for 2030;

| F. | der henviser til, at EIB i 2019 forpligtede sig til at støtte målsætningerne i den europæiske grønne pagt, tilpasse alle sine finansieringsaktiviteter med målene i Parisaftalen og blive »EU's klimabank«; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EIB i 2019 forpligtede sig til at støtte målsætningerne i den europæiske grønne pagt, tilpasse alle sine finansieringsaktiviteter med målene i Parisaftalen og blive »EU's klimabank«;

| G. | der henviser til, at EIB's bestyrelse har godkendt klimabankens køreplan for 2021-2025; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EIB's bestyrelse har godkendt klimabankens køreplan for 2021-2025;

| H. | der henviser til, at EIB har indledt revisionen af sin udlånspolitik vedrørende transportsektoren fra 2011 med det mål at støtte tilgængelig, effektiv, grøn og sikker transport; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EIB har indledt revisionen af sin udlånspolitik vedrørende transportsektoren fra 2011 med det mål at støtte tilgængelig, effektiv, grøn og sikker transport;

| I. | der henviser til, at støtte til SMV'er og midcapselskaber (mellemstore virksomheder) er et grundlæggende offentligt politisk mål for EIB; der henviser til, at EIB-Gruppen alene i 2020 støttede mere end 425 000 SMV'er og midcapselskaber med ny finansiering; der henviser til, at støtte til SMV'er udgjorde 40 % af EIB's samlede undertegnede transaktioner; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at støtte til SMV'er og midcapselskaber (mellemstore virksomheder) er et grundlæggende offentligt politisk mål for EIB; der henviser til, at EIB-Gruppen alene i 2020 støttede mere end 425 000 SMV'er og midcapselskaber med ny finansiering; der henviser til, at støtte til SMV'er udgjorde 40 % af EIB's samlede undertegnede transaktioner;

| J. | der henviser til, at EIB's investeringer har kapacitet til at støtte hele socialsektoren, herunder sundheds-, uddannelses- og boligområdet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EIB's investeringer har kapacitet til at støtte hele socialsektoren, herunder sundheds-, uddannelses- og boligområdet;

| K. | der henviser til, at EIB i 2020 godkendte lån til en værdi af 10,23 mia. EUR til projekter uden for Unionen, herunder 2,3 mia. EUR til de mindst udviklede lande; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EIB i 2020 godkendte lån til en værdi af 10,23 mia. EUR til projekter uden for Unionen, herunder 2,3 mia. EUR til de mindst udviklede lande;

| L. | der henviser til, at Vismandsgruppen på Højt Plan vedrørende den Europæiske Finansielle Udviklingsstruktur offentliggjorde sin endelige rapport den 7. oktober 2019, hvori den skitserede følgende tre muligheder for at opbygge den fremtidige europæiske bank for klima og bæredygtig udvikling; a) ved at bygge videre på Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og EIB's eksterne finansieringsaktiviteter; b) ved at samle EU's nuværende finansielle institutioners eksterne aktiviteter i en ny finansiel institution med blandet ejerskab; c) ved overførsel af alle EIB's eksterne aktiviteter til et EIB-datterselskab med andre betydelige aktionærer; der henviser til, at Rådets konklusioner fra december 2019 viste, at kun mulighed a) og c) burde undersøges; der henviser til, at resultaterne af feasibilityundersøgelserne af de enkelte løsningsmodeller, som skulle foreligge i efteråret 2020, stadig ikke er blevet fremlagt; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Vismandsgruppen på Højt Plan vedrørende den Europæiske Finansielle Udviklingsstruktur offentliggjorde sin endelige rapport den 7. oktober 2019, hvori den skitserede følgende tre muligheder for at opbygge den fremtidige europæiske bank for klima og bæredygtig udvikling; a) ved at bygge videre på Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD) og EIB's eksterne finansieringsaktiviteter; b) ved at samle EU's nuværende finansielle institutioners eksterne aktiviteter i en ny finansiel institution med blandet ejerskab; c) ved overførsel af alle EIB's eksterne aktiviteter til et EIB-datterselskab med andre betydelige aktionærer; der henviser til, at Rådets konklusioner fra december 2019 viste, at kun mulighed a) og c) burde undersøges; der henviser til, at resultaterne af feasibilityundersøgelserne af de enkelte løsningsmodeller, som skulle foreligge i efteråret 2020, stadig ikke er blevet fremlagt;

| M. | der henviser til, at EIB-Gruppen i øjeblikket arbejder på at udarbejde retningslinjer for modpartstilpasning med miljø- og bæredygtighedsmål for øje; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EIB-Gruppen i øjeblikket arbejder på at udarbejde retningslinjer for modpartstilpasning med miljø- og bæredygtighedsmål for øje;

Generelle betragtninger

| 1. | udtrykker alvorlig bekymring over de alvorlige makroøkonomiske ubalancer som følge af covid-19-krisen og den dermed forbundne indvirkning på bæredygtig økonomisk vækst, investeringer, modstandsdygtighed, beskæftigelsesfrekvenser, uddannelse og socioøkonomiske uligheder; understreger, at den økonomiske og sociale krise, som covid-19-pandemien har forårsaget, i høj grad har skadet den økonomiske vækst i EU, og at en af de alvorligste konsekvenser er nedgangen i investeringerne, som for øjeblikket ikke er tilstrækkelige til at nå EU's mål; understreger, at faldet i de offentlige og private investeringer har nået et foruroligende niveau; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger EIB's afgørende rolle som EU's bank, idet den er den eneste internationale finansielle institution, der ejes fuldt ud af EU's medlemsstater og styres fuldt ud i henhold til EU's politikker og normer, når det kommer til at støtte den økonomiske genopretning efter pandemien og målrette investeringer, så de understøtter europæiske prioriteter; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger EIB's afgørende rolle med hensyn til at støtte den økonomiske genopretning på kort og mellemlang sigt i forbindelse med den europæiske grønne pagt, den europæiske klimalov, den europæiske industristrategi, EU's genopretningsinstrument Next Generation EU (NGEU), EU's langsigtede budget, InvestEU og andre europæiske finansielle instrumenter; glæder sig over EIB's finansielle engagement i InvestEU som et middel til at afhjælpe investeringsunderskuddet i EU, idet de grundlæggende årsager hertil skal tackles; glæder sig endvidere over EIB's centrale rolle med hensyn til at yde rådgivningsstøtte under InvestEU-rådgivningsplatformen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | støtter Det Europæiske Råds konklusion om, at EIB bør have den kapital, der er nødvendig for at gennemføre Unions politikker, og opfordringen til EIB's styrelsesråd om at gennemgå bankens kapitalgrundlag i lyset af de instrumenter, der indgår i den flerårige finansielle ramme og NGEU, og bankens bidrag til opfyldelse af Unionens ambitioner om bekæmpelse af klimaændringer og digitalisering af EU's økonomi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | har den holdning, at en kapitalforhøjelse er berettiget for at gøre det muligt for banken at yde langsigtet finansiering og støtte bæredygtig vækst og social og regional samhørighed og vigtige realøkonomiske investeringer, som ellers ikke ville blive foretaget, og samtidig fastholde den nuværende AAA-status, der er særdeles vigtig for banken; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at EIB er en højt gearet institution; opfordrer EIB's aktionærer til at overveje, hvad der er den optimale egenkapitalstruktur og blive enige om en kapitalforhøjelse både i form af kontante midler og i form af indløselig kapital; understreger, at en kapitalforhøjelse bør gå hånd i hånd med større gennemsigtighed, demokratisk ansvarlighed, effektivitet i forvaltningsstrukturen og øget miljømæssig bæredygtighed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer på denne baggrund Kommissionen til at undersøge mulighederne for at blive repræsenteret i EIB's styrelsesråd ved at tegne kapital i EIB med midler fra EU-budgettet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at EU ifølge Kommissionens 2030-klimaplan i perioden 2021-2030 vil skulle investere 350 mia. EUR mere årligt end det gjorde i perioden 2011-2020; understreger, at EIB er nødt til at spille en endnu større rolle for at udligne dette klimainvesteringsunderskud; opfordrer styrelsesrådet til at udnytte de gunstige långivningsbetingelser for EIB til at udstede flere obligationer med en længere løbetid og samtidig opretholde sin stærke finansielle position; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over den nylige kapitalforhøjelse i Den Europæiske Investeringsfond (EIF) (6); |
| --- | --- |

9.

| 10. | anmoder EIB som EU's offentlige bank om at gøre den største samordnede indsats for i overensstemmelse med de gældende lovbestemmelser at levere en stærk og politisk drevet finansieringsaktivitet, som giver økonomisk effektivitet, støtter bæredygtig vækst, og som ikke hindrer adgangen til offentlige tjenesteydelser af høj kvalitet; anmoder EIB om at prioritere projekter med offentligt sigte, der fremmer EU's mål og bæredygtig økonomisk vækst, navnlig projekter, der ellers ikke ville være »bankacceptable«, både i og uden for EU, med henblik på at tackle de hidtil usete globale udfordringer i de kommende årtier og navnlig bekæmpe klimaændringerne; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer EIB til at styrke sin interne kapacitet og ekspertise yderligere for at sikre et varigt missionsdrevet engagement i sine partnerskaber, fremme koordinering blandt nationale og regionale aktører og yderligere udvikle betingelserne for øget risikovillighed i innovation og vækstfremmende investeringer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger betydningen af den additionalitetsfaktor, som EIB skal tilvejebringe investeringer i hele EU; understreger behovet for at koordinere strategier med andre europæiske institutioner og multilaterale og nationale udviklingsbanker; |
| --- | --- |

12.

| 13. | roser EIB med hensyn til at fastsætte mål og opfordrer den til at styrke den lokale gennemførelse af sine miljømæssige og sociale normer og forbedre evalueringerne af den økonomiske, sociale og miljømæssige indvirkning fra de støttede projekter og deres additionalitet og bæredygtighed; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at EIB skal bestræbe sig på at undgå at fortrænge private investeringer på grund af sine aktiviteter; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger betydningen af at undgå yderligere geografiske ubalancer i EIB's udlånsaktiviteter for at sikre en bredere geografisk og sektoriel fordeling af investeringer, mindske regionale forskelle, navnlig dem, der har sin årsag i langfristede investeringsunderskud og geografiske ulemper, og øge den økonomiske og sociale konvergens og samhørighed; |
| --- | --- |

15.

| 16. | glæder sig over den indsats, som EIB allerede har gjort i denne henseende, men understreger, at der er behov for at gøre mere, eftersom nylige rapporter dokumenterer, at der er en høj geografisk koncentration af projekter; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer EIB til at bidrage til at tage hånd om de systemiske mangler, der hindrer visse regioner eller lande i at drage fuld nytte af EIB's finansielle muligheder ved bl.a. at styrke sine bestræbelser på at udvide udlånsaktiviteterne og stille teknisk hjælp og rådgivningsstøtte til rådighed, især i regioner, der kun tiltrækker små investeringer, og som under den pandemirelaterede krise ikke har haft nævneværdig gavn af undtagelserne fra reglerne om statsstøtte på grund af statens manglende finansielle kapacitet eller råderum; |
| --- | --- |

17.

Mobilisering af midler til håndtering af covid-19-pandemien

| 18. | glæder sig over EIB's hurtige mobilisering af op til 40 mia. EUR i nødfinansiering til bekæmpelse af krisen som følge af udbruddet af covid-19-pandemien gennem oprettelse af lån, henstand med betalinger og foranstaltninger til at lette likviditeten i SMV'er og midcapselskaber; |
| --- | --- |

18.

| 19. | glæder sig desuden over den efterfølgende oprettelse af Den Europæiske Garantifond (EGF) på 25 mia. EUR som reaktion på covid-19-krisen, ikke mindst dens positive virkning med hensyn til at yde finansiel støtte til SMV'er og sundhedssektoren; beklager dog den langsomme udrulning af EGF, og at de første midler først blev godkendt sidst i 2020 som følge af sen indsendelse af ansøgninger fra medlemsstater og færdiggørelse af statsstøtteprocesser; påpeger, at EGF blev oprettet som en fond af midlertidig art; foreslår, at EGF forbliver operationel efter 2021 i betragtning af covid-19-krisens langvarige konsekvenser og de gentagne nedlukninger i mange medlemsstater; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker, at den støtte, som EGF garanterer til finansielle mellemmænd bør være underlagt en række evalueringskriterier, såsom miljømæssige og sociale politikker og politikker vedrørende virksomhedsledelse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer EIB til at overveje at foreslå yderligere incitamenter for projekter og kreditlinjer, der allerede er godkendt, for at få gang i projekterne hurtigst muligt og sikre hurtig gennemførelse af de pågældende fonde; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over oprettelsen af et investeringsinstrument på 6 mia. EUR til støtte for finansieringen af sundhedssektoren, nemlig medicinsk infrastruktur, forskning og udvikling af vacciner; opfordrer EIB til at prioritere en styrkelse af de offentlige sundhedssystemer; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at EIB som led i reaktionen på covid-19 fra og med den 30. september 2020 har godkendt 84 transaktioner inden for EU, som indebærer en samlet investering på 23,5 mia. EUR; bemærker, at 88 % af de godkendte transaktioner blev tildelt til SMV'er og midcapselskaber samt sundhedssektoren; påpeger, hvor vigtigt det er at støtte SMV'erne, da virkningerne af covid-19-pandemien har ramt disse virksomheder særlig hårdt; |
| --- | --- |

23.

| 24. | glæder sig over oprettelsen af et målrettet finansieringsinitiativ på op til 5,2 mia. EUR som reaktion på covid-19-pandemien med henblik på at støtte lande uden for EU; |
| --- | --- |

24.

| 25. | glæder sig over, at EIB deltager i COVAX og investerer 400 mio. EUR i COVAX Advanced Market Commitment; |
| --- | --- |

25.

| 26. | understreger, at disse instrumenter i lyset af de på hinanden følgende og uforudsigelige bølger af covid-19-infektioner skal styrkes og udvides yderligere; anmoder EIB om at være parat til at opskalere de nuværende instrumenter og iværksætte nye understøttende finansielle initiativer, hvis det bliver nødvendigt; |
| --- | --- |

26.

Vejen mod at blive EU's klimabank

| 27. | glæder sig over, at EIB i 2020 ydede 40 % af sin långivning til miljø- og klimaprojekter; |
| --- | --- |

27.

| 28. | glæder sig over, at EIB er verdens største udsteder af grønne obligationer og i løbet af 12 år har rejst 34,6 mia. EUR i klimabevidsthedsobligationer og bæredygtighedsobligationer; opfordrer EIB til at fortsætte og øge udstedelsen af grønne obligationer for at øge likviditeten på dette marked og til fortsat at deltage i udviklingen af en EU-standard for grønne obligationer; |
| --- | --- |

28.

| 29. | glæder sig over det nye system til klimarisikovurdering, som er indført med henblik på at vurdere den fysiske klimarisiko i forbindelse med direkte långivning, og foreslår, at EIB i sine handlingsplaner foreslår harmoniserede screeningsmetoder, hvor der, når det er relevant, gøres brug af klassificeringsforordningen (7); |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over EIB's tilsagn om at bakke op om Kommissionens handlingsplan for bæredygtig finansiering, navnlig ved at sikre overensstemmelse med EU's klassificeringssystem i forbindelse med sporing af finansiering af klimatiltag og tiltag vedrørende miljømæssig bæredygtighed, og ved at indføre kriteriet om ikke at gøre væsentlig skade som grundlag for evaluering af projekter; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer EIB til at fastholde sit engagement med hensyn til at bringe alle sine transaktioner i overensstemmelse med målene i Parisaftalen, så tidligt som muligt, og med en tidsramme, der hænger sammen med EU's målsætning om at opnå klimaneutralitet senest i 2050; påpeger, at udvikling af avancerede alternative og bæredygtige brændstoffer vil kræve betragtelige investeringer for at overvinde de nuværende teknologiske begrænsninger; opfordrer EIB til at udarbejde og indgå aftaler om grøn omstilling i sektorer med høje emissionsniveauer for at sikre, at de bringer deres forretningsmodel i overensstemmelse med målet om klimaneutralitet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | anerkender behovet for, at EU og medlemsstaterne omdirigerer kapitalstrømme i retning af projekter, der vedrører afbødning af og tilpasning til klimaforandringer, for at gøre vores økonomier, virksomheder og samfund mere modstandsdygtige over for klima- og miljømæssige chok og risici; |
| --- | --- |

32.

| 33. | glæder sig over EIB's bestyrelses vedtagelse af EIB's ambitiøse køreplan for klimabanken for 2021-2025, navnlig tilføjelsen af mekanismen for CO2-skyggepriser, som udgør en afgørende ramme til støtte for omstillingen og gennemførelsen af den europæiske grønne pagt og markerer et afgørende skridt hen imod at gøre EIB til EU's klimabank, fremme bæredygtige investeringer og beskytte miljøet i det kommende kritiske årti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over EIB's klimamæssige lederskab og beslutningen om at øge EIB's finansiering af klimaindsatsen og af miljømæssig bæredygtighed, herunder vedvarende energi, fra ca. 30 % til mindst 50 % inden 2025; |
| --- | --- |

34.

| 35. | bemærker, at køreplanen lægger op til indførelse af en overgangsperiode indtil udgangen af 2022, hvilket vil betyde en forsinkelse i forhold til at nå overensstemmelse med målene i Parisaftalen; opfordrer EIB til at stræbe mod fuld overensstemmelse med Parisaftalen i forbindelse med de igangværende bedømmelsesprocedurer, og fuld overensstemmelse senest i 2023; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bemærker, at EIB vil strukturere det fremtidige arbejde med gennemførelsen af køreplanen omkring 10 nye handlingsplaner, som baseres på de første fem års gennemførelse af EIB's klimastrategi fra 2015; kræver i denne forbindelse løbende at blive informeret fuldt ud om gennemførelsen af køreplanen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer EIB til at tage hensyn til de input, der modtages fra relevante interessenter, lokale og regionale myndigheder, fagforeninger og NGO'er i sin investeringsstrategi som EU's klimabank og i forbindelse med gennemførelsen af køreplanen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | glæder sig over EIB's udarbejdelse af en biodiversitetsrisikoevaluering og vedtagelsen af »Environmental, Climate and Social Guidelines on Hydropower Development« (miljømæssige, klimamæssige og sociale retningslinjer for udvikling af vandkraft); minder om, at beskyttelse af biodiversiteten er afgørende for bæredygtigheden i EU, da den har meget stor betydning for vores situation med hensyn til økonomi, sundhed og fødevarer; opfordrer EIB til at udvikle biodiversitetssikrede komponenter yderligere i sine finansielle instrumenter for at undgå negative virkninger for biodiversiteten; |
| --- | --- |

38.

| 39. | anerkender de udfordringer, der har været, og de fremskridt, der er gjort i forbindelse med implementeringen af faciliteten til finansiering af naturkapital (NCFF); opfordrer EIB til at overveje at stille en tilskudskomponent til rådighed inden for rammerne af NCFF med henblik på at støtte den indledende opskalering af lokale projekter og facilitere generering af indtægter; mener, at evalueringen af NCFF børe indgå i en mere overordnet vurdering fra EIB's side af, hvordan genoprettelsen af økosystemet og biodiversiteten i EU kan understøttes; |
| --- | --- |

39.

| 40. | glæder sig over, at EIB i klimabankens køreplan giver sit tilsagn til at fokusere støtten på bæredygtige dele af sektoren for husdyropdræt og mælkesektoren, og navnlig at fokusere på dyrevelfærd; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer EIB-Gruppen til at anvende sine nye operationer som et middel til at støtte målene i EU's kemikaliestrategi for bæredygtighed, da dette vil styrke innovationen for sikre og bæredygtigt designede kemikalier, materialer og produkter, EU-handlingsplanen for den cirkulære økonomi, der er baseret på ikkegiftige materialekredsløb, og den kommende handlingsplan for nulforurening for vand, luft og jord; |
| --- | --- |

41.

| 42. | glæder sig over den kommende revision af EIB's udlånspolitik vedrørende transportsektoren og over EIB's tilsagn om at sætte stop for støtte til lufthavnsudvidelser ved slutningen af 2022; understreger betydningen af at tilpasse EIB's transportportefølje og udlånspolitik vedrørende transportsektoren til Parisaftalen så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

42.

| 43. | efterlyser hurtig vedtagelse af en ny politisk strategi for finansiering af transport, der sigter mod at dekarbonisere EU's transportsektor senest i 2050 og fremme lettilgængelige, effektive, grønne og sikre transportmidler; understreger i denne forbindelse, at EIB bør fortsætte sit engagement med hensyn til finansiering af innovation og grøn teknologi inden for luftfarten; anmoder i denne forbindelse om, at den nye transportpolitik også tager hensyn til de geografiske træk ved EU's regioner såsom øer, bjergregioner og afsidesliggende regioner; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer EIB til at øge støtten til trafikoverflytning i retning af kulstoffattig transport såsom cykler og offentlige transportmidler, navnlig i lokalsamfund og andre områder med utilstrækkelig betjening; |
| --- | --- |

44.

| 45. | fremhæver EIB's afgørende rolle med hensyn til at nå målene for mekanismen for retfærdig omstilling og anmoder om mere engagement og konkrete tiltag i denne henseende, navnlig gennem strukturprogramlån, InvestEU og som finansieringspartner for lånefaciliteten for den offentlige sektor; opfordrer EIB til at udnytte sin rolle som finansieringspartner for lånefaciliteten for den offentlige sektor til at styrke sin kapacitet til at finansiere mindre projekter og initiativer med rødder i lokalsamfundet og til at opbygge partnerskaber med kommuner og andre offentlige enheder, så ingen lades i stikken i den økonomiske omstilling; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at medlemsstaterne og regionerne har forskellige udgangspunkter; bemærker, at omstillingen til en kulstofneutral økonomi skal være inklusiv og retfærdig og ikke må ikke lade nogen i stikken; understreger, at der bør lægges særlig vægt på beskyttelsen af de borgere og arbejdstagere, som vil blive mest berørt af omstillingen; foreslår, at EIB samarbejder proaktivt med medlemsstaterne om at understøtte regioner, hvor arbejdspladserne er meget afhængige af industrier med store emissioner; |
| --- | --- |

46.

| 47. | bifalder EIB's nye finansieringspolitik i energisektoren og dens tilsagn om at sætte en stopper for investeringer i fossile brændstoffer senest ved udgangen af 2021; opfordrer EIB til at vurdere, om de investeringer, der foretages i kulstofintensive projekter i 2021, er forenelige med de ajourførte 2030-klimamål; insisterer på, at EIB skal gennemføre princippet om energieffektivitet og stræbe efter at nå målet om at bekæmpe energifattigdom i al sin finansiering i energisektoren; |
| --- | --- |

47.

| 48. | glæder sig over initiativet om intelligent finansiering til intelligente bygninger, som fremmer investeringer i energieffektivitetsprojekter; efterlyser øgede boliginvesteringer, der fremmer energieffektiviteten og bekæmper energifattigdom, og yderligere investeringer i socialt boligbyggeri og økonomisk overkommelige boliger, og også for at bidrage til renoveringsbølgestrategien; |
| --- | --- |

48.

Støtte til innovation, SMV'er, industri og digitalisering

| 49. | mener, at fortidens fejl ikke bør gentages, og at effektive investeringer i innovation, infrastruktur, uddannelse og færdigheder er afgørende elementer for at komme på fode igen efter den økonomiske og sociale krise, sikre bæredygtig og inklusiv vækst og skabe arbejdspladser af høj kvalitet og langsigtet konkurrenceevne; understreger endvidere, at lovgivningsmæssige rammer, der består af forudsigelige regler, samt lige vilkår og effektiv forvaltning også bidrager til at tiltrække private investeringer; |
| --- | --- |

49.

| 50. | glæder sig over, at EIB i 2020 støttede innovation og færdigheder med 14,43 mia. EUR; opfordrer EIB til at øge sin støtte til innovation og færdigheder; |
| --- | --- |

50.

| 51. | fremhæver EIB's vigtige rolle for at opnå succes med InvestEU-programmet i genopretningen oven på pandemien; understreger, at EIB fortsat vil være den vigtigste investeringspartner i forbindelse med gennemførelsen af InvestEU-programmet; |
| --- | --- |

51.

| 52. | håber, at det nye InvestEU-program vil fremme yderligere risikotagning fra EIB's side i realøkonomiske projekter og støtte til navnlig SMV'er, herunder gennem kapitalstøtte; |
| --- | --- |

52.

| 53. | minder om, at SMV'erne er rygraden i Europas økonomi, idet de udgør 99 % af alle virksomheder i EU og beskæftiger omkring 100 mio. mennesker; glæder sig over, at EIB i 2019 ydede finansiering til SMV'er og midcapselskaber gennem samlede investeringer på 30,56 mia. EUR, som kom 425 000 virksomheder til gavn; |
| --- | --- |

53.

| 54. | gentager, at støtte til mikrovirksomheder, SMV'er og midcapselskaber fortsat skal være et grundlæggende mål for EIB, og et mål, der skal styrkes yderligere under den nuværende økonomiske krise, navnlig for at yde støtte til dem med hensyn til finansiering, internationalisering, dekarbonisering og adgang til IKT-værktøjer; understreger, at SMV'er ofte har begrænsede administrative ressourcer til rådighed og derfor bør have gavn af lettilgængelige finansieringskanaler; glæder sig over de bestræbelser, der er gjort for at yde onlinebistand og -rådgivning til SMV'er i forbindelse med adgang til EIB-lån, og opfordrer til, at denne rådgivningskapacitet øges; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer EIB til at supplere bestræbelserne på at opbygge et datadrevet samfund på en gennemsigtig, pålidelig, interoperabel og inklusiv måde med særligt fokus på tilpasning af SMV'er for at forbedre deres konkurrenceevne; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger i denne forbindelse, at EU's SMV'er halter bagud med hensyn til at tage digitale teknologier til sig, og at blot 66 % af produktionsvirksomhederne i EU har indført mindst én digital teknologi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | påpeger behovet for at opskalere långivningen til SMV'er med kvindelige ledere for at fremme en genopretning, som i højere grad er præget af ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer EIB til at mobilisere tilstrækkelig støtte til infrastruktur, der skal sikre hurtigere internetforbindelser i alle regioner i EU og slå bro over den nuværende digitale kløft, og opfordrer EIB til fortsat at yde støtte til fremme af digitale færdigheder, navnlig for medarbejdere i økonomiske sektorer, der har behov for tilpasning og omskoling; |
| --- | --- |

58.

| 59. | bemærker, at covid-19-udbruddet har afsløret, hvor skrøbelige EU's forsyningskæder er, og hvor utilstrækkelige IT-netværkene er; opfordrer EIB til at tilpasse sin investeringsstrategi for at bidrage til at sikre øget modstandsdygtighed i det indre markeds værdikæder og styrke den europæiske industrisektor, navnlig på strategiske områder; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer EIB til at spille en rolle med hensyn til at bistå og finansiere skabelsen af innovationsøkosystemer og videnbaserede økonomier i hele EU og fremme lokal industriel omstilling, hvor universiteter, virksomheder, SMV'er og nystartede virksomheder kan udvikle langvarige partnerskaber til gavn for almenvellet, idet der sigtes mod at yde et meningsfuldt bidrag til at nå målene for den grønne pagt og digitaliseringen af økonomien; |
| --- | --- |

60.

| 61. | understreger behovet for, at EIB fokuserer skarpt på projekter, der målrettes mod unge mennesker, navnlig projekter, der omfatter nystartede virksomheder og sigter mod at bekæmpe det stadig større problem med ungdomsarbejdsløshed og unge i usikre ansættelsesforhold; |
| --- | --- |

61.

Investeringer i social infrastruktur og velfærd

| 62. | bemærker, at de sociale velfærdssystemer i medlemsstaterne under den igangværende covid-19-krise er kommet under et hidtil uset pres; opfordrer EIB til at samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne om at styrke investeringerne i den sociale sektor; |
| --- | --- |

62.

| 63. | erkender, at covid-19-krisen har haft en uforholdsmæssig stor indvirkning på visse dele af samfundet, opfordrer EIB til at bistå medlemsstaterne vedrørende projekter, der har til formål at afhjælpe uligheder, herunder uligheder mellem kønnene og dem, der rammer marginaliserede befolkningsgrupper; |
| --- | --- |

63.

| 64. | glæder sig over EIB's tilsagn om at investere i den sociale sektor og derved fremme velfærden og adgangen til uddannelse, sundhedspleje og bolig og gøre det lettere at tilegne sig de færdigheder, der kræves i en moderne videnbaseret økonomi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer EIB til at støtte projekter i medlemsstater, der gennemfører den europæiske søjle for sociale rettigheder, målene for bæredygtig udvikling og de sociale reformer, der er nævnt i de landespecifikke henstillinger under det europæiske semester; |
| --- | --- |

65.

| 66. | bemærker, at covid-19-pandemien har haft negative indvirkninger på børns skolegang og trivsel i hele verden, idet millioner af børn stadig ikke har adgang til undervisning grundet nedlukningsforanstaltningerne og derfor risikerer at blive sat tilbage, måske for resten af livet; påskønner EIB's investeringer i uddannelse, da det bidrager til at bekæmpe fattigdom, styrke økonomisk vækst og øge ligestilling mellem kønnene; opfordrer EIB til at øge sine investeringer i uddannelse for at bidrage til at afhjælpe covid-19-krisens alvorlige konsekvenser for uddannelsessystemerne globalt; |
| --- | --- |

66.

Støtte til udvikling og bæredygtighed uden for EU

| 67. | glæder sig over, at EIB er den største multilaterale långiver i verden, der bestræber sig på at støtte EU's eksterne samarbejds- og udviklingspolitikker; bemærker, at EIB i mere end 50 år har været aktiv uden for EU og fra og med slutningen af 2020 har ydet lån på 150,1 mia. EUR i 150 forskellige lande, hvoraf 10,23 mia. EUR blev underskrevet i 2019; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer i lyset af, at alle EIB's aktionærer har forpligtet sig til G20-tilsagnet om at suspendere gælden i 77 lande efter gældskrisen i forbindelse med covid-19-udbruddet, EIB til at foretage en suspendering af sine udestående lån, til nøje at vurdere gældsvirkningerne af sine fremtidige transaktioner og til at udtrykke offentlig støtte til oprettelsen af en multilateral gældssaneringsmekanisme til håndtering af både krisens virkninger og finansieringskravene i 2030-dagsordenen; |
| --- | --- |

68.

| 69. | understreger behovet for, at EIB's investeringer i tredjelande tilpasses fuldt ud til EU's optræden udadtil og prioriterede mål med hensyn til bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

69.

| 70. | påskønner, at EIB igen vil øge sin støtte til grønne investeringer uden for EU; fastholder, at EIB bør anvende de samme standarder og kriterier for vurdering og evaluering af projekter i og uden for EU, herunder dem der for nylig blev aftalt i klimabankens køreplan; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mener i denne sammenhæng, at EIB bør styrke sin overvågning af og rapportering om projekter uden for EU og forbedre sine analyser af de økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger og øge effektiviteten af rammen for resultatmåling, samtidig med at due diligence-forpligtelserne på menneskerettighedsområdet i forbindelse med projekter i tredjelande styrkes; |
| --- | --- |

71.

| 72. | mener, at skræddersyede indikatorer, der bruges til at måle mindskelsen af uligheder, frembringelsen af skatteindtægter for værtslande og indvirkningen på ligestillingen og marginaliserede grupper, også bør overvejes; |
| --- | --- |

72.

| 73. | bemærker, at den private sektors investeringer vil være afgørende for at udfylde finansieringshullet for verdensmålene for bæredygtig udvikling; minder om EIB's afgørende rolle med hensyn til at mindske risikoen for private investeringer, navnlig i skrøbelige sammenhænge; er imidlertid bekymret over anvendelsen af EU's udviklingsfonde til at mindske risikoen for private investeringer i betragtning af manglen på dokumentation for, at denne finansielle metode er i stand til at påvise additionalitet og opfylde udviklingsmålene, således som det for nylig blev rapporteret i den endelige revision af EFSD samt udtalelsen fra Den Europæiske Revisionsret (nr. 7/2020); understreger behovet for, at donorer prioriterer tilskudsbaseret finansiering som standardløsning, navnlig til de mindst udviklede lande, og for, at de ikke favoriserer blanding, garantier eller nogen form for lån frem for tilskud, eftersom disse ikke opfylder verdensmålene for bæredygtig udvikling og kunne øge landenes gældsbyrde; |
| --- | --- |

73.

| 74. | glæder sig over aftalen, som Rådet og Europa-Parlamentet har indgået vedrørende forordningen om oprettelse af instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde; bemærker navnlig den rolle, som EIB vil spille i forbindelse med den europæiske fond for bæredygtig investering; |
| --- | --- |

74.

| 75. | understreger, at klimaændringerne er den største udfordring i forbindelse med opnåelse af bæredygtig udvikling, da de truer med at forværre levevilkårene og øge fattigdommen; opfordrer derfor EIB til at prioritere investeringer i projekter, der hjælper tredjelande med at realisere FN's mål for bæredygtig udvikling, og som sikrer social og miljømæssig retfærdighed, fødevaresikkerhed, offentlige tjenester og retfærdige økonomiske muligheder for borgerne; påskønner, at EIB vil øge sin støtte til grønne investeringer uden for EU, hvilket vil medvirke til at understrege EU's rolle som global leder på området for klima- og miljømæssig bæredygtighed; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer EIB til under overholdelse af sit eksterne lånemandat at øge sit engagement i de mindst udviklede lande og de lande, hvor der er konflikter, styrke samarbejdet med EU-delegationerne og øge sin lokale tilstedeværelse med yderligere personale og med fokus på udviklingsspørgsmål; |
| --- | --- |

76.

Resultater med hensyn til forvaltning, ansvarlighed, gennemsigtighed og integritet

| 77. | minder om sin anmodning om en interinstitutionel aftale mellem EIB og Parlamentet med henblik på at forbedre adgangen til EIB's dokumenter og data og øge den demokratiske ansvarlighed, herunder muligheden for at forelægge EIB spørgsmål til skriftlig besvarelse, og med angivelse af Parlamentets og dets medlemmers rettigheder, for så vidt angår aktindsigt i dokumenter og data og regelmæssige høringer og økonomiske dialoger; |
| --- | --- |

77.

| 78. | foreslår desuden, at der i mellemtiden udarbejdes en protokol til et samarbejdsmemorandum mellem EIB og Parlamentet, som finder anvendelse med øjeblikkelig virkning, med henblik på at forbedre den interinstitutionelle dialog og øge EIB's gennemsigtighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opfordrer EIB til at øge sin rapportering til Parlamentet om sine beslutninger og opnåede fremskridt og om effekten af bankens långivningsaktiviteter gennem regelmæssige strukturerede dialoger, og til at anvende de bestemmelser om rapportering og ansvarlighed, som er anført i EFSI-forordningen (8); |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer EIB til at intensivere sin indsats på kommunikationsområdet; finder det afgørende, at banken indgår i et samspil med EU-borgerne med henblik på at redegøre bedre for målene for dens politikker og vise, hvordan den bidrager til borgernes daglige liv; |
| --- | --- |

80.

| 81. | glæder sig over, at EIB i december 2020 iværksatte en offentlig høring om revisionen af dens gennemsigtighedspolitik; bemærker dog, at det nuværende forslag ikke opfylder Parlamentets og en række civilsamfundsorganisationers ønske om, at banken bør intensivere sin gennemsigtighedspolitik i overensstemmelse med bedste praksis og standarder, der anvendes af andre finansielle institutioner; |
| --- | --- |

81.

| 82. | opfordrer EIB til at sikre rettidig offentliggørelse af mere righoldige oplysninger om alle sine finansieringsaktiviteter i overensstemmelse med international bedste praksis, herunder miljømæssige og sociale vurderinger, for at gøre dem tilgængelige for potentielle modtagere, berørte grupper og lokale civilsamfundsorganisationer; |
| --- | --- |

82.

| 83. | gentager sin opfordring til at agere med udgangspunkt i »formodningen om offentliggørelse«; opfordrer navnlig til, at direktionens dagsordener og mødereferater offentliggøres i deres fulde længde uden unødig forsinkelse, og påskønner offentliggørelsen af bestyrelsens dagsordener og mødereferater; understreger, at den fremtidige gennemsigtighedspolitik bør omfatte skærpede krav om gennemsigtighed i alle bankens aktiviteter, og at det bør kræves, at projektledere gør miljøkonsekvensvurderinger og relaterede dokumenter offentligt tilgængelige, ved at medtage strenge og dog forholdsmæssige forpligtelser med hensyn til gennemsigtighed i de kontrakter, der indgås med alle EIB's kunder; |
| --- | --- |

83.

| 84. | gentager sin opfordring til at offentliggøre Kommissionens udtalelser i forbindelse med proceduren i medfør af artikel 19 i EIB's vedtægter om bankens finansieringstransaktioner med det formål at vurdere, om de stemmer overens med relevant EU-lovgivning og relevante EU-politikker; opfordrer Kommissionen og EIB til at enes om at sikre fuld gennemsigtighed med hensyn til disse udtalelser og det rationale, der ligger til grund for dem; |
| --- | --- |

84.

| 85. | bemærker, at udpegelsen af EIB's forhenværende næstformand som medlem af Iberdrolas bestyrelse gav anledning til alvorlige bekymringer vedrørende risikoen for interessekonflikt, selvom udpegelsen var oplyst på forhånd og lever op til bestemmelserne vedrørende tidligere medlemmer af EIB's bestyrelse; bemærker endvidere, at en bindende udtalelse fra EIB's udvalg vedrørende deontologi og compliance, der blev udstedt før udpegelsen, ikke gav anledning til indvendinger, og anmoder om uddybende forklaringer vedrørende denne udtalelse; bemærker, at denne beskæftigelse efter udtræden af offentlig tjeneste stort set uden nogen afkølingsperiode udgør en risiko for EIB's omdømme og uafhængighed; minder om, at Den Europæiske Ombudsmand har fundet, at Den Europæiske Banktilsynsmyndigheds beslutning om ikke at forbyde sin administrerende direktør at blive administrerende direktør for en finansiel lobbyforening bundede i fejl eller forsømmelser, og at det havde været nødvendigt og passende at forbyde jobskiftet; opfordrer EIB til at vurdere behovet for yderligere at forbedre reglerne og praksis vedrørende interessekonflikter; |
| --- | --- |

85.

| 86. | udtrykker sin bekymring over, at de otte næstformænd for EIB ud over at varetage sektorspecifikke ansvarsområder fører tilsyn med projektforslag fra deres hjemlande og har andre landespecifikke ansvarsområder; beklager, at EIB ikke har imødekommet Parlamentets anmodning om at medtage en bestemmelse, der udelukker muligheden for, at deres medlemmer kan føre tilsyn med långivning eller gennemførelsen af projekter i deres hjemlande, i direktionens adfærdskodeks; |
| --- | --- |

86.

| 87. | glæder sig over EIB's interne gennemgang og revision af bankens politik til bekæmpelse af svig og dens hensigt om at fastlægge politikken på koncernniveau, så den gælder for både EIB og EIF; opfordrer indtrængende EIB til at indtage en ambitiøs og bred tilgang til denne revision og tage fat på de eksisterende svagheder i sit due diligence-system og interne kontrolmekanismer og til at styrke sin politik mod svig og korruption i tråd med de ønsker, som Parlamentet har fremsagt flere gange; |
| --- | --- |

87.

| 88. | understreger vigtigheden af, at EIB's kontor for efterforskning af svig sikres solide kompetencer, tilstrækkelige ressourcer og uafhængighed; opfordrer EIB til at forbedre samarbejdet med Den Europæiske Ombudsmand, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO), hvor det er hensigtsmæssigt, og indberette straffesager til de nationale myndigheder; opfordrer indtrængende EIB til at forbedre uafhængigheden og effektiviteten af sit kontor for indgivelse af klager og afdelingen for efterforskning af svig; |
| --- | --- |

88.

| 89. | minder om, at Kommissionen anmodede EIB om at dele flere oplysninger om effektiv anvendelse af kontraktbestemmelser, der gør det muligt for EIB at standse eller indstille finansieringen (9), og forventer, at Parlamentet vil få fuld adgang til disse oplysninger; |
| --- | --- |

89.

| 90. | glæder sig over fremskridtene i gennemførelsen af EIB-Gruppens strategi for ligestilling mellem kønnene og kønshandlingsplanen; bemærker statusrapporten om mangfoldighed og inklusion fra 2019; bemærker, at 51,4 % af EIB's personale er kvinder; |
| --- | --- |

90.

| 91. | beklager, at kvinder stadig ikke er tilstrækkeligt repræsenteret i ledende stillinger; mener, at der skal gøres mere i denne henseende under gennemførelsen af anden fase af handlingsplanen i 2021 og opfordrer derfor EIB til at fremme kvinders deltagelse og aktivt fremme en ligelig kønsfordeling i ledende stillinger yderligere; opfordrer EIB til fortsat at fremme alle former for forskellighed og inklusion inden for sin organisation og til at sætte ambitiøse mål; |
| --- | --- |

91.

| 92. | opfordrer indtrængende EIB til, hvor det er muligt, at indsamle kønsopdelte data og udvikle værktøjer og metoder til at foretage kønsspecifikke analyser og konsekvensanalyser for EIB-projekter og transaktioner både i og uden for EU og til at rådføre sig med uafhængige eksperter i denne henseende; |
| --- | --- |

92.

| 93. | udtrykker alvorlig bekymring med hensyn til chikane og arbejdsmiljøet i EIB; erkender, at EIB i den seneste tid har gjort bestræbelser på at tackle disse spørgsmål og andre relevante personalemæssige spørgsmål; opfordrer indtrængende EIB til at sikre, at en nultolerancepolitik over for alle former for chikane er effektivt indført, herunder forebyggende og beskyttende foranstaltninger samt passende og pålidelige klagemekanismer og mekanismer til at yde støtte til ofre; opfordrer EIB til at indgå i en ærlig dialog med personalerepræsentanterne for at finde løsninger på deres bekymringer; |
| --- | --- |

93.

| 94. | glæder sig over, at EBI vil gennemgå sine miljømæssige og sociale standarder, og opfordrer til, at der gennemføres en bred og inklusiv offentlig høring om disse spørgsmål; gør opmærksom på de muligheder, som EIB har for at medtage yderligere standarder vedrørende andre politiske prioriteter; opfordrer derfor EIB til at tage sociale hensyn i betragtning, når den vurderer potentielle investeringers negative indvirkning; |
| --- | --- |

94.

| 95. | minder igen om, at bæredygtighed, som det er defineret i EU-lovgivningen (10), er et bredt begreb, og at investeringer kun er bæredygtige, hvis de tager hensyn til princippet om ikke at gøre væsentlig skade i forbindelse med sociale eller miljømæssige bæredygtighedsmål; glæder sig over, at EIB har givet tilsagn til fuldstændigt at tilpasse sin sporingsmetodologi for klimahandling og målene for miljømæssig bæredygtighed til de rammer, der er udarbejdet af EU-klassificeringssystem, herunder indarbejdelse af princippet om ikke at gøre væsentlig skade (11) i alle sine aktioner; |
| --- | --- |

95.

| 96. | opfordrer EIB til at benytte denne lejlighed til at styrke sin menneskerettighedspolitik; forventer navnlig, at due diligence-forpligtelserne på menneskerettighedsområdet styrkes, og at menneskerettighedsdimensionen bliver mere fremtrædende i projektplanlægningen, navnlig vedrørende projekter i lande uden for EU; |
| --- | --- |

96.

| 97. | forventer, at EIB gennemfører en grundig overvågning, der fuldt ud tager hensyn til de bekymringer, som berørte parter og interessenter har givet udtryk for, navnlig dem, der vedrører krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

97.

| 98. | påpeger, at de virksomheder, som EIB investerer i, bør følge principperne for god forvaltningspraksis, bl.a. i skatteanliggender; sætter pris på, at EIB ikke indgår i nye eller fornyede transaktioner med enheder, der er registreret eller etableret i jurisdiktioner, som er listeopført af årsager vedrørende skat, hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, og at der udføres en risikovurdering i de tilfælde, hvor en kontraherende modpart er registreret eller etableret i jurisdiktioner, der normalt er samarbejdsvillige, men som endnu ikke har rettet op på mangler vedrørende god skatteforvaltning (jurisdiktioner, der er opført i bilag II til EU-listen over ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner); |
| --- | --- |

98.

| 99. | påpeger, at der kræves omfattende kontroller for at sikre, at modparter ikke nyder godt af andre retlige forbindelser til sådanne jurisdiktioner; opfordrer EIB til at træffe forebyggende foranstaltninger og foretage regelmæssige skatteansættelser over for ikkesamarbejdsvillige skattejurisdiktioner samt partneres skadelige skattepraksis; |
| --- | --- |

99.

| 100. | opfordrer EIB-Gruppen til i fremtiden at ajourføre sin politik vedrørende ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner på baggrund af fremtidige udviklingstendenser inden for god skatteforvaltning i EU og på internationalt plan; minder om, at politikken omfatter et generelt forbud mod at indgå i transaktioner med modparter, der er registreret eller etableret i ikkesamarbejdsvillige jurisdiktioner, undtagen under overholdelse af strenge betingelser; |
| --- | --- |

100.

| 101. | bemærker EIB's rammer for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme fra december 2020; er bekymret over, at de skitserede rammer ikke er tilstrækkelig detaljerede med hensyn til særlige procedurer for at tilpasse bankens aktiviteter til EU-lovgivningen, navnlig hvad angår kundekendskab, og især når der er tale om skærpede kundekendskabskrav; |
| --- | --- |

101.

| 102. | gentager de bekymringer, som Parlamentet tidligere har givet udtryk for vedrørende den manglende kontrol med de midler, som finansielle formidlere forvalter, og problemerne med at overvåge de endelige støttemodtagere og opfyldelsen af kriterierne for støtteberettigelse; |
| --- | --- |

102.

| 103. | glæder sig over, at EIB i øjeblikket arbejder på at udvikle retningslinjer for modpartstilpasning; opfordrer EIB til at udarbejde en ambitiøs handlingsplan for »retningslinjer for modpartstilpasning« og sikre, at der i retningslinjerne anvendes strengere krav om gennemsigtighed og due diligence over for sine samarbejdspartnere, bl.a. med hensyn til deres berettigelse til udbetaling af støtte ved brug af EIB-midler på strenge betingelser, der omfatter kriterier af etisk, integritetsmæssig, social og miljømæssig art; minder om, at disse rammer også bør omfatte fremtidige krav om, at finansielle formidlere og erhvervskunder senest i 2025 skal have vedtaget en fremtidsorienteret dekarboniseringsplan, der er tilpasset til Parisaftalen, og som bygger på videnskabeligt baserede emissionsmål, idet dette dog ikke griber ind i EIB's muligheder for at tilbyde teknisk bistand til udarbejdelse af disse dekarboniseringsplaner; |
| --- | --- |

103.

| 104. | anmoder EIB om, idet den beskytter forretningsmæssige følsomme oplysninger, at offentliggøre mere regelmæssige, detaljerede og omfattende oplysninger om de finansielle formidlere, der er ansvarlige for at lånefinansiere EIB-midler (198), og til at medtage kontraktbestemmelser om disse institutioners obligatoriske offentliggørelse af oplysninger om udlånsaktiviteter; |
| --- | --- |

104.

| 105. | understreger, at EIB bør styrke og fuldt ud bør anvende kontraktbestemmelser, der sætter den i stand til at suspendere udbetalingerne eller anvende afbødende foranstaltninger til at beskytte sine aktiviteters integritet og omdømme i tilfælde af projekternes manglende overholdelse af miljø-, social-, menneskerettigheds-, skatte- og gennemsigtighedsstandarder; |
| --- | --- |

105.

| 106. | efterlyser en streng politik for udelukkelse af enheder, der afsløres i at deltage i svig, korruption, hvidvask af penge eller andre forseelser, fra EIB-finansiering; |
| --- | --- |

106.

| 107. | glæder sig over Revisionsrettens arbejde med hensyn til Unionens budgetmidler, der forvaltes af EIB, og opfordrer institutionerne til at enes om at styrke Revisionsrettens revisionsrettigheder inden for EU-traktaternes grænser; |
| --- | --- |

107.

| 108. | bemærker Revisionsrettens kritik i særberetning nr. 12/2020 med titlen »The European Investment Advisory Hub — Launched to boost investment in the EU, the Hub’s impact remains limited« (Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning — det blev oprettet for at fremme investeringer i EU, men dets effekt er stadig begrænset) og opfordrer EIB til at drage de nødvendige konklusioner med henblik på bankens fremtidige arbejde; |
| --- | --- |

108.

| 109. | opfordrer Revisionsretten til at udarbejde en særberetning med henstillinger om udøvelsen af EIB's aktiviteter og tilpasningen af disse med EU's politikker og mål; |
| --- | --- |

109.

| 110. | bemærker Revisionsrettens særberetning nr. 3/2019 med titlen »European Fund for Strategic Investments: Action needed to make EFSI a full success« (Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer: En indsats er nødvendig for at gøre EFSI til en fuldstændig succes), navnlig bemærkningerne om behovet for sammenlignelige indikatorer vedrørende resultater og tilsyn for alle EU-finansielle instrumenter og budgetgarantier; opfordrer Kommissionen til, som en vigtig iværksætter i forbindelse med Invest EU, at sikre en passende opfølgning i samarbejde med EIB; |
| --- | --- |

110.

o

o o

| 111. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Den Europæiske Investeringsbank samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

111.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

(2)  EUT L 99 af 31.3.2020, s. 5.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0305.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0017.

(6)  https://www.eib.org/en/press/all/2021-060-capital-increase-for-eif-boosts-finance-for-covid-19-impacted-companies-and-strengthens-support-for-green-and-digital-transformation-of-the-eu-economy.

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1).

(9)  Resume af evalueringen af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU af 16. april 2014 om en EU-garanti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med finansieringstransaktioner til støtte for investeringsprojekter uden for Unionen (SWD(2019)0333 af 13. september 2019).

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/2088 af 27. november 2019 om bæredygtighedsrelaterede oplysninger i sektoren for finansielle tjenesteydelser (EUT L 317 af 9.12.2019, s. 1), artikel 2.

(11)  EIB Climate Bank Roadmap (Køreplan for klimabanken), s. 55.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/34

---

P9_TA(2021)0332

Kontrol med Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2019

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om kontrol med Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2019 (2020/2245(INI))

(2022/C 99/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Investeringsbank-Gruppes (EIB-Gruppens) aktivitetsberetning for 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Investeringsbank-Gruppes (EIB-Gruppens) aktivitetsberetning for 2019,

| — | der henviser til EIB-Gruppens finansielle rapport for 2019 og EIB-Gruppens statistiske rapport for 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB-Gruppens finansielle rapport for 2019 og EIB-Gruppens statistiske rapport for 2019,

| — | der henviser til EIB-Gruppens bæredygtighedsrapport for 2019 og EIB-Gruppens ledsagende rapport om CO2-fodaftrykket, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB-Gruppens bæredygtighedsrapport for 2019 og EIB-Gruppens ledsagende rapport om CO2-fodaftrykket,

| — | der henviser til rapporten om gennemførelsen af EIB's politik for gennemsigtighed i 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten om gennemførelsen af EIB's politik for gennemsigtighed i 2019,

| — | der henviser til EIB's rapport om klagemekanismen for 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's rapport om klagemekanismen for 2019,

| — | der henviser til årsberetningen for 2019 om EIB's aktiviteter i Afrika, Vestindien, Stillehavet og de oversøiske lande og territorier, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsberetningen for 2019 om EIB's aktiviteter i Afrika, Vestindien, Stillehavet og de oversøiske lande og territorier,

| — | der henviser til årsberetningen fra EIB's Revisionsudvalg for 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til årsberetningen fra EIB's Revisionsudvalg for 2019,

| — | der henviser til EIB's investeringsrapport 2019/2020: fremskyndelse af Europas omstilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's investeringsrapport 2019/2020: fremskyndelse af Europas omstilling,

| — | der henviser til EIB-Gruppens rapport om corporate governance for 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB-Gruppens rapport om corporate governance for 2019,

| — | der henviser til aktivitetsrapporten vedrørende efterforskning af svig for 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til aktivitetsrapporten vedrørende efterforskning af svig for 2019,

| — | der henviser til EIB-Gruppens forretningsplan for 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB-Gruppens forretningsplan for 2019,

| — | der henviser til EFSI-rapporten for 2019 fra Den Europæiske Investeringsbank til Europa-Parlamentet og Rådet, |
| --- | --- |

—

der henviser til EFSI-rapporten for 2019 fra Den Europæiske Investeringsbank til Europa-Parlamentet og Rådet,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 03/2019 af 29. januar 2019 med titlen »Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer: En indsats er nødvendig for at gøre EFSI til en fuldstændig succes« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 03/2019 af 29. januar 2019 med titlen »Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer: En indsats er nødvendig for at gøre EFSI til en fuldstændig succes« (1),

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 12/2020 af 12. maj 2020 med titlen »The European Investment Advisory Hub — Launched to boost investment in the EU, the Hub’s impact remains limited« (Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning — det blev oprettet for at fremme investeringer i EU, men dets effekt er stadig begrænset), |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 12/2020 af 12. maj 2020 med titlen »The European Investment Advisory Hub — Launched to boost investment in the EU, the Hub’s impact remains limited« (Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning — det blev oprettet for at fremme investeringer i EU, men dets effekt er stadig begrænset),

| — | der henviser til EIB's rapport om Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning for 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til EIB's rapport om Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning for 2019,

| — | der henviser til Kommissionens evaluering af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU af 16. april 2014 om en EU-garanti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med finansieringstransaktioner til støtte for investeringsprojekter uden for Unionen (SWD(2019)0333), og til resumeet heraf af 13. september 2019 (SWD(2019)0334), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens evaluering af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 466/2014/EU af 16. april 2014 om en EU-garanti til Den Europæiske Investeringsbank mod tab i forbindelse med finansieringstransaktioner til støtte for investeringsprojekter uden for Unionen (SWD(2019)0333), og til resumeet heraf af 13. september 2019 (SWD(2019)0334),

| — | der henviser til artikel 3 og 9 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 og 9 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 og 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og dens protokol nr. 5 vedrørende vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank og protokol nr. 28 om økonomisk, social og territorial samhørighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 og 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) og dens protokol nr. 5 vedrørende vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank og protokol nr. 28 om økonomisk, social og territorial samhørighed,

| — | der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks forretningsorden, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Investeringsbanks forretningsorden,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/1017 af 25. juni 2015 om Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer, Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning og Den Europæiske Portal for Investeringsprojekter og om ændring af forordning (EU) nr. 1291/2013 og (EU) nr. 1316/2013 — Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (2),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 28. maj 2019 om administrationen af garantifonden for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer i 2018 (COM(2019)0244), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 28. maj 2019 om administrationen af garantifonden for Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer i 2018 (COM(2019)0244),

| — | der henviser til trepartsaftalen fra september 2016 mellem Europa-Kommissionen, Den Europæiske Revisionsret og Den Europæiske Investeringsbank, |
| --- | --- |

—

der henviser til trepartsaftalen fra september 2016 mellem Europa-Kommissionen, Den Europæiske Revisionsret og Den Europæiske Investeringsbank,

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om kontrol med Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2018 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juli 2020 om kontrol med Den Europæiske Investeringsbanks finansielle aktiviteter — årsberetning 2018 (3),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0215/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0215/2021),

| A. | der henviser til, at EIB er bundet af traktaterne til at bidrage til EU-integration, økonomisk og social samhørighed og regionaludvikling gennem målrettede investeringsinstrumenter, såsom lån, egenkapital, garantier, risikodelingsfaciliteter og rådgivningstjenester; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EIB er bundet af traktaterne til at bidrage til EU-integration, økonomisk og social samhørighed og regionaludvikling gennem målrettede investeringsinstrumenter, såsom lån, egenkapital, garantier, risikodelingsfaciliteter og rådgivningstjenester;

| B. | der henviser til, at EIB's primære mål er at bidrage til en afbalanceret og gnidningsløs udvikling af det indre marked i Unionens interesse i overensstemmelse med artikel 309 i TEUF ved at fremme finansieringen af projekter til udvikling af mindre udviklede regioner og projekter af fælles interesse for flere medlemsstater, som er af en sådan størrelse eller karakter, at de ikke fuldt ud kan finansieres med de forskellige midler, der er til rådighed i de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EIB's primære mål er at bidrage til en afbalanceret og gnidningsløs udvikling af det indre marked i Unionens interesse i overensstemmelse med artikel 309 i TEUF ved at fremme finansieringen af projekter til udvikling af mindre udviklede regioner og projekter af fælles interesse for flere medlemsstater, som er af en sådan størrelse eller karakter, at de ikke fuldt ud kan finansieres med de forskellige midler, der er til rådighed i de enkelte medlemsstater;

| C. | der henviser til, at EIB-Gruppen i henhold til traktaterne er forpligtet til at bidrage til integrationen i EU og regionaludviklingen i overensstemmelse med artikel 309 i TEUF og protokol 28; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EIB-Gruppen i henhold til traktaterne er forpligtet til at bidrage til integrationen i EU og regionaludviklingen i overensstemmelse med artikel 309 i TEUF og protokol 28;

| D. | der henviser til, at EU siden den finansielle krise har oplevet massiv underinvestering, samtidig med at det står over for et presserende behov for investeringer i forbindelse med den påkrævede grønne og digitale omstilling af økonomien og samfundet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU siden den finansielle krise har oplevet massiv underinvestering, samtidig med at det står over for et presserende behov for investeringer i forbindelse med den påkrævede grønne og digitale omstilling af økonomien og samfundet;

| E. | der henviser til, at EIB vedtog en ny udlånspolitik for energi i november 2019 og en køreplan for klimabanken i december 2020; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EIB vedtog en ny udlånspolitik for energi i november 2019 og en køreplan for klimabanken i december 2020;

| F. | der henviser til, at EIB forventes at spille en central rolle i finansieringen af den europæiske grønne pagt via investeringsplanen for et bæredygtigt Europa; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EIB forventes at spille en central rolle i finansieringen af den europæiske grønne pagt via investeringsplanen for et bæredygtigt Europa;

| G. | der henviser til, at EIB forventes at støtte en retfærdig grøn omstilling gennem mekanismen for retfærdig omstilling; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EIB forventes at støtte en retfærdig grøn omstilling gennem mekanismen for retfærdig omstilling;

| H. | der henviser til, at offentlige politiske mål såsom territorial og social samhørighed, bæredygtig udvikling og bekæmpelse af (ungdoms)arbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse bør være bankens centrale fokus og mål i dens opgave med at bidrage til en afbalanceret og stabil udvikling af det indre marked; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at offentlige politiske mål såsom territorial og social samhørighed, bæredygtig udvikling og bekæmpelse af (ungdoms)arbejdsløshed, fattigdom og social udstødelse bør være bankens centrale fokus og mål i dens opgave med at bidrage til en afbalanceret og stabil udvikling af det indre marked;

| I. | der henviser til, at EIB fra 2014 til 2019 ydede mere end 100 mia. EUR i finansiering i samhørighedsregioner; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EIB fra 2014 til 2019 ydede mere end 100 mia. EUR i finansiering i samhørighedsregioner;

| J. | der henviser til, at EIB overvejer at blive den første multilaterale udviklingsbank, der tilpasses Parisaftalen, og der henviser til, at Rådet allerede har anmodet EIB og EBRD om at fremlægge disse planer med henblik på fremtidige drøftelser; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EIB overvejer at blive den første multilaterale udviklingsbank, der tilpasses Parisaftalen, og der henviser til, at Rådet allerede har anmodet EIB og EBRD om at fremlægge disse planer med henblik på fremtidige drøftelser;

| K. | der henviser til, at bestemmelser om beskyttelse mod svig, herunder skattesvig og hvidvask af penge, og mod risikoen for at finansiere terrorisme og korruption skal integreres behørigt i EIB's betingelser om due diligence og kontraktbetingelser; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at bestemmelser om beskyttelse mod svig, herunder skattesvig og hvidvask af penge, og mod risikoen for at finansiere terrorisme og korruption skal integreres behørigt i EIB's betingelser om due diligence og kontraktbetingelser;

| L. | der henviser til, at EIB spiller en vigtig rolle uden for EU gennem sine eksterne långivningsaktiviteter som verdens største multilaterale låntager og långiver; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EIB spiller en vigtig rolle uden for EU gennem sine eksterne långivningsaktiviteter som verdens største multilaterale låntager og långiver;

| M. | der henviser til, at EIB spiller en central rolle i EU's bestræbelser på at sikre gennemførelsen af dagsordenen for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EIB spiller en central rolle i EU's bestræbelser på at sikre gennemførelsen af dagsordenen for bæredygtig udvikling;

De vigtigste resultater af EIB's finansieringsaktiviteter i 2019

| 1. | bemærker, at bankens låneundertegnelser i 2019 beløb sig til 63,3 mia. EUR (heraf 61,9 mia. EUR under bankens egne midler), hvilket er i overensstemmelse med det mål, der blev fastsat i forretningsplanen for 2019 (63 mia. EUR +/- 10 %), og betydeligt højere end tallene for 2018 (55,6 mia. EUR, heraf 54,3 mia. EUR under bankens egne midler). bemærker, at de samlede udbetalinger nåede op på 48,1 mia. EUR i 2019 (heraf 47,5 mia. EUR under bankens egne midler) sammenlignet med 52,6 mia. EUR i 2018 (heraf 51,8 mia. EUR under bankens egne midler); bemærker, at EIB skabte solide finansielle resultater og registrerede et årligt nettooverskud på 2,4 mia. UR for 2019 sammenlignet med 2,3 mia. EUR i 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | noterer sig andelen af misligholdte lån, som ved udgangen af 2019 udgjorde 0,4 % (0,3 % ved udgangen af 2019) af den samlede låneportefølje på trods af bankens nylige bevægelse i retning af lånetransaktioner med højere risiko; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker med tilfredshed, at EIB i 2019 opfyldte sit årlige mål for samhørighedslån på mindst 30 % af alle nye transaktioner i EU-, førtiltrædelses- og EFTA-landene; bemærker, at EU i 2019 ydede 16,13 mia. EUR til projekter i EU's samhørighedsregioner; fremhæver den afgørende betydning af den fortsatte støtte til regionaludvikling og til EU's mål for social og økonomisk samhørighed som fastsat i protokol nr. 28 til traktaterne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | noterer sig, at der i EIB's operationelle plan for 2019 er medtaget henvisninger til Det Forenede Kongeriges udtræden af EU og resultaterne af drøftelserne om EIB's rolle i den flerårige finansielle ramme for 2021-2027; støtter fokusset på forretningsområdet »særlige aktiviteter« med højere risiko, herunder projekter knyttet til EFSI og rådgivningstjenesterne, hvor der forventedes 530 nye opgaver i 2019 til at støtte investeringer for 35 mia. EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over EIB-Gruppens nye egenkapitalstrategi, som vil sigte mod en bedre håndtering af investeringsmangler på aktiemarkedet; opfordrer EIB til at gennemføre henstillingen fra undersøgelsen »The EIB and the new EU missions framework« om at fremme større risikotagning yderligere ved at udvikle passende tålmodige, langsigtede, mere risikofyldte finansielle instrumenter, der bygger på eksisterende risikodelingsmekanismer (f.eks. EFSI og InnovFin); |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over vedtagelsen i 2019 af den nye klimarisikovurdering (CRA) med henblik på at give en systematisk vurdering af den fysiske klimarisiko ved direkte udlån, som giver EIB og dets kunder mulighed for at forstå, hvordan klimaforandringerne kan påvirke det finansierede projekt, og finde frem til afhjælpende foranstaltninger; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over vedtagelsen af en ny skattepolitik i marts 2019, der omfatter foranstaltninger til bekæmpelse af skatteundgåelse via due diligence-undersøgelser af skattemæssig integritet og en værktøjskasse til bekæmpelse af skatteundgåelse; bemærker, at EIB ikke vil kunne investere i lande, der er opført på EU's sorte liste over forbudte jurisdiktioner, og at jurisdiktioner, der ikke overholder reglerne, vil blive underlagt »øget årvågenhed«; gentager, at øget due diligence på skatteområdet bør finde anvendelse, når der forekommer skattely i kunders, projektlederes eller formidleres selskabsstruktur; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer EIB til i løbet af sin due diligence-undersøgelse af skatteforhold at gøre fuld brug af sin værktøjskasse til bekæmpelse af skatteundgåelse i forbindelse med risikofølsomme projekter og til at kræve flytning, når det er nødvendigt; noterer sig EIB-Gruppens reviderede ramme for bekæmpelse af hvidvask af penge og finansiering af terrorisme (AML-CFT) og opfordrer EIB til at ajourføre sin politik i lyset af det 5. hvidvaskdirektiv, der trådte i kraft i januar 2020, og til at samarbejde med de relevante myndigheder for at sikre passende sanktioner for overtrædelse af lovgivningen og strenge standarder for finansielle formidlere; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at EIB's klagemekanisme i 2019 registrerede 84 nye sager, behandlede 173 sager og afsluttede 113 sager; anmoder EIB om at fortsætte sine bestræbelser på at gøre det muligt for civilsamfundet at indberette sager, som giver anledning til bekymring, og som vil blive behandlet på en effektiv og uafhængig måde; understreger vigtigheden af at overvåge, hvordan anbefalingen vedrørende klagemekanismen gennemføres; opfordrer EIB til at adressere resultaterne af klagemekanismen med konkrete foranstaltninger; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over, at EIB gennemfører sin udelukkelsespolitik og er fast besluttet på at anvende den strengt gennem skønsbaserede udelukkelsesprocedurer og forligsaftaler; anmoder EIB om at rapportere om antallet og omfanget af afgørelser om suspension/afbrydelse af betalinger og/eller inddrivelse af lån eller anmodninger om forventet tilbagebetaling af lån som en konsekvens af forbudt adfærd eller anden pligtforsømmelse, som påvirker de finansierede aktiviteter; opfordrer EIB til at rapportere om arten af den finansielle støtte, der er berørt af den påståede pligtforsømmelse, og om den geografiske fordeling af sådanne sager, hvis dette er juridisk muligt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over EIB-Gruppens opdatering vedrørende covid-19 i EIB's finansielle rapport for 2019, som kaster lys over den krisepakke, der blev vedtaget i 2020 for at støtte små- og mellemstore virksomheder (SMV'er) og midcapsektorer i Unionen, og som omfatter likviditetslinjer og garantiordninger for banker og programmer for opkøb af værdipapirer med sikkerhed i aktiver, og overvejer at oprette en europæisk garantifond (EGF) med fokus på finansieringsstøtte til SMV'er; bemærker med tilfredshed, at EIB-Gruppen har udvidet sit bidrag uden for EU med fokus på investeringer i sundhedssektoren og den private sektor; opfordrer indtrængende EIB til at pålægge de virksomheder, der modtager støtte fra EGF eller andre finansieringsprogrammer, som er oprettet for at tackle covid-19-krisen, at bidrage til at nå de 2030-mål, som Kommissionen har foreslået i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder, til at overholde sociale og miljømæssige betingelser, herunder vedtagelsen af dekarboniseringsplaner, med henblik på at øge deres modstandsdygtighed, samt til at afstå fra at udbetale udbytte, bonusser til den øverste ledelse og aktietilbagekøb; |
| --- | --- |

11.

| 12. | glæder sig i denne forbindelse over finansieringsvinduet for SMV'er i InvestEU-fonden; understreger behovet for at fokusere på langsigtet finansiering ved at støtte projekter, der ellers ikke ville blive finansieret, navnlig i forbindelse med innovative nystartede virksomheder og SMV'er; understreger dog, at EIB's finansieringsaktiviteter ikke kan erstatte bæredygtige finanspolitikker i medlemsstaterne; opfordrer EIB til at øge investeringerne i banebrydende innovation, navnlig for så vidt angår den grønne omstilling, med henblik på at støtte europæiske virksomheder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer EIB til at yde øget finansiering til at håndtere den teknologiske omstilling, støtte udviklingen af færdigheder, der er tilpasset de nuværende og fremtidige behov på arbejdsmarkedet, yderligere fremme investeringer i digitale færdigheder hos arbejdstagere og iværksættere, digital infrastruktur og kapacitetsopbygning til digitalisering, yde midler til langsigtet forskning og innovation og SMV'er, støtte den sociale økonomi og styrke den sociale og territoriale samhørighed, navnlig ved at imødekomme de nuværende investeringsmangler vedrørende offentlige boliger og infrastruktur; |
| --- | --- |

13.

| 14. | noterer sig medlemsstaternes forskellige økonomiske situationer og kapaciteter og understreger vigtigheden af at sikre en retfærdig omstilling for at hjælpe de hårdest ramte regioner og lande med at tilpasse sig de forestående ændringer, således at ingen lades i stikken; fremhæver behovet for proaktivt at støtte områder, hvor beskæftigelsen i øjeblikket er afhængig af industrier med høje emissioner, og for at foretage betydelige investeringer i uddannelse og alternative økonomiske muligheder med henblik på at sikre kvalitetsjob og dermed en gnidningsløs omstilling; mener i denne forbindelse, at sammenhæng og koordinering med andre EU-finansieringsinstrumenter vil være af afgørende betydning; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om kønshandlingsplanen, som blev godkendt med henblik på at styre gennemførelsen af EIB's ligestillingsstrategi og integrere fremme af ligestilling mellem kønnene i EIB's forretningsmodel; opfordrer EIB til at aflægge rapport om de fremskridt, der er gjort i handlingsplanens første fase, og om mål som revision af due diligence-rammen med henblik på at håndtere virkningerne af og risiciene ved EIB's investeringer for kvinders rettigheder, sikring af lige adgang til fordele, der genereres af EIB's investeringer, og investering i kvinders deltagelse i økonomien og arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

15.

EFSI's funktion og effektivitet

| 16. | minder om, at EFSI har en særlig forvaltningsstruktur i forhold til EIB, og at dens investeringsaktiviteter finder sted inden for to tematiske områder, nemlig infrastruktur- og innovationsvinduet, som forvaltes af EIB, og SMV-vinduet, som forvaltes af Den Europæiske Investeringsfond (EIF); |
| --- | --- |

16.

| 17. | noterer sig de resultater, der er fremlagt i rapporten fra Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning 2019; roser den positive virkning, som Det Europæiske Centrum for Investeringsrådgivning (EIAH) har haft; opfordrer til en yderligere styrkelse af EIB's interne finansielle og rådgivningsmæssige kapaciteter for at sikre et langsigtet engagement i gennemførelsen af og den langsigtede finansieringshorisont for EU-opgaver såsom bekæmpelse af kræft, tilpasning til klimaforandringerne, sikring af en rimelig omstilling i de regioner, som er mest berørt af omstillingerne i den europæiske grønne pagt, beskyttelse af vores have, livet i grønnere byer samt sikring af jordbundens sundhed og fødevarer; glæder sig over, at EIB i juli 2019 som opfølgning på Revisionsrettens anbefalinger fremlagde en undersøgelse om de grundlæggende årsager til den geografiske spredning af EFSI-støttede investeringer som reaktion på Revisionsrettens anbefaling 5; noterer sig konklusionerne af denne analyse, som dokumenterer betydelige bestræbelser fra EIB's og Kommissionens side på at fremme en mere afbalanceret geografisk fordeling af EFSI-investeringer med henblik på at bidrage til bæredygtig økonomisk konvergens på lang sigt i hele Unionen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer EIB til at gøre den geografiske fordeling af EIB-finansieringen mere afbalanceret i overensstemmelse med dens rolle med hensyn til at sikre territorial og social samhørighed; opfordrer EIB til at adressere mangler, der forhindrer visse regioner eller medlemsstater i at drage fuld fordel af dens finansielle instrumenter; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer til at styrke den tekniske bistand og den finansielle ekspertise hos de lokale og regionale myndigheder i fasen inden projekterne godkendes, navnlig i regioner med lav investeringskapacitet, med henblik på at forbedre tilgængeligheden; opfordrer til et intensiveret samarbejde med nationale erhvervsfremmende banker og institutioner; |
| --- | --- |

19.

EIB's rolle i finansieringen af den europæiske grønne pagt

| 20. | minder om, at EIB's bestyrelse i november 2019 i overensstemmelse med den politiske ambition bag den europæiske grønne pagt besluttede at øge niveauet af klima- og miljøforpligtelser for EIB-Gruppen med henblik på at omdanne EIB fra »en EU-bank til støtte for klimaet« til »EU's klimabank« og forpligtede sig til gradvist at øge den andel af dens finansiering, der er afsat til klimaindsats og miljømæssig bæredygtighed, for at nå op på 50 % af dens aktiviteter i 2025 og bringe alle finansieringsaktiviteter i overensstemmelse med målene i Parisaftalen fra udgangen af 2020; glæder sig over vedtagelsen af klimakøreplanen; opfordrer EIB til at vurdere overensstemmelsen mellem de projekter, der allerede var under forberedelse før november 2020, og målet om klimaneutralitet senest i 2050, samtidig med at forretningskontinuiteten sikres og under hensyntagen til den overgangsperiode, der er planlagt frem til udgangen af 2022; |
| --- | --- |

20.

| 21. | glæder sig over EIB's anvendelse af gradvist stigende skyggeomkostninger for kulstof som led i den overordnede tilgang for at sikre, at EIB's transaktioner er i overensstemmelse med målet om 1,5 oC, samtidig med at der sikres en retfærdig omstilling til en kulstofneutral økonomi, der ikke lader nogen i stikken; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker, at klimaproblemet ikke kan løses uden støtte fra industrien, og at der kun kan opnås en omfattende ændring, hvis industriens behov inddrages, og de nødvendige incitamenter til innovative klimaløsninger foreligger; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at de absolutte emissioner fra EIB's portefølje i 2019 ifølge EIB's bæredygtighedsrapport anslås til 3,9 mio. ton CO2-ækvivalenter pr. år, hvilket er en stigning fra 2,2 mio. ton CO2-ækvivalenter pr. år i 2018; bemærker, at de samlede reducerede eller undgåede emissioner fra samme finansiering anslås til 3,1 mio. ton CO2-ækvivalenter pr. år i 2019 sammenlignet med 3,5 mio. ton CO2-ækvivalenter pr. år i 2018; opfordrer EIB til at øge indsatsen for at reducere absolutte emissioner; opfordrer EIB til systematisk at offentliggøre beregninger af drivhusgasfodaftryk for alle projekter, der er omfattet af CO2-fodaftryk, med henblik på at øge gennemsigtigheden; |
| --- | --- |

23.

| 24. | bifalder den energiudlånspolitik, der blev vedtaget af EIB's bestyrelse i november 2019, og navnlig beslutningen om at bringe finansieringen af projekter, der vedrører fossile brændstoffer, til ophør; bemærker imidlertid, at gasinfrastrukturprojekter, der er opført på den fjerde liste over projekter af fælles interesse og gasprojekter, der allerede var under vurdering pr. 14. november 2019, ikke udelukkes fra EIB-finansiering før udgangen af 2021; understreger, at disse projekter kunne finansieres, så længe de bidrager til EIB's opgave med at fremme en retfærdig omstilling og en afbalanceret udvikling i EU; bemærker, at EIB i 2019 ydede 685 mio. EUR i finansiering til naturgastransmission og -distribution; opfordrer EIB til at vurdere og adressere potentielle risici i forbindelse med fastlåsning af kulstofintensive aktiver; |
| --- | --- |

24.

| 25. | minder EIB om Parlamentets opfordring til at forklare, hvordan den transanatolske naturgasrørledning og den transadriatiske rørledning vil blive bragt i overensstemmelse med målene i Parisaftalen inden udgangen af 2020; bemærker, at projektet er genstand for en undersøgelse foretaget af Den Europæiske Ombudsmand (4) vedrørende EIB's manglende evne til at sikre en ordentlig klimakonsekvensvurdering af begge projekter; opfordrer indtrængende EIB til at afhjælpe eventuelle mangler i miljøkonsekvensvurderingen og til som en prioritet at sætte ind over for negative miljømæssige, klimamæssige og sociale konsekvenser; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker, at gasfyrede kraftværker og gasnetprojekter, der er planlagt til transport af kulstoffattig gas, i henhold til den nuværende energiudlånspolitik er støtteberettigede på betingelse af en »troværdig plan«, der omfatter en emissionskurs i EIB-finansieringskontrakten; opfordrer EIB til at sikre, at kriterierne for, hvornår disse planer kan betragtes som troværdige, er i overensstemmelse med dets mandat til at bidrage til en retfærdig omstilling, med henblik på at undgå risikoen for at støtte gasprojekter, der ikke er i overensstemmelse med klimamålene; bemærker, at EIB vil foretage en midtvejsevaluering af energiudlånspolitikken i begyndelsen af 2022; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bemærker, at EIB i 2019 støttede flere projekter, som omfattede vandkraft; ser med tilfredshed på »Environmental, Climate and Social Guidelines on Hydropower Development«; glæder sig over, at EIB i øjeblikket er ved at opgradere sine rapporteringskrav for formidlede lån for at tage højde for modpartens tilpasning til Parisaftalen og EU's klassificeringssystem for bæredygtig finansiering samt ved at gennemgå sin ramme for miljømæssig og social bæredygtighed; understreger, at sådanne nye krav bør øge gennemsigtigheden af EIB's aktiviteter, der involverer finansielle formidlere, med henblik på at identificere og undgå potentielle negative indvirkninger på miljøet eller menneskerettighederne af vandkraftaktiviteter både i og uden for EU, samtidig med at adgangen til finansiering for SMV'er beskyttes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | minder om, at EIB-Gruppen har indført en miljømæssig og social ramme, og glæder sig over, at EIB rapporterer om miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger og leverer forudgående såvel som efterfølgende evalueringer af screeningen vedrørende miljømæssige og sociale virkninger; udtrykker bekymring over risikoen for, at EIB og EIF finansierer kulstofintensive aktiviteter via finansielle formidlere; opfordrer EIB-Gruppen til yderligere at overvåge overholdelsen af bindende miljømæssige, sociale, forvaltningsmæssige og retfærdige beskatningskriterier som en del af de kommende retningslinjer om modpartstilpasning, herunder lister over begrænsede aktiviteter og kravet om, at kunderne skal have klare og bindende dekarboniseringsplaner i overensstemmelse med Parisaftalen, samtidig med at adgangen til finansiering for SMV'er beskyttes; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at landbrugernes, navnlig unge landbrugeres og nytilkomne landbrugeres, finansielle behov er betydelige, og at landbrugere og virksomheder i denne sektor har en lavere succesrate, når de ansøger om finansiering; opfordrer EIB til at arbejde på at finansiere initiativer, der vil sætte skub i adgangen til finansiering for landbrugssektoren; |
| --- | --- |

29.

| 30. | bemærker EIB-Gruppens voksende engagement i landbrugssektoren; insisterer på, at EIB's finansieringsbehov skal støtte landdistrikterne og omstillingen af landbrugssektoren i overensstemmelse med EU's politiske mål, herunder med større respekt for dyrevelfærd, og at EIB bør undgå at bidrage til belægningsgrader, der overstiger jordens bæreevne; |
| --- | --- |

30.

| 31. | bemærker, at den finansiering, der blev ydet til transport i Unionen i 2019, var højere end i 2018 (9 325 mio. EUR mod 8 237 mio. EUR i 2018), og at nedgangen i finansieringen af veje og motorveje blev modvirket af stigninger i finansieringen af jernbaner og lufttransport; understreger vigtigheden af at tilpasse transportudlånspolitikken og EIB's transportportefølje til klimabankkøreplanen, navnlig dekarboniseringen af transportsektoren inden 2050, men også til Kommissionens kommende strategi for bæredygtig og intelligent mobilitet som svar på den nye europæiske grønne pagt med andre områder af EU's transportpolitik, samtidig med at der sikres en retfærdig omstilling og en afbalanceret social og territorial udvikling; glæder sig over EIB's tilsagn om ikke at finansiere udvidelsen af eksisterende lufthavnskapaciteter og havneinfrastrukturer, der er bestemt til transport og opbevaring af fossile brændstoffer; opfordrer til at undgå, at politikken fastlåser kulstofintensive aktiver og til at øge støtten til modalskift i retning af kulstoffri mobilitet for både gods og passagerer på by- og mellembyniveau, såsom jernbane, sikker cykling og ren offentlig transport, navnlig til underforsynede samfund og lokaliteter, og til elektrificeringsinfrastruktur baseret på vedvarende energi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | glæder sig over EIB's førende rolle på markedet for grønne obligationer i 2019 gennem udstedelsen af 4,1 mia. EUR i klimabevidsthedsobligationer (CAB'er) og bæredygtighedsbevidsthedsobligationer (SAB'er); understreger betydningen af gennemsigtig og troværdig dokumentation og sporing af indtægter, der ligger til grund for CAB'er og SAB'er, og af at sikre overensstemmelse med EU's klassificeringssystem for bæredygtig finansiering og den kommende EU-standard for grønne obligationer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | glæder sig over den kommende revision af EIB's miljømæssige og sociale rammer og udviklingen af klimarelaterede, miljørelaterede og sociale risikostyringsværktøjer til vurdering af fysiske, omstillingsmæssige og systemiske risici; opfordrer EIB til at sikre, at den er på plads inden udgangen af 2021; glæder sig over EIB's tilsagn om at vedtage kriterierne om »ikke at gøre væsentlig skade« fra forordning (EU) 2020/852 (5) som grundlag og om at fastsætte strengere standarder, hvor det er berettiget; |
| --- | --- |

33.

EIB's aktiviteter uden for EU

| 34. | anerkender, at det vigtigste mandat for EIB's aktiviteter uden for Unionen er det eksterne lånemandat (ELM), under hvilket EIB's aktiviteter i perioden 2014-2020 blev støttet af en særlig garantifond med et loft på 32,3 mia. EUR, som udgør et retsgrundlag og en garanti til EIB mod tab i forbindelse med finansieringsaktiviteter i 68 støtteberettigede lande uden for EU; bemærker, at Kommissionen har foreslået, at det eksterne lånemandat (ELM) ikke skal fortsætte i sin nuværende form; noterer sig oprettelsen af en garanti fra Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling Plus (EFSD+), der tager højde for nye EIB-mandater; |
| --- | --- |

34.

| 35. | glæder sig over EIB's støtte gennem hele 2019 til udformningen af mekanismen for retfærdig omstilling, som hjælper de områder og regioner, der er mest berørt af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig dem, der har den mindste kapacitet til at håndtere omkostningerne ved omstillingen; fremhæver EIB's betydning for gennemførelsen af mekanismen i de kommende år, der skal sikre, at ingen regioner lades i stikken; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bemærker, at Unionens udviklingspolitik vil blive gennemført via det nye instrument for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI), som EIB spiller en central rolle i gennemførelsen af; udtrykker bekymring over anvendelsen af EU's udviklingsfonde til at mindske risikoen ved private investeringer i betragtning af manglen på dokumentation for, at dette kan tilvejebringe additionalitet og opfylde udviklingsmålene, således som det for nylig blev rapporteret i den endelige revision af EFSD og i udtalelsen af 11. september 2020 fra Den Europæiske Revisionsret (nr. 7/2020); understreger at det er nødvendigt, at donorer prioriterer tilskudsbaseret finansiering som standardløsningen, navnlig til de mindst udviklede lande, med henblik på at undgå at øge gældsbyrden; |
| --- | --- |

36.

| 37. | gentager, at EIB's eksterne aktiviteter forventes at bidrage til EU's politiske mål og fremme udviklingslandenes bæredygtige økonomiske, sociale og miljømæssige udvikling, navnlig i de dårligst stillede blandt dem, og være i overensstemmelse med de mål, som Unionen har godkendt; anerkender fattigdomsbekæmpelse, mobilisering af indenlandske ressourcer og menneskerettigheder som centrale emner inden for EU's udviklingsfinansieringsstruktur; minder om, at inddragelse af interessenter er hjørnestenen i en bæredygtig og inkluderende udvikling; |
| --- | --- |

37.

| 38. | bemærker, at EIB er bundet af EU's charter om grundlæggende rettigheder; understreger, at menneskerettighedsprincipperne er integreret i dens due diligence-procedurer og -standarder på projektniveau, herunder ved at tillade suspension af udbetalinger i tilfælde af alvorlige krænkelser af menneskerettighederne eller af miljømæssige og sociale standarder; bemærker, at klagemekanismerne blev styrket ved udgangen af 2018; opfordrer EIB til at sikre, at dens klagemekanisme er fuldt funktionsdygtig, let tilgængelig, rettidig og effektiv med henblik på at opdage og afhjælpe eventuelle krænkelser af menneskerettighederne i forbindelse med EIB-relaterede projekter; anmoder om, at der aflægges rapport til Parlamentet og styrelsesrådet om dette; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer EIB til fuldt ud at støtte opfyldelsen af FN's verdensmål for bæredygtig udvikling gennem sine aktiviteter inden for rammerne af specifikke mandater, der er vedtaget af EU's Ministerråd og Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

39.

EIB's styring, gennemsigtighed og ansvarlighed

| 40. | gentager, at det er vigtigt med etik, integritet, gennemsigtighed, kommunikation og ansvarlighed i EIB-Gruppen i forbindelse med alle dens aktiviteter og politikker; |
| --- | --- |

40.

| 41. | udtrykker bekymring over den manglende gennemsigtighed i EIB's transaktioner gennem finansielle formidlere såsom forretningsbanker og investeringsfonde; understreger, at det er nødvendigt at vurdere de økonomiske og sociale virkninger af formidlede lån ved at stille oplysninger til rådighed om de endelige modtagere; opfordrer EIB til at indføre standardrapporteringsforpligtelser for finansielle formidlere og de endelige modtagere og til om nødvendigt at overholde fortrolighedsaftalerne mellem den finansielle formidler og den endelige modtager, men etablere en solid struktur for indsamling af data og oplysninger; |
| --- | --- |

41.

| 42. | udtrykker alvorlig bekymring over beskyldninger mod EIB om chikane og seksuel chikane på arbejdspladsen, straffrihed for gerningsmændene bag chikane, utilfredshed blandt ansatte, mangler i ansættelsesprocedurerne for ledende personale og manglende fungerende medarbejderdeltagelse i ledelsen; opfordrer EIB til at sikre, at alle påståede tilfælde af chikane efterforskes uafhængigt, og til at sikre gennemsigtighed med hensyn til resultaterne af tidligere og igangværende undersøgelser og de anvendte sanktioner med henblik på at genoprette tilliden og skabe en ansvarlighedskultur; opfordrer EIB til at offentliggøre resultaterne af personaletilfredshedsundersøgelser for perioden 2010-2021; opfordrer til en uafhængig vurdering af gennemsigtigheden og kvaliteten af ansættelsesprocedurerne for ledende, faglige og administrative stillinger i EIB; opfordrer EIB til at fremlægge en handlingsplan for at genoprette tilliden mellem ledelse og personale og styrke arbejdstagernes deltagelse i beslutningstagningen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | udtrykker bekymring over forlydender om, at flere tidligere næstformænd har taget beskæftigelse i enheder med tilknytning til EIB uden at overholde en afkølingsperiode; beklager, at denne form for praksis ikke er strengt reguleret og forbudt i henhold til EIB's adfærdskodeks; beklager, at den igangværende gennemgang af politikken for perioden efter fratrædelse endnu ikke er afsluttet, og understreger, at der bør indføres strengere regler; opfordrer EIB til at bringe sin politik for perioden efter fratrædelse i overensstemmelse med Kommissionens og ligestillede institutioners politik; |
| --- | --- |

43.

| 44. | udtrykker bekymring over, at næstformændene blandt andre lande stadig er ansvarlige for deres oprindelsesland, hvilket kan skabe interessekonflikter; opfordrer EIB til at imødekomme Parlamentets anmodning om i direktionens adfærdskodeks at medtage en bestemmelse, der udelukker muligheden for, at dens medlemmer kan føre tilsyn med långivning eller gennemførelsen af projekter i deres hjemlande; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bifalder EIB's afgørelse af 6. februar 2019, som fastsætter interne regler for behandling af personoplysninger i afdelingen for undersøgelser af svig i generalinspektoratet og i kontoret for regelefterlevelse; understreger, at der for så vidt angår virksomhedernes overholdelse skal afsættes tilstrækkelige ressourcer til kontrol og overvågning af eksterne aktiviteter, interessekonflikter, indkøb og gaver; |
| --- | --- |

45.

| 46. | beklager den fortsatte mangel på mangfoldighed og kønsbalance i den øverste ledelse og i EIB-Gruppens styrende organer samt den meget høje andel af kvinder i støttefunktioner; bemærker, at banken fastsatte mål om at øge andelen af kvindelige ledere til 33 % og andelen af kvinder på lederniveau til 40 % og andelen af kvinder på lederniveau til 50 % senest i 2021; opfordrer indtrængende EIB til at styrke sin indsats for at fremme en ligelig kønsfordeling på alle medarbejderniveauer; opfordrer indtrængende EIB til at tilskynde de medlemsstater, der foreslår næstformandskandidater, til også at overveje mål for mangfoldighed og kønsbalance; opfordrer EIB til at etablere en passende repræsentation i sit sekretariat af statsborgere fra alle medlemsstater, samtidig med at kandidaternes kompetencer og kvalifikationer respekteres; opfordrer EIB til at offentliggøre en oversigt over fordelingen mellem køn og nationalitet i mellem- og toplederstillinger; |
| --- | --- |

46.

| 47. | beklager, at EIB stadig ikke fuldt ud offentliggør detaljer om det reelle ejerskab af dets kunder; understreger, at oplysningerne om de involverede økonomiske aktører i nogle tilfælde ikke meddeles af initiativtagerne eller de finansielle formidlere; understreger, at offentliggørelse af modtagerne og deres reelle ejerskab er i overensstemmelse med den eksisterende retlige ramme; minder imidlertid om, at det er muligt for medlemsstaterne at fastsætte undtagelser fra offentliggørelse gennem registrene med oplysninger om reelt ejerskab og få adgang til sådanne oplysninger under ekstraordinære omstændigheder; anmoder EIB om at benytte de værktøjer, der er til rådighed, og indføre de standarder, der fremmes i det femte hvidvaskdirektiv, med henblik på at gøre sådanne oplysninger tilgængelige; opfordrer banken til at undersøge, hvilke foranstaltninger der kan træffes i tilfælde af, at en jurisdiktion uberettiget nægter at give sådanne oplysninger; gentager, at det er nødvendigt, at EIF's complianceafdeling og EIB's kontor for regelefterlevelse samarbejder om at skabe sammenhæng i udformningen og gennemførelsen af EIB-Gruppens politikker inden for bekæmpelse af hvidvask af penge og bekæmpelse af finansiering af terrorisme (AML/CFT); |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer EIB til på sit websted at offentliggøre oplysninger om reelt ejerskab vedrørende dens kunder med henblik på at øge synligheden af dens aktiviteter og bidrage til at forebygge tilfælde af korruption og interessekonflikter; |
| --- | --- |

48.

| 49. | anmoder EIB om at gøre ydelsen af direkte og indirekte lån betinget af offentliggørelse af landeopdelte skatte- og regnskabsmæssige data samt oplysninger om det reelle ejerforhold for de modtagere og finansielle formidlere, der er involveret i finansieringstransaktionerne; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer EIB til at færdiggøre revisionen af EIB-Gruppens politik for bekæmpelse af svig, som blev igangsat i 2019 i overensstemmelse med Parlamentets krav; glæder sig over den intensive dialog mellem EIB og Overvågningsudvalget for Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) om ajourføringen af politikken; opfordrer EIB til at gøre brug af OLAF's støtterolle, som blev styrket med Kommissionens nye strategi for bekæmpelse af svig, der blev vedtaget i april 2019; fastholder, at Den Europæiske Anklagemyndigheds mandat bør omfatte retsforfølgning af kriminelle aktiviteter, der berører EIB's finansiering; |
| --- | --- |

50.

| 51. | gentager vigtigheden af at inddrage relevante nationale, regionale og lokale interessenter, herunder klimaeksperter, fagforeninger, civilsamfundsaktører, erhvervsrepræsentanter, SMV'er og den akademiske verden, i vurderingen af investeringernes indvirkning, herunder gennem gennemsigtig kommunikation, samt vigtigheden af at vurdere behovene og forventningerne hos de mennesker, der påvirkes af projektet; understreger, at høringerne skal omfatte alle interesserede lokalsamfund, være tilgængelige for sårbare grupper, være skræddersyet til interessenternes individuelle behov og foretages løbende igennem hele projektets livscyklus; opfordrer til, at princippet om frit, forudgående og informeret samtykke fra alle berørte lokalsamfund (ud over den oprindelige befolkning) overholdes i tilfælde af investeringer i jord og naturressourcer; anmoder EIB om at aflægge rapport om gennemførelsen af ovenstående principper; glæder sig over bankens høring af interessenter om udvalgte politikker som fastsat i artikel 7, stk. 10 og 11, i EIB-Gruppens gennemsigtighedspolitik; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer EIB til at tage hensyn til alle risici for miljøet i forbindelse med store infrastrukturprojekter og kun at finansiere projekter med dokumenteret merværdi både for lokalbefolkningen og i miljømæssig, social og økonomisk henseende; understreger betydningen af både streng overvågning af mulige risici for korruption og svig i denne sammenhæng og gennemførelse af omhyggelige forudgående og efterfølgende vurderinger af de projekter, der skal finansieres; |
| --- | --- |

52.

| 53. | minder om, at artikel 287, stk. 3, i TEUF definerer Revisionsrettens revisionsbeføjelser i forhold til EIB; minder om, at Revisionsretten har beføjelse til at revidere EIB's aktiviteter i forbindelse med forvaltning af Unionens udgifter og indtægter; minder om, at revisionsudvalget har beføjelse til at revidere EIB's aktiekapital i henhold til artikel 12 i protokol nr. 5 (EIB's vedtægter); påpeger, at dette fører til, at Revisionsretten ikke er i stand til at give et fuldstændigt overblik over forbindelserne mellem EIB-Gruppens aktiviteter og Unionens budget; minder om, at artikel 308, stk. 3, i TEUF giver Rådet mulighed for at ændre protokollen om vedtægterne for EIB ved simpel afgørelse uden en fuldstændig revision af traktaten; fremhæver den øgede betydning under den nye flerårige finansielle ramme af EU-garantier og andre finansielle instrumenter, der forvaltes af EIB; opfordrer derfor Rådet til at ændre artikel 12 i protokol nr. 5 for at give Revisionsretten en rolle i revisionen af EIB's aktiekapital; bemærker, at den nuværende trepartsaftale mellem Kommissionen, EIB og Revisionsretten om revision af transaktioner, der finansieres eller støttes via Unionens budget, udløber i 2020; opfordrer Kommissionen, Revisionsretten og EIB til at styrke Revisionsrettens rolle og yderligere styrke dens revisionsbeføjelser i forbindelse med EIB's aktiviteter ved fornyelsen af trepartsaftalen om reglerne for magtanvendelse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | anmoder EIB-Gruppen og Kommissionen om at igangsætte revisionen af bestemmelserne i den finansielle og administrative rammeaftale (FAFA) fra maj 2014, som fastsætter reglerne for de centralt forvaltede EU-instrumenter, der er overdraget til EIB-Gruppen; |
| --- | --- |

54.

| 55. | anmoder EIB om sammen med Kommissionen at undersøge mulighederne for at koordinere systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse (EDES) og EIB's udelukkelsespolitik med henblik på at opnå synergier og sikre fuld dækning af kritiske situationer, der påvirker EIB's transaktioner og Unionens finansielle interesser; |
| --- | --- |

55.

| 56. | bemærker vedtagelsen i marts 2019 af EIB-Gruppens politik for whistleblowing og noterer sig, at den er i overensstemmelse med de generelle principper og standarder, der er integreret i direktiv (EU) 2019/1937 (6), og som trådte i kraft på et senere tidspunkt; beklager, at politikken udelukkende finder anvendelse på sager om intern whistleblowing; forventer, at EIB's politik for beskyttelse af whistleblowere er ambitiøs og fastsætter høje standarder; opfordrer indtrængende EIB til at medtage både interne og eksterne whistleblowere og til at fastlægge klare og veldefinerede procedurer, tidsplaner og retningslinjer med henblik på at give whistleblowere de bedste retningslinjer og beskytte dem mod mulige repressalier; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer EIB til at styrke sin kommunikationsstrategi; mener, at det som verdens førende donor og multilaterale låntager er af afgørende betydning, at EIB kommunikerer klart og relevant om sin mission og status, og at den henvender sig til en bred vifte af målgrupper; |
| --- | --- |

57.

| 58. | bemærker den yderligere stigning i antallet af påstande, der blev indberettet til EIB's undersøgelsesafdeling i 2019, med 228 nye påstande (184 i 2018), hvoraf 69 % kom fra ansatte og 30 % fra eksterne kilder, herunder projektrelaterede parter, civilsamfundet og medierne; bemærker, at 59 % af efterforskningstiltagene vedrører sager om svig, efterfulgt af korruption (15 %) og hemmelige aftaler (6 %), og at mere end en tredjedel af de undersøgte påstande vedrører transportsektoren; |
| --- | --- |

58.

| 59. | bemærker, at 40 af de 220 afsluttede sager i 2019 var underbyggede, hvilket svarer til 18 % af de afsluttede sager, og resulterede i enten overdragelse til kompetente myndigheder eller i henstillinger til EIB-Gruppens tjenestegrene; bemærker desuden, at 62 % af disse indberetninger (25 ud af 40) blev indgivet til OLAF; anmoder EIB om at aflægge rapport om resultatet af de iværksatte foranstaltninger, herunder, hvor det er muligt, om de beløb, der er blevet inddrevet; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer EIB til proaktivt at øge gennemsigtigheden ved at gøre ikkefortrolige dokumenter offentligt tilgængelige i en brugervenlig database uden unødig forsinkelse; gentager sin opfordring til at agere med udgangspunkt i »formodningen om offentliggørelse« fremfor »formodningen om fortrolighed«; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer EIB-Gruppen til at forbedre sin ansvarlighed; anmoder om et aftalememorandum mellem EIB-Gruppen og Parlamentet, som skal forbedre Parlamentets adgang til EIB's dokumenter og data vedrørende strategiske retningslinjer og finansieringspolitikker med henblik på at styrke EIB's ansvarlighed; foreslår idéen om en kvartalsvis dialog med de relevante udvalg i Parlamentet for at deltage i EIB's investeringsstrategi og sikre passende tilsyn; understreger vigtigheden af, at Parlamentet i højere grad kontrollerer de afgørelser, som træffes af EIB's bestyrelse; opfordrer til bedre informationsudveksling fra Kommissionen med henblik på at øge gennemsigtigheden over for Parlamentet om de holdninger, den indtager i EIB's bestyrelse; gentager sin opfordring til at offentliggøre Kommissionens udtalelser i forbindelse med proceduren i medfør af artikel 19 i EIB's vedtægter om bankens finansieringstransaktioner med det formål at vurdere, om de stemmer overens med relevant EU-lovgivning og relevante EU-politikker; opfordrer Kommissionen og EIB til at enes om at sikre fuld gennemsigtighed med hensyn til disse udtalelser og det rationale, der ligger til grund for dem, i det omfang, det er juridisk muligt; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer til, at direktionens og bestyrelsens dagsordener og mødereferater offentliggøres i deres fulde længde uden unødig forsinkelse; understreger, at den fremtidige gennemsigtighedspolitik bør omfatte skærpede krav om gennemsigtighed i alle bankens aktiviteter, og at det bør kræves, at projektledere gør miljøkonsekvensvurderinger og relaterede dokumenter offentligt tilgængelige, ved at medtage strenge forpligtelser med hensyn til gennemsigtighed i de kontrakter, der indgås med alle EIB's kunder; anmoder EIB om at offentliggøre mere regelmæssige, detaljerede og omfattende oplysninger om de finansielle formidlere, der er ansvarlige for at lånefinansiere EIB-midler, og til at medtage kontraktbestemmelser om disse institutioners obligatoriske offentliggørelse af oplysninger om udlånsaktiviteter; |
| --- | --- |

62.

Opfølgning på Parlamentets henstillinger

| 63. | opfordrer EIB til at fortsætte med at rapportere om situationen og status med hensyn til tidligere henstillinger, som Parlamentet har fremsat i sine årlige beslutninger, navnlig hvad angår:






  a) | virkninger (økonomiske, miljømæssige og sociale) af investeringsstrategien og de resultater, der er opnået for at bidrage til en afbalanceret og stabil udvikling af det indre marked i Unionens interesse |
| --- | --- | --- |

63.

a)

virkninger (økonomiske, miljømæssige og sociale) af investeringsstrategien og de resultater, der er opnået for at bidrage til en afbalanceret og stabil udvikling af det indre marked i Unionens interesse

| b) | foranstaltninger, der er vedtaget for at forbedre forebyggelsen af interessekonflikter |
| --- | --- |

b)

foranstaltninger, der er vedtaget for at forbedre forebyggelsen af interessekonflikter

| c) | foranstaltninger til styrkelse af gennemsigtigheden efter gennemførte due diligence-undersøgelser af kunders integritet med henblik på at forebygge skatteundgåelse, svig og korruption |
| --- | --- |

c)

foranstaltninger til styrkelse af gennemsigtigheden efter gennemførte due diligence-undersøgelser af kunders integritet med henblik på at forebygge skatteundgåelse, svig og korruption

| d) | foranstaltninger, der træffes for at følge op på de opfordringer og anmodninger, der er vedtaget via denne beslutning; |
| --- | --- |

d)

foranstaltninger, der træffes for at følge op på de opfordringer og anmodninger, der er vedtaget via denne beslutning;

o

o o

| 64. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og anmoder Rådet og EIB's bestyrelse om at drøfte Parlamentets holdninger som fremsat heri. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/da/Pages/DocItem.aspx?did=49051

(2)  EUT L 169 af 1.7.2015, s. 1.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0191.

(4)  Indgivet af miljø-NGO'erne CEE Bankwatch Network, Counter Balance, Re:Common og Friends of the Earth Europe.

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

(6)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17).

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/45 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/45

---

P9_TA(2021)0333

Genetisk modificeret sojabønne DAS-81419-2

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-81419-2, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073421/01 — 2021/2759(RSP))

(2022/C 99/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-81419-2, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073421/01, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-81419-2, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073421/01,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. maj 2021, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. maj 2021, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 26. oktober 2016 og offentliggjort den 5. december 2016 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 26. oktober 2016 og offentliggjort den 5. december 2016 (3),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori det gør indsigelse mod tilladelse til genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori det gør indsigelse mod tilladelse til genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at Dow Agro Sciences Ltd den 9. februar 2012 indgav en ansøgning til Nederlandenes nationale kompetente myndighed om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret DAS-81419-2-sojabønne (i det følgende benævnt »den genetisk modificerede sojabønne«), i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 (i det følgende benævnt »ansøgningen«); der henviser til, at ansøgningen også omfattede markedsføring af produkter, der indeholder eller består af den genmodificerede sojabønne, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer undtagen dyrkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Dow Agro Sciences Ltd den 9. februar 2012 indgav en ansøgning til Nederlandenes nationale kompetente myndighed om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret DAS-81419-2-sojabønne (i det følgende benævnt »den genetisk modificerede sojabønne«), i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003 (i det følgende benævnt »ansøgningen«); der henviser til, at ansøgningen også omfattede markedsføring af produkter, der indeholder eller består af den genmodificerede sojabønne, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer undtagen dyrkning;

| B. | der henviser til, at EFSA den 26. oktober 2016 vedtog en positiv udtalelse, som blev offentliggjort den 5. december 2016, vedrørende denne ansøgning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EFSA den 26. oktober 2016 vedtog en positiv udtalelse, som blev offentliggjort den 5. december 2016, vedrørende denne ansøgning;

| C. | der henviser til, at den genmodificerede sojabønne er udviklet til fremstilling af to syntetisk afledte Bt-toksiner, Cry1F og Cry1Ac, som giver resistens over for visse sommerfuglearter, og til at være resistente over for herbicidet glufosinat (5); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den genmodificerede sojabønne er udviklet til fremstilling af to syntetisk afledte Bt-toksiner, Cry1F og Cry1Ac, som giver resistens over for visse sommerfuglearter, og til at være resistente over for herbicidet glufosinat (5);

Manglende vurdering af herbicidrester, metabolitter og cocktaileffekter

| D. | der henviser til, at en række undersøgelser viser, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder fører til en større anvendelse af »supplerende« herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (6); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at den genetisk modificerede sojabønne vil blive udsat for både større og gentagne doser af glufosinat, og at der derfor kan forekomme en større mængde herbicidrester i høsten; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en række undersøgelser viser, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder fører til en større anvendelse af »supplerende« herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (6); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at den genetisk modificerede sojabønne vil blive udsat for både større og gentagne doser af glufosinat, og at der derfor kan forekomme en større mængde herbicidrester i høsten;

| E. | der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og dermed opfylder »udelukkelseskriterierne« i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (7); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat til anvendelse i Unionen udløb den 31. juli 2018 (8); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og dermed opfylder »udelukkelseskriterierne« i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (7); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat til anvendelse i Unionen udløb den 31. juli 2018 (8);

| F. | der henviser til, at vurdering af herbicidrester og deres nedbrydningsprodukter fundet på genetisk modificerede planter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at vurdering af herbicidrester og deres nedbrydningsprodukter fundet på genetisk modificerede planter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er;

| G. | der henviser til, at der på grund af særlige landbrugsmetoder i forbindelse med dyrkning af herbicidtolerante genetisk modificerede planter er særlige mønstre for anvendelsen, eksponeringen, forekomsten af specifikke metabolitter og fremkomsten af kombinatoriske virkninger, som kræver særlig opmærksomhed; der henviser til, at EFSA ikke har taget disse forhold i betragtning; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der på grund af særlige landbrugsmetoder i forbindelse med dyrkning af herbicidtolerante genetisk modificerede planter er særlige mønstre for anvendelsen, eksponeringen, forekomsten af specifikke metabolitter og fremkomsten af kombinatoriske virkninger, som kræver særlig opmærksomhed; der henviser til, at EFSA ikke har taget disse forhold i betragtning;

Uafklarede spørgsmål med hensyn til Bt-toksiner

| H. | der henviser til, at toksikologiske test for godkendelser af genetisk modificerede organismer udføres med isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at toksikologiske forsøg, der udføres med proteiner i isolation, kun kan tillægges ringe betydning, fordi Bt-toksiner i genetisk modificerede afgrøder såsom majs, bomuld og sojabønner i sagens natur er mere toksiske end isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at dette skyldes, at proteasehæmmere i plantevævet kan øge Bt-toksinernes toksicitet ved at forsinke deres nedbrydning; der henviser til, at dette fænomen er blevet påvist i en række videnskabelige undersøgelser, herunder en, som blev gennemført for Monsanto for 30 år siden, og som viste, at selv tilstedeværelsen af ekstremt lave niveauer af proteasehæmmere øgede toksiciteten af Bt-toksiner op til 20 gange (9); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at toksikologiske test for godkendelser af genetisk modificerede organismer udføres med isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at toksikologiske forsøg, der udføres med proteiner i isolation, kun kan tillægges ringe betydning, fordi Bt-toksiner i genetisk modificerede afgrøder såsom majs, bomuld og sojabønner i sagens natur er mere toksiske end isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at dette skyldes, at proteasehæmmere i plantevævet kan øge Bt-toksinernes toksicitet ved at forsinke deres nedbrydning; der henviser til, at dette fænomen er blevet påvist i en række videnskabelige undersøgelser, herunder en, som blev gennemført for Monsanto for 30 år siden, og som viste, at selv tilstedeværelsen af ekstremt lave niveauer af proteasehæmmere øgede toksiciteten af Bt-toksiner op til 20 gange (9);

| I. | der henviser til, at der aldrig er blevet taget hensyn til disse virkninger i EFSA's risikovurderinger, selv om de er relevante for alle Bt-planter, der er godkendt til import eller dyrkning i Unionen; der henviser til, at det ikke kan udelukkes, at denne øgede toksicitet som følge af samspillet mellem proteasehæmmere og Bt-toksiner medfører risici for mennesker og dyr, der indtager fødevarer og foder, som indeholder Bt-toksiner; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der aldrig er blevet taget hensyn til disse virkninger i EFSA's risikovurderinger, selv om de er relevante for alle Bt-planter, der er godkendt til import eller dyrkning i Unionen; der henviser til, at det ikke kan udelukkes, at denne øgede toksicitet som følge af samspillet mellem proteasehæmmere og Bt-toksiner medfører risici for mennesker og dyr, der indtager fødevarer og foder, som indeholder Bt-toksiner;

| J. | der henviser til, at der i en række undersøgelser er observeret bivirkninger efter eksponering for Bt-toksiner, som kan påvirke immunsystemet, og at nogle Bt-toksiner kan have adjuvansegenskaber (10), hvilket betyder, at de kan øge de allergifremkaldende egenskaber hos andre proteiner, de kommer i kontakt med; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der i en række undersøgelser er observeret bivirkninger efter eksponering for Bt-toksiner, som kan påvirke immunsystemet, og at nogle Bt-toksiner kan have adjuvansegenskaber (10), hvilket betyder, at de kan øge de allergifremkaldende egenskaber hos andre proteiner, de kommer i kontakt med;

| K. | der henviser til, at vurdering af den potentielle interaktion mellem Bt-proteiner og restkoncentrationer af herbicider og deres metabolitter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's GMO-panel og derfor ikke foretages som led i risikovurderingen; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom rester fra sprøjtning med glufosinat vides at forstyrre mikrobiomet, hvilket f.eks. kan forstærke immunreaktioner i kombination med Bt-toksiner (11); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at vurdering af den potentielle interaktion mellem Bt-proteiner og restkoncentrationer af herbicider og deres metabolitter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's GMO-panel og derfor ikke foretages som led i risikovurderingen; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom rester fra sprøjtning med glufosinat vides at forstyrre mikrobiomet, hvilket f.eks. kan forstærke immunreaktioner i kombination med Bt-toksiner (11);

Bemærkninger fra medlemsstaternes kompetente myndigheder

| L. | der henviser til de bemærkninger, som medlemsstaterne indsendte til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (12); der henviser til, at disse kritiske bemærkninger omfatter tilbagemeldingen om, at de fremlagte data om skadedyrs- og sygdomstryk er utilstrækkelige til at foretage en detaljeret analyse af den genetisk modificerede sojabønnes økologiske interaktion med miljøet, at ansøgeren kun henviser til betydelige utilsigtede tab af den genetisk modificerede sojabønne under pålæsning og aflæsning som en vej til miljøeksponering, og at andre veje til eksponering af miljøet fra affaldsmaterialer fra forarbejdning eller anvendelse af sojabønnen (f.eks. gødning, fæces fra dyr, der fodres med den genmodificerede sojabønne) ikke er blevet specifikt vurderet, og at den foreslåede overvågningsplan ikke behandler relevante spørgsmål vedrørende den generelle overvågning af menneskers og dyrs sundhed og ikke kan betragtes som tilstrækkeligt uddybet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til de bemærkninger, som medlemsstaterne indsendte til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (12); der henviser til, at disse kritiske bemærkninger omfatter tilbagemeldingen om, at de fremlagte data om skadedyrs- og sygdomstryk er utilstrækkelige til at foretage en detaljeret analyse af den genetisk modificerede sojabønnes økologiske interaktion med miljøet, at ansøgeren kun henviser til betydelige utilsigtede tab af den genetisk modificerede sojabønne under pålæsning og aflæsning som en vej til miljøeksponering, og at andre veje til eksponering af miljøet fra affaldsmaterialer fra forarbejdning eller anvendelse af sojabønnen (f.eks. gødning, fæces fra dyr, der fodres med den genmodificerede sojabønne) ikke er blevet specifikt vurderet, og at den foreslåede overvågningsplan ikke behandler relevante spørgsmål vedrørende den generelle overvågning af menneskers og dyrs sundhed og ikke kan betragtes som tilstrækkeligt uddybet;

Udemokratisk beslutningstagning

| M. | der henviser til, at afstemningen den 17. maj 2021 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at afstemningen den 17. maj 2021 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne;

| N. | der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om markedsføringstilladelse til GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse fra produkttilladelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om markedsføringstilladelse til GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse fra produkttilladelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer;

| O. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin ottende valgperiode vedtog i alt 36 beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin niende valgperiode allerede har vedtaget 18 indsigelser mod markedsføring af GMO'er; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at give tilladelse til nogen af disse GMO'er; der henviser til, at medlemsstaternes årsager til ikke at støtte tilladelser omfatter manglende overholdelse af forsigtighedsprincippet i godkendelsesproceduren og videnskabelige betænkeligheder med hensyn til risikovurderingen; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin ottende valgperiode vedtog i alt 36 beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin niende valgperiode allerede har vedtaget 18 indsigelser mod markedsføring af GMO'er; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at give tilladelse til nogen af disse GMO'er; der henviser til, at medlemsstaternes årsager til ikke at støtte tilladelser omfatter manglende overholdelse af forsigtighedsprincippet i godkendelsesproceduren og videnskabelige betænkeligheder med hensyn til risikovurderingen;

| P. | der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat giver tilladelse til GMO'er; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat giver tilladelse til GMO'er;

| Q. | der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen for, at Kommissionen kan undlade at give tilladelse til GMO'er, når der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstaterne i appeludvalget (13); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen for, at Kommissionen kan undlade at give tilladelse til GMO'er, når der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstaterne i appeludvalget (13);

Opretholdelse af Unionens internationale forpligtelser

| R. | der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; der henviser til, at sådanne legitime forhold bør omfatte Unionens forpligtelser i henhold til De Forenede Nationers (FN's) verdensmål for bæredygtig udvikling, Parisaftalen om klimaændringer og FN's konvention om biologisk mangfoldighed; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; der henviser til, at sådanne legitime forhold bør omfatte Unionens forpligtelser i henhold til De Forenede Nationers (FN's) verdensmål for bæredygtig udvikling, Parisaftalen om klimaændringer og FN's konvention om biologisk mangfoldighed;

| S. | der henviser til, at en rapport fra 2017 fra FN's særlige rapportør om retten til fødevarer viste, at farlige pesticider har katastrofale konsekvenser for sundheden, især i udviklingslandene (14); der henviser til, at FN's verdensmål 3.9 sigter mod væsentligt at nedbringe antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening inden 2030 (15); der henviser til, at tilladelse til import af den genetisk modificerede sojabønne ville øge efterspørgslen efter denne afgrøde, der er behandlet med et herbicid, som er reproduktionstoksisk, og som ikke længere er godkendt til anvendelse i Unionen, og dermed øge eksponeringen af arbejdstagere i tredjelande; der henviser til, at risikoen for øget eksponering af arbejdstagere giver anledning til særlig bekymring i forbindelse med herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder i betragtning af de større mængder af herbicider, der anvendes; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en rapport fra 2017 fra FN's særlige rapportør om retten til fødevarer viste, at farlige pesticider har katastrofale konsekvenser for sundheden, især i udviklingslandene (14); der henviser til, at FN's verdensmål 3.9 sigter mod væsentligt at nedbringe antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening inden 2030 (15); der henviser til, at tilladelse til import af den genetisk modificerede sojabønne ville øge efterspørgslen efter denne afgrøde, der er behandlet med et herbicid, som er reproduktionstoksisk, og som ikke længere er godkendt til anvendelse i Unionen, og dermed øge eksponeringen af arbejdstagere i tredjelande; der henviser til, at risikoen for øget eksponering af arbejdstagere giver anledning til særlig bekymring i forbindelse med herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder i betragtning af de større mængder af herbicider, der anvendes;

| T. | der henviser til, at skovrydning er en væsentlig årsag til tab af biodiversitet; der henviser til, at emissioner fra arealanvendelse og ændringer i arealanvendelsen, hovedsagelig på grund af skovrydning, er den næststørste årsag til klimaændringer efter afbrænding af fossile brændstoffer (16); der henviser til, at Parisaftalen om klimaændringer og den strategiske plan for biodiversitet 2011-2020, som blev vedtaget under FN's biodiversitetskonvention, samt Aichimålene for biodiversitet understøtter indsatsen for en bæredygtig skovforvaltning, -beskyttelse og -genopretning (17); der henviser til, at verdensmål 15 omfatter målet om at standse skovrydning inden 2020 (18); der henviser til, at skove spiller en multifunktionel rolle, som understøtter opnåelsen af de fleste af verdensmålene (19); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at skovrydning er en væsentlig årsag til tab af biodiversitet; der henviser til, at emissioner fra arealanvendelse og ændringer i arealanvendelsen, hovedsagelig på grund af skovrydning, er den næststørste årsag til klimaændringer efter afbrænding af fossile brændstoffer (16); der henviser til, at Parisaftalen om klimaændringer og den strategiske plan for biodiversitet 2011-2020, som blev vedtaget under FN's biodiversitetskonvention, samt Aichimålene for biodiversitet understøtter indsatsen for en bæredygtig skovforvaltning, -beskyttelse og -genopretning (17); der henviser til, at verdensmål 15 omfatter målet om at standse skovrydning inden 2020 (18); der henviser til, at skove spiller en multifunktionel rolle, som understøtter opnåelsen af de fleste af verdensmålene (19);

| U. | der henviser til, at sojaproduktion er en af de vigtigste faktorer i forbindelse med skovrydning i Amazon-, Cerrado- og Gran Chaco-skovene i Sydamerika; der henviser til, at 97 % og 100 % af den soja, der dyrkes i henholdsvis Brasilien og Argentina, er genetisk modificeret soja (20); der henviser til, at langt størstedelen af de genetisk modificerede sojabønner, som er godkendt til dyrkning i Brasilien og Argentina, også er godkendt til import til Unionen; der henviser til, at den genetisk modificerede sojabønne allerede er godkendt til dyrkning i Argentina og Brasilien (21); |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at sojaproduktion er en af de vigtigste faktorer i forbindelse med skovrydning i Amazon-, Cerrado- og Gran Chaco-skovene i Sydamerika; der henviser til, at 97 % og 100 % af den soja, der dyrkes i henholdsvis Brasilien og Argentina, er genetisk modificeret soja (20); der henviser til, at langt størstedelen af de genetisk modificerede sojabønner, som er godkendt til dyrkning i Brasilien og Argentina, også er godkendt til import til Unionen; der henviser til, at den genetisk modificerede sojabønne allerede er godkendt til dyrkning i Argentina og Brasilien (21);

| V. | der henviser til, at en nylig fagfællebedømt videnskabelig undersøgelse viste, at Unionen er det område, som har det største CO2-aftryk i verden forbundet med sojaimport fra Brasilien — 13,8 % større end Kina, der er den største importør af soja, fordi der er en større andel af emissioner fra indlejret skovrydning (22); der henviser til, at en anden nylig undersøgelse viste, at ca. en femtedel af den soja, der eksporteres til Unionen fra Brasiliens Amazon- og Cerrado-regioner, hovedsagelig til dyrefoder, kan være »kontamineret med ulovlig skovrydning« (23); |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at en nylig fagfællebedømt videnskabelig undersøgelse viste, at Unionen er det område, som har det største CO2-aftryk i verden forbundet med sojaimport fra Brasilien — 13,8 % større end Kina, der er den største importør af soja, fordi der er en større andel af emissioner fra indlejret skovrydning (22); der henviser til, at en anden nylig undersøgelse viste, at ca. en femtedel af den soja, der eksporteres til Unionen fra Brasiliens Amazon- og Cerrado-regioner, hovedsagelig til dyrefoder, kan være »kontamineret med ulovlig skovrydning« (23);

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse overskrider de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, idet det ikke er foreneligt med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (24), er at give grundlag for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser med hensyn til genmodificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer effektivt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over, at Kommissionen i en skrivelse af 11. september 2020 til medlemmerne endelig anerkendte behovet for at tage højde for bæredygtighed, når det gælder afgørelser om tilladelse til GMO'er (25); udtrykker imidlertid sin dybe skuffelse over, at Kommissionen fortsat godkender genetisk modificerede sojabønner til import (26) trods indsigelser fra Parlamentet og et flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til i største hast at gøre fremskridt med hensyn til udvikling af bæredygtighedskriterier under fuld inddragelse af Parlamentet; opfordrer Kommissionen til at oplyse, hvordan denne proces vil blive gennemført, og inden for hvilken tidsramme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer på ny indtrængende Kommissionen til at tage hensyn til Unionens forpligtelser i henhold til internationale aftaler såsom Parisaftalen om klimaændringer, FN's konvention om biologisk mangfoldighed og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; gentager sin opfordring til, at udkast til gennemførelsesretsakter ledsages af en begrundelse, der forklarer, hvordan de overholder princippet om »ikke at gøre skade« (27); |
| --- | --- |

6.

| 7. | fremhæver, at det i de ændringer, som Europa-Parlamentet vedtog den 17. december 2020 om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 (28), og som blev vedtaget i Parlamentet som grundlag for forhandlinger med Rådet, fastslås, at Kommissionen ikke må give tilladelse til GMO'er, hvis dette ikke støttes af et kvalificeret flertal af medlemsstater; insisterer på, at Kommissionen respekterer denne holdning, og opfordrer Rådet til hurtigst muligt at fortsætte sit arbejde og vedtage en generel holdning i denne sag; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager sin opfordring til Kommissionen om ikke at godkende herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder, før de sundhedsrisici, der er forbundet med restkoncentrationer af herbicidrester, er blevet grundigt undersøgt i hvert enkelt tilfælde, hvilket kræver en fuldstændig vurdering af rester fra sprøjtning af sådanne genetisk modificerede afgrøder med supplerende herbicider, en vurdering af herbicidnedbrydningsprodukterne og eventuelle kombinatoriske virkninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | gentager sin opfordring til Kommissionen til fuldt ud at integrere risikovurderingen af anvendelsen af supplerende herbicider og restkoncentrationer heraf i risikovurderingen af herbicidtolerante genetisk modificerede planter, uanset om den pågældende genetisk modificerede plante er bestemt til dyrkning i Unionen eller til at blive importeret til Unionen til fødevare- eller foderstofbrug; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gentager sin opfordring til Kommissionen til ikke at tillade import af nogen genetisk modificeret planter til fødevare- eller foderstofbrug, som er gjort tolerante over for et stof til ukrudtsbekæmpelse, der ikke er tilladt til anvendelse i Unionen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over, at Kommissionen har meddelt, at den vil fremsætte et lovforslag om foranstaltninger for at undgå eller minimere markedsføring i EU af produkter, der er forbundet med skovrydning eller skovforringelse; gentager i mellemtiden sin opfordring til Kommissionen til omgående — i betragtning af at det haster med at imødegå skovrydningen i Amazon-, Cerrado- og Gran Chaco-skovene, og at EU's efterspørgsel efter genetisk modificerede sojabønner bidrager til skovrydning i dette område — at suspendere importen af genetisk modificerede sojabønner, der er dyrket i Brasilien og Argentina, om nødvendigt under anvendelse af artikel 53 i forordning (EF) nr. 178/2002, indtil der er indført effektive juridisk bindende mekanismer til at forhindre, at produkter, som er forbundet med skovrydning og dertil knyttede krænkelser af menneskerettighederne, markedsføres i Unionen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | gentager sin opfordring til at iværksætte en europæisk strategisk plan for produktionen af og forsyningen med vegetabilske proteiner (29), som vil gøre det muligt for Unionen at blive mindre afhængig af import af genetisk modificerede sojabønner og at skabe kortere fødevarekæder og regionale markeder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  Videnskabelig udtalelse fra EFSA's Ekspertpanel for Genetisk Modificerede Organismer om markedsføring af genetisk modificeret insektresistent sojabønne DAS-81419-2 til anvendelse i fødevarer og foder, import og forarbejdning i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003 (ansøgning EFSA-GMO-NL-2013-116), EFSA Journal 2016; 14(12): 4642, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4642

(4)  I sin ottende valgperiode vedtog Europa-Parlamentet 36 beslutninger, hvori det gjorde indsigelse mod markedsføringstilladelse til GMO'er. Desuden vedtog Parlamentet i sin niende valgperiode følgende beslutninger:

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret A2704-12-sojabønne (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret A2704-12-sojabønne (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89788-sojabønne (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89788-sojabønne (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0291).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0292).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0293).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0365).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og MON 87411, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og MON 87411, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0366).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0367).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 88017-majs (MON-88Ø17-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 88017-majs (MON-88Ø17-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0368).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034-majs (MON-89Ø34-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034-majs (MON-89Ø34-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0369).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 × T304-40 × GHB119 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 × T304-40 × GHB119 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0080).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0081).

(5)  EFSA's udtalelse s. 1.

(6)  Se f.eks. Bonny S., »Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and impact«, Environmental Management, januar 2016; 57(1), s. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 og Benbrook, C.M., »Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. — the first sixteen years«, Environmental Sciences Europe; 28. september 2012, bind 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., »Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors«, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, s. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(10)  For en gennemgang, se Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., »An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals«, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5), s. 630 648https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(11)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., »Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins«, EFSA Supporting Publications, januar 2019, 16(1):1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(12)  Medlemsstaternes bemærkninger vedrørende den genetisk modificerede sojabønne kan ses i EFSA's register over spørgsmål:

https://open.efsa.europa.eu/

(13)  Kommissionen »kan« (og »skal« ikke) gå videre med godkendelsen, hvis der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstater i appeludvalget i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011 (artikel 6, stk. 3).

(14)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(15)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(16)  Kommissionens meddelelse af 23. juli 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats til beskyttelse og genopretning af verdens skove«, COM(2019)0352, s. 1.

(17)  Idem, s. 2.

(18)  Se mål 15.2: https://sdgs.un.org/2030agenda

(19)  Kommissionens meddelelse af 23. juli 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats til beskyttelse og genopretning af verdens skove«, COM(2019)0352, s. 2.

(20)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, »Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years«, ISAAA Brief nr. 53,(2017, s. 16 og 21, http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(21)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=339&Event=DAS81419

(22)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E.K.J., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., »Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil's soy exports«, Global Environmental Change, bind 62, maj 2020, 102067, https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(23)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., »The rotten apples of Brazil's agribusiness«, Science 17. juli 2020, bind 369, nr. 6501, s. 246-248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(27)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005, punkt 102.

(28)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0364.

(29)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005, punkt 64.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/52

---

P9_TA(2021)0334

Genetisk modificeret sojabønne DAS-81419-2 × DAS–44406–6

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-81419-2 × DAS–44406–6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073422/01 — 2021/2760(RSP))

(2022/C 99/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-81419-2 × DAS–44406–6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073422/01, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-81419-2 × DAS–44406–6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073422/01,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. maj 2021, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. maj 2021, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 15. oktober 2020 og offentliggjort den 20. november 2020 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 15. oktober 2020 og offentliggjort den 20. november 2020 (3),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori det gør indsigelse mod godkendelse af genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori det gør indsigelse mod godkendelse af genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at Dow AgroSciences Ltd den 2. marts 2016 indgav en ansøgning til Nederlandenes nationale kompetente myndighed i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at ansøgningen vedrørte markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-81419-2 x DAS-44406-6 (den genmodificerede sojabønne); der henviser til, at ansøgningen også omfattede markedsføring af produkter, der indeholder eller består af den genmodificerede sojabønne, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer undtagen dyrkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Dow AgroSciences Ltd den 2. marts 2016 indgav en ansøgning til Nederlandenes nationale kompetente myndighed i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at ansøgningen vedrørte markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-81419-2 x DAS-44406-6 (den genmodificerede sojabønne); der henviser til, at ansøgningen også omfattede markedsføring af produkter, der indeholder eller består af den genmodificerede sojabønne, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer undtagen dyrkning;

| B. | der henviser til, at EFSA den 15. oktober 2020 vedtog en positiv udtalelse, som blev offentliggjort den 20. november 2020, vedrørende denne ansøgning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EFSA den 15. oktober 2020 vedtog en positiv udtalelse, som blev offentliggjort den 20. november 2020, vedrørende denne ansøgning;

| C. | der henviser til, at den genmodificerede sojabønne er udviklet for at give resistens over for tre grupper herbicider: glyphosat, 2,4 dichlorphenoxyeddikesyre (2,4-D) og andre beslægtede phenoxyherbicider (AAD-12) og glufosinat samt resistens over for skadegørende sommerfugle gennem ekspression af Bt-toksiner, Cry1F og Cry1Ac (5); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den genmodificerede sojabønne er udviklet for at give resistens over for tre grupper herbicider: glyphosat, 2,4 dichlorphenoxyeddikesyre (2,4-D) og andre beslægtede phenoxyherbicider (AAD-12) og glufosinat samt resistens over for skadegørende sommerfugle gennem ekspression af Bt-toksiner, Cry1F og Cry1Ac (5);

Manglende vurdering af herbicidrester, metabolitter og cocktaileffekter

| D. | der henviser til, at en række undersøgelser viser, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder fører til en større anvendelse af »supplerende« herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (6); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at den genmodificerede sojabønne vil blive udsat for både større og gentagne doser af glufosinat, glyphosat og 2,4-D, og at der derfor kan forekomme en større mængde herbicidrester i høsten; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en række undersøgelser viser, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder fører til en større anvendelse af »supplerende« herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (6); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at den genmodificerede sojabønne vil blive udsat for både større og gentagne doser af glufosinat, glyphosat og 2,4-D, og at der derfor kan forekomme en større mængde herbicidrester i høsten;

| E. | der henviser til, at der stadigvæk er ubesvarede spørgsmål med hensyn til glyphosats kræftfremkaldende virkning; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke var kræftfremkaldende, og at Det Europæiske Kemikalieagentur i marts 2017 konkluderede, at der ikke var behov for en klassificering; der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter — Verdenssundhedsorganisationens specialiserede kræftagentur — i modsætning hertil i 2015 klassificerede glyphosat som sandsynligvis kræftfremkaldende for mennesker; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der stadigvæk er ubesvarede spørgsmål med hensyn til glyphosats kræftfremkaldende virkning; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke var kræftfremkaldende, og at Det Europæiske Kemikalieagentur i marts 2017 konkluderede, at der ikke var behov for en klassificering; der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter — Verdenssundhedsorganisationens specialiserede kræftagentur — i modsætning hertil i 2015 klassificerede glyphosat som sandsynligvis kræftfremkaldende for mennesker;

| F. | der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og dermed opfylder »udelukkelseskriterierne« i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (7); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat til anvendelse i Unionen udløb den 31. juli 2018 (8); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og dermed opfylder »udelukkelseskriterierne« i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (7); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat til anvendelse i Unionen udløb den 31. juli 2018 (8);

| G. | der henviser til, at vurdering af herbicidrester og deres nedbrydningsprodukter fundet på genetisk modificerede planter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom måden, hvorpå genetisk modificerede planter nedbryder supplerende herbicider, såvel som sammensætningen og dermed toksiciteten af nedbrydningsprodukterne (metabolitter) kan skyldes selve den genetiske modifikation (9); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at vurdering af herbicidrester og deres nedbrydningsprodukter fundet på genetisk modificerede planter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom måden, hvorpå genetisk modificerede planter nedbryder supplerende herbicider, såvel som sammensætningen og dermed toksiciteten af nedbrydningsprodukterne (metabolitter) kan skyldes selve den genetiske modifikation (9);

| H. | der henviser til, at der på grund af særlige landbrugsmetoder i forbindelse med dyrkning af herbicidtolerante genetisk modificerede planter er særlige mønstre for anvendelsen, eksponeringen, forekomsten af specifikke metabolitter og fremkomsten af kombinatoriske virkninger, som kræver særlig opmærksomhed; der henviser til, at EFSA ikke har taget disse forhold i betragtning; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der på grund af særlige landbrugsmetoder i forbindelse med dyrkning af herbicidtolerante genetisk modificerede planter er særlige mønstre for anvendelsen, eksponeringen, forekomsten af specifikke metabolitter og fremkomsten af kombinatoriske virkninger, som kræver særlig opmærksomhed; der henviser til, at EFSA ikke har taget disse forhold i betragtning;

| I. | der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at indtagelse af den genmodificerede sojabønne er sikker for menneskers og dyrs sundhed; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at indtagelse af den genmodificerede sojabønne er sikker for menneskers og dyrs sundhed;

Uafklarede spørgsmål med hensyn til Bt-toksiner

| J. | der henviser til, at toksikologiske test for godkendelser af genetisk modificerede organismer udføres med isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at toksikologiske forsøg, der udføres med proteiner i isolation, kun kan tillægges ringe betydning, fordi Bt-toksiner i genetisk modificerede afgrøder såsom majs, bomuld og sojabønner i sagens natur er mere toksiske end isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at dette skyldes, at proteasehæmmere i plantevævet kan øge Bt-toksinernes toksicitet ved at forsinke deres nedbrydning; der henviser til, at dette fænomen er blevet påvist i en række videnskabelige undersøgelser, herunder en, som blev gennemført for Monsanto for 30 år siden, og som viste, at selv tilstedeværelsen af ekstremt lave niveauer af proteasehæmmere øgede toksiciteten af Bt-toksiner op til 20 gange (10); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at toksikologiske test for godkendelser af genetisk modificerede organismer udføres med isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at toksikologiske forsøg, der udføres med proteiner i isolation, kun kan tillægges ringe betydning, fordi Bt-toksiner i genetisk modificerede afgrøder såsom majs, bomuld og sojabønner i sagens natur er mere toksiske end isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at dette skyldes, at proteasehæmmere i plantevævet kan øge Bt-toksinernes toksicitet ved at forsinke deres nedbrydning; der henviser til, at dette fænomen er blevet påvist i en række videnskabelige undersøgelser, herunder en, som blev gennemført for Monsanto for 30 år siden, og som viste, at selv tilstedeværelsen af ekstremt lave niveauer af proteasehæmmere øgede toksiciteten af Bt-toksiner op til 20 gange (10);

| K. | der henviser til, at der aldrig er blevet taget hensyn til disse virkninger i EFSA's risikovurderinger, selv om de er relevante for alle Bt-planter, der er godkendt til import eller dyrkning i Unionen; der henviser til, at det ikke kan udelukkes, at denne øgede toksicitet som følge af samspillet mellem proteasehæmmere og Bt-toksiner medfører risici for mennesker og dyr, der indtager fødevarer og foder, som indeholder Bt-toksiner; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der aldrig er blevet taget hensyn til disse virkninger i EFSA's risikovurderinger, selv om de er relevante for alle Bt-planter, der er godkendt til import eller dyrkning i Unionen; der henviser til, at det ikke kan udelukkes, at denne øgede toksicitet som følge af samspillet mellem proteasehæmmere og Bt-toksiner medfører risici for mennesker og dyr, der indtager fødevarer og foder, som indeholder Bt-toksiner;

| L. | der henviser til, at der i en række undersøgelser er observeret bivirkninger efter eksponering for Bt-toksiner, som kan påvirke immunsystemet, og at nogle Bt-toksiner kan have adjuvansegenskaber (11), hvilket betyder, at de kan øge de allergifremkaldende egenskaber hos andre proteiner, de kommer i kontakt med; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der i en række undersøgelser er observeret bivirkninger efter eksponering for Bt-toksiner, som kan påvirke immunsystemet, og at nogle Bt-toksiner kan have adjuvansegenskaber (11), hvilket betyder, at de kan øge de allergifremkaldende egenskaber hos andre proteiner, de kommer i kontakt med;

| M. | der henviser til, at vurdering af den potentielle interaktion mellem Bt-proteiner og restkoncentrationer af herbicider og deres metabolitter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's GMO-panel og derfor ikke foretages som led i risikovurderingen; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom rester fra sprøjtning med glufosinat vides at forstyrre mikrobiomet, hvilket f.eks. kan forstærke immunreaktioner i kombination med Bt-toksiner (12); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at vurdering af den potentielle interaktion mellem Bt-proteiner og restkoncentrationer af herbicider og deres metabolitter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's GMO-panel og derfor ikke foretages som led i risikovurderingen; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom rester fra sprøjtning med glufosinat vides at forstyrre mikrobiomet, hvilket f.eks. kan forstærke immunreaktioner i kombination med Bt-toksiner (12);

Bemærkninger fra medlemsstaternes kompetente myndigheder

| N. | der henviser til de bemærkninger, som medlemsstaterne indsendte til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (13); der henviser til, at det i kritiske bemærkninger bl.a. blev anført, at de værktøjer, der i øjeblikket er til rådighed til overvågning af horisontale genoverførsler i naturlige miljøer, er utilstrækkelige til at opfange sjældne hændelser, og at ansøgeren ignorerer muligheden for at skabe genetisk variabilitet ved overførsel af muterede pat-, epsps- og cry-genvarianter eller fragmenter heraf, at de data, der fremlægges for at påvise menneskers og dyrs sikkerhed i forbindelse med den genetisk modificerede sojabønne på grundlag af dens væsentlige ækvivalens med en konventionel sojabønne, ikke er endegyldige, og at de kombinerede miljømæssige virkninger af cry-toksiner kræver yderligere forskning for at udelukke enhver risiko for miljøet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til de bemærkninger, som medlemsstaterne indsendte til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (13); der henviser til, at det i kritiske bemærkninger bl.a. blev anført, at de værktøjer, der i øjeblikket er til rådighed til overvågning af horisontale genoverførsler i naturlige miljøer, er utilstrækkelige til at opfange sjældne hændelser, og at ansøgeren ignorerer muligheden for at skabe genetisk variabilitet ved overførsel af muterede pat-, epsps- og cry-genvarianter eller fragmenter heraf, at de data, der fremlægges for at påvise menneskers og dyrs sikkerhed i forbindelse med den genetisk modificerede sojabønne på grundlag af dens væsentlige ækvivalens med en konventionel sojabønne, ikke er endegyldige, og at de kombinerede miljømæssige virkninger af cry-toksiner kræver yderligere forskning for at udelukke enhver risiko for miljøet;

Udemokratisk beslutningstagning

| O. | der henviser til, at afstemningen den 17. maj 2021 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at afstemningen den 17. maj 2021 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne;

| P. | der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om markedsføringstilladelse til GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse fra produkttilladelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om markedsføringstilladelse til GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse fra produkttilladelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer;

| Q. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin ottende valgperiode vedtog i alt 36 beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin niende valgperiode allerede har vedtaget 18 indsigelser mod markedsføring af GMO'er; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at give tilladelse til nogen af disse GMO'er; der henviser til, at medlemsstaternes årsager til ikke at støtte tilladelser omfatter manglende overholdelse af forsigtighedsprincippet i godkendelsesproceduren og videnskabelige betænkeligheder med hensyn til risikovurderingen; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin ottende valgperiode vedtog i alt 36 beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin niende valgperiode allerede har vedtaget 18 indsigelser mod markedsføring af GMO'er; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at give tilladelse til nogen af disse GMO'er; der henviser til, at medlemsstaternes årsager til ikke at støtte tilladelser omfatter manglende overholdelse af forsigtighedsprincippet i godkendelsesproceduren og videnskabelige betænkeligheder med hensyn til risikovurderingen;

| R. | der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat giver tilladelse til GMO'er; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat giver tilladelse til GMO'er;

| S. | der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen for, at Kommissionen kan undlade at give tilladelse til GMO'er, når der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstaterne i appeludvalget (14); |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen for, at Kommissionen kan undlade at give tilladelse til GMO'er, når der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstaterne i appeludvalget (14);

Opretholdelse af Unionens internationale forpligtelser

| T. | der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; der henviser til, at sådanne legitime forhold bør omfatte Unionens forpligtelser i henhold til De Forenede Nationers (FN's) verdensmål for bæredygtig udvikling, Parisaftalen om klimaændringer og FN's konvention om biologisk mangfoldighed; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; der henviser til, at sådanne legitime forhold bør omfatte Unionens forpligtelser i henhold til De Forenede Nationers (FN's) verdensmål for bæredygtig udvikling, Parisaftalen om klimaændringer og FN's konvention om biologisk mangfoldighed;

| U. | der henviser til, at en rapport fra 2017 fra FN's særlige rapportør om retten til fødevarer viste, at farlige pesticider har katastrofale konsekvenser for sundheden, især i udviklingslandene (15); der henviser til, at FN's verdensmål 3.9 sigter mod væsentligt at nedbringe antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening inden 2030 (16); der henviser til, at tilladelse til import af den genmodificerede sojabønne ville øge efterspørgslen efter denne afgrøde, der er behandlet med et herbicid, som er reproduktionstoksisk, og som ikke længere er godkendt til anvendelse i Unionen, og dermed øge eksponeringen af arbejdstagere i tredjelande; der henviser til, at risikoen for øget eksponering af arbejdstagere giver anledning til særlig bekymring i forbindelse med herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder i betragtning af de større mængder herbicider, der anvendes; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at en rapport fra 2017 fra FN's særlige rapportør om retten til fødevarer viste, at farlige pesticider har katastrofale konsekvenser for sundheden, især i udviklingslandene (15); der henviser til, at FN's verdensmål 3.9 sigter mod væsentligt at nedbringe antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening inden 2030 (16); der henviser til, at tilladelse til import af den genmodificerede sojabønne ville øge efterspørgslen efter denne afgrøde, der er behandlet med et herbicid, som er reproduktionstoksisk, og som ikke længere er godkendt til anvendelse i Unionen, og dermed øge eksponeringen af arbejdstagere i tredjelande; der henviser til, at risikoen for øget eksponering af arbejdstagere giver anledning til særlig bekymring i forbindelse med herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder i betragtning af de større mængder herbicider, der anvendes;

| V. | der henviser til, at skovrydning er en væsentlig årsag til tab af biodiversitet; der henviser til, at emissioner fra arealanvendelse og ændringer i arealanvendelsen, hovedsagelig på grund af skovrydning, er den næststørste årsag til klimaændringer efter afbrænding af fossile brændstoffer (17); der henviser til, at Parisaftalen om klimaændringer og den strategiske plan for biodiversitet 2011-2020, som blev vedtaget under FN's biodiversitetskonvention, samt Aichimålene for biodiversitet understøtter indsatsen for en bæredygtig skovforvaltning, -beskyttelse og -genopretning (18); der henviser til, at verdensmål 15 omfatter målet om at standse skovrydning inden 2020 (19); der henviser til, at skove spiller en multifunktionel rolle, som understøtter opnåelsen af de fleste af verdensmålene (20); |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at skovrydning er en væsentlig årsag til tab af biodiversitet; der henviser til, at emissioner fra arealanvendelse og ændringer i arealanvendelsen, hovedsagelig på grund af skovrydning, er den næststørste årsag til klimaændringer efter afbrænding af fossile brændstoffer (17); der henviser til, at Parisaftalen om klimaændringer og den strategiske plan for biodiversitet 2011-2020, som blev vedtaget under FN's biodiversitetskonvention, samt Aichimålene for biodiversitet understøtter indsatsen for en bæredygtig skovforvaltning, -beskyttelse og -genopretning (18); der henviser til, at verdensmål 15 omfatter målet om at standse skovrydning inden 2020 (19); der henviser til, at skove spiller en multifunktionel rolle, som understøtter opnåelsen af de fleste af verdensmålene (20);

| W. | der henviser til, at sojaproduktion er en af de vigtigste faktorer i forbindelse med skovrydning i Amazon-, Cerrado- og Gran Chaco-skovene i Sydamerika; der henviser til, at 97 % og 100 % af den soja, der dyrkes i henholdsvis Brasilien og Argentina, er genmodificeret soja (21); der henviser til, at langt størstedelen af de genetisk modificerede sojabønner, som er godkendt til dyrkning i Brasilien og Argentina, også er godkendt til import til Unionen; der henviser til, at den genmodificerede sojabønne allerede er godkendt til dyrkning i Argentina og Brasilien (22); |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at sojaproduktion er en af de vigtigste faktorer i forbindelse med skovrydning i Amazon-, Cerrado- og Gran Chaco-skovene i Sydamerika; der henviser til, at 97 % og 100 % af den soja, der dyrkes i henholdsvis Brasilien og Argentina, er genmodificeret soja (21); der henviser til, at langt størstedelen af de genetisk modificerede sojabønner, som er godkendt til dyrkning i Brasilien og Argentina, også er godkendt til import til Unionen; der henviser til, at den genmodificerede sojabønne allerede er godkendt til dyrkning i Argentina og Brasilien (22);

| X. | der henviser til, at en nylig fagfællebedømt videnskabelig undersøgelse viste, at Unionen er det område, som har det største CO2-aftryk i verden forbundet med sojaimport fra Brasilien — 13,8 % større end Kina, der er den største importør af soja, fordi der er en større andel af emissioner fra indlejret skovrydning (23); der henviser til, at en anden nylig undersøgelse viste, at ca. en femtedel af den soja, der eksporteres til Unionen fra Brasiliens Amazon- og Cerrado-regioner, hovedsagelig til dyrefoder, kan være »kontamineret med ulovlig skovrydning« (24); |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at en nylig fagfællebedømt videnskabelig undersøgelse viste, at Unionen er det område, som har det største CO2-aftryk i verden forbundet med sojaimport fra Brasilien — 13,8 % større end Kina, der er den største importør af soja, fordi der er en større andel af emissioner fra indlejret skovrydning (23); der henviser til, at en anden nylig undersøgelse viste, at ca. en femtedel af den soja, der eksporteres til Unionen fra Brasiliens Amazon- og Cerrado-regioner, hovedsagelig til dyrefoder, kan være »kontamineret med ulovlig skovrydning« (24);

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, idet det ikke er foreneligt med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (25), er at give et grundlag for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til genmodificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over, at Kommissionen i en skrivelse af 11. september 2020 til medlemmerne endelig anerkendte behovet for at tage højde for bæredygtighed, når det gælder afgørelser om tilladelse til GMO'er (26); udtrykker imidlertid sin dybe skuffelse over, at Kommissionen fortsat godkender genmodificerede sojabønner til import (27) trods indsigelser fra Parlamentet og et flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til i største hast at gøre fremskridt med hensyn til udarbejdelsen af bæredygtighedskriterier under fuld inddragelse af Parlamentet; opfordrer Kommissionen til at oplyse, hvordan denne proces vil blive gennemført, og inden for hvilken tidsramme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer på ny indtrængende Kommissionen til at tage hensyn til Unionens forpligtelser i henhold til internationale aftaler såsom Parisaftalen om klimaændringer, FN's konvention om biologisk mangfoldighed og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; gentager sin opfordring til, at udkast til gennemførelsesretsakter ledsages af en begrundelse, der forklarer, hvordan de overholder princippet om »ikke at gøre skade« (28); |
| --- | --- |

6.

| 7. | fremhæver, at det i de ændringer, som Europa-Parlamentet vedtog den 17. december 2020 om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 (29), og som blev vedtaget i Parlamentet som grundlag for forhandlinger med Rådet, fastslås, at Kommissionen ikke må give tilladelse til GMO'er, hvis der ikke er et kvalificeret flertal herfor i medlemsstaterne; insisterer på, at Kommissionen respekterer denne holdning, og opfordrer Rådet til hurtigst muligt at fortsætte sit arbejde og vedtage en generel holdning i denne sag; |
| --- | --- |

7.

| 8. | gentager sin opfordring til Kommissionen om ikke at godkende herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder, før de sundhedsrisici, der er forbundet med restkoncentrationer af herbicidrester, er blevet grundigt undersøgt i hvert enkelt tilfælde, hvilket kræver en fuldstændig vurdering af rester fra sprøjtning af sådanne genetisk modificerede afgrøder med supplerende herbicider, en vurdering af herbicidnedbrydningsprodukterne og eventuelle kombinatoriske virkninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | gentager sin opfordring til Kommissionen til fuldt ud at integrere risikovurderingen af anvendelsen af supplerende herbicider og restkoncentrationer heraf i risikovurderingen af herbicidtolerante genmodificerede planter, uanset om den pågældende genmodificerede plante er bestemt til dyrkning i Unionen eller til at blive importeret til Unionen til fødevare- eller foderstofbrug; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gentager sin opfordring til Kommissionen til ikke at tillade import af nogen genetisk modificerede planter til fødevare- eller foderstofbrug, som er gjort tolerante over for et stof til ukrudtsbekæmpelse, der ikke er tilladt til anvendelse i Unionen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over, at Kommissionen har meddelt, at den vil fremsætte et lovforslag om foranstaltninger for at undgå eller minimere markedsføring i EU af produkter, der er forbundet med skovrydning eller skovforringelse; gentager i mellemtiden sin opfordring til Kommissionen til omgående — i betragtning af at det haster med at imødegå skovrydningen i Amazon-, Cerrado- og Gran Chaco-skovene, og at EU's efterspørgsel efter genetisk modificerede sojabønner bidrager til skovrydning i dette område — at suspendere importen af genetisk modificerede sojabønner, der er dyrket i Brasilien og Argentina, om nødvendigt under anvendelse af artikel 53 i forordning (EF) nr. 178/2002, indtil der er indført effektive juridisk bindende mekanismer til at forhindre, at produkter, som er forbundet med skovrydning og dertil knyttede krænkelser af menneskerettighederne, markedsføres i Unionen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | gentager sin opfordring til at iværksætte en europæisk strategisk plan for produktionen af og forsyningen med vegetabilske proteiner (30), som vil gøre det muligt for Unionen at blive mindre afhængig af import af genetisk modificerede sojabønner og at skabe kortere fødevarekæder og regionale markeder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  Videnskabelig udtalelse fra EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer om godkendelse af genetisk modificeret insektresistent og herbicidtolerant sojabønne DAS-81419-2 x DAS-44406-6 til anvendelse i fødevarer og foder, import og forarbejdning indgivet i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003 (ansøgning EFSA GMO-NL-2016-132), EFSA Journal 2020; 18 (11): 6302 , https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2020.6302

(4)  I sin ottende valgperiode vedtog Europa-Parlamentet 36 beslutninger, hvori det gjorde indsigelse mod markedsføringstilladelse til GMO'er. Endvidere har Parlamentet i sin niende valgperiode vedtaget følgende beslutninger:

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret A2704-12-sojabønne (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret A2704-12-sojabønne (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89788-sojabønne (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89788-sojabønne (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0291).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0292).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0293).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0365).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og MON 87411, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og MON 87411, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0366).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0367).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 88017-majs (MON-88Ø17-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 88017-majs (MON-88Ø17-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0368).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034-majs (MON-89Ø34-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034-majs (MON-89Ø34-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0369).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 × T304-40 × GHB119 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 × T304-40 × GHB119 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0080).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0081).

(5)  EFSA's udtalelse s. 1.

(6)  Se f.eks. Bonny S., »Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact«, Environmental Management, januar 2016; 57(1), s. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 og Benbrook, C.M., »Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. — the first sixteen years«, Environmental Sciences Europe; 28. september 2012, bind 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  Dette er netop tilfældet for glyphosat, som anført i EFSA's gennemgang af de eksisterende maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af glyphosat i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(10)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., »Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors«, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, s. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(11)  For en oversigt, se Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., »An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensisCry toxins in mammals«, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5), s. 630-648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(12)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., »Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins«, EFSA Supporting Publications, januar 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(13)  Medlemsstaternes bemærkninger vedrørende den genmodificerede sojabønne kan ses i EFSA's register over spørgsmål: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00753

(14)  Kommissionen »kan« — og »skal« ikke — gå videre med tilladelsen, hvis der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstaterne i appeludvalget, jf. forordning (EU) nr. 182/2011 (artikel 6, stk. 3).

(15)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(16)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(17)  Kommissionens meddelelse af 23. juli 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats til beskyttelse og genopretning af verdens skove« (COM(2019)0352), s. 1.

(18)  Idem, s. 2.

(19)  Se mål 15.2: https://sdgs.un.org/2030agenda

(20)  Kommissionens meddelelse af 23. juli 2019 med titlen »Intensivering af EU's indsats til beskyttelse og genopretning af verdens skove« (COM(2019)0352), s. 2.

(21)  International Service for the Acquisition of Agri-Biotech Applications, »Global status of/GM crop in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 years«, ISAAA Brief No . 53 (2017), s. 16 og 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(22)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=416&Event=DAS81419%20x%20DA4406

(23)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E. K., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., »Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports«, Global Environmental Change, bind 62, maj 2020, 102067 https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(24)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., »The rotten apples of Brazil’s agribusiness«, Science 17. juli 2020, bind 369, nr. 6501, s. 246-248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

(26)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(27)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(28)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005, punkt 102.

(29)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0364.

(30)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005, punkt 64.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/59

---

P9_TA(2021)0335

Genetisk modificeret 1507 × MIR162 × MON810 × NK603-majs og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder 1507, MIR162, MON810 og NK603

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × MIR162 × MON810 × NK603-majs og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af begivenhederne 1507, MIR162, MON810 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073423/01 — 2021/2765(RSP))

(2022/C 99/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × MIR162 × MON810 × NK603-majs og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af begivenhederne 1507, MIR162, MON810 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073423/01, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret 1507 × MIR162 × MON810 × NK603-majs og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af begivenhederne 1507, MIR162, MON810 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073423/01,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. maj 2021, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. maj 2021, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 25. november 2020 og offentliggjort den 13. januar 2021 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 25. november 2020 og offentliggjort den 13. januar 2021 (3),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori det gør indsigelse mod tilladelse til genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori det gør indsigelse mod tilladelse til genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at Pioneer Overseas Corporation (i det følgende benævnt »ansøgeren«) den 8. december 2015 indgav en ansøgning om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MIR162 × MON810 × NK603-majs (i det følgende benævnt »den stablede GM-majs«), i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at ansøgningen også omfattede markedsføring af produkter, der indeholder eller består af den stablede GM-majs, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer, undtagen dyrkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Pioneer Overseas Corporation (i det følgende benævnt »ansøgeren«) den 8. december 2015 indgav en ansøgning om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MIR162 × MON810 × NK603-majs (i det følgende benævnt »den stablede GM-majs«), i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at ansøgningen også omfattede markedsføring af produkter, der indeholder eller består af den stablede GM-majs, til andre anvendelsesformål end fødevarer og foderstoffer, undtagen dyrkning;

| B. | der henviser til, at ansøgningen endvidere omfattede markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af ti underkombinationer af de enkelte transformationsbegivenheder, der udgør den stablede GM-majs; der henviser til, at der allerede er givet tilladelse til seks underkombinationer af den stablede GM-majs; der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse omfatter de resterende fire underkombinationer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ansøgningen endvidere omfattede markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af ti underkombinationer af de enkelte transformationsbegivenheder, der udgør den stablede GM-majs; der henviser til, at der allerede er givet tilladelse til seks underkombinationer af den stablede GM-majs; der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse omfatter de resterende fire underkombinationer;

| C. | der henviser til, at EFSA den 25. november 2020 vedtog en positiv udtalelse, som blev offentliggjort den 13. januar 2021; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EFSA den 25. november 2020 vedtog en positiv udtalelse, som blev offentliggjort den 13. januar 2021;

| D. | der henviser til, at den stablede GM-majs er opstået ved krydsning af seks genetisk modificerede begivenheder for majs og giver tolerance over for herbicider, der indeholder glufosinat og glyphosat, og frembringer tre insektdræbende proteiner (»Bt«- eller »Cry«-proteiner): Cry1F, Cry1Ab og Vip3Aa20, som er giftige for visse sommerfuglelarver (5); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den stablede GM-majs er opstået ved krydsning af seks genetisk modificerede begivenheder for majs og giver tolerance over for herbicider, der indeholder glufosinat og glyphosat, og frembringer tre insektdræbende proteiner (»Bt«- eller »Cry«-proteiner): Cry1F, Cry1Ab og Vip3Aa20, som er giftige for visse sommerfuglelarver (5);

| E. | der henviser til, at ansøgeren ikke fremlagde nogen forsøgsdata for de fire underkombinationer, der er omfattet af udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at ansøgeren ikke fremlagde nogen forsøgsdata for de fire underkombinationer, der er omfattet af udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse;

Manglende vurdering af herbicidrester, metabolitter og cocktaileffekter

| F. | der henviser til, at en række undersøgelser viser, at herbicidtolerante GM-afgrøder fører til en større anvendelse af »supplerende« herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (6); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at den stablede GM-majs vil blive udsat for både større og gentagne doser af glufosinat og glyphosat, og at der derfor kan forekomme en større mængde herbicidrester i høsten; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en række undersøgelser viser, at herbicidtolerante GM-afgrøder fører til en større anvendelse af »supplerende« herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (6); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at den stablede GM-majs vil blive udsat for både større og gentagne doser af glufosinat og glyphosat, og at der derfor kan forekomme en større mængde herbicidrester i høsten;

| G. | der henviser til, at der stadigvæk er ubesvarede spørgsmål med hensyn til glyphosats kræftfremkaldende virkning; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke var kræftfremkaldende, og at Det Europæiske Kemikalieagentur i marts 2017 konkluderede, at der ikke var behov for en klassificering; der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter — Verdenssundhedsorganisationens specialiserede kræftagentur — i modsætning hertil i 2015 klassificerede glyphosat som sandsynligvis kræftfremkaldende for mennesker; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der stadigvæk er ubesvarede spørgsmål med hensyn til glyphosats kræftfremkaldende virkning; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke var kræftfremkaldende, og at Det Europæiske Kemikalieagentur i marts 2017 konkluderede, at der ikke var behov for en klassificering; der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter — Verdenssundhedsorganisationens specialiserede kræftagentur — i modsætning hertil i 2015 klassificerede glyphosat som sandsynligvis kræftfremkaldende for mennesker;

| H. | der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og dermed opfylder »udelukkelseskriterierne« i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (7); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat til anvendelse i Unionen udløb den 31. juli 2018 (8); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og dermed opfylder »udelukkelseskriterierne« i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (7); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat til anvendelse i Unionen udløb den 31. juli 2018 (8);

| I. | der henviser til, at vurdering af herbicidrester og deres nedbrydningsprodukter fundet på genetisk modificerede planter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom måden, hvorpå GM-planter nedbryder supplerende herbicider, såvel som sammensætningen og dermed toksiciteten af nedbrydningsprodukterne (metabolitter) kan skyldes selve den genetiske modifikation (9); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at vurdering af herbicidrester og deres nedbrydningsprodukter fundet på genetisk modificerede planter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom måden, hvorpå GM-planter nedbryder supplerende herbicider, såvel som sammensætningen og dermed toksiciteten af nedbrydningsprodukterne (metabolitter) kan skyldes selve den genetiske modifikation (9);

| J. | der henviser til, at der på grund af særlige landbrugsmetoder i forbindelse med dyrkning af herbicidtolerante GM-planter er særlige mønstre for anvendelsen, eksponeringen, forekomsten af specifikke metabolitter og fremkomsten af kombinatoriske virkninger, som kræver særlig opmærksomhed; der henviser til, at EFSA ikke har taget disse forhold i betragtning; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der på grund af særlige landbrugsmetoder i forbindelse med dyrkning af herbicidtolerante GM-planter er særlige mønstre for anvendelsen, eksponeringen, forekomsten af specifikke metabolitter og fremkomsten af kombinatoriske virkninger, som kræver særlig opmærksomhed; der henviser til, at EFSA ikke har taget disse forhold i betragtning;

| K. | der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at indtagelse af den stablede GM-majs eller dens underkombinationer er sikker for menneskers og dyrs sundhed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at indtagelse af den stablede GM-majs eller dens underkombinationer er sikker for menneskers og dyrs sundhed;

Manglende maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer og dertil knyttede kontroller

| L. | der henviser til, at der i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 (10), som har til formål at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, bør fastsættes maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i fødevarer og foder, der er produceret i tredjelande, når anvendelsen af pesticider resulterer i andre niveauer af restkoncentrationer end dem, der følger af landbrugsmetoderne i Unionen; der henviser til, at dette rent faktisk er tilfældet for importerede herbicidtolerante GM-afgrøder på grund af de øgede mængder af herbicider, der anvendes til dem i forhold til ikke-GM-afgrøder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 (10), som har til formål at sikre et højt forbrugerbeskyttelsesniveau, bør fastsættes maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i fødevarer og foder, der er produceret i tredjelande, når anvendelsen af pesticider resulterer i andre niveauer af restkoncentrationer end dem, der følger af landbrugsmetoderne i Unionen; der henviser til, at dette rent faktisk er tilfældet for importerede herbicidtolerante GM-afgrøder på grund af de øgede mængder af herbicider, der anvendes til dem i forhold til ikke-GM-afgrøder;

| M. | der henviser til, at de tilgængelige data imidlertid ifølge en EFSA-gennemgang af de eksisterende maksimalgrænseværdier for glyphosat i 2018 var utilstrækkelige til at udlede maksimalgrænseværdier og risikovurderingsværdier for glyphosat i forbindelse med GM-majs med en EPSPS-ændring (11); der henviser til, at den stablede GM-majs har denne EPSPS-ændring (12); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de tilgængelige data imidlertid ifølge en EFSA-gennemgang af de eksisterende maksimalgrænseværdier for glyphosat i 2018 var utilstrækkelige til at udlede maksimalgrænseværdier og risikovurderingsværdier for glyphosat i forbindelse med GM-majs med en EPSPS-ændring (11); der henviser til, at den stablede GM-majs har denne EPSPS-ændring (12);

Uafklarede spørgsmål med hensyn til Bt-toksiner

| N. | der henviser til, at toksikologiske test for godkendelser af genetisk modificerede organismer udføres med isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at toksikologiske forsøg, der udføres med proteiner i isolation, kun kan tillægges ringe betydning, fordi Bt-toksiner i GM-afgrøder såsom majs, bomuld og sojabønner i sagens natur er mere toksiske end isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at dette skyldes, at proteasehæmmere i plantevævet kan øge Bt-toksinernes toksicitet ved at forsinke deres nedbrydning; der henviser til, at dette fænomen er blevet påvist i en række videnskabelige studier, herunder et, som blev gennemført for Monsanto for 30 år siden, og som viste, at selv tilstedeværelsen af ekstremt lave niveauer af proteasehæmmere øgede toksiciteten af Bt-toksiner op til 20 gange (13); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at toksikologiske test for godkendelser af genetisk modificerede organismer udføres med isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at toksikologiske forsøg, der udføres med proteiner i isolation, kun kan tillægges ringe betydning, fordi Bt-toksiner i GM-afgrøder såsom majs, bomuld og sojabønner i sagens natur er mere toksiske end isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at dette skyldes, at proteasehæmmere i plantevævet kan øge Bt-toksinernes toksicitet ved at forsinke deres nedbrydning; der henviser til, at dette fænomen er blevet påvist i en række videnskabelige studier, herunder et, som blev gennemført for Monsanto for 30 år siden, og som viste, at selv tilstedeværelsen af ekstremt lave niveauer af proteasehæmmere øgede toksiciteten af Bt-toksiner op til 20 gange (13);

| O. | der henviser til, at der aldrig er blevet taget hensyn til disse virkninger i EFSA's risikovurderinger, selv om de er relevante for alle Bt-planter, der er godkendt til import eller dyrkning i Unionen; der henviser til, at det ikke kan udelukkes, at denne øgede toksicitet som følge af samspillet mellem proteasehæmmere og Bt-toksiner medfører risici for mennesker og dyr, der indtager fødevarer og foder, som indeholder Bt-toksiner; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der aldrig er blevet taget hensyn til disse virkninger i EFSA's risikovurderinger, selv om de er relevante for alle Bt-planter, der er godkendt til import eller dyrkning i Unionen; der henviser til, at det ikke kan udelukkes, at denne øgede toksicitet som følge af samspillet mellem proteasehæmmere og Bt-toksiner medfører risici for mennesker og dyr, der indtager fødevarer og foder, som indeholder Bt-toksiner;

| P. | der henviser til, at der i en række studier er iagttaget bivirkninger efter eksponering for Bt-toksiner, som kan påvirke immunsystemet, og at nogle Bt-toksiner kan have adjuvansegenskaber (14), hvilket betyder, at de kan øge de allergifremkaldende egenskaber hos andre proteiner, de kommer i kontakt med; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der i en række studier er iagttaget bivirkninger efter eksponering for Bt-toksiner, som kan påvirke immunsystemet, og at nogle Bt-toksiner kan have adjuvansegenskaber (14), hvilket betyder, at de kan øge de allergifremkaldende egenskaber hos andre proteiner, de kommer i kontakt med;

| Q. | der henviser til, at vurdering af den potentielle interaktion mellem Bt-proteiner og restkoncentrationer af herbicider og deres metabolitter anses for at ligge uden for EFSA's GMO-panels ansvarsområde og derfor ikke foretages som led i risikovurderingen; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom rester fra sprøjtning med glufosinat vides at forstyrre mikrobiomet, hvilket f.eks. kan forstærke immunreaktioner i kombination med Bt-toksiner (15); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at vurdering af den potentielle interaktion mellem Bt-proteiner og restkoncentrationer af herbicider og deres metabolitter anses for at ligge uden for EFSA's GMO-panels ansvarsområde og derfor ikke foretages som led i risikovurderingen; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom rester fra sprøjtning med glufosinat vides at forstyrre mikrobiomet, hvilket f.eks. kan forstærke immunreaktioner i kombination med Bt-toksiner (15);

Bt-afgrøder: virkninger på organismer uden for målgruppen og øget resistens

| R. | der henviser til, at i modsætning til anvendelsen af insekticider, hvor eksponeringen finder sted på sprøjtningstidspunktet og i et begrænset tidsrum derefter, fører anvendelsen af genmodificerede Bt-afgrøder til, at organismer i og uden for målgruppen kontinuerligt eksponeres for Bt-toksiner; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at i modsætning til anvendelsen af insekticider, hvor eksponeringen finder sted på sprøjtningstidspunktet og i et begrænset tidsrum derefter, fører anvendelsen af genmodificerede Bt-afgrøder til, at organismer i og uden for målgruppen kontinuerligt eksponeres for Bt-toksiner;

| S. | der henviser til, at antagelsen om, at Bt-toksiner har en enkelt målspecifik virkningsgrad, ikke længere kan betragtes som korrekt, at virkningerne på organismer uden for målgruppen ikke kan udelukkes (16), og at et stigende antal organismer uden for målgruppen rapporteres at blive påvirket på mange måder; der henviser til, at der i en nylig oversigt nævnes 39 fagfællebedømte publikationer, som rapporterer om betydelige skadevirkninger af Bt-toksiner på mange arter, der er »out-of-range« (17); der henviser til, at en række organismer uden for målgruppen i EU kan blive eksponeret for Bt-toksiner via spild, affald og husdyrgødning som følge af import af Bt-afgrøder; der henviser til, at der ikke blev evalueret nogen virkninger på organismer uden for målgruppen i risikovurderingen; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at antagelsen om, at Bt-toksiner har en enkelt målspecifik virkningsgrad, ikke længere kan betragtes som korrekt, at virkningerne på organismer uden for målgruppen ikke kan udelukkes (16), og at et stigende antal organismer uden for målgruppen rapporteres at blive påvirket på mange måder; der henviser til, at der i en nylig oversigt nævnes 39 fagfællebedømte publikationer, som rapporterer om betydelige skadevirkninger af Bt-toksiner på mange arter, der er »out-of-range« (17); der henviser til, at en række organismer uden for målgruppen i EU kan blive eksponeret for Bt-toksiner via spild, affald og husdyrgødning som følge af import af Bt-afgrøder; der henviser til, at der ikke blev evalueret nogen virkninger på organismer uden for målgruppen i risikovurderingen;

| T. | der henviser til, at risikovurderingen ikke tog hensyn til udviklingen af resistens hos målskadegørerne over for Bt-toksiner, hvilket muligvis førte til anvendelse af mindre miljøsikre pesticider eller øgede doser og antal af anvendelser på den genetisk modificerede afgrøde i dyrkningslandet; der henviser til, at USA's Miljøstyrelse planlægger at udfase mange Bt-majshybrider samt visse Bt-bomuldssorter inden for de næste tre til fem år på grund af insekters tiltagende resistens over for disse afgrøder (18); |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at risikovurderingen ikke tog hensyn til udviklingen af resistens hos målskadegørerne over for Bt-toksiner, hvilket muligvis førte til anvendelse af mindre miljøsikre pesticider eller øgede doser og antal af anvendelser på den genetisk modificerede afgrøde i dyrkningslandet; der henviser til, at USA's Miljøstyrelse planlægger at udfase mange Bt-majshybrider samt visse Bt-bomuldssorter inden for de næste tre til fem år på grund af insekters tiltagende resistens over for disse afgrøder (18);

| U. | der henviser til, at selv om det er blevet hævdet, at anvendelsen af Bt-afgrøder fører til et fald i anvendelsen af insekticider, viste et studie i USA (19), at »adskillige analyser af Bt-afgrøders indflydelse på pesticidanvendelsesmønstrene ikke synes at have taget højde for frøbehandling og dermed kan have overvurderet den mindskede anvendelse af insekticider (navnlig »det område, der behandles«) i forbindelse med Bt-afgrøder«; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at selv om det er blevet hævdet, at anvendelsen af Bt-afgrøder fører til et fald i anvendelsen af insekticider, viste et studie i USA (19), at »adskillige analyser af Bt-afgrøders indflydelse på pesticidanvendelsesmønstrene ikke synes at have taget højde for frøbehandling og dermed kan have overvurderet den mindskede anvendelse af insekticider (navnlig »det område, der behandles«) i forbindelse med Bt-afgrøder«;

| V. | der henviser til, at Unionen er part i FN's konvention om biologisk mangfoldighed, som slår fast, at både eksport- og importlande har internationalt ansvar, hvad angår den biologiske mangfoldighed; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Unionen er part i FN's konvention om biologisk mangfoldighed, som slår fast, at både eksport- og importlande har internationalt ansvar, hvad angår den biologiske mangfoldighed;

Opretholdelse af Unionens internationale forpligtelser

| W. | der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; der henviser til, at sådanne legitime forhold bør omfatte Unionens forpligtelser i henhold til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, klimaaftalen fra Paris og FN's konvention om den biologiske mangfoldighed; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; der henviser til, at sådanne legitime forhold bør omfatte Unionens forpligtelser i henhold til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, klimaaftalen fra Paris og FN's konvention om den biologiske mangfoldighed;

| X. | der henviser til, at en rapport fra 2017 fra FN's særlige rapportør om retten til fødevarer viste, at farlige pesticider har katastrofale konsekvenser for sundheden, især i udviklingslandene (20); der henviser til, at FN's verdensmål 3.9 sigter mod væsentligt at nedbringe antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening inden 2030 (21); der henviser til, at tilladelse til import af GM-majsen ville øge efterspørgslen efter denne afgrøde, som er behandlet med et herbicid, der er reproduktionstoksisk, og som ikke længere er godkendt til anvendelse i Unionen, og dermed øge eksponeringen af arbejdstagere i tredjelande; der henviser til, at risikoen for øget eksponering af arbejdstagere giver anledning til særlig bekymring i forbindelse med herbicidtolerante GM-afgrøder i betragtning af de større mængder af herbicider, der anvendes; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at en rapport fra 2017 fra FN's særlige rapportør om retten til fødevarer viste, at farlige pesticider har katastrofale konsekvenser for sundheden, især i udviklingslandene (20); der henviser til, at FN's verdensmål 3.9 sigter mod væsentligt at nedbringe antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening inden 2030 (21); der henviser til, at tilladelse til import af GM-majsen ville øge efterspørgslen efter denne afgrøde, som er behandlet med et herbicid, der er reproduktionstoksisk, og som ikke længere er godkendt til anvendelse i Unionen, og dermed øge eksponeringen af arbejdstagere i tredjelande; der henviser til, at risikoen for øget eksponering af arbejdstagere giver anledning til særlig bekymring i forbindelse med herbicidtolerante GM-afgrøder i betragtning af de større mængder af herbicider, der anvendes;

Udemokratisk beslutningstagning

| Y. | der henviser til, at afstemningen den 17. maj 2021 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at afstemningen den 17. maj 2021 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne;

| Z. | der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om markedsføringstilladelse til GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse for produkttilladelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om markedsføringstilladelse til GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse for produkttilladelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer;

| AA. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin ottende valgperiode vedtog i alt 36 beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin niende valgperiode allerede har vedtaget 18 indsigelser mod markedsføring af GMO'er; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at give tilladelse til nogen af disse GMO'er; der henviser til, at medlemsstaternes årsager til ikke at støtte tilladelser omfatter manglende overholdelse af forsigtighedsprincippet i godkendelsesproceduren og videnskabelige betænkeligheder med hensyn til risikovurderingen; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin ottende valgperiode vedtog i alt 36 beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin niende valgperiode allerede har vedtaget 18 indsigelser mod markedsføring af GMO'er; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at give tilladelse til nogen af disse GMO'er; der henviser til, at medlemsstaternes årsager til ikke at støtte tilladelser omfatter manglende overholdelse af forsigtighedsprincippet i godkendelsesproceduren og videnskabelige betænkeligheder med hensyn til risikovurderingen;

| AB. | der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat giver tilladelse til GMO'er; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat giver tilladelse til GMO'er;

| AC. | der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen for, at Kommissionen kan undlade at give tilladelse til GMO'er, når der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstaterne i appeludvalget (22); |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen for, at Kommissionen kan undlade at give tilladelse til GMO'er, når der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstaterne i appeludvalget (22);

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse overskrider de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, idet det ikke er foreneligt med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som er — i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (23) — at give grundlag for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser med hensyn til genmodificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer effektivt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over, at Kommissionen i en skrivelse af 11. september 2020 til medlemmerne endelig anerkendte behovet for at tage højde for bæredygtighed, når det gælder afgørelser om tilladelse til GMO'er (24); udtrykker imidlertid sin dybe skuffelse over, at Kommissionen siden da er fortsat med at give tilladelse til import af GMO'er til Unionen, selv om Parlamentet løbende har gjort indsigelse, og et flertal af medlemsstaterne har stemt imod; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til i største hast at gøre fremskridt med hensyn til udvikling af bæredygtighedskriterier under fuld inddragelse af Parlamentet; opfordrer Kommissionen til at oplyse, hvordan denne proces vil blive gennemført, og inden for hvilken tidsramme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager sin opfordring til Kommissionen om ikke at give tilladelse til herbicidtolerante GM-afgrøder, før de sundhedsrisici, der er forbundet med restkoncentrationer af herbicider, er blevet grundigt undersøgt i hvert enkelt tilfælde, hvilket kræver en fuldstændig vurdering af restkoncentrationerne fra sprøjtning af sådanne GM-afgrøder med supplerende herbicider, en vurdering af herbicidnedbrydningsprodukterne og eventuelle kombinatoriske virkninger, herunder med GM-planten selv; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager sin opfordring til Kommissionen til ikke at tillade import af nogen GM-plante til fødevare- eller foderstofbrug, som er gjort tolerante over for et stof til ukrudtsbekæmpelse, der ikke er tilladt til anvendelse i Unionen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer EFSA til at undersøge de betydelige forskelle mellem naturligt forekommende Bt-toksiner og dem, der kommer til udtryk i syntetiske transgener i GM-afgrøder, og til at udvide sin risikovurdering for fuldt ud at tage hensyn til alle interaktioner og kombinatoriske virkninger mellem Bt-toksiner, GM-planter og deres bestanddele, restkoncentrationer fra sprøjtning med de supplerende herbicider, miljøet samt indvirkningen på sundheden og fødevaresikkerheden; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer EFSA til ikke længere at acceptere toksicitetsundersøgelser baseret på isolerede proteiner, som sandsynligvis vil være anderledes med hensyn til struktur og biologiske virkninger end dem, der produceres af planten selv, og til at kræve, at alle forsøg udføres med væv fra GM-planten; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer EFSA til at anmode om data om indvirkningen af konsum af fødevarer og foder, der hidrører fra GM-planter, på tarmmikrobiomet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer på ny indtrængende Kommissionen til at tage hensyn til Unionens forpligtelser i henhold til internationale aftaler såsom Parisaftalen om klimaændringer, FN's konvention om biologisk mangfoldighed og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; gentager sin opfordring til, at udkast til gennemførelsesretsakter ledsages af en begrundelse, der forklarer, hvordan de overholder princippet om »ikke at gøre skade« (25); |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver, at det i de ændringer, som Europa-Parlamentet vedtog den 17. december 2020 om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 (26), og som blev vedtaget i Parlamentet som grundlag for forhandlinger med Rådet, fastslås, at Kommissionen ikke må give tilladelse til GMO'er, hvis der ikke er et kvalificeret flertal herfor i medlemsstaterne; insisterer på, at Kommissionen respekterer denne holdning, og opfordrer Rådet til hurtigst muligt at fortsætte sit arbejde og vedtage en generel holdning i denne sag; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  Videnskabelig udtalelse fra EFSA's Ekspertpanel for Genetisk Modificerede Organismer om vurdering af den genetisk modificerede majs 1507 × MIR162 × MON 810 × NK603 og underkombinationer i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003 (ansøgning EFSA-GMO-NL-2015-127), EFSA Journal 2021, 19(1):6348, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2021.6348

(4)  I sin ottende valgperiode vedtog Europa-Parlamentet 36 beslutninger, hvori det gjorde indsigelse mod tilladelse til GMO'er. Herudover vedtog Parlamentet i sin niende valgperiode følgende beslutninger:

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret A2704-12-sojabønne (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret A2704-12-sojabønne (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89788-sojabønne (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89788-sojabønne (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0291).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0292).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR 162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR 162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0293).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0365).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og MON 87411, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og MON 87411, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0366).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0367).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 88017-majs (MON-88Ø17-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 88017-majs (MON-88Ø17-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0368).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034-majs (MON-89Ø34-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034-majs (MON-89Ø34-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0369).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 × T304-40 × GHB119 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 × T304-40 × GHB119 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2021)0080).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2021)0081).

(5)  EFSA's udtalelse, s. 11, tabel 4.

(6)  Jf. f.eks. S. Bonny, »Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact«, Environmental Management, januar 2016, 57(1), s. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 og C.M. Benbrook, »Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. — the first sixteen years«, Environmental Sciences Europe, den 28. september 2012, vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  Dette er faktisk tilfældet for glyphosat, som det fremgår af EFSA's undersøgelse af de eksisterende maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af glyphosat i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, s. 12,

https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(10)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1). Jf. betragtning 26.

(11)  Begrundet udtalelse om gennemgang af de eksisterende maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer af glyphosat i henhold til artikel 12 i forordning (EF) nr. 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, s. 4. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5263

(12)  EFSA's udtalelse s. 12.

(13)  S.C. MacIntosh, G.M. Kishore, F.J. Perlak, P.G. Marrone, T.B. Stone, S.R. Sims og R.L. Fuchs, »Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors«, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, s. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(14)  For et studie, se N. Rubio-Infante og L. Moreno-Fierros, »An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals«, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5), s. 630-648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(15)  M.D. Parenti, A. Santoro, A. Del Rio og C. Franceschi, »Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins«, EFSA Supporting Publications, januar 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(16)  Jf. f.eks. A. Hilbeck og M. Otto, »Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment«, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(17)  A. Hilbeck, N. Defarge, T. Lebrecht og T. Bøhn, »Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design«, RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(18)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(19)  M.R. Douglas og J.F. Tooker, »Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops«, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(20)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(21)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(22)  Kommissionen »kan« (og »skal« ikke) gå videre med godkendelsen, hvis der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstaterne i appeludvalget i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011 (artikel 6, stk. 3).

(23)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EUT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

(24)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(25)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005, punkt 102.

(26)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0364.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/66

---

P9_TA(2021)0336

Genetisk modificeret Bt 11-majs (SYN-BTØ11-1)

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt 11-majs (SYN-BTØ11-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073424/01 — 2021/2761(RSP))

(2022/C 99/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt 11-majs (SYN-BTØ11-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073424/01, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt 11-majs (SYN-BTØ11-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (D073424/01,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 11, stk. 3, og artikel 23, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 11, stk. 3, og artikel 23, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. maj 2021, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. maj 2021, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 25. november 2020 og offentliggjort den 13. januar 2021 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til den udtalelse, der blev vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 25. november 2020 og offentliggjort den 13. januar 2021 (3),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori det gør indsigelse mod godkendelse af genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori det gør indsigelse mod godkendelse af genetisk modificerede organismer (»GMO'er«) (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 112, stk. 2 og 3,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| A. | der henviser til, at Syngenta Crop Protection NV/SA den 24. september 2018 i henhold til artikel 11 og 23 i forordning (EF) nr. 1829/2003 indgav en ansøgning til Kommissionen om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder eller består af genetisk modificeret Bt11-majs (i det følgende benævnt »den genetisk modificerede majs«), til andre anvendelsesformål end fødevarer og foder, dog ikke til dyrkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Syngenta Crop Protection NV/SA den 24. september 2018 i henhold til artikel 11 og 23 i forordning (EF) nr. 1829/2003 indgav en ansøgning til Kommissionen om fornyelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder eller består af genetisk modificeret Bt11-majs (i det følgende benævnt »den genetisk modificerede majs«), til andre anvendelsesformål end fødevarer og foder, dog ikke til dyrkning;

| B. | der henviser til, at EFSA den 25. november 2020 vedtog en positiv udtalelse vedrørende ansøgningen om forlængelse af den genetisk modificerede majs, som blev offentliggjort den 13. januar 2021; der henviser til, at EFSA den 28. januar 2009 vedtog en positiv udtalelse vedrørende den oprindelige godkendelse af den genetisk modificerede majs, som blev offentliggjort den 17. februar 2009 (5); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EFSA den 25. november 2020 vedtog en positiv udtalelse vedrørende ansøgningen om forlængelse af den genetisk modificerede majs, som blev offentliggjort den 13. januar 2021; der henviser til, at EFSA den 28. januar 2009 vedtog en positiv udtalelse vedrørende den oprindelige godkendelse af den genetisk modificerede majs, som blev offentliggjort den 17. februar 2009 (5);

| C. | der henviser til, at den genetisk modificerede majs giver tolerance over for herbicider, der indeholder glufosinat, og producerer et insektdræbende protein, et »Bt-toksin«, Cry1Ab, som er giftig for visse skadelige sommerfuglearter (6); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den genetisk modificerede majs giver tolerance over for herbicider, der indeholder glufosinat, og producerer et insektdræbende protein, et »Bt-toksin«, Cry1Ab, som er giftig for visse skadelige sommerfuglearter (6);

Manglende vurdering af herbicidrester, metabolitter og cocktailvirkninger

| D. | der henviser til, at en række undersøgelser viser, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder fører til en større anvendelse af »supplerende« herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (7); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at den genetisk modificerede majs vil blive udsat for både større og gentagne doser af glyphosat, og at der derfor kan forekomme en større mængde herbicidrester i høsten; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en række undersøgelser viser, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder fører til en større anvendelse af »supplerende« herbicider, især på grund af fremvæksten af herbicidtolerant ukrudt (7); der henviser til, at det som følge heraf må forventes, at den genetisk modificerede majs vil blive udsat for både større og gentagne doser af glyphosat, og at der derfor kan forekomme en større mængde herbicidrester i høsten;

| E. | der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og dermed opfylder »udelukkelseskriterierne« i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (8); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat til anvendelse i Unionen udløb den 31. juli 2018 (9); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk i kategori 1B og dermed opfylder »udelukkelseskriterierne« i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (8); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat til anvendelse i Unionen udløb den 31. juli 2018 (9);

| F. | der henviser til, at vurdering af herbicidrester og deres nedbrydningsprodukter fundet på genetisk modificerede planter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom måden, hvorpå genetisk modificerede planter nedbryder supplerende herbicider, såvel som sammensætningen og dermed toksiciteten af nedbrydningsprodukterne (metabolitter) kan skyldes selve den genetiske modifikation; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at vurdering af herbicidrester og deres nedbrydningsprodukter fundet på genetisk modificerede planter anses for at ligge uden for ansvarsområdet for EFSA's Panel for Genetisk Modificerede Organismer (EFSA's GMO-panel) og derfor ikke foretages som led i godkendelsesprocessen for GMO'er; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom måden, hvorpå genetisk modificerede planter nedbryder supplerende herbicider, såvel som sammensætningen og dermed toksiciteten af nedbrydningsprodukterne (metabolitter) kan skyldes selve den genetiske modifikation;

| G. | der henviser til, at der på grund af særlige landbrugsmetoder i forbindelse med dyrkning af herbicidtolerante genetisk modificerede planter er særlige mønstre for anvendelsen, eksponeringen, forekomsten af specifikke metabolitter og fremkomsten af kombinatoriske virkninger, som kræver særlig opmærksomhed; der henviser til, at EFSA ikke har taget disse forhold i betragtning; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der på grund af særlige landbrugsmetoder i forbindelse med dyrkning af herbicidtolerante genetisk modificerede planter er særlige mønstre for anvendelsen, eksponeringen, forekomsten af specifikke metabolitter og fremkomsten af kombinatoriske virkninger, som kræver særlig opmærksomhed; der henviser til, at EFSA ikke har taget disse forhold i betragtning;

Uafklarede spørgsmål med hensyn til Bt-toksiner

| H. | der henviser til, at toksikologiske test for godkendelser af genetisk modificerede organismer udføres med isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at toksikologiske forsøg, der udføres med proteiner i isolation, kun kan tillægges ringe betydning, fordi Bt-toksiner i genetisk modificerede afgrøder, såsom majs, bomuld og sojabønner, i sagens natur er mere toksiske end isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at dette skyldes, at proteasehæmmere i plantevævet kan øge Bt-toksinernes toksicitet ved at forsinke deres nedbrydning; der henviser til, at dette fænomen er blevet påvist i en række videnskabelige studier, herunder et, som blev gennemført for Monsanto for 30 år siden, og som viste, at selv tilstedeværelsen af ekstremt lave niveauer af proteasehæmmere øgede toksiciteten af Bt-toksiner op til 20 gange (10); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at toksikologiske test for godkendelser af genetisk modificerede organismer udføres med isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at toksikologiske forsøg, der udføres med proteiner i isolation, kun kan tillægges ringe betydning, fordi Bt-toksiner i genetisk modificerede afgrøder, såsom majs, bomuld og sojabønner, i sagens natur er mere toksiske end isolerede Bt-toksiner; der henviser til, at dette skyldes, at proteasehæmmere i plantevævet kan øge Bt-toksinernes toksicitet ved at forsinke deres nedbrydning; der henviser til, at dette fænomen er blevet påvist i en række videnskabelige studier, herunder et, som blev gennemført for Monsanto for 30 år siden, og som viste, at selv tilstedeværelsen af ekstremt lave niveauer af proteasehæmmere øgede toksiciteten af Bt-toksiner op til 20 gange (10);

| I. | der henviser til, at der aldrig er blevet taget hensyn til disse virkninger i EFSA's risikovurderinger, selv om de er relevante for alle Bt-planter, der er godkendt til import eller dyrkning i Unionen; der henviser til, at det ikke kan udelukkes, at denne øgede toksicitet som følge af samspillet mellem proteasehæmmere og Bt-toksiner medfører risici for mennesker og dyr, der indtager fødevarer og foder, der indeholder Bt-toksiner; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der aldrig er blevet taget hensyn til disse virkninger i EFSA's risikovurderinger, selv om de er relevante for alle Bt-planter, der er godkendt til import eller dyrkning i Unionen; der henviser til, at det ikke kan udelukkes, at denne øgede toksicitet som følge af samspillet mellem proteasehæmmere og Bt-toksiner medfører risici for mennesker og dyr, der indtager fødevarer og foder, der indeholder Bt-toksiner;

| J. | der henviser til, at der i en række studier er observeret bivirkninger efter eksponering for Bt-toksiner, som kan påvirke immunsystemet, og at nogle Bt-toksiner kan have adjuvansegenskaber (11), hvilket betyder, at de kan øge de allergifremkaldende egenskaber hos andre proteiner, de kommer i kontakt med; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der i en række studier er observeret bivirkninger efter eksponering for Bt-toksiner, som kan påvirke immunsystemet, og at nogle Bt-toksiner kan have adjuvansegenskaber (11), hvilket betyder, at de kan øge de allergifremkaldende egenskaber hos andre proteiner, de kommer i kontakt med;

| K. | der henviser til, at vurdering af den potentielle interaktion mellem Bt-proteiner og restkoncentrationer af herbicider og deres metabolitter anses for at ligge uden for EFSA's GMO-panels ansvarsområde og derfor ikke foretages som led i risikovurderingen; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom rester fra sprøjtning med glufosinat vides at forstyrre mikrobiomet, hvilket f.eks. kan forstærke immunreaktioner i kombination med Bt-toksiner (12); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at vurdering af den potentielle interaktion mellem Bt-proteiner og restkoncentrationer af herbicider og deres metabolitter anses for at ligge uden for EFSA's GMO-panels ansvarsområde og derfor ikke foretages som led i risikovurderingen; der henviser til, at dette er problematisk, eftersom rester fra sprøjtning med glufosinat vides at forstyrre mikrobiomet, hvilket f.eks. kan forstærke immunreaktioner i kombination med Bt-toksiner (12);

Bt-afgrøder: virkninger på organismer uden for målgruppen og øget resistens

| L. | der henviser til, at i modsætning til anvendelsen af insekticider, hvor eksponeringen finder sted på sprøjtningstidspunktet og i et begrænset tidsrum derefter, fører anvendelsen af genmodificerede Bt-afgrøder til, at organismer i og uden for målgruppen kontinuerligt eksponeres for Bt-toksiner; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at i modsætning til anvendelsen af insekticider, hvor eksponeringen finder sted på sprøjtningstidspunktet og i et begrænset tidsrum derefter, fører anvendelsen af genmodificerede Bt-afgrøder til, at organismer i og uden for målgruppen kontinuerligt eksponeres for Bt-toksiner;

| M. | der henviser til, at antagelsen om, at Bt-toksiner har en enkelt målspecifik virkningsgrad, ikke længere kan betragtes som korrekt, og at virkningerne på organismer uden for målgruppen ikke kan udelukkes (13), mens et stigende antal organismer uden for målgruppen rapporteres at blive påvirket på mange måder; der henviser til, at der ifølge en nylig oversigt findes 39 fagfællebedømte publikationer, som rapporterer om betydelige skadevirkninger af Bt-toksiner på mange arter, der er »out-of-range« (14); der henviser til, at en række organismer uden for målgruppen i EU kan blive eksponeret for Bt-toksiner via spild, affald og husdyrgødning som følge af import af Bt-afgrøder; der henviser til, at der ikke blev evalueret nogen virkninger på organismer uden for målgruppen i risikovurderingen; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at antagelsen om, at Bt-toksiner har en enkelt målspecifik virkningsgrad, ikke længere kan betragtes som korrekt, og at virkningerne på organismer uden for målgruppen ikke kan udelukkes (13), mens et stigende antal organismer uden for målgruppen rapporteres at blive påvirket på mange måder; der henviser til, at der ifølge en nylig oversigt findes 39 fagfællebedømte publikationer, som rapporterer om betydelige skadevirkninger af Bt-toksiner på mange arter, der er »out-of-range« (14); der henviser til, at en række organismer uden for målgruppen i EU kan blive eksponeret for Bt-toksiner via spild, affald og husdyrgødning som følge af import af Bt-afgrøder; der henviser til, at der ikke blev evalueret nogen virkninger på organismer uden for målgruppen i risikovurderingen;

| N. | der henviser til, at risikovurderingen ikke tog hensyn til udviklingen af resistens hos målskadegørerne over for Bt-toksiner, hvilket muligvis førte til anvendelse af mindre miljøsikre pesticider eller øgede doser og antal af anvendelser på den genetisk modificerede afgrøde i dyrkningslandet; der henviser til, at USA's Miljøstyrelse planlægger at udfase mange Bt-majshybrider samt visse Bt-bomuldssorter inden for de næste tre til fem år på grund af insekters tiltagende resistens over for disse afgrøder (15); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at risikovurderingen ikke tog hensyn til udviklingen af resistens hos målskadegørerne over for Bt-toksiner, hvilket muligvis førte til anvendelse af mindre miljøsikre pesticider eller øgede doser og antal af anvendelser på den genetisk modificerede afgrøde i dyrkningslandet; der henviser til, at USA's Miljøstyrelse planlægger at udfase mange Bt-majshybrider samt visse Bt-bomuldssorter inden for de næste tre til fem år på grund af insekters tiltagende resistens over for disse afgrøder (15);

| O. | der henviser til, at selv om det er blevet hævdet, at anvendelsen af Bt-afgrøder fører til et fald i anvendelsen af insekticider, viste en undersøgelse, der blev udført i USA (16), at "flere analyser af Bt-afgrøders indflydelse på pesticidanvendelsesmønstrene ikke synes at have overvejet frøbehandlinger og dermed kan have overvurderet reduktionen af insekticider (navnlig »det område, der behandles«) i forbindelse med Bt-afgrøder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at selv om det er blevet hævdet, at anvendelsen af Bt-afgrøder fører til et fald i anvendelsen af insekticider, viste en undersøgelse, der blev udført i USA (16), at "flere analyser af Bt-afgrøders indflydelse på pesticidanvendelsesmønstrene ikke synes at have overvejet frøbehandlinger og dermed kan have overvurderet reduktionen af insekticider (navnlig »det område, der behandles«) i forbindelse med Bt-afgrøder;

| P. | der henviser til, at Unionen er part i FN's konvention om biologisk mangfoldighed, som slår fast, at både eksport- og importlande har internationalt ansvar, hvad angår den biologiske mangfoldighed; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Unionen er part i FN's konvention om biologisk mangfoldighed, som slår fast, at både eksport- og importlande har internationalt ansvar, hvad angår den biologiske mangfoldighed;

Bemærkninger fra medlemsstaternes kompetente myndigheder

| Q. | der henviser til de mange bemærkninger, som medlemsstaternes kompetente myndigheder indsendte til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (17); der henviser til, at disse bemærkninger omfatter kritik af den litteratursøgning, som ansøgeren har foretaget, at overvågningsrapporterne for genetisk modificeret majs for godkendelsesperioden er behæftet med alvorlige mangler, og at data om restkoncentrationer af glufosinat, herunder relevante metabolitter, i plantemateriale fra feltundersøgelserne ville understøtte vurderingen af fødevare-, foder- og miljøsikkerheden; der henviser til, at en kompetent myndighed anmodede om en vurdering af, hvilken indvirkning den genetisk modificerede afgrøde har på biodiversiteten i producerende og eksporterende lande, herunder om, hvordan importen af denne afgrøde påvirker udvælgelsen af afgrøder i Unionen, og også rejste det etiske spørgsmål om, hvorvidt en vare, hvis dyrkning vil medføre operatørers eksponering for glufosinat, som er reproduktionstoksisk og ikke længere er tilladt i Unionen, bør godkendes til import til Unionen; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til de mange bemærkninger, som medlemsstaternes kompetente myndigheder indsendte til EFSA i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (17); der henviser til, at disse bemærkninger omfatter kritik af den litteratursøgning, som ansøgeren har foretaget, at overvågningsrapporterne for genetisk modificeret majs for godkendelsesperioden er behæftet med alvorlige mangler, og at data om restkoncentrationer af glufosinat, herunder relevante metabolitter, i plantemateriale fra feltundersøgelserne ville understøtte vurderingen af fødevare-, foder- og miljøsikkerheden; der henviser til, at en kompetent myndighed anmodede om en vurdering af, hvilken indvirkning den genetisk modificerede afgrøde har på biodiversiteten i producerende og eksporterende lande, herunder om, hvordan importen af denne afgrøde påvirker udvælgelsen af afgrøder i Unionen, og også rejste det etiske spørgsmål om, hvorvidt en vare, hvis dyrkning vil medføre operatørers eksponering for glufosinat, som er reproduktionstoksisk og ikke længere er tilladt i Unionen, bør godkendes til import til Unionen;

Opretholdelse af Unionens internationale forpligtelser

| R. | der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; der henviser til, at sådanne legitime forhold bør omfatte Unionens forpligtelser i henhold til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, klimaaftalen fra Paris og FN's konvention om den biologiske mangfoldighed; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det af forordning (EF) nr. 1829/2003 fremgår, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; der henviser til, at sådanne legitime forhold bør omfatte Unionens forpligtelser i henhold til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling, klimaaftalen fra Paris og FN's konvention om den biologiske mangfoldighed;

| S. | der henviser til, at en rapport fra 2017 fra FN's særlige rapportør om retten til fødevarer viste, at farlige pesticider har katastrofale konsekvenser for sundheden, især i udviklingslandene (18); der henviser til, at FN's verdensmål 3.9 sigter mod væsentligt at nedbringe antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening inden 2030 (19); der henviser til, at tilladelse til import af den genetisk modificerede majs ville øge efterspørgslen efter denne afgrøde, der er behandlet med et herbicid, der er reproduktionstoksisk, og som ikke længere er godkendt til anvendelse i Unionen, og dermed øge eksponeringen af arbejdstagere i tredjelande; der henviser til, at risikoen for øget eksponering af arbejdstagere giver anledning til særlig bekymring i forbindelse med herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder i betragtning af de større mængder herbicider, der anvendes; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en rapport fra 2017 fra FN's særlige rapportør om retten til fødevarer viste, at farlige pesticider har katastrofale konsekvenser for sundheden, især i udviklingslandene (18); der henviser til, at FN's verdensmål 3.9 sigter mod væsentligt at nedbringe antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening inden 2030 (19); der henviser til, at tilladelse til import af den genetisk modificerede majs ville øge efterspørgslen efter denne afgrøde, der er behandlet med et herbicid, der er reproduktionstoksisk, og som ikke længere er godkendt til anvendelse i Unionen, og dermed øge eksponeringen af arbejdstagere i tredjelande; der henviser til, at risikoen for øget eksponering af arbejdstagere giver anledning til særlig bekymring i forbindelse med herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder i betragtning af de større mængder herbicider, der anvendes;

Udemokratisk beslutningstagning

| T. | der henviser til, at afstemningen den 17. maj 2021 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at afstemningen den 17. maj 2021 i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, ikke mundede ud i en udtalelse, hvilket betyder, at godkendelsen ikke blev støttet af et kvalificeret flertal af medlemsstaterne;

| U. | der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om markedsføringstilladelse til GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse for produkttilladelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Kommissionen erkender, at det er problematisk, at afgørelser om markedsføringstilladelse til GMO'er fortsat vedtages af Kommissionen uden tilslutning fra et kvalificeret flertal af medlemsstaterne, hvilket i høj grad er en undtagelse for produkttilladelser som helhed, men er blevet normen for beslutningstagningen vedrørende genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer;

| V. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin ottende valgperiode vedtog i alt 36 beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin niende valgperiode allerede har vedtaget 18 indsigelser mod markedsføring af GMO'er; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at give tilladelse til nogen af disse GMO'er; der henviser til, at medlemsstaternes årsager til ikke at støtte tilladelser omfatter manglende overholdelse af forsigtighedsprincippet i godkendelsesproceduren og videnskabelige betænkeligheder med hensyn til risikovurderingen; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin ottende valgperiode vedtog i alt 36 beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod markedsføring af GMO'er til fødevarer og foderstoffer (33 beslutninger) og mod dyrkning af GMO'er i Unionen (tre beslutninger); der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin niende valgperiode allerede har vedtaget 18 indsigelser mod markedsføring af GMO'er; der henviser til, at der ikke var et kvalificeret flertal blandt medlemsstaterne for at give tilladelse til nogen af disse GMO'er; der henviser til, at medlemsstaternes årsager til ikke at støtte tilladelser omfatter manglende overholdelse af forsigtighedsprincippet i godkendelsesproceduren og videnskabelige betænkeligheder med hensyn til risikovurderingen;

| W. | der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat giver tilladelse til GMO'er; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Kommissionen — til trods for sin egen erkendelse af de demokratiske mangler, medlemsstaternes manglende støtte og Parlamentets indsigelser — fortsat giver tilladelse til GMO'er;

| X. | der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen for, at Kommissionen kan undlade at give tilladelse til GMO'er, når der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstaterne i appeludvalget (20); |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at der ikke kræves nogen ændring af lovgivningen for, at Kommissionen kan undlade at give tilladelse til GMO'er, når der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstaterne i appeludvalget (20);

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, idet det ikke er foreneligt med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (21), er at give et grundlag for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til genmodificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over, at Kommissionen i en skrivelse af 11. september 2020 til medlemmerne endelig anerkendte behovet for at tage højde for bæredygtighed, når det gælder afgørelser om tilladelse til GMO'er (22); udtrykker imidlertid sin dybe skuffelse over, at Kommissionen siden da er fortsat med at give tilladelse til import af GMO'er til Unionen, selv om Parlamentet løbende har gjort indsigelse, og et flertal af medlemsstaterne har stemt imod; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til i største hast at gøre fremskridt med hensyn til udarbejdelsen af bæredygtighedskriterier under fuld inddragelse af Parlamentet; opfordrer Kommissionen til at oplyse, hvordan denne proces vil blive gennemført, og inden for hvilken tidsramme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | gentager sin opfordring til Kommissionen om ikke at give tilladelse til herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder, før de sundhedsrisici, der er forbundet med restkoncentrationer af herbicidrester, er blevet grundigt undersøgt i hvert enkelt tilfælde, hvilket kræver en fuldstændig vurdering af restprodukterne fra sprøjtning af sådanne genetisk modificerede afgrøder med supplerende herbicider, en vurdering af herbicidnedbrydningsprodukterne og eventuelle kombinatoriske virkninger, herunder med den genetisk modificerede plante selv; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager sin opfordring til Kommissionen til ikke at tillade import af genetisk modificerede planter til fødevare- eller foderstofbrug, som er gjort tolerante over for et stof til ukrudtsbekæmpelse, der ikke er tilladt til anvendelse i Unionen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer EFSA til at undersøge de betydelige forskelle mellem naturligt forekommende Bt-toksiner og dem, der kommer til udtryk i syntetiske transgener i genetisk modificerede afgrøder, og til at udvide sin risikovurdering for fuldt ud at tage hensyn til alle interaktioner og kombinatoriske virkninger mellem Bt-toksiner, genetisk modificerede planter og deres bestanddele, restkoncentrationer fra sprøjtning med de supplerende herbicider, miljøet samt indvirkningen på sundheden og fødevaresikkerheden; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer EFSA til ikke længere at acceptere toksicitetsundersøgelser baseret på isolerede proteiner, som sandsynligvis vil være anderledes med hensyn til struktur og biologiske virkninger end dem, der produceres af planten selv, og til at kræve, at alle forsøg udføres med væv fra den genetisk modificerede plante; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer EFSA til at anmode om data om indvirkningen af konsum af fødevarer og foder, der hidrører fra genetisk modificerede planter, på tarmmikrobiomet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer på ny indtrængende Kommissionen til at tage hensyn til Unionens forpligtelser i henhold til internationale aftaler, såsom klimaaftalen fra Paris, FN's konvention om biologisk mangfoldighed og FN's verdensmål for bæredygtig udvikling; Gentager sin opfordring til, at udkast til gennemførelsesretsakter ledsages af en begrundelse, der forklarer, hvordan de overholder princippet om »ikke at gøre skade« (23); |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver, at de ændringer, som Europa-Parlamentet vedtog den 17. december 2020 om forslaget til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 (24), der blev vedtaget i Parlamentet som grundlag for forhandlinger med Rådet, fastslår, at Kommissionen ikke må give tilladelse til GMO'er, hvis der ikke er et kvalificeret flertal herfor i medlemsstaterne; insisterer på, at Kommissionen respekterer denne holdning, og opfordrer Rådet til hurtigst muligt at fortsætte sit arbejde og vedtage en generel holdning i denne sag; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  Videnskabelig udtalelse fra EFSA's Ekspertpanel for Genetisk Modificerede Organismer om vurdering af den genetisk modificeret Bt11-majs med henblik på fornyelse af godkendelsen i henhold til forordning (EF) nr. 1829/2003 (ansøgning EFSA-GMO RX-016), EFSA Journal 2021 19(1):6347, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2021.6347

(4)  I sin ottende valgperiode vedtog Europa-Parlamentet 36 beslutninger, hvori det gjorde indsigelse mod markedsføringstilladelse til GMO'er. Desuden vedtog Parlamentet i sin niende valgperiode følgende beslutninger:

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0028).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret A2704-12-sojabønne (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret A2704-12-sojabønne (ACS-GMØØ5-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0029).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 10. oktober 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 og DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0030).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0054).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89788-sojabønne (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89788-sojabønne (MON-89788-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0055).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og underkombinationerne MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 og NK603 × DAS-40278-9 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0056).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. november 2019 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre, fire eller fem af de enkelte transformationsbegivenheder Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2019)0057).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 14. maj 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0069).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0291). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og NK603, og om ophævelse af Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1111 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0291).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0292). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0292).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. november 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af enkelt-GM-begivenhederne MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 og NK603, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0293).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0365). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0365).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og MON 87411, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0366). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af de enkelte transformationsbegivenheder MON 87427, MON 89034, MIR162 og MON 87411, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0366).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0367). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MIR604 (SYN-IR6Ø4-5), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0367).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 88017-majs (MON-88Ø17-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0368). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 88017-majs (MON-88Ø17-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0368).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034-majs (MON-89Ø34-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0369). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 17. december 2020 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 89034-majs (MON-89Ø34-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2020)0369).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 × T304-40 × GHB119 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2021)0080). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB614 × T304-40 × GHB119 i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2021)0080).

| — | Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs MZIR098 (SYN-ØØØ98-3), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (vedtagne tekster, P9_TA(2021)0081).

(5)  Udtalelse fra EFSA's Ekspertpanel for Genetisk Modificerede Organismer om anvendelsesreferencen EFSA-GMO-RX-Bt11 om fornyelse af godkendelsen af eksisterende produkter fremstillet af insektresistent genetisk modificeret Bt11-majs, jf. forordning (EF) nr. 1829/2003, fra Syngenta, EFSA Journal 2009; 7(2):977, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/977

(6)  EFSA's udtalelse fra 2009, s. 2.

(7)  Jf. f.eks. Bonny S., »Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and impact«, Environmental Management, januar 2016; 57 (1), s. 31-48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 og Benbrook, C.M., »Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. — the first sixteen years«, Environmental Sciences Europe, 28. september 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(10)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., »Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors«, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, s. 1145-1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(11)  For en undersøgelse, jf. N. Rubio-Infante, Moreno-Fierros, L., »An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals«, Journal of Applied Toxicology, maj 2016, 36(5), s. 630-648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(12)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., »Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins«, EFSA Supporting Publications, januar 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(13)  Jf. f.eks. Hilbeck, A., Otto, M., »Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment«, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(14)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., »Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design«, RAGES 2020, s. 4,

https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(15)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(16)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., »Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops«, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088-5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(17)  Staters bemærkninger vedrørende den stablede genetisk modificerede majs kan ses i EFSA's register over spørgsmål: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/login?

(18)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(19)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(20)  Kommissionen »kan« (ikke »skal«) gå videre med godkendelsen, hvis der ikke er tilslutning blandt et kvalificeret flertal af medlemsstater, der går ind for appeludvalget i henhold til forordning (EU) nr. 182/2011 (artikel 6, stk. 3).

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002, der fastsætter de generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om Fastsættelse af procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (EUT L 31 af 1.2.2002, s. 1).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005, punkt 102.

(24)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0364.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/73

---

P9_TA(2021)0337

Beskyttelse af EU's finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsrapport 2019

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — bekæmpelse af svig — årsrapport 2019 (2020/2246(INI))

(2022/C 99/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 310, stk. 6, og artikel 325, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 310, stk. 6, og artikel 325, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til sine beslutninger om tidligere årsrapporter fra Kommissionen og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om tidligere årsrapporter fra Kommissionen og Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 3. september 2020 med titlen »"31. årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — Årsrapport 2019« (COM(2020)0363) og de ledsagende arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 og SWD(2020)0160), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 3. september 2020 med titlen »"31. årsrapport om beskyttelse af Den Europæiske Unions finansielle interesser — Bekæmpelse af svig — Årsrapport 2019« (COM(2020)0363) og de ledsagende arbejdsdokumenter fra Kommissionens tjenestegrene (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 og SWD(2020)0160),

| — | der henviser til OLAF's rapport for 2019 og til aktivitetsrapporten for 2019 fra OLAF's Overvågningsudvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til OLAF's rapport for 2019 og til aktivitetsrapporten for 2019 fra OLAF's Overvågningsudvalg,

| — | der henviser til Revisionsrettens årsberetning om gennemførelsen af EU's budget for regnskabsåret 2019, med institutionernes svar (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens årsberetning om gennemførelsen af EU's budget for regnskabsåret 2019, med institutionernes svar (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (2) (OLAF-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 af 11. september 2013 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 og Rådets forordning (Euratom) nr. 1074/1999 (2) (OLAF-forordningen),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2223 af 23. december 2020 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 for så vidt angår samarbejde med Den Europæiske Anklagemyndighed og effektiviteten af undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2223 af 23. december 2020 om ændring af forordning (EU, Euratom) nr. 883/2013 for så vidt angår samarbejde med Den Europæiske Anklagemyndighed og effektiviteten af undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (3),

| — | der henviser til Rettens dom (Første Afdeling) af 26. juni 2019, i sag T-617/17, Vialto Consulting Kft. mod Kommissionen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rettens dom (Første Afdeling) af 26. juni 2019, i sag T-617/17, Vialto Consulting Kft. mod Kommissionen (4),

| — | Der henviser til Rettens dom (Sjette Afdeling) af 6. juni 2019 i sag T-399/17, Dalli mod Kommissionen (5), og Domstolens dom (Første Afdeling) af 25. februar 2021 i sag C-615/19 P, Dalli mod Kommissionen, |
| --- | --- |

—

Der henviser til Rettens dom (Sjette Afdeling) af 6. juni 2019 i sag T-399/17, Dalli mod Kommissionen (5), og Domstolens dom (Første Afdeling) af 25. februar 2021 i sag C-615/19 P, Dalli mod Kommissionen,

| — | der henviser til Rettens dom af 13. maj 2020 i sag T-290/18, Agmin Italy SpA mod Kommissionen (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rettens dom af 13. maj 2020 i sag T-290/18, Agmin Italy SpA mod Kommissionen (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (7),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 01/2019 af 10. januar 2019»Bekæmpelse af svig i forbindelse med EU's udgifter: Der er behov for handling«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 01/2019 af 10. januar 2019»Bekæmpelse af svig i forbindelse med EU's udgifter: Der er behov for handling«,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 06/2019 af 16. maj 2019»Håndtering af svig i forbindelse med EU's samhørighedsudgifter: Forvaltningsmyndighederne bør styrke deres afslørings-, reaktions- og koordineringsindsats«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 06/2019 af 16. maj 2019»Håndtering af svig i forbindelse med EU's samhørighedsudgifter: Forvaltningsmyndighederne bør styrke deres afslørings-, reaktions- og koordineringsindsats«,

| — | der henviser til Revisionsrettens oversigt f 9. oktober 2018 med titlen: »2017 Vores revision — kort fortalt, Introduktion til Den Europæiske Revisionsrets årsberetninger for 2017«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens oversigt f 9. oktober 2018 med titlen: »2017 Vores revision — kort fortalt, Introduktion til Den Europæiske Revisionsrets årsberetninger for 2017«,

| — | der henviser til den ekspertrapport, der blev udarbejdet for Kommissionen den 10. september 2020, med titlen: »Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: 2020 Final Report«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den ekspertrapport, der blev udarbejdet for Kommissionen den 10. september 2020, med titlen: »Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: 2020 Final Report«,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (8),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2019/1798 af 23. oktober 2019 om udpegelse af den europæiske chefanklager for Den Europæiske Anklagemyndighed (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse (EU) 2019/1798 af 23. oktober 2019 om udpegelse af den europæiske chefanklager for Den Europæiske Anklagemyndighed (10),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. december 2020 om Den Europæiske Unions revision i henhold til gennemførelsesrevisionsmekanismen under De Forenede Nationers konvention mod korruption (UNCAC) (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. december 2020 om Den Europæiske Unions revision i henhold til gennemførelsesrevisionsmekanismen under De Forenede Nationers konvention mod korruption (UNCAC) (COM(2020)0793),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om whistlebloweres rolle for beskyttelsen af EU's finansielle interesser (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om whistlebloweres rolle for beskyttelsen af EU's finansielle interesser (11),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (12),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (13),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. april 2019 med titlen »Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig: en øget indsats for at beskytte EU's budget« (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 29. april 2019 med titlen »Kommissionens strategi til bekæmpelse af svig: en øget indsats for at beskytte EU's budget« (COM(2019)0196),

| — | der henviser til den fortsatte gennemførelse af Hercule III-programmet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fortsatte gennemførelse af Hercule III-programmet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/785 af 29. april 2021 om oprettelse af EU-programmet for bekæmpelse af svig og om ophævelse af forordning (EU) nr. 250/2014 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/785 af 29. april 2021 om oprettelse af EU-programmet for bekæmpelse af svig og om ophævelse af forordning (EU) nr. 250/2014 (14),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. april 2021 om en EU-strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. april 2021 om en EU-strategi til bekæmpelse af organiseret kriminalitet 2021-2025 (COM(2021)0170),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0209/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget (A9-0209/2021),

| A. | der henviser til, at medlemsstaterne og Kommissionen de jure har et fælles ansvar for og skal arbejde tæt sammen om at beskytte Unionens økonomiske interesser og bekæmpe svig og korruption; der henviser til, at medlemsstaternes myndigheder de facto forvaltede omkring 74 % af EU's udgifter og opkrævede Unionens traditionelle egne indtægter vedrørende EU's budget for 2019; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at medlemsstaterne og Kommissionen de jure har et fælles ansvar for og skal arbejde tæt sammen om at beskytte Unionens økonomiske interesser og bekæmpe svig og korruption; der henviser til, at medlemsstaternes myndigheder de facto forvaltede omkring 74 % af EU's udgifter og opkrævede Unionens traditionelle egne indtægter vedrørende EU's budget for 2019;

| B. | der henviser til, at selv om Kommissionen under delt forvaltning bør opfylde sine respektive forpligtelser med hensyn til tilsyn, kontrol og revision, er den kun i stand til at overvåge ca. 10 % af alle udgifter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at selv om Kommissionen under delt forvaltning bør opfylde sine respektive forpligtelser med hensyn til tilsyn, kontrol og revision, er den kun i stand til at overvåge ca. 10 % af alle udgifter;

| C. | der henviser til, at det i artikel 310, stk. 6, i TEUF hedder: »Unionen og medlemsstaterne bekæmper i overensstemmelse med artikel 325 svig og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser«; der henviser til, at det i artikel 325, stk. 2, i TEUF hedder, at »medlemsstaterne træffer de samme foranstaltninger til bekæmpelse af svig, der skader Unionens finansielle interesser, som til bekæmpelse af svig, der skader deres egne finansielle interesser«; der henviser til, at det i artikel 325, stk. 3, i TEUF hedder, at »Medlemsstaterne samordner deres indsats for at beskytte Unionens finansielle interesser mod svig«, og at »de tilrettelægger sammen med Kommissionen et snævert, løbende samarbejde mellem de kompetente myndigheder«; der henviser til, at Revisionsretten i henhold til artikel 325, stk. 4, i TEUF skal høres om nødvendige foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af svig, der skader Unionens finansielle interesser; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det i artikel 310, stk. 6, i TEUF hedder: »Unionen og medlemsstaterne bekæmper i overensstemmelse med artikel 325 svig og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser«; der henviser til, at det i artikel 325, stk. 2, i TEUF hedder, at »medlemsstaterne træffer de samme foranstaltninger til bekæmpelse af svig, der skader Unionens finansielle interesser, som til bekæmpelse af svig, der skader deres egne finansielle interesser«; der henviser til, at det i artikel 325, stk. 3, i TEUF hedder, at »Medlemsstaterne samordner deres indsats for at beskytte Unionens finansielle interesser mod svig«, og at »de tilrettelægger sammen med Kommissionen et snævert, løbende samarbejde mellem de kompetente myndigheder«; der henviser til, at Revisionsretten i henhold til artikel 325, stk. 4, i TEUF skal høres om nødvendige foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af svig, der skader Unionens finansielle interesser;

| D. | der henviser til, at korruption ifølge artikel 83 i TEUF er kriminalitet af særlig grov karakter, der har en grænseoverskridende dimension; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at korruption ifølge artikel 83 i TEUF er kriminalitet af særlig grov karakter, der har en grænseoverskridende dimension;

| E. | der henviser til, at der skal tages tilstrækkeligt hensyn til mangfoldigheden af retlige og administrative systemer i medlemsstaterne for at skabe mere ensartede forvaltnings- og rapporteringssystemer i EU og effektivt forebygge uregelmæssigheder og bekæmpe svig og korruption med mere konkrete og tilfredsstillende resultater; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der skal tages tilstrækkeligt hensyn til mangfoldigheden af retlige og administrative systemer i medlemsstaterne for at skabe mere ensartede forvaltnings- og rapporteringssystemer i EU og effektivt forebygge uregelmæssigheder og bekæmpe svig og korruption med mere konkrete og tilfredsstillende resultater;

| F. | der henviser til, at moms er en vigtig indtægtskilde for de nationale budgetter, og at momsbaserede egne indtægter udgjorde 11,97 % af EU's samlede budgetindtægter i 2019; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at moms er en vigtig indtægtskilde for de nationale budgetter, og at momsbaserede egne indtægter udgjorde 11,97 % af EU's samlede budgetindtægter i 2019;

| G. | der henviser til, at systematiske, institutionaliserede sager og sager på højt plan om korruption og bevidste forsøg på at svække kontrolmekanismerne og uafhængigheden af de institutioner, der er ansvarlige for overvågning og kontrol af finanser i visse medlemsstater, i alvorlig grad skader Unionens finansielle interesser, samtidig med at de udgør en trussel mod demokratiet, de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet; minder om korruptionens skadelige indvirkning på EU-borgernes tillid til institutionerne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at systematiske, institutionaliserede sager og sager på højt plan om korruption og bevidste forsøg på at svække kontrolmekanismerne og uafhængigheden af de institutioner, der er ansvarlige for overvågning og kontrol af finanser i visse medlemsstater, i alvorlig grad skader Unionens finansielle interesser, samtidig med at de udgør en trussel mod demokratiet, de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet; minder om korruptionens skadelige indvirkning på EU-borgernes tillid til institutionerne;

| H. | der henviser til, at ifølge Den Europæiske Revisionsret er Kommissionens indsigt i omfanget og arten af og årsagerne til svig utilstrækkelig, og at ikke al potentiel svig indberettes som sådan i systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ifølge Den Europæiske Revisionsret er Kommissionens indsigt i omfanget og arten af og årsagerne til svig utilstrækkelig, og at ikke al potentiel svig indberettes som sådan i systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS);

| I. | der henviser til, at korruption påvirker alle medlemsstater i varierende grad og ikke blot er en byrde for EU's økonomi, men den undergraver også demokratiet og retsstatsprincippet i hele Europa; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at korruption påvirker alle medlemsstater i varierende grad og ikke blot er en byrde for EU's økonomi, men den undergraver også demokratiet og retsstatsprincippet i hele Europa;

Generelt

| 1. | glæder sig over Kommissionens 31. årsrapport om beskyttelse af EU's finansielle interesser og bekæmpelse af svig, hvori man fremhæver resultaterne fra 2019 vedrørende konsolideringen af den institutionelle ramme for bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder på EU-plan, navnlig 18 medlemsstaters gennemførelse af foranstaltningerne i direktivet om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (»BFI-direktivet«) i national lovgivning inden årets udgang med yderligere fire medlemsstater, der havde gjort dette i juni 2020; opfordrer alle de resterende medlemsstater til at træffe alle de nødvendige foranstaltninger og sikre en fuldstændig og korrekt gennemførelse af direktivet så hurtigt som muligt; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge gennemførelsesprocessen i alle medlemsstater og til at gøre brug af sine beføjelser til at indlede traktatbrudsprocedurer, såfremt medlemsstaterne ikke overholder gennemførelsesproceduren; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager, at Kommissionen måtte sende begrundede udtalelser til Irland og Rumænien den 3. december 2020 for ikke at have gennemført BFI-direktivet i national lovgivning; bemærker, at Rumænien gennemførte BFI-direktivet i national ret den 15. december 2020; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at respekt for retsstatsprincippet er en forudsætning for forsvarlig økonomisk forvaltning, herunder en effektiv tildeling og forvaltning af EU-midler og bekæmpelsen af korruption og dårlig forvaltning; ser i denne forbindelse med stor tilfredshed på vedtagelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over, at Kommissionen omgående har påbegyndt sit arbejde med at finde klare metoder og analyser af potentielle sager; anerkender, at Kommissionen ved flere lejligheder klart har erklæret, at den vil udfylde sin rolle som traktaternes vogter og anvende forordning (EU, Euratom) 2020/2092 fra den dato, hvor den trådte i kraft, uden unødig forsinkelse, således at ingen sager går tabt under det nødvendige forberedende arbejde i første halvdel af 2021; minder om, at forordning (EU, Euratom) 2020/2092 finder anvendelse på alle forpligtelser og betalinger fra den 1. januar 2021, samtidig med at der fastsættes sikkerhedsforanstaltninger for endelige modtagere og støttemodtagere; |
| --- | --- |

4.

Afslørede svigagtige og ikkesvigagtige uregelmæssigheder

| 5. | bemærker, at det samlede antal svigagtige og ikkesvigagtige uregelmæssigheder, der blev indberettet i 2019, var oppe på i alt 11 726 sager (2 % færre end i 2018) og omfattede en værdi på ca. 1,6 mia. EUR — et fald på 34 % i forhold ti 2018; bemærker i denne forbindelse, at oplysningerne om antallet af sager og den tilsvarende værdi for hvert enkelt år vurderes løbende og ajourføres og bør ses i et langsigtet perspektiv; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at antallet af konstaterede uregelmæssigheder, der indberettes som svig, er en indikation på afsløringens omfang og på medlemsstaternes og EU-organernes kapacitet til at hindre potentiel svig, men at det ikke er en direkte indikator for omfanget af svig, der rammer Unions budget eller en bestemt medlemsstat; bemærker, at det er uklart, hvor mange svigagtige uregelmæssigheder, der ikke rapporteres hvert år, hvilket gør det meget vanskeligt at evaluere effektiviteten af aktiviteterne til bekæmpelse af svig; minder om, at Den Europæiske Revisionsret i 2019 offentliggjorde to særberetninger, hvori den fremhævede Kommissionens mangler med hensyn til dens indsigt i omfanget, arten af og årsagerne til svig og identificerede svagheder i Kommissionens strategiske tilgang til styring af risikoen for svig og opfordrede den til at træffe mere proaktive foranstaltninger til at løse disse problemer; opfordrer derfor Kommissionen til at udvikle en metode til at forbedre pålideligheden og tilvejebringe mere nøjagtige skøn over omfanget af svig i EU; bemærker, at afsløringen og indberetningen af en uregelmæssighed indebærer, at der er truffet korrigerende foranstaltninger for at beskytte Unionens finansielle interesser, og at der i relevante tilfælde er indledt straffesager; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at antallet af uregelmæssigheder, der blev indberettet som svig, i 2019 (939 tilfælde — 8 % af alle uregelmæssigheder) og de tilknyttede pengebeløb (omkring 461,4 mio. EUR — 28 % af alle finansielle beløb, der var berørt af uregelmæssigheder) var faldet betydeligt i forhold til 2018; bemærker, at antallet af rapporterede svigagtige uregelmæssigheder i 2019 var 40 % mindre end i 2015 og 25 % mindre end gennemsnittet over den femårige periode 2015-2019; bemærker, at 514 udgiftsrelaterede uregelmæssigheder indberettet som svig i 2019 udgjorde 0,3 % af betalingerne i 2019, mens 425 indtægtsrelaterede uregelmæssigheder indberettet som svig svarede til 0,3 % af bruttobeløbet af de traditionelle egne indtægter, der blev opkrævet for 2019; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tager hensyn til, at antallet af ikkesvigagtige uregelmæssigheder, som blev registreret i 2019 (10 787 tilfælde), fortsat lå stabilt sammenlignet med 2018, mens de tilknyttede pengebeløb faldt med 8 % til omkring 1,2 mia. EUR; bemærker, at 6 550 udgiftsrelaterede uregelmæssigheder indberettet som svig i 2019 udgjorde 0,5 % af betalingerne i 2019, mens 4 237 indtægtsrelaterede uregelmæssigheder indberettet som svig svarede til 1,5 % af bruttobeløbet af de traditionelle egne indtægter, der blev opkrævet for 2019; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at ændringen i det samlede antal tilfælde af både svigagtige og ikkesvigagtige uregelmæssigheder, der blev afsløret, udgør et øjebliksbillede, der skal ses i sammenhæng med andre væsentlige faktorer; understreger, at det rapporterede fald i det samlede antal sager med både svigagtige og ikkesvigagtige uregelmæssigheder enten kan være tegn på en positiv udvikling — et generelt fald i svigagtig aktivitet eller en negativ udvikling — en reduktion i omfanget af afsløring af svig; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at afsløringerne i forbindelse med svigagtige uregelmæssigheder var koncentreret i nogle få medlemsstater, hvilket tyder på forskellige tilgange til brugen af strafferetten til at beskytte EU's budget; understreger og beklager, at mange medlemsstater ikke har specifikke love til bekæmpelse af mafialignende organiseret kriminalitet, hvis deltagelse i grænseoverskridende aktiviteter og sektorer, der påvirker EU's finansielle interesser, er konstant stigende; opfordrer Kommissionen til at tage hånd om disse forskelle mellem medlemsstaterne og til at overveje nye harmoniseringsforanstaltninger; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om, at manglerne med hensyn til validitet og sammenlignelighed af data og rapporteringsteknologier med varierende digitaliseringsgrad i medlemsstaterne fortsat alvorligt forringer kvaliteten og pålideligheden af de oplysninger, som Kommissionen råder over i systemet til indberetning af uregelmæssigheder og OWNRES-systemet; beklager, at opdagelsen af misbrug, svig og underslæb i forbindelse med EU-midler som oftest er begrænset til tilfældige opdagelser, som Kommissionen og Revisionsretten gør i forbindelse med deres stikprøvebaserede revisioner eller OLAF's undersøgelser; er bekymret over Revisionsrettens gentagne konstateringer af, at nogle nationale myndigheders arbejde anses for at være præget af alt for mange fejl og derfor upålideligt; understreger, at disse mangler har en indvirkning på kvaliteten af de data, som medlemsstaterne indberetter til Kommissionen om antallet af afslørede svigagtige og ikkesvigagtige uregelmæssigheder; bemærker, at tre medlemsstater ikke indberettede svigagtige uregelmæssigheder i 2019 (15); er særlig bekymret over visse nationale myndigheders mangel på passende personale og kvalifikationer og manglen på intern revision; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger de øgede risici, som covid-19-krisen har medført for gennemførelsen af EU's budget; bemærker med bekymring, at over halvdelen af de svigagtige uregelmæssigheder blev indberettet af to medlemsstater, og at nogle medlemsstater regelmæssigt ikke indberetter et eneste tilfælde af svig; opfordrer Kommissionen til at være særlig opmærksom på disse tilfælde ved at foretage overvågning og træffe foranstaltninger for at sikre fuld beskyttelse af EU-budgettet og foretage stikprøvekontrol på stedet, navnlig i ekstraordinære krisetilfælde; er enig med Kommissionen i, at bekæmpelse af svig og uregelmæssigheder er af allerstørste betydning i krisetider (16); |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen at etablere et tættere samarbejde vedrørende informationsudveksling, forbedret dataindsamling og styrkelse af kontroleffektiviteten; opfordrer medlemsstaterne til med henblik herpå at offentliggøre data om de endelige modtagere i et ensartet maskinaflæseligt format og til at sikre interoperabilitet med Kommissionens overvågningsredskaber; opfordrer indtrængende Kommissionen til at foretage en grundig analyse af de underliggende årsager og potentielle strukturelle problemer, der forårsager de vedvarende systemiske svagheder i pålideligheden af visse nationale myndigheders arbejde, og til at være særlig opmærksom på eventuelle forskelle mellem landenes systemer; opfordrer Kommissionen til at rette klare landespecifikke henstillinger til de nationale myndigheder; anmoder Kommissionen om at etablere en struktureret dialog med de nationale myndigheder og Revisionsretten om løbende at arbejde på kapacitetsopbygning og udveksling af bedste praksis for at forbedre pålideligheden af de nationale revisionsmyndigheders arbejde og til at holde Parlamentet underrettet om de fremskridt, der gøres; opfordrer Kommissionen til at tilbyde yderligere støtte til at forbedre samarbejdet i Eurofisc-netværket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | gentager i denne forbindelse sin opfordring til Kommissionen om at oprette et ensartet system til indsamling af sammenlignelige data om uregelmæssigheder og tilfælde af svig fra medlemsstaterne med henblik på at standardisere rapporteringsprocessen og sikre kvaliteten og sammenligneligheden af de data, der tilvejebringes; |
| --- | --- |

14.

Indtægter — svig i forbindelse med egne indtægter

| 15. | bemærker, at 425 uregelmæssigheder i 2019 blev indberettet som indtægtsrelateret svig — 21 % under det femårige gennemsnit på 541 uregelmæssigheder om året for 2015-2019; bemærker desuden, at det berørte beløb i traditionelle egne indtægter, som blev skønnet og konstateret (80 mio. EUR) i 2019, var 19 % lavere end det femårige gennemsnit på 98 mio. EUR; bemærker, at inspektioner foretaget af tjenesterne til bekæmpelse af svig var den mest vellykkede metode til at afsløre forekomster af svig; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker, at 4 237 uregelmæssigheder blev afsløret og indberettet som ikkesvigagtige for 2019 — 6 % under det femårige gennemsnit, og at det skønnede og konstaterede beløb i traditionelle egne indtægter var 397 mio. EUR i 2019, hvilket er 3 % lavere end det femårige gennemsnit; bemærker desuden, at andre ikkesvigagtige uregelmæssigheder primært blev påvist ved efterfølgende kontroller; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger alvoren i den nuværende situation med svig i forbindelse med manglende betaling af moms, navnlig såkaldt karruselsvig; opfordrer alle medlemsstaterne til at deltage i alle aspekter af Eurofisc for at lette udvekslingen af nyttige informationer og bekæmpe svig; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker i den endelige rapport fra 2020 om momsgabet, at EU's momsgab faldt til 140 mia. EUR i 2018 og kan falde til under 130 mia. EUR i 2019; frygter, at momsgabet vil kunne når op på 164 mia. EUR i 2020, og anmoder Kommissionen om en grundig forklaring på, hvorvidt denne stigning på nogen måde havde forbindelse med covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

18.

| 19. | er dybt bekymret over den omfattende indvirkning, som momssvig har på EU-budgettet samt de nationale budgetter; anser det for meget vigtigt at intensivere bekæmpelsen af den største form for momssvig — svig i forbindelse med forsvundne forhandlere (MTIC-svig), som beløber sig til en anslået årlig omkostning på 40-60 mia. EUR; opfordrer Kommissionen til at vurdere styrkerne og svaghederne ved forskellige potentielle løsninger til bekæmpelse af MTIC-svig, navnlig indførelsen af et digitalt transaktionsbaseret indberetningssystem i realtid, der er udviklet af forskere (TX++), eller en kombination af det endelige momssystem med digital og transaktionsbaseret indberetning i realtid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker, at medlemsstaterne i 2019 indberettede 16 foranstaltninger til bekæmpelse af indtægtsrelateret svindel; otte på området for toldsvig, fem vedrørende skattesvig og tre om en blanding af de to; bemærker, at Kommissionen i 2019 indledte en evalueringsproces for at fastslå, hvor nyttig Rådets forordning (EF) nr. 515/97 (17) har været med hensyn til at forebygge toldsvig; |
| --- | --- |

20.

| 21. | bemærker, at Kommissionen mellem 2017 og 2019 gennemførte kontroller på stedet af kontrolstrategien vedrørende toldværdi i alle medlemsstater og konstaterede, at Unionens finansielle interesser ikke blev beskyttet effektivt, hvilket medførte betydelige tab for EU-budgettet af traditionelle egne indtægter; bemærker, at OLAF har udsendt undersøgelsesrapporter med anbefalinger til seks medlemsstater, som ikke fuldt ud har indført de nødvendige foranstaltninger til konsekvent at afhjælpe svig i form af undervurdering; opfordrer Kommissionen til at tilbagerapportere til Parlamentet om de medlemsstater, der kunne udgøre et godt eksempel på den bedste praksis, der bør følges, og dem der stadig står over for betydelige udfordringer; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker, at solfangere i 2019 ligesom i 2017 og 2018 var de varer, der var mest berørt af svindel og uregelmæssigheder i valutamæssig henseende; opfordrer Kommissionen til at anerkende den systemiske karakter af denne form for svig og opfordrer indtrængende Rådet og medlemsstaterne til at træffe solide foranstaltninger i denne henseende; |
| --- | --- |

22.

| 23. | bemærker, at der hersker alvorlig tvivl om nøjagtigheden af beløbene fra traditionelle egne indtægter (toldafgifter), som Det Forenede Kongerige overfører til EU-budgettet, hvilket fremgår af undersøgelser, som OLAF har gennemført af svig i form af undervurdering i forbindelse med beklædning og sko, der via Det Forenede Kongerige importeres fra Kina, og af undersøgelser foretaget af Kommissionen inden for rammerne af forvaltningen af egne indtægter; finder det dybt kritisabelt, at Det Forenede Kongerige stadig nægter at stille de manglende traditionelle egne indtægter fra 2011-2017 (2,679 mia. brutto) til rådighed for EU-budgettet; glæder sig over, at Kommissionen i marts 2019 indbragte en overtrædelsessag mod Det Forenede Kongerige for EU-Domstolen vedrørende tabene af traditionelle egne indtægter som følge af undervurderet import; anmoder Kommissionen om at rapportere om eventuelle udviklinger i denne forbindelse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | er dybt bekymret over det ikkekvantificerbare forbehold, som Kommissionens Generaldirektorat for Budget (GD BUDG) bibeholdt for 2019, hvori det anføres, at svig som følge af undervurdering delvist flyttede til andre medlemsstater med visse følgevirkninger for opkrævningen af traditionelle egne indtægter i afventning af den endelig kvantificering; bemærker, at Kommissionen har foretaget inspektioner af undervurdering i alle medlemsstater og kontrolleret, hvordan medlemsstaterne har organiseret sig med henblik på at løse problemer med undervurdering, navnlig med hensyn til tekstiler og sko fra Kina; bemærker undervurderingen af varer, der importeres i EU, er og fortsat vil være en trussel mod indtægterne og udgør en betydelig udfordring, der vil skulle håndteres i de kommende år; bemærker, at Kommissionen vil følge op på og holde medlemsstaterne finansielt ansvarlige for eventuelle tab af traditionelle egne indtægter; er bekymret over, at tabene af traditionelle egne indtægter i 2019 ifølge foreløbige beregninger udgjorde 1 % af de samlede traditionelle egne indtægter det år; anmoder Kommissionen om straks at underrette Parlamentet om resultaterne og konsekvenserne af dens inspektioner og kvantificeringsberegninger, når disse er afsluttet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | gentager, at den mest effektive metode til afsløring af svig er at kombinere forskellige metoder (frigivelseskontrol, kontrol efter frigivelse, inspektioner foretaget af tjenester til bekæmpelse af svig osv.), og at effektiviteten af hver enkelt metode afhænger af den pågældende medlemsstat, dens effektive administrative samordning og af, i hvilket omfang de relevante tjenester i medlemsstaterne er i stand til at kommunikere indbyrdes; opfordrer Kommissionen til at underrette Rådet om de medlemsstater, der kunne udgøre et godt eksempel på den bedste praksis, der bør følges, og dem der stadig står over for betydelige udfordringer med henblik på forbedring; |
| --- | --- |

25.

| 26. | bemærker, at den årlige inddrivelsesprocent for traditionelle egne indtægter i de seneste fem år har svinget mellem 52 % og 66 %, og at inddrivelsesprocenten for sager, der blev indberettet i 2019, i øjeblikket ligger på omkring 57 %; bemærker, at forskelle i medlemsstaternes inddrivelsesresultater kan skyldes faktorer såsom typen af svig eller uregelmæssighed eller typen af den pågældende skyldner; bemærker, at pr. marts 2020 var den samlede inddrivelsesprocent for alle år i perioden mellem 1989 og 2019 på 61 %; gentager sin opfordring til Kommissionen om hvert år at indberette det beløb i EU's egne indtægter, der er inddrevet som følge af OLAF's henstillinger, og informere dechargemyndigheden om de beløb, der stadig skal inddrives; |
| --- | --- |

26.

Svig i forbindelse med udgifter

| 27. | bemærker, at 514 uregelmæssigheder i forbindelse med udgifter blev rapporteret som svigagtige i 2019, hvilket svarede til 381,4 millioner EUR (0,3 % 2019-betalingerne); |
| --- | --- |

27.

| 28. | bemærker, at 6 550 uregelmæssigheder i forbindelse med udgifter blev rapporteret som ikkesvigagtige i 2019 svarende til 0,5 % 2019-betalingerne; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bemærker, at med hensyn til den fælles landbrugspolitik var afsløringerne af uregelmæssigheder koncentreret i nogle få medlemsstater, først og fremmest for svigagtige uregelmæssigheder, hvilket tyder på, at forskellige tilgange til at bruge straffelovgivningen til at beskytte EU-budgettet eller forskellig indberetningspraksis i forbindelse med mistanke om svig kan være væsentlige faktorer, der fører til forskelle medlemsstaterne imellem; bemærker, at mens de samlede finansielle beløb var relativt stabile i 2019, var der tale om en stigning i dem, der vedrørte den direkte støtte, og et fald i dem, der vedrørte udvikling af landdistrikter; bemærker navnlig, at inden for direkte støtte vedrørte de fleste konstaterede tilfælde brug af forfalskede dokumenter eller støtteansøgninger, mens mange af de konstaterede tilfælde inden for udvikling af landdistrikter vedrørte gennemførelsen; er bekymret over, at skabelsen af kunstige forudsætninger for at modtage finansiel støtte er en almindelig form for svindel med den direkte støtte, hvilket tyder i retning af en modus operandi i forbindelse med svigagtige uregelmæssigheder, der har berøring med etik og integritet; bemærker, at der skete et kraftigt fald i svigagtige uregelmæssigheder inden for udvikling af landdistrikter som følge af faldet i afsløringer i forbindelse med programmeringsperioden 2007-2013 i overensstemmelse med programmeringslivscyklussen og en langsom start på afsløringer i forbindelse med programmeringsperioden 2014-2020, og at der stadig blev konstateret flere svigagtige og ikkesvigagtige uregelmæssigheder inden for udvikling af landdistrikter end inden for direkte støtte; påpeger dog, at den største afsløringsgrad for svig på 0,87 % blev konstateret inden for markedsforanstaltninger, mere end fire gange højere end for udvikling af landdistrikter, hvad angår svigagtige uregelmæssigheder, og at ikkesvigagtige uregelmæssigheder lå på en afsløringsgrad for uregelmæssigheder, der var næsten det dobbelte af graden for udvikling af landdistrikter; bemærker desuden, at måden, hvorpå midlerne udbetales, ifølge Revisionsrettens årsberetning for 2017t (18) påvirker fejlrisikoen, og at fejlene navnlig vedrørte godtgørelse af omkostninger, og henviser til, at fejlprocenten for betalingsrettigheder lå under væsentlighedstærsklen på 2 %; |
| --- | --- |

29.

| 30. | gentager sin opfordring til, at der indføres maksimumsbeløb for de betalinger, som en fysisk person kan modtage fra den første og anden søjle i den fælles landbrugspolitik, og for samhørighedsfondene; er af den opfattelse, at de maksimumsbeløb, der er fastsat for fysiske personer, er meget sværere at omgå; minder om, at støttemodtagere kunstigt kan opdele deres virksomheder eller oprette yderligere virksomheder, som alle kan modtage det maksimale finansieringsbeløb for at omgå et loft, der er fastsat pr. juridisk person; bifalder hensigten i forslaget for den fælles landbrugspolitik om at betragte samtlige virksomheder, der hører til den samme gruppe, som én enkelt modtager; mener imidlertid, at disse bestræbelser er utilstrækkelige, da uigennemsigtige og meget komplekse virksomhedsstrukturer, der ofte involverer enheder i flere medlemsstater og/eller tredjelande, gør det meget vanskeligt at sikre, at alle virksomheder, der tilhører den samme koncern, identificeres som sådanne og rent faktisk behandles som én støttemodtager, og skaber andre muligheder for at omgå disse restriktioner; opfordrer Kommissionen til at medtage forslag til lofter pr. fysisk person for midler under den fælles landbrugspolitik og samhørighedsfondene i sit forslag til revision af finansforordningen (19); |
| --- | --- |

30.

| 31. | gentager sin bekymring over, at støtte under den fælles landbrugspolitik fortsat tilskynder kriminelle og oligarkiske strukturer til land grabbing; gentager sin indtrængende opfordring til Kommissionen om at oprette en klagemekanisme, hvor landbrugere og SMV'er, der udsættes for land grabbing, alvorlige fejl begået af nationale myndigheder, ulovlig eller partisk behandling i forbindelse med udbud eller fordeling af midler, pres eller intimidering fra kriminelle strukturer, organiseret kriminalitet eller oligarkstrukturer eller en anden alvorlig krænkelse af deres grundlæggende rettigheder, kan indgive en klage direkte til Kommissionen; glæder sig over, at en sådan klagemekanisme er blevet foreslået i forbindelse med den nye forordning om den fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

31.

| 32. | bemærker kompleksiteten af analysen af dataene vedrørende samhørighedspolitikken og de forskellige faser af programmeringsperioden 2007-2013; bemærker, at de indberettede finansielle beløb var betydeligt lavere end det ekstraordinære år 2018, men at de generelt tenderer til at stige for samhørighedsfondene; understreger betydningen af samarbejde med retsmyndighederne og er opmærksom på behovet for at være mere opmærksom på det uventede fald i finansielle beløb for både svigagtige og ikkesvigagtige uregelmæssigheder og — med undtagelse af »exceptionelle« tilfælde for programmeringsperioden 2014-2020 — for de beløb, der var involveret i svigagtige uregelmæssigheder for alle fonde i 2019, især hvad angår Den Europæiske Fond for Regionaludvikling; understreger, at det er påtrængende nødvendigt, at Kommissionen, OLAF og EPPO fuldt ud undersøger, hvorvidt de forskellige rapporteringsmønstre i medlemsstaterne, hvad angår deres tendens til at afsløre svigagtige uregelmæssigheder, der involverer store finansielle beløb, på nogen måde har forbindelse med eventuelle interessekonflikter med berørte parter i medlemsstaterne eller ligefrem kriminel virksomhed; |
| --- | --- |

32.

| 33. | er meget bekymret over medieberetninger om EU-samfinansierede infrastrukturinvesteringer, hvis anvendelsesområde blev omlagt efter den påkrævede mindsteperiode på tre eller fire år; beklager påstandene om svig og personlig berigelse som følge af denne omdefinering af formål; beklager, at Kommissionen ikke har været i stand til at fremlægge yderligere oplysninger for at fjerne al resterende tvivl; glæder sig over Kommissionens hensigt om at følge ordentligt op på disse påstande og opfordrer Kommissionen til at forelægge sine konklusioner for Parlamentet; opfordrer endvidere Kommissionen til at analysere, hvilke medlemsstater der har alvorlige problemer med omlægningen af anvendelsesområdet for EU-samfinansierede infrastrukturprojekter; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mener, at det lovbestemte minimumskrav om en varighed på tre til fem år er for kort i betragtning af de betydelige beløb, som samfinansieringen omfatter, og sådanne projekters lange levetid; beklager, at medlovgiverne ikke besluttede at indføre krav om længere varighed i forbindelse med revisionen af forordningen om fælles bestemmelser (20); bemærker, at der er væsentlige forskelle mellem medlemsstaternes nationale regler om varigheden af infrastrukturinvesteringer og for tidlig omlægning af anvendelsesområdet; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig undersøgelse af de forskellige nationale regler om varigheden af perioder for opretholdelse af anvendelsesområdet for samfinansierede investeringer og for tidlig omlægning heraf, både hvad angår infrastruktur og udstyr, med særligt fokus på hvorvidt de nationale regler rækker ud over EU's mindstekrav; opfordrer Kommissionen til at forelægge sine konklusioner for Parlamentet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | gentager den fælles landbrugspolitiks og samhørighedspolitikkens gennemsigtighedskrav, hvorved medlemsstaternes ansvarlige myndigheder forpligtes til at føre en offentligt tilgængelig liste over endelige modtagere; opfordrer kraftigt medlemsstaterne til at offentliggøre sådanne data i et ensartet maskinlæsbart format og sikre oplysningernes interoperabilitet; kræver, at Kommissionen indsamler og aggregerer dataene og offentliggør lister over de største modtagere fra hver fond i hver medlemsstat; |
| --- | --- |

36.

| 37. | bemærker, at blandt de svigagtige uregelmæssigheder, der blev afsløret i 2019, var foranstaltninger i forbindelse med sundhedsinfrastruktur påvirket af brud på reglerne for offentlige indkøb, idet de fleste tilfælde, der blev afsløret, vedrørte dokumentationsmateriale; 15 medlemsstater indberettede uregelmæssigheder i foranstaltninger vedrørende sundhedsinfrastruktur, og syv af disse afslørede også svig; bemærker, at andre medlemsstaters manglende rapportering af uregelmæssigheder på dette område ikke er nogen indikation på, at de ikke var berørte af sådanne risici, og opfordrer Kommissionen, OLAF og EPPO til at sikre, at svigagtige aktiviteter, navnlig dem der har forbindelse med bekæmpelse af covid-19-pandemien, ikke får lov at gå fri; |
| --- | --- |

37.

| 38. | er bekymret over de fortsatte rapporteringer fra Revisionsretten og Kommissionen om vedvarende mangler på området for offentlige indkøb i adskillige medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at foretage en grundig undersøgelse af de medlemsstater, der udviser markante mangler, for at finde frem til de underliggende årsager til disse og for præcist at fastslå, i hvor stor udstrækning de skyldes formelle fejl eller systemisk svindel og korruption; er af den opfattelse, at mindre formelle fejl skal behandles forskelligt, og at Kommissionen bør fokusere mere på de alvorligste spørgsmål, såsom forsætlig manipulation af udbudskriterierne for at favorisere anvendelsen af visse eller enkelte tilbudsgivere, korruption i forbindelse med udvælgelse af tilbudsgivere, interessekonflikter og anden svigagtig misbrug; |
| --- | --- |

38.

| 39. | påpeger, at det er af afgørende betydning, at der er fuld gennemsigtighed i forbindelse med bogføringen af udgifter, navnlig for så vidt angår infrastrukturarbejder, der finansieres direkte gennem Unionens midler eller finansielle instrumenter; opfordrer Kommissionen til at sørge for, at EU-borgerne har fuld adgang til oplysninger om samfinansierede projekter; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger nødvendigheden af fuldstændig gennemsigtighed i aflæggelse af regnskab for overførsler og lån, som ydes under genopretnings- og resiliensfaciliteten, og opfordrer Kommissionen til at sørge for, at Parlamentet har fuld adgang til oplysningerne; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til at intensivere sin indsats for at forebygge og afsløre svig for at sikre, at EU's penge fortsat kan nå ud til de rette modtagere og bringer effektive og målbare fordele for borgernes liv; |
| --- | --- |

41.

Digitalisering som et middel til at beskytte EU's finansielle interesser

| 42. | understreger, at en større grad af digitalisering, interoperabilitet og harmonisering af Unionens rapportering, overvågning og revision burde have været foretaget for længst og er uundværlig i betragtning af den grænseoverskridende karakter af misbrug af midler, svig, uretmæssig tildeling af bevillinger, interessekonflikter, dobbeltfinansiering og andre systemiske problemer; udtrykker desuden bekymring over kontrollen vedrørende finansielle instrumenter, der forvaltes af finansielle formidlere, og de svagheder, der er konstateret i kontrollen af modtagernes registrerede hjemsteder; gentager, at det er nødvendigt at gøre udbetalingen af direkte og indirekte midler betinget af, at der fremlægges oplysninger om modtagernes og de finansielle formidleres reelle ejerskab; |
| --- | --- |

42.

| 43. | beklager, at mangel på oplysninger om ejerskabsstrukturerne og virksomheders og koncerners reelle ejere under de nuværende regler bidrager betydeligt til den uklarhed, der er omkring hvordan midlerne for øjeblikket er fordelt, og hindrer en mere effektiv afsløring af uregelmæssigheder; understreger endnu en gang den afgørende betydning af omfattende, pålidelige og sammenlignelige data for en effektiv og rettidig kontrol med EU's udgifter og beskyttelsen af de europæiske skatteyderes penge; |
| --- | --- |

43.

| 44. | gentager sin indtrængende opfordring til Kommissionen om at foreslå et retsgrundlag i finansforordningen for skabelse af et interoperabelt digitalt rapporterings- og overvågningssystem for at muliggøre rettidig, ensartet og standardiseret rapportering fra medlemsstaternes myndigheders side på området for delt forvaltning; opfordrer til obligatorisk anvendelse af de eksisterende værktøjer til datamining og risikoscore, såsom Arachne, som et element i det planlagte rapporterings- og overvågningssystem; understreger, at et interoperabelt rapporterings- og overvågningssystem ikke blot vil muliggøre en tidligere og mere effektiv afsløring af misbrug, svig, uretmæssig tilegnelse af bevillinger, interessekonflikter, dobbeltfinansiering og andre systemiske problemer, men også et samlet overblik over den reelle fordeling af EU-midler og potentielt utilsigtede koncentrationer i hænderne på nogle få oligarkiske eller endda kriminelle endelige modtagere; |
| --- | --- |

44.

| 45. | minder om, at dette system ikke bør fore til, at de nationale myndigheder bliver alt for overbebyrdede med bureaukrati eller, eller skabelse af dataophobning; opfordrer Kommissionen til at fastslå, hvilke indikatorer og data der virkelig er relevante, nødvendige og forholdsmæssige med henblik på revision og kontrol og opnåelse af de tilsigtede programmål, og til at reducere antallet af indikatorer og milepæle, der skal indføres i systemet; |
| --- | --- |

45.

| 46. | bemærker, at systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse, der blev oprettet ved artikel 135 i finansforordningen, bør sikre effektive sanktioner over for upålidelige personer eller enheder ved at udelukke dem fra kontrakttildelings- og udbudsprocedurer finansieret fra EU-budgettet og indføre finansielle sanktioner; beklager, at databasen kun indeholder meget få økonomiske aktører — seks fra maj 2021; opfordrer Kommissionen til at revidere kriterierne med henblik på at mindske kompleksiteten og gøre systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse mere anvendeligt i praksis; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer Kommissionen til i sit forslag til revision af finansforordningen at overveje at udvide systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse til at gælde for midler under delt forvaltning under overholdelse af principperne under overholdelse af principperne om proportionalitet og hensigtsmæssighed; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre øget interoperabilitet mellem de eksisterende europæiske og nationale databaser og dataudvindingsværktøjer; anerkender, at Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse ikke ser nogen generelle databeskyttelsesproblemer forbundet med at etablere en sådan interoperabilitet, så længe der er et klart retsgrundlag for at gøre dette; |
| --- | --- |

47.

| 48. | glæder sig over de nuværende regler om e-indkøb, der bestemmer, at udbudsmuligheder skal offentliggøres i Tenders Electronic Daily (TED), udbudsdokumenterne skal være tilgængelige elektronisk med hyperlinks, der er inkluderet i TED-meddelelserne; økonomiske aktører skal indgive tilbud elektronisk, og ordregivende myndigheder skal acceptere elektroniske fakturaer; |
| --- | --- |

48.

| 49. | bemærker, at offentlige indkøb undergår en digital omstilling; glæder sig over processen med at nytænke offentlige indkøb med digitale teknologier for øje; er af den opfattelse, at denne reform bør gå videre end til blot at skifte til elektroniske værktøjer og bør omfatte flere faser både før og efter tildeling; insisterer på, at disse reformer også bør gøre det muligt at integrere databaserede tilgange i forskellige faser af udbudsprocessen; opfordrer Kommissionen til at rette en særlig opmærksomhed mod rammeaftaler, der tildeles gennem udbudsprocedurer, eftersom svig og korruption i forbindelse hermed udgør en øget risiko for Unionens finansielle interesser; |
| --- | --- |

49.

| 50. | bemærker, at den øgede digitalisering af offentlige tjenester og styrkede regler om gennemsigtighed betyder, at flere oplysninger om EU's offentlige finanser er tilgængelige i elektroniske formater; bemærker endvidere, at den nuværende databehandlingskapacitet og software gør det muligt at behandle en stor mængde komplekse data på relativt kort tid, hvilket skaber et nyt potentiale for afsløring af svig ved hjælp af specialiserede dataanalyseteknikker såsom big data, datamining og AI-teknologier, der anvendes på åbne data; mener, at mængden af åbne data er en mulighed for at støtte oprettelsen af pålidelige »omdømmesystemer«, som kan bidrage til at forebygge kriminelle aktiviteter; anmoder Kommissionen om at foretage en systemisk analyse for at undersøge, hvordan de nye teknologier anvendes inden for afsløring og forebyggelse af svig, vurdere deres begrænsninger og udarbejde forslag til, hvordan deres anvendelse kan forbedres; |
| --- | --- |

50.

Kommissionens nye strategi til bekæmpelse af svig

| 51. | glæder sig over vedtagelsen af Kommissionens nye strategi til bekæmpelse af svig den 29. april 2019; glæder sig over nultolerancepolitikken over for svig; glæder sig over genindførelsen af Kommissionens samlede oversigt over svig ved at give OLAF en stærkere rådgivende og tilsynsførende rolle; minder om, at strategien kun omfatter en bindende handlingsplan for Kommissionens tjenestegrene og forvaltningsorganer, til trods for at de fleste ansvarsområder henhører under medlemsstaterne; opfordrer til en ensartet tilgang, som også bør omfatte medlemsstaterne; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Kommissionen til at overveje at revidere sin nye strategi til bekæmpelse af svig, så den fuldt ud kommer til at afspejle EPPO's funktion og dens rolle i bekæmpelsen af svig; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger betydningen af at prioritere udviklingen og indføre nationale strategier til bekæmpelse af svig i alle medlemsstater, herunder i lyset af de nye udfordringer, som covid-19-krisen har medført, samt genopretnings- og resiliensplanerne; er meget bekymret over, at kun 10 medlemsstater ifølge opfølgningen for 2018 har rapporteret om, at de har vedtaget eller opdateret en national strategi til bekæmpelse af svig og forelagt den for OLAF, mens 17 medlemsstater stadig ikke har vedtaget nogen strategi (21), idet kun fire af dem overvejer at vedtage eller udarbejde en ny strategi (22); opfordrer de medlemsstater, der endnu ikke har vedtaget en national strategi til bekæmpelse af svig, til at gøre dette uden yderligere unødig forsinkelse; opfordrer Kommissionen til at evaluere de nationale strategier til bekæmpelse af svig, som er blevet vedtaget, undersøge, hvorfor nogle medlemsstater er bagud med hensyn til at vedtage disse planer, og til at tilskynde de resterende medlemsstater til at skride til vedtagelse; |
| --- | --- |

53.

Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

| 54. | glæder sig over genåbningen af forhandlingerne i 2019 om revisionen af OLAF-forordningen, hvad angår samarbejdet med EPPO og effektiviteten af OLAF's undersøgelser; glæder sig over den reviderede forordnings (EU, Euratom) 2020/2223 ikrafttræden i januar 2021, der betydeligt styrker OLAF's rolle og baner vej for et gnidningsløst samarbejde med EPPO; bemærker, at de nye regler omfatter en klar definition af de to kontorers komplementære roller og klare regler for, hvordan sager indberettes, og forbedrer OLAF's muligheder for at gennemføre sine egne undersøgelser; anerkender, at den nye retlige ramme gør OLAF mere effektivt ved at strømline reglerne for kontrol og inspektion på stedet, give OLAF mulighed for at få adgang til bankkontooplysninger via de nationale kompetente myndigheder, styrke reglerne for arbejdet i medlemsstaternes koordineringstjenester for bekæmpelse af svig og give bedre garantier for dem, der er berørt af OLAF's undersøgelser, gennem oprettelse af en tilsynsansvarlig; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mener, at OLAF's styrkede beføjelser, lanceringen af EPPO og koordinationen af arbejdet i hele EU's arkitektur for bekæmpelse af svig med henblik på at identificere, efterforske og retsforfølge svindlere udgør et væsentligt skridt fremad med hensyn til beskyttelse af EU's finansielle interesser; glæder sig i denne forbindelse over indgåelsen af samarbejdsordninger mellem Den Europæiske Anklagemyndighed, Eurojust og Europol, som fastlægger reglerne for samarbejde, og hvordan EU-organerne vil arbejde sammen om at bekæmpe forbrydelser, der skader Den Europæiske Unions finansielle interesser; |
| --- | --- |

55.

| 56. | gentager sin evaluering af vigtigheden af OLAF's undersøgelser og dets rolle i at koordinere bestræbelserne på at beskytte EU's finansielle interesser og bekæmpe svig; |
| --- | --- |

56.

| 57. | minder om, at OLAF ikke alene blev oprettet med henblik på interne undersøgelser, men også for at understøtte medlemsstaterne i eksterne undersøgelser; understreger, at OLAF efter oprettelsen af EPPO fortsat vil være det eneste organ med ansvar for at beskytte EU's finansielle interesser i de medlemsstater, der har besluttet ikke at tilslutte sig EPPO; minder om, at selvom nærhedsprincippet forhindrer OLAF i at indlede undersøgelser, hvor medlemsstaterne er har bedre forudsætninger for at handle, udelukker dette ikke OLAF fra at foretage analyser af tilbagevendende sager, tendenser og mønstre, og dets evne til at afsløre disse fænomener har ført til et øget samarbejde og vellykkede foranstaltninger; |
| --- | --- |

57.

| 58. | er stærkt overbevist om, at OLAF bør styrkes med budgetmidler og personale, for at det fuldt ud kan være i stand til at udføre sine opgaver med hensyn til forebyggelse og undersøgelse, ikke mindst i de medlemsstater, de ikke deltager i EPPO; understreger betydningen af at sikre, at OLAF forbliver en stærk og fuldt fungerende partner for EPPO; understreger, at de fremtidige relationer mellem OLAF og EPPO bør være baseret på et tæt samarbejde, effektiv udveksling af oplysninger og komplementaritet, samtidig med at dobbeltarbejde eller kompetencekonflikter undgås; |
| --- | --- |

58.

| 59. | gentager, at OLAF's opgave er at udtænke og udvikle metoder til forebyggelse og bekæmpelse af svig, bestikkelse og enhver anden ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser. beklager derfor, at der ikke udtrykkeligt gives nogen vurdering af OLAF's beføjelser til sammen med og blandt medlemsstaterne at fremme og koordinere operationelle erfaringer og bedste proceduremæssige praksis med hensyn til beskyttelsen af Unionens finansielle interesser; beklager derfor, at ingen vurdering af OLAF's undersøgelsesresultater med hensyn til udgifter fremgår udtrykkeligt af BFI-rapporten; opfordrer OLAF til at yde konkret vejledning og rådgivning til medlemsstaterne og Kommissionen på grundlag af analysen af dets undersøgelseserfaring; |
| --- | --- |

59.

| 60. | bemærker den administrative ordning vedrørende udveksling af information og samarbejde mellem OLAF og Den Europæiske Revisionsret, der blev undertegnet i 2019, og glæder sig over et mere struktureret samarbejde mellem Revisionsretten og OLAF; |
| --- | --- |

60.

| 61. | glæder sig over aftalen mellem OLAF og medlovgiverne i nært samarbejde med Kommissionens tjenestegrene, om at standardbestemmelser om beskyttelse af Unionens finansielle interesser efter 2020 skal indgå i al lovgivning om udgiftsprogrammer, harmoniseret efter de enkelte områder; |
| --- | --- |

61.

Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO)

| 62. | glæder sig over udnævnelsen af Laura Codruța Kövesi til europæisk chefanklager i 2019 og indledningen af EPPO's aktiviteter den 1. juni 2021; beklager, at den dato, hvor EPPO skulle blive operationel, måtte udsættes flere gange på grund af manglende finansielle og menneskelige ressourcer og alvorlige forsinkelser i udnævnelsen af europæiske anklagere og delegerede anklagere i nogle få medlemsstater; anmoder Kommissionen om at øge EPPO's finansielle og menneskelige ressourcer for at gøre den i stand til at tackle de udfordringer, der vil opstå som følge af udgifterne fra den exceptionelt store genopretningsfond; |
| --- | --- |

62.

| 63. | bemærker, at udnævnelsesproceduren for de delegerede europæiske anklagere blev indledt i 2019 og afsluttet i 2020, idet 22 europæiske anklagere aflagde ed for Domstolen den 28. september 2020; beklager manglen på udnævnelser af europæiske delegerede anklagere, navnlig fra Sloveniens side, idet landet afbrød sin udnævnelsesproces, samt de betydelige forsinkelser i mange andre medlemsstater; bemærker, at chefanklager Kövesi er dybt bekymret over Sloveniens »åbenbare mangel på loyalt samarbejde« efter forsinkelser i rekrutteringen af landets delegerede anklagere; opfordrer indtrængende Kommissionen til nøje at overvåge de medlemsstater, der endnu ikke har udnævnt deres europæiske delegerede anklagere, eller som ikke har tilpasset deres nationale lovgivning til indledningen af EPPO's aktiviteter, ved — hvor det er nødvendigt — at suspendere deres finansiering på grundlag af artikel 63, stk. 2 og stk. 8, i finansforordningen og de sektorspecifikke bestemmelser og/eller ved at indlede traktatbrudsprocedurer; bemærker desuden, at 18 medlemsstater ved udgangen af 2019 havde meddelt Kommissionen, at de havde gennemført BFI-direktivet i national ret; opfordrer Kommissionen til at gøre sit yderste for at tilskynde alle medlemsstater til at tilslutte sig EPPO, og opfordrer de fem medlemsstater, der endnu ikke har tilsluttet sig den, til gøre dette uden unødig forsinkelse; |
| --- | --- |

63.

| 64. | minder om, at udvælgelsespanelet for udnævnelsen af de europæiske anklagere ifølge Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2018/1696 skal evaluere kandidaterne og forelægge Rådet en rangordning, som dette skal tage hensyn til, men som i henhold til gennemførelsesafgørelsen ikke er bindende; minder om, at Rådet for så vidt angår de kandidater, der var indstillet af Belgien, Bulgarien og Portugal, ikke fulgte udvælgelsespanelets prioriteringsrækkefølge; minder om, at Østrig, Estland, Luxembourg og Nederlandene den 27. juli 2020 offentliggjorde en erklæring, hvori de bekræftede, at det var nødvendigt at undgå en konkurrence mellem nationale udvælgelsespanelers rangordninger og det europæiske udvælgelsespanels rangordning, idet dette ville give risiko for en udhuling af den europæiske del af udnævnelsesproceduren; |
| --- | --- |

64.

| 65. | påpeger med stor bekymring, at Malta mangler at udnævne tre egnede kandidater til kollegiet af europæiske anklagere, hvorved landet forsinker fuldendelsen af kollegiet; udtrykker desuden særlig bekymring over medieberetninger om, at den portugisiske regering har givet Rådet fejlagtige oplysninger om titel og erfaring for den kandidat, der blev placeret på andenpladsen af det europæiske udvælgelsespanel og senere udnævnt til den portugisiske europæiske anklager; udtrykker endvidere bekymring over, at en af de forbigåede belgiske ansøgere indgav en klage over udvælgelsesproceduren til Domstolen; beklager, at disse spørgsmål har overskygget oprettelsen af kollegiet af europæiske anklagere, og opfordrer de involverede medlemsstater til at give Parlamentet alle de oplysninger og den dokumentation, der er nødvendig for fuldt ud at vurdere udvælgelsesprocessens retmæssighed; |
| --- | --- |

65.

| 66. | minder om, at de europæiske og delegerede anklagere skal være uafhængige, og at enhver mistanke om, at en national regering griber ind over for anbefalingen fra det europæiske udvælgelsespanel til gavn for en kandidat, vil have alvorlig og negativ indvirkning på EPPO's omdømme, integritet og uafhængighed som institution; |
| --- | --- |

66.

Bekæmpelse af korruption

| 67. | glæder sig over vedtagelsen af direktiv (EU) 2019/1937 (»whistleblowerdirektivet«), idet det bemærker, at fristen for gennemførelse er den 17. december 2021; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge og bistå medlemsstaterne, idet den sikrer fuldstændig, korrekt og rettidig omsætning af direktivet, og til at begynde at evaluere gennemførelsen fra medlemsstaternes side, så snart fristen er udløbet; |
| --- | --- |

67.

| 68. | understreger betydningen af uafhængige medier og undersøgende journalister og gentager behovet for at beskytte dem; opfordrer Kommissionen til at sikre seriøs retsbeskyttelse svarende til den, der sikres whistleblowere, og til at udvikle omfattende foranstaltninger til beskyttelse og finansiering af uafhængig undersøgende journalistik, herunder en mekanisme for hurtig reaktion til at bistå journalister i nød, og effektiv lovgivning for at bekæmpe strategiske retssager, der har til formål at bringe kritiske røster til tavshed (»Strategic Lawsuit Against Public Participation« (SLAPP)); |
| --- | --- |

68.

| 69. | understreger betydningen af de fremskridt, der er gjort med Kommissionens lovgivningsmæssige og politiske initiativer til forebyggelse og bekæmpelse af korruption samt den regelmæssige overvågning og evaluering af medlemsstaternes retlige ramme under den nyoprettede retsstatsrapport; minder dog om — idet det igen beklager, at Kommissionen ikke længere finder det nødvendigt at offentliggøre en særlig antikorruptionsrapport — at den nyligt indførte retsstatsrapport er af yderst beskrivende karakter; opfordrer Kommissionen til at supplere disse rapporter ved at fremsætte henstillinger om situationer, hvor der er konstateret mangler; |
| --- | --- |

69.

| 70. | er meget bekymret over konstateringerne i retsstatsrapporten fra 2020, som påpeger betænkeligheder med hensyn til effektiviteten af efterforskningen, retsforfølgningen og pådømmelsen af korruptionssager, herunder korruptionssager på højt plan i adskillige medlemsstater, såsom Bulgarien, Kroatien, Tjekkiet, Ungarn, Malta og Slovakiet; insisterer på, at korruption på højt plan systematisk skal forfølges med en konsekvent og beslutsom indsats for at indlede strafferetlig efterforskning og retsforfølgning af korruptionssager, der involverer højtstående embedsmænd eller deres nærmeste kreds, når der fremkommer alvorlige beskyldninger; |
| --- | --- |

70.

| 71. | understreger, at de institutioner, der har til opgave at håndhæve strafferetten, skal arbejde effektivt og upartisk og bør være udrustet med tilstrækkelig finansiering, menneskelige ressourcer, teknisk kapacitet og specialiseret fagkundskab for at være i stand til at udføre deres opgaver; |
| --- | --- |

71.

| 72. | fremhæver, at forbindelsen mellem korruption og svig i EU kan få en negativ indvirkning på EU-budgettet; opfordrer Kommissionen til at overveje at oprette et netværk af korruptionsbekæmpende myndigheder i EU; |
| --- | --- |

72.

| 73. | glæder sig over Unionens rolle som observatør i Sammenslutningen af Stater mod Korruption (GRECO), idet det samtidig gentager sin henstilling om, at EU bør blive medlem; støtter fuldt ud Stockholmerklæringen fra december 2019, hvori europæiske beslutningstagere opfordres til at styrke bekæmpelsen af korruption; |
| --- | --- |

73.

| 74. | bemærker, at det passende retsgrundlag for, at EU kan blive fuldt medlem af GRECO, er artikel 83 i TEUF i kombination med artikel 218 i TEUF; bemærker, at fuldt EU-medlemskab af GRECO vil kræve en indbydelse fra Europarådets Ministerkomité og indgåelse af en aftale mellem Europarådet og EU om ordningerne for medlemskab; bemærker, at den gældende beslutningsprocedure er fastlagt i artikel 218 i TEUF for indgåelse af internationale aftaler, hvorved Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen vil skulle bemyndige Kommissionen til at forhandle om ordningerne for medlemskab af GRECO med Europarådet og anmode om Parlamentets godkendelse, hvorefter Rådet kan vedtage en endelig afgørelse om indgåelse af aftalen; |
| --- | --- |

74.

| 75. | bemærker, at EU-institutionerne i tilfælde af fuldt EU-medlemskab af GRECO kan overvåges og evalueres af gruppen af stater; understreger, at GRECO-evalueringssystemet bør tage hensyn til EU's særlige karakter som en union baseret på princippet om tildelte kompetencer, dets institutioner og de særlige kendetegn ved EU-retten; understreger, at EU's rettigheder og forpligtelser i GRECO og de praktiske ordninger for dets medlemskab som en særskilt juridisk enhed ved siden af alle dets medlemsstater bør præciseres, inden der indgås en aftale om ordningerne for medlemskab; |
| --- | --- |

75.

| 76. | bemærker, at der i 2019 af medlemsstaterne blev indberettet otte foranstaltninger af lovgivningsmæssig, organisatorisk og administrativ art på området for styrkelse af gennemsigtigheden, bekæmpelse af korruption og forebyggelse af interessekonflikter i forbindelse med offentlige indkøb; |
| --- | --- |

76.

| 77. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at indføre en intern korruptionsevalueringsmekanisme for EU-institutionerne; |
| --- | --- |

77.

| 78. | er bekymret over, at den tjekkiske statsadvokat har anført konstant pres fra justitsministeren som begrundelse for sin nylige fratræden; anmoder Kommissionen om at undersøge sårbarhederne i det tjekkiske retssystem og til nøje at undersøge, hvorvidt der findes andre sager, der involverer medlemmer af den tjekkiske regering, som er blevet trukket tilbage eller afsluttet i utide, potentielt efter pres eller ubehørig indblanding; opfordrer Kommissionen til også at gennemføre en sådan analyse for alle de andre medlemsstater og til at holde Parlamentet underrettet om sine resultater og konklusioner; |
| --- | --- |

78.

Henstillinger

| 79. | gentager sin opfordring til Kommissionen om at oprette et ensartet digitalt og interoperabelt system til indsamling af sammenlignelige oplysninger om uregelmæssigheder og tilfælde af svig fra medlemsstaterne med henblik på at standardisere rapporteringsprocessen og sikre kvaliteten og sammenligneligheden af de data, der tilvejebringes; understreger betydningen af at harmonisere definitionerne for at opnå sammenlignelige data for hele EU; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer Kommissionen til at sikre fuld gennemsigtighed og kvalitet af de data, som medlemsstaterne indberetter i systemet til indberetning af uregelmæssigheder (IMS); opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at indberette fuldstændige data rettidigt; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbinde systemet til indberetning af uregelmæssigheder med systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse og Arachne og til at sikre adgang til dette for alle medlemsstater og Kommissionen; |
| --- | --- |

80.

| 81. | mener, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne arbejder tættere sammen om udveksling af oplysninger med henblik på at forbedre dataindsamlingen og øge kontrollens effektivitet; |
| --- | --- |

81.

| 82. | understreger, at systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse som EU's sorte liste har et enormt potentiale for at markere personer og virksomheder, der misbruger EU-midler; bemærker endvidere Rettens dom af 13. maj 2020 i sag T-290/18 (Agmin Italy SpA mod Kommissionen), hvori Domstolen bekræftede gyldigheden af panelets og de anvisningsberettigedes respektive roller og fandt, at den kontradiktoriske procedure, som panelet førte, fuldt ud havde respekteret den pågældende enheds ret til at blive hørt; opfordrer Kommissionen til at medtage udvidelsen af systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse til midler under delt forvaltning i sit forslag til revision af finansforordningen; opfordrer Kommissionen til at udruste dette system med de nødvendige finansielle og personalemæssige ressourcer for at gøre det i stand til at fungere på fuld tid; |
| --- | --- |

82.

| 83. | beklager, at der er over 290 overvågnings- og rapporteringssystemer for den fælles landbrugspolitiks midler og samhørighedsfonden, hvilket gør det vanskeligt at fastslå de endelige modtagere af disse midler og effektivt forebygge og efterforske svig og korruption; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at etablere et harmoniseret eller ensartet rapporteringssystem med rettidige og nøjagtige data for at afhjælpe denne situation; |
| --- | --- |

83.

| 84. | minder om behovet for en mere indgående og effektiv reaktion og koordination på både EU-plan og nationalt plan i bekæmpelsen af korruption og organiseret kriminalitet, herunder kriminalitet af mafiatypen, med særligt fokus på tværnationale og grænseoverskridende aspekter, med henblik på at bekæmpe svindlernes konstante evne til at tilpasse sig nye teknologier og scenarier; understreger, at dette kunne opnås ved brug af AI-værktøjer, dataudvinding og andre relevante digitaliserede værktøjer, samtidig med at beskyttelsen af personoplysninger respekteres; |
| --- | --- |

84.

| 85. | understreger den særlig store betydning af EU's og de nationale institutioner og organer til bekæmpelse af svig i forbindelse med forhøjelsen af EU-midlerne gennem genopretnings- og resiliensfaciliteten; minder om betydningen af at støtte og styrke samarbejdet mellem EU-institutionerne, EPPO, OLAF, EU's agenturer — navnlig Europol og Eurojust — og de nationale myndigheder med henblik på at afsløre og bekæmpe svig og korruption mere effektivt, idet det sikres, at rollerne ikke overlapper hinanden, og informationsudvekslingen fremmes; minder om nødvendigheden af at sikre større, mere passende ressourcer til EPPO, OLAF og de relevante EU-agenturer i de fremtidige budgetter; gentager sin anmodning om, at EPPO får mulighed for at bruge de finansielle ressourcer i 2021-budgettet til ansættelse af mere personale, ikke mindst på baggrund af den øgede arbejdsbyrde som følge af vedtagelsen af EU's nye langsigtede budget, Next Generation EU og andre omkostningsstyrede projekter; |
| --- | --- |

85.

| 86. | understreger betydningen af struktureret informationsudveksling mellem de kompetente myndigheder med henblik på krydskontrol af regnskaber over transaktioner mellem to eller flere medlemsstater for at forhindre grænseoverskridende svig, der har udspring i struktur- og investeringsfondene; gentager sin opfordring til Kommissionen om i sit arbejdsprogram at medtage et lovgivningsforslag om en horisontal forordning om gensidig administrativ bistand vedrørende EU-udgifter; understreger, at denne informationsudveksling bør være i digitalt format og finde sted gennem interoperable eller delte It-systemer og -redskaber for at lette et hurtigere og mere effektivt samarbejde; |
| --- | --- |

86.

| 87. | beklager, at kun 13 medlemsstater brugte Arachne, da de foretog deres risikoanalyser; gentager betydningen af dette værktøj og interoperabiliteten mellem IT-systemer og databaser med henblik på risikoanalyse og afsløring af svig; gentager sin opfordring til Kommissionen og medlemsstaterne til i Rådet at nærme sig Parlamentets holdning gående ud på at gøre brugen af Arachne obligatorisk; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at dette system forsynes med rettidige og pålidelige data; er af den opfattelse, at Kommissionen, Revisionsretten, EPPO og OLAF skal have adgang til disse data; |
| --- | --- |

87.

| 88. | bemærker, at 16 medlemsstater har forbedret risikoanalysen for at afsløre svig og uregelmæssigheder gennem brugen af IT-redskaber; opfordrer Kommissionen til at lette udvekslingen af god praksis mellem disse lande og medlemsstater uden erfaring; |
| --- | --- |

88.

| 89. | bemærker med bekymring, at der i BFI-rapporten ikke fremlægges nogen oplysninger om analysen af tilfælde af interessekonflikter på trods af relevansen af de nye bestemmelser, der blev vedtaget i finansforordningen i 2018, og dette fænomens anerkendte betydning og indvirkning; opfordrer Kommissionen til at afbøde denne mangel i sin næste BFI-rapport og til at rette en større opmærksomhed mod svig i forbindelse med offentlige indkøb; |
| --- | --- |

89.

| 90. | understreger, at Kommissionen for effektivt at bekæmpe korruption og beskytte EU's finansielle interesser bør anlægge en helhedsorienteret, sammenhængende og systematisk tilgang ved at udvikle bedre regler om gennemsigtighed, uoverensstemmelser og interessekonflikter, interne kontrolmekanismer, illegitim lobbyvirksomhed og svingdørsscenarier, der kan være skadelige for forholdet mellem institutionerne og interesserepræsentanterne; |
| --- | --- |

90.

| 91. | opfordrer Kommissionen til at afsøge nye veje, således at BFI-rapporten kan deles og analyseres sammen med andre informationskilder og årlige rapporter, såsom årsrapporten om retsstatsprincippet, herunder gennem en styrket dialog mellem Europol, Eurojust og EPPO, for at bidrage til at identificere tendenser vedrørende svigagtige og ikkesvigagtige uregelmæssigheder, konstatere svagheder og at videregive nyttige indhøstede erfaringer med henblik på at forbedre alle interessenters indførelse af foranstaltninger til sikring mod svig; |
| --- | --- |

91.

| 92. | glæder sig over de arrangementer, som OLAF afholdt i 2019, og som specifikt havde til formål at understøtte lande uden for EU; tilskynder kraftigt Kommissionen, OLAF og alle de øvrige EU-institutioner og -organer, der har til opgave at beskytte Unionens finansielle interesser, til aktivt at engagere sig og samarbejde med partnermyndigheder i kandidatlande, potentielle kandidatlande og landene i Det Østlige Partnerskab ved at fremme foranstaltninger til effektiv håndtering af mulige tilfælde af svig; opfordrer Kommissionen til at udvikle specifikke og regelmæssige mekanismer, der effektivt kan forebygge og bekæmpe svig med EU-midler i disse stater; |
| --- | --- |

92.

| 93. | beklager, at Parlamentet gang på gang sender flere henstillinger uden at få noget klart svar fra Kommissionen; bemærker med beklagelse, at Kommissionen for nogle bemærkninger og henstillingers vedkommende ikke har taget skridt eller truffet konkrete foranstaltninger; opfordrer Kommissionen til at give Parlamentet en klar forklaring, når den bestemmer sig til ikke at følge dets henstillinger; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  EUT C 377 af 9.11.2020, s. 13.

(2)  EUT L 248 af 18.9.2013, s. 1.

(3)  EUT L 437 af 28.12.2020, s. 49.

(4)  EUT C 295 af 2.9.2019, s. 24.

(5)  EUT C 255 af 29.7.2019, s. 31.

(6)  EUT C 215 af 29.6.2020, s. 29.

(7)  EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17.

(8)  EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29.

(9)  EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1.

(10)  EUT L 274 af 28.10.2019, s. 1.

(11)  EUT C 252 af 18.7.2018, s. 56.

(12)  EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1.

(13)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1.

(14)  EUT L 172 af 17.5.2021, s. 110.

(15)  Cypern, Luxembourg og Malta.

(16)  BFI-Rapporten — kapitel 10,2, s. 31.

(17)  Rådets forordning (EF) nr. 515/97 af 13. marts 1997 om gensidig bistand mellem medlemsstaternes administrative myndigheder og om samarbejde mellem disse og Kommissionen med henblik på at sikre den rette anvendelse af told- og landbrugsbestemmelserne (EFT L 82 af 22.3.1997, s. 1).

(18)  Den Europæiske Revisionsret: »2017 Vores revision — kort fortalt, Introduktion til Den Europæiske Revisionsrets årsberetninger for 2017«, s. 11.

(19)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(20)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

(21)  Belgien, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Spanien, Kroatien, Cypern, Luxembourg, Litauen, Nederlandene, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien, Finland og Sverige.

(22)  Belgien, Spanien, Nederlandene og Rumænien.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/88 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/88

---

P9_TA(2021)0338

Havvindmølleparkers og andre vedvarende energisystemers indvirkning på fiskerisektoren

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om havvindmølleparkers og andre vedvarende energisystemers indvirkning på fiskerisektoren (2019/2158(INI))

(2022/C 99/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640),

| — | der henviser til EU’s biodiversitetsstrategi for 2030 fremsat i Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030 — Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU’s biodiversitetsstrategi for 2030 fremsat i Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030 — Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380),

| — | der henviser til Kommissionens henstillinger fra maj 2020 om et positivt samspil mellem havvindmølleparker og fiskeri, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstillinger fra maj 2020 om et positivt samspil mellem havvindmølleparker og fiskeri,

| — | der henviser til Kommissionens rapport om den blå økonomi af 11. juni 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport om den blå økonomi af 11. juni 2020,

| — | der henviser til Kommunikationens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommunikationens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Styrkelse af Europas klimaambitioner for 2030 Investering i en klimaneutral fremtid til gavn for borgerne« (COM(2020)0562),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. november 2020 med titlen »En EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje« (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. november 2020 med titlen »En EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje« (COM(2020)0741),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (1) (havstrategirammedirektivet), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF af 17. juni 2008 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets havmiljøpolitiske foranstaltninger (1) (havstrategirammedirektivet),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/89/EU af 23. juli 2014 om rammerne for maritim fysisk planlægning (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 af 11. december 2018 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder (3),

| — | der henviser til den aftale, der blev vedtaget på den 21. partskonference (COP21) under FN’s rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen), |
| --- | --- |

—

der henviser til den aftale, der blev vedtaget på den 21. partskonference (COP21) under FN’s rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) i Paris den 12. december 2015 (Parisaftalen),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2018 om international havforvaltning: en dagsorden for havenes fremtid i forbindelse med de bæredygtige udviklingsmål for 2030 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2018 om international havforvaltning: en dagsorden for havenes fremtid i forbindelse med de bæredygtige udviklingsmål for 2030 (4),

| — | der henviser til kortlægningstjenesterne »EMODnet Human Activities Vessels Density Mapping — Service, 2019« og »Offshore Renewable Energy Developments — 2018« fra data- og informationsstyringssystemet under Ospar, |
| --- | --- |

—

der henviser til kortlægningstjenesterne »EMODnet Human Activities Vessels Density Mapping — Service, 2019« og »Offshore Renewable Energy Developments — 2018« fra data- og informationsstyringssystemet under Ospar,

| — | der henviser til rådgivningen fra Det Rådgivende Råd for Nordsøen (NSAC) af 28. december 2020 om udviklingen af havvindmølleparker og samspillet med fiskeriaktiviteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til rådgivningen fra Det Rådgivende Råd for Nordsøen (NSAC) af 28. december 2020 om udviklingen af havvindmølleparker og samspillet med fiskeriaktiviteter,

| — | der henviser til sin holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. juni 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastlæggelse af rammerne for at opnå klimaneutralitet og om ændring af forordning (EF) nr. 401/2009 og (EU) 2018/1999 (»den europæiske klimalov«) (5),

| — | der henviser til den undersøgelse fra 12. november 2020, som Fiskeriudvalget (PECH) har bestilt, om indvirkningen af anvendelsen af havvindmøller og anden vedvarende havenergi på europæisk fiskeri, |
| --- | --- |

—

der henviser til den undersøgelse fra 12. november 2020, som Fiskeriudvalget (PECH) har bestilt, om indvirkningen af anvendelsen af havvindmøller og anden vedvarende havenergi på europæisk fiskeri,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0184/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A9-0184/2021),

| A. | der henviser til, at EU sigter mod at blive klimaneutralt senest i 2050 i overensstemmelse med målene i den grønne pagt; der henviser til, at Kommissionen har foreslået et mål om at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % inden 2030, mens Parlamentet har opfordret til et mål om en reduktion i drivhusgasemissionerne på 60 % senest i 2030; der henviser til, at havenergi er en af de muligheder, som medlemsstaterne kan vælge, for at nå dette mål; der henviser til, at den bør spille en central rolle i bestræbelserne på at nå disse mål gennem en integreret tilgang, der tager hensyn til de tre søjler for bæredygtighed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU sigter mod at blive klimaneutralt senest i 2050 i overensstemmelse med målene i den grønne pagt; der henviser til, at Kommissionen har foreslået et mål om at reducere drivhusgasemissionerne med mindst 55 % inden 2030, mens Parlamentet har opfordret til et mål om en reduktion i drivhusgasemissionerne på 60 % senest i 2030; der henviser til, at havenergi er en af de muligheder, som medlemsstaterne kan vælge, for at nå dette mål; der henviser til, at den bør spille en central rolle i bestræbelserne på at nå disse mål gennem en integreret tilgang, der tager hensyn til de tre søjler for bæredygtighed;

| B. | der henviser til, at EU i henhold til traktaterne er ansvarligt for at sikre forsyningssikkerheden, og at medlemsstaterne er ansvarlige for at bestemme strukturen af deres energiforsyning og deres valg af energikilder, samtidig med at de overholder EU's mål om klimaneutralitet senest i 2050; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU i henhold til traktaterne er ansvarligt for at sikre forsyningssikkerheden, og at medlemsstaterne er ansvarlige for at bestemme strukturen af deres energiforsyning og deres valg af energikilder, samtidig med at de overholder EU's mål om klimaneutralitet senest i 2050;

| C. | der henviser til, at 30 % af EU's efterspørgsel efter elektricitet ifølge Kommissionens skøn vil blive dækket af havvindmøller i 2050, hvilket svarer til en stigning fra den nuværende havvindmøllekapacitet på 12 GW i EU-27 til et mål på 300 GW i 2050; der henviser til, at efterspørgslen ifølge Kommissionens skøn vil nå op på 40 GW havenergikapacitet i 2050; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at 30 % af EU's efterspørgsel efter elektricitet ifølge Kommissionens skøn vil blive dækket af havvindmøller i 2050, hvilket svarer til en stigning fra den nuværende havvindmøllekapacitet på 12 GW i EU-27 til et mål på 300 GW i 2050; der henviser til, at efterspørgslen ifølge Kommissionens skøn vil nå op på 40 GW havenergikapacitet i 2050;

| D. | der henviser til, at Unionens energipolitik ifølge artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal sikre energimarkedets funktion og energiforsyningssikkerheden, fremme energieffektivitet og energibesparelser og udvikling af vedvarende energi samt fremme sammenkoblingen af energinet; der henviser til, at fastlæggelse af medlemsstaternes energimiks fortsat er en national kompetence, og at sammensætningen af de enkelte energimiks derfor er yderst forskelligartet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Unionens energipolitik ifølge artikel 194 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal sikre energimarkedets funktion og energiforsyningssikkerheden, fremme energieffektivitet og energibesparelser og udvikling af vedvarende energi samt fremme sammenkoblingen af energinet; der henviser til, at fastlæggelse af medlemsstaternes energimiks fortsat er en national kompetence, og at sammensætningen af de enkelte energimiks derfor er yderst forskelligartet;

| E. | der henviser til, at de nordlige have (Nordsøen, Østersøen og det nordøstlige Atlanterhav) tegner sig for mere end 85 % af den samlede havvindmøllekapacitet i EU-27's farvande; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de nordlige have (Nordsøen, Østersøen og det nordøstlige Atlanterhav) tegner sig for mere end 85 % af den samlede havvindmøllekapacitet i EU-27's farvande;

| F. | der henviser til, at medlemsstaternes geografiske karakteristika og de europæiske havområder i EU er meget forskelligartede; der henviser til, at udviklingen af havvindmølleparker og andre vedvarende energisystemer for nuværende er koncentreret i Nordsøen og Østersøen, hvor forholdene er gunstigere; der henviser til, at muligheden for eller hensigtsmæssigheden af i fremtiden at skabe anlæg til havenergi eller øge deres størrelse eller kapacitet ligeledes kan være meget forskelligartet i hver enkelt havområde og medlemsstat; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at medlemsstaternes geografiske karakteristika og de europæiske havområder i EU er meget forskelligartede; der henviser til, at udviklingen af havvindmølleparker og andre vedvarende energisystemer for nuværende er koncentreret i Nordsøen og Østersøen, hvor forholdene er gunstigere; der henviser til, at muligheden for eller hensigtsmæssigheden af i fremtiden at skabe anlæg til havenergi eller øge deres størrelse eller kapacitet ligeledes kan være meget forskelligartet i hver enkelt havområde og medlemsstat;

| G. | der henviser til, at det i handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige blev aftalt, at EU-fiskerfartøjer fortsat vil have gensidig adgang til Det Forenede Kongeriges farvande og derfor fortsat vil have del i det europæiske havområde, som i øjeblikket rummer 110 havvindmølleparker med mere end 5 000 vindmøller; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det i handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige blev aftalt, at EU-fiskerfartøjer fortsat vil have gensidig adgang til Det Forenede Kongeriges farvande og derfor fortsat vil have del i det europæiske havområde, som i øjeblikket rummer 110 havvindmølleparker med mere end 5 000 vindmøller;

| H. | der henviser til, at forsyningen af vindenergi kan være uregelmæssig og ustabil på grund af skiftende vejrforhold; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at forsyningen af vindenergi kan være uregelmæssig og ustabil på grund af skiftende vejrforhold;

| I. | der henviser til, at mulighederne for lagring af vindenergi stadig er meget begrænsede; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at mulighederne for lagring af vindenergi stadig er meget begrænsede;

| J. | der henviser til, at andre kilder til havenergi såsom bølge-, tidevands- og termoteknologi, flydende solcelleanlæg og brug af alger til produktion af biobrændstoffer spiller en vigtig rolle i Kommissionens strategi for havenergi, selv om der i øjeblikket ikke er nogen store anlæg i drift; der henviser til, at de kan bidrage til at opnå klimaneutralitet og øget europæisk lederskab og skabe nye arbejdspladser; der henviser til, at det er nødvendigt at fortsætte med forskning og innovation, da andre kilder til havenergi muligvis kunne være lovende og mere hensigtsmæssige i nogle områder og have mindre indvirkning på fiskeriaktiviteter, fiskebestande og havmiljøet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at andre kilder til havenergi såsom bølge-, tidevands- og termoteknologi, flydende solcelleanlæg og brug af alger til produktion af biobrændstoffer spiller en vigtig rolle i Kommissionens strategi for havenergi, selv om der i øjeblikket ikke er nogen store anlæg i drift; der henviser til, at de kan bidrage til at opnå klimaneutralitet og øget europæisk lederskab og skabe nye arbejdspladser; der henviser til, at det er nødvendigt at fortsætte med forskning og innovation, da andre kilder til havenergi muligvis kunne være lovende og mere hensigtsmæssige i nogle områder og have mindre indvirkning på fiskeriaktiviteter, fiskebestande og havmiljøet;

| K. | der henviser til, at havvindmøller har en gennemsnitlig levetid på 25-30 år; der henviser til, at meget få havvindmøller indtil videre er blevet afviklet, og at genanvendelse fortsat er meget kompleks, idet 85-90 % af en afviklet vindmølle genanvendes; der henviser til, at en langsigtet vision baseret på en cirkulær økonomi og livscyklustilgang er nødvendig for at vurdere indvirkningen på andre aktiviteter såsom fiskeri og på lokalsamfund og økosystemer ved projektets afslutning; der henviser til, at miljøvenligt design gennem anvendelse af bestemte materialer og udformning af infrastrukturen kan fremme udviklingen af lokal biodiversitet; der henviser til, at genanvendelsesmetoder eller vedligeholdelse af infrastrukturer som kunstige rev skal vurderes på et tidligt tidspunkt i udformningen af projektet; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at havvindmøller har en gennemsnitlig levetid på 25-30 år; der henviser til, at meget få havvindmøller indtil videre er blevet afviklet, og at genanvendelse fortsat er meget kompleks, idet 85-90 % af en afviklet vindmølle genanvendes; der henviser til, at en langsigtet vision baseret på en cirkulær økonomi og livscyklustilgang er nødvendig for at vurdere indvirkningen på andre aktiviteter såsom fiskeri og på lokalsamfund og økosystemer ved projektets afslutning; der henviser til, at miljøvenligt design gennem anvendelse af bestemte materialer og udformning af infrastrukturen kan fremme udviklingen af lokal biodiversitet; der henviser til, at genanvendelsesmetoder eller vedligeholdelse af infrastrukturer som kunstige rev skal vurderes på et tidligt tidspunkt i udformningen af projektet;

| L. | der henviser til, at den mest omkostningseffektive og mindst pladskrævende metode til realisering af havenergikapacitetsmålet for 2050 ville være gennem flere forskellige sektorers anvendelse af samme havområde ved at overveje en tilgang med fælles gevinster, hvor alle aktiviteter drager fordel af hinanden, eftersom flere aktiviteter på samme sted kan være gavnligt for miljøet og give samfundsøkonomiske fordele; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den mest omkostningseffektive og mindst pladskrævende metode til realisering af havenergikapacitetsmålet for 2050 ville være gennem flere forskellige sektorers anvendelse af samme havområde ved at overveje en tilgang med fælles gevinster, hvor alle aktiviteter drager fordel af hinanden, eftersom flere aktiviteter på samme sted kan være gavnligt for miljøet og give samfundsøkonomiske fordele;

| M. | der henviser til, at der er øget konkurrence mellem forskellige anvendelser af havområder, hvilket ofte betyder, at traditionelle anvendelser af åbenlys historisk, kulturel, social og økonomisk værdi såsom fiskeri overses; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at der er øget konkurrence mellem forskellige anvendelser af havområder, hvilket ofte betyder, at traditionelle anvendelser af åbenlys historisk, kulturel, social og økonomisk værdi såsom fiskeri overses;

| N. | der henviser til, at det i direktivet om maritim fysisk planlægning hedder, at medlemsstaterne skal tage hensyn til samspillet mellem aktiviteter og anvendelser såsom akvakultur, fiskeri og anlæg og infrastrukturer til produktion af energi fra vedvarende energikilder samt undersøiske kabler, fremme sameksistensen af relevante aktiviteter og anvende en økosystembaseret tilgang; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det i direktivet om maritim fysisk planlægning hedder, at medlemsstaterne skal tage hensyn til samspillet mellem aktiviteter og anvendelser såsom akvakultur, fiskeri og anlæg og infrastrukturer til produktion af energi fra vedvarende energikilder samt undersøiske kabler, fremme sameksistensen af relevante aktiviteter og anvende en økosystembaseret tilgang;

| O. | der henviser til, at medlemsstaterne gennem deres fysiske planer for det maritime rum bør bestræbe sig på at bidrage til en bæredygtig udvikling af energisektoren til søs, af søtransporten og af fiskeri- og akvakultursektoren samt til bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøet, herunder modstandsdygtighed over for virkningerne af klimaforandringerne; der henviser til, at fiskeri- og akvakulturinteresser i denne forbindelse bør have særlig opmærksomhed og ikke bør marginaliseres, når medlemsstaterne går videre med deres arbejde og efterfølgende revisioner af de nationale fysiske planer for det maritime rum; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at medlemsstaterne gennem deres fysiske planer for det maritime rum bør bestræbe sig på at bidrage til en bæredygtig udvikling af energisektoren til søs, af søtransporten og af fiskeri- og akvakultursektoren samt til bevarelse, beskyttelse og forbedring af miljøet, herunder modstandsdygtighed over for virkningerne af klimaforandringerne; der henviser til, at fiskeri- og akvakulturinteresser i denne forbindelse bør have særlig opmærksomhed og ikke bør marginaliseres, når medlemsstaterne går videre med deres arbejde og efterfølgende revisioner af de nationale fysiske planer for det maritime rum;

| P. | der henviser til, at det fremgår af Kommissionens forslag til EU's biodiversitetsstrategi, at »EU vil prioritere løsninger som f.eks. havenergi, offshore-vindkraft, der også giver mulighed for genopretning af fiskebestande«, mens en nylig undersøgelse offentliggjort af Parlamentets Generaldirektorat for Unionens Interne Politikker (6) afslører, at der er en dårlig forståelse af potentielle fordele for fiskeriet som en konsekvens af anlæg til havenergi, og at der endnu afventes empirisk dokumentation; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at det fremgår af Kommissionens forslag til EU's biodiversitetsstrategi, at »EU vil prioritere løsninger som f.eks. havenergi, offshore-vindkraft, der også giver mulighed for genopretning af fiskebestande«, mens en nylig undersøgelse offentliggjort af Parlamentets Generaldirektorat for Unionens Interne Politikker (6) afslører, at der er en dårlig forståelse af potentielle fordele for fiskeriet som en konsekvens af anlæg til havenergi, og at der endnu afventes empirisk dokumentation;

| Q. | der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse »En EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje« opfordrede offentlige myndigheder til at planlægge ibrugtagningen af offshore vedvarende energi i et langsigtet perspektiv og fra et tidligt stadium og vurdere dens miljømæssige, sociale og økonomiske bæredygtighed, sikre sameksistens med andre aktiviteter såsom fiskeri og akvakultur og tilsikre offentlighedens accept af den planlagte ibrugtagning; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse »En EU-strategi for udnyttelse af potentialet i offshore vedvarende energi med en klimaneutral fremtid for øje« opfordrede offentlige myndigheder til at planlægge ibrugtagningen af offshore vedvarende energi i et langsigtet perspektiv og fra et tidligt stadium og vurdere dens miljømæssige, sociale og økonomiske bæredygtighed, sikre sameksistens med andre aktiviteter såsom fiskeri og akvakultur og tilsikre offentlighedens accept af den planlagte ibrugtagning;

| R. | der henviser til, at fiskeri har en relativt lille indvirkning på BNP; der henviser til, at det er af allerstørste betydning for fiskersamfundene i mange medlemsstater; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at fiskeri har en relativt lille indvirkning på BNP; der henviser til, at det er af allerstørste betydning for fiskersamfundene i mange medlemsstater;

| S. | der henviser til, at omkring 80 % af alle fiskerfartøjer i EU er små fartøjer, hvoraf de fleste er familiedrevne virksomheder, der er gået i arv i generationer, og som hovedsagelig opererer i kystnære farvande; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at omkring 80 % af alle fiskerfartøjer i EU er små fartøjer, hvoraf de fleste er familiedrevne virksomheder, der er gået i arv i generationer, og som hovedsagelig opererer i kystnære farvande;

| T. | der henviser til, at kumuleringen af den nuværende og fremtidige udvikling af havenergi har den største indvirkning på fiskeri efter demersale arter og krebsdyr; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at kumuleringen af den nuværende og fremtidige udvikling af havenergi har den største indvirkning på fiskeri efter demersale arter og krebsdyr;

| U. | der henviser til, at udnyttelse af havenergi, samtidig med at man sikrer miljøbeskyttelse og en bæredygtig udvikling af fiskeriet og andre økonomiske aktiviteter, kræver fælles planlægning og en meget nøje vurdering af kumulative virkninger, herunder de socioøkonomiske; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at udnyttelse af havenergi, samtidig med at man sikrer miljøbeskyttelse og en bæredygtig udvikling af fiskeriet og andre økonomiske aktiviteter, kræver fælles planlægning og en meget nøje vurdering af kumulative virkninger, herunder de socioøkonomiske;

| V. | der henviser til, at der er behov for yderligere forskning i virkningerne af havvindmølleparker og andre havenergisystemer på havmiljøet og fiskeressourcerne; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der er behov for yderligere forskning i virkningerne af havvindmølleparker og andre havenergisystemer på havmiljøet og fiskeressourcerne;

| W. | der henviser til, at Parlamentet insisterer på, at Unionens 2030-mål for klimaet skal være en reduktion af drivhusgasserne med 60 % for den samlede økonomi i forhold til 1990; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Parlamentet insisterer på, at Unionens 2030-mål for klimaet skal være en reduktion af drivhusgasserne med 60 % for den samlede økonomi i forhold til 1990;

| X. | der henviser til, at det er nødvendigt at undersøge EU's havbaserede vindressourcer og fremme projekter om havenergi på en måde, som er forenelig med andre anvendelser af det maritime rum, navnlig fiskeri, idet det tilstræbes at opnå synergi og beskytte biodiversiteten; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det er nødvendigt at undersøge EU's havbaserede vindressourcer og fremme projekter om havenergi på en måde, som er forenelig med andre anvendelser af det maritime rum, navnlig fiskeri, idet det tilstræbes at opnå synergi og beskytte biodiversiteten;

| Y. | der henviser til, at overvågning og empiriske analyser af fiskeripraksis før, under og efter opførelsen af havvindemølleparker er vigtigt for at skabe bedre forståelse af sameksistens; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at overvågning og empiriske analyser af fiskeripraksis før, under og efter opførelsen af havvindemølleparker er vigtigt for at skabe bedre forståelse af sameksistens;

| Z. | der henviser til, at fundamenterne til havenergianordninger muligvis vil tiltrække havorganismer og kan have virkning som et kunstigt rev; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at fundamenterne til havenergianordninger muligvis vil tiltrække havorganismer og kan have virkning som et kunstigt rev;

| AA. | der henviser til, at Den Internationale Hydrografiske Organisation (IHO) anbefaler at undgå fiskeriaktiviteter i en afstand af mindst 0,25 sømil (463 meter) på hver side af et undersøisk kabel for at minimere risici; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at Den Internationale Hydrografiske Organisation (IHO) anbefaler at undgå fiskeriaktiviteter i en afstand af mindst 0,25 sømil (463 meter) på hver side af et undersøisk kabel for at minimere risici;

| 1. | understreger, at det er nødvendigt at undgå de mulige negative langsigtede virkninger af havvindmøller for visse økosystemer, fiskebestande og biodiversiteten og dermed for fiskeriet som helhed; fremhæver behovet for en livscyklustilgang til udviklingen af dem, fra opførelse over drift til afvikling, hvorfor det er vigtigt med grundige og detaljerede undersøgelser for at vurdere virkningerne af eksisterende havvindmøller; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at havenergi bør tages i brug på en sådan måde, at der skabes muligheder for andre aktiviteter gennem en tilgang med fælles miljømæssige, sociale og økonomiske fordele, som sikrer fordele for fiskere og lokalsamfund; |
| --- | --- |

2.

| 3. | advarer om, at havenergi kun vil være bæredygtig, hvis den ikke har negative virkninger for miljøet eller for den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed, navnlig i de områder, der er afhængige af fiskeri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er bekymret over den manglende forskning i afvikling af havvindmøller og konsekvenserne af afviklingen for miljøet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bekræfter på ny, at det stadig er medlemsstaternes kompetence at træffe beslutning om deres nationale energimiks og teknologier; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at vedvarende energi og energieffektivitet er blandt de vigtigste drivkræfter for at opnå en økonomi uden nettodrivhusgasudledninger; fremhæver, at det for at nå 2030-målet for vedvarende energi er nødvendigt at øge infrastrukturkapaciteten til og produktionen af havenergi i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fremhæver det store potentiale i vedvarende brint, herunder fra vind- og solenergi, med hensyn til at nå Unionens mål om klimaneutralitet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at flydende havvindmølleparker har potentiale til at blive udviklet i dybhavsfarvande, hvilket udvider zonerne for udvikling af vindenergi, samtidig med at synligheden heraf fra kysten reduceres; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte opskaleringen og kommercialiseringen af teknologi til bæredygtige flydende havvindmøller, som yderligere mindsker virkningerne for fiskeriet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at det er nødvendigt at minimere risikoen for, at den omfattende udrulning af havvindmølleparker påvirker havområdernes fysiske funktion, navnlig hav- og luftstrømme, hvilket potentielt kan bidrage til en opblanding af den lagdelte vandsøjle og dermed påvirke næringsstofkredsløbet, bølgedannelsen, tidevandets højdeforskel og sedimenttransporten på havbunden, og at virkningerne heraf skal overvåges nøje, samtidig med at infrasonisk støj fra roterende vinger muligvis kan skræmme fiske- og havpattedyrarter væk fra havvindmølleparker, og elektromagnetiske felter fra undersøiske kabler samt undervandsstøj fra pæleramning kan have alvorlige negative konsekvenser for krebsdyr og havorganismer; fremhæver i denne forbindelse behovet for yderligere udvikling og forskning i, hvordan disse negative konsekvenser undgås og mindskes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bemærker betydningen af at gennemføre bedste praksis med hensyn til at minimere forstyrrelse af og mindske skader på økosystemer i planlægnings-, drifts- og afviklingsfasen af offshorevirksomhed; |
| --- | --- |

10.

| 11. | er af den opfattelse, at installation af produktionsenheder for vedvarende havenergi skal integreres i og modsvare de enkelte staters udviklingsstrategier og energisuverænitet og samtidig være i overensstemmelse med målene i den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver betydningen af at tage højde for de morfologiske og geografiske særtræk ved områder, hvor der skal opføres havvindmølleparker; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener, at beslutninger om at anlægge infrastruktur til produktion af havenergi bør være baseret på de bedste videnskabelige vurderinger af de dermed forbundne konsekvenser og inddrage alle interessenter i udnyttelsen af de omhandlede områder, navnlig de tilknyttede fiskerisamfund og deres organisationer; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at det er nødvendigt at undersøge de potentielle virkninger, f.eks. havenergisystemers virkninger som kunstige rev, på livet i havet og fiskeriet, hvilket kunne begrænses til den operationelle fase, og undersøge, hvordan afvikling kan gennemføres på en sådan måde, at nyttevirkningerne måske ikke er midlertidige; understreger, at når havvindmølleparker afvikles, skal lokaliteterne efterlades i en tilstand, som giver mulighed for fiskeriaktiviteter, hvis disse har været tilladt før opførelsen eller i driftsfasen, og som beskytter og respekterer miljøet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | påpeger, at det er nødvendigt at tage hensyn til havbundens karakteristika, når havvindmølleparker bringes i anvendelse, så der ikke opføres infrastruktur, hvor den risikerer at ændre det lokale levested og økosystem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | foreslår at vurdere kombinationen og integrationen af havvindmølleparker i beskyttede havområder i forhold til klart definerede mål for bevaring af levesteder og biodiversitet, herunder dem, der vedrører fiskeressourcer; understreger, at der bør nedsættes forvaltningsudvalg for disse beskyttede havområder for at opnå bedre sameksistens mellem aktiviteter, og at den relevante kompetente myndighed med ansvar for beskyttede havområder skal godkende dem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at havvindmølleparker så vidt muligt skal placeres i zoner, hvor fiskeri ikke er tilladt, med henblik på at minimere negative virkninger for fiskerierhvervet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | anfører, at havvindmølleparker kan have en indvirkning på fiskeriet ved at ændre den geografiske fordeling og tætheden af kommercielt fiskede marine arter, eller hvis de afspærres for fiskeri af sikkerhedsmæssige årsager eller medfører en ændring i fiskeriaktiviteter eller fangstmetoder, f.eks. fra aktiv til passiv; |
| --- | --- |

18.

| 19. | fastholder, at der skal etableres dialog og samarbejde med fiskerne på et tidligt tidspunkt i forløbet; fremhæver behovet for at tage hensyn til lokale økosystemer og lokalsamfundets særegenheder; fremhæver behovet for behørig kompensation til fiskerne, hvis oprettelsen af havvindmølleparker påvirker deres aktiviteter; |
| --- | --- |

19.

| 20. | noterer sig, at det af Kommissionens meddelelse om biodiversitetsstrategien for 2030 fremgår at »EU vil prioritere løsninger som f.eks. havenergi, offshore-vindkraft, der også giver mulighed for genopretning af fiskebestande«, og at muligheden for en kombination af havvindmølleparker og beskyttede områder tages i betragtning; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at de miljømæssige, sociale og økonomiske konsekvenser af havvindmølleparker afhænger af stedsspecifikke forhold, økosystemer og menneskelige aktiviteter, og at interessenternes samarbejde om udformning, gennemførelse og forvaltning af havvindmølleparker er afgørende for at løse problemer af fælles interesse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker, at det muligvis er ikkeindustrielt, kystnært og traditionelt fiskeri, der rammes hårdest af konsekvenserne af anlæggelsen af disse produktionsenheder til havenergi på grund af deres relative nærhed til kysten; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at ikkeindustrielle fiskere og fiskere i kystnære farvande vil blive særligt hårdt ramt, hvis der sker en fortrængning, da de ikke nødvendigvis har kapacitet til at flytte til fjernere fangstområder eller ændre deres fangstmetoder, navnlig hvis havvindmølleparkerne er beliggende i territorialfarvand (12 sømil fra kysten); opfordrer til passende kompensation som en sidste udvej; |
| --- | --- |

23.

| 24. | fremhæver behovet for at gøre det lettere at tegne forsikring for fiskerfartøjer, der opererer i eller sejler igennem områder med havvindmølleparker, da dette i øjeblikket er meget problematisk på grund af de utilstrækkelige erstatningsniveauer, der tilbydes i fiskerfartøjernes forsikringspolicer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | påpeger, at enhver begrænsning af adgangen til traditionelle fangstområder direkte påvirker udkommet for fiskere fra de forskellige EU-kystmedlemsstater og afledte job på land; understreger derfor, at der bør gives passende kompensation som en sidste udvej, når det er nødvendigt; påpeger endvidere, at begrænsninger i adgangen kan undergrave en ansvarlig og bæredygtig tilvejebringelse af fødevaresikkerhed; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til i overensstemmelse med bestemmelserne om maritim fysisk planlægning at angive specifikke historiske og traditionelle fangstområder for lokale fiskere som områder, der skal være fri for havenergi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | understreger, at en analyse af overlapningen mellem havenergi og fiskeri peger på en kraftig stigning i potentialet for territorialkonflikter i de europæiske farvande i de kommende år; understreger i denne forbindelse behovet for tidlig fysisk planlægning, som inkluderer alle relevante interessenter, med hensyn til såvel placeringen som udformningen af havvindmølleparker; opfordrer til, at der på et tidligt tidspunkt etableres reel deltagelse, dialoger og netværk for at mindske og undgå konflikter; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at der i dag findes nogle eksempler på samarbejde inden for (aktive eller passive) fiskeriaktiviteter i områder med havvindmølleparker; understreger, at samarbejdsorienterede og fællesudformede tilgange til opstilling af havvindmølleparker med henblik på at kombinere dem med andre anvendelser kan mindske den potentielle indvirkning på fiskeriet, styrke forholdet mellem de forskellige involverede sektorer og give dem mulighed for at indgå i et samarbejde til fordel for alle parter; |
| --- | --- |

28.

| 29. | anerkender potentialet for akvakultur og algeakvakultur samt for passivt fiskeri i områder med havvindmølleparker; understreger imidlertid, at der er behov for mere forskning for at vurdere indvirkningen heraf på miljøet og det økonomiske potentiale; |
| --- | --- |

29.

| 30. | er bekymret over, at fiskere, når der ses bort fra forbud mod og begrænsninger på fiskeriaktiviteter, er tilbøjelige til at undgå fiskeri i områder med havvindmølleparker, selv om adgangen hertil er tilladt, på grund af risikoen for utilsigtet beskadigelse, grundstødning og tab af fiskeredskaber, og at deres frygt for et eventuelt erstatningsansvar derfor er en kilde til bekymring, som hindrer sameksistens; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at energimikset i regioner og øer i den yderste periferi i høj grad er afhængigt af import af fossile brændstoffer trods deres lokale karakteristika, som er befordrende for udvikling af vedvarende energi; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på og yde specifik finansiering til udvikling af havenergi i disse områder for at mindske afhængigheden af fossile brændstoffer; |
| --- | --- |

31.

| 32. | anerkender potentialet i flydende havvindmøller, som skaber mulighed for anlæg i dybhavszoner og indebærer større afstand fra kystlinjen, begrænsede visuelle virkninger og mindre potentiel territorial overlapning med fiskeområder; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at afviklingen af havvindmøller hverken må skabe varige miljøvirkninger eller udgøre en sikkerhedsrisiko for fiskerfartøjer som følge af eventuel resterende infrastruktur under havbunden; påpeger desuden, at genanvendelsesmetoderne bør udvikles yderligere for at mindske indvirkningen på miljøet; mener, at det er afgørende at sikre, at der kun bygges havvindmølleparker, hvis der anlægges en integreret tilgang til havvindmøllers livscyklus, hvilket betyder, at det fra begyndelsen er klart, hvordan havvindmøller kan konstrueres, opføres, anvendes, afvikles og genanvendes på en bæredygtig måde; understreger endvidere, at afviklingsstrategier, som omfatter alternativ fremtidig brug eller bortskaffelse af anlæggene, bør integreres i konstruktions- og anlægsplanerne fra starten af, og at der skal tages højde for den langsigtede, bæredygtige indvirkning for at overholde principperne for den cirkulære økonomi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer indtrængende til, at der laves en international standard, som definerer, hvordan vindmøller afvikles, og som giver et samlet overblik over regler og forskrifter om afvikling, samtidig med at principperne for den cirkulære økonomi overholdes; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at der bør indføres finansielle ordninger med henblik på at dække de langsigtede risici som følge af nedlagt offshore-infrastruktur, der kan fjernes, så fiskeriet kan vende sikkert tilbage; |
| --- | --- |

35.

| 36. | understreger, at enhver efterladt infrastruktur under havbunden bør være genstand for passende overvågning; |
| --- | --- |

36.

| 37. | fremhæver, at analyser af de økonomiske, socioøkonomiske og sociokulturelle virkninger af havenergi på fiskeriet mangler i de seneste empiriske undersøgelser; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til ud over at undersøge de miljømæssige virkninger at gennemføre yderligere forskning med henblik på at vurdere de mulige økonomiske og sociale virkninger for fiskeriet af investeringer i havenergi og indkredse hensigtsmæssige metoder til at imødegå disse negative virkninger; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger, at standardiserede overvågningsprogrammer og harmonisering af data om fiskeriindsatsen er nødvendige for at muliggøre kumulative økologiske og socioøkonomiske såvel som miljømæssige konsekvensanalyser af udvidelsen af havenergi, og at dataenes kompatibilitet og sammenlignelighed skal forbedres; |
| --- | --- |

38.

| 39. | foreslår, at medlemsstaterne øger koordineringen inden for forskning i havvindmølleparker for at lette indsamlingen og udvekslingen af forskningsresultater og -data og udvekslingen af bedste praksis; minder om, at havenergi er en af de mest fremskredne teknologier, men at andre systemer til vedvarende energi kan være lovende og i visse tilfælde mere hensigtsmæssige i nogle områder, hvor der foregår fiskeriaktiviteter, og dermed have en mindre skadelig indvirkning på de økonomiske, sociale og miljømæssige aspekter; fremhæver betydningen af at fremme investeringer i forskning og udvikling i denne henseende; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbedre det grænseoverskridende samarbejde om maritim fysisk planlægning, herunder med Det Forenede Kongerige, som er den største producent af havbaseret vindenergi i Europa, for at finde løsninger på fælles problemer, integrere strømsammenkoblingerne og lære af bedste praksis; |
| --- | --- |

40.

| 41. | anfører, at maritim fysisk planlægning skal spille en central rolle ved at skelne mellem hvert enkelt havområde på grundlag af dets egne karakteristika og lægge større vægt på vurderingen af, hvordan man opnår muligheder for samlokalisering og mangesidet brug af havvindmølleparker, hvilket er af allerstørste betydning for at opnå en win-win-situation for bæredygtigt fiskeri, akvakultur og havenergisektoren, og ved reelt at inddrage fiskeriet i beslutningsprocessen i modsætning til de alt for vage begreber »høring« og »observatører«, efterlevelse af afgivne tilsagn og forudgående løsning af konflikter om anvendelse; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til i deres egenskab af kompetent myndighed for maritim fysisk planlægning og inden for rammerne af deres fortsatte arbejde med og efterfølgende revisioner af deres fysiske planer for det maritime rum at tage hensyn til behovet for at sikre, at de negative virkninger af havvindmøller for fiskeriet undgås, og at de derfor ikke placeres i fangstområder; |
| --- | --- |

42.

| 43. | slår til lyd for anvendelsen af en økosystembaseret tilgang i den maritime fysiske planlægning med henblik på at fastlægge systembaserede rammer for forståelse og forvaltning af havøkosystemer og deres interaktion med socioøkonomiske aktiviteter; |
| --- | --- |

43.

| 44. | fremhæver betydningen af lokalsamfundsorienterede energiproduktionsordninger, som giver kystsamfund og kooperativer, herunder fiskere, mulighed for at producere deres egen elektricitet og geninvestere overskuddet i lokalsamfundet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at havvindmølleparker kun bør opføres, hvis det kan garanteres, at der ikke opstår negative miljømæssige og økologiske eller økonomiske, socioøkonomiske og sociokulturelle virkninger for fiskere og akvakulturproducenter, i overensstemmelse med målene i den blå økonomi og den europæiske grønne pagt; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at tage højde for virkningerne af havenergi for havøkosystemet og fiskeriet, når de fastlægger deres energimiks; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til også at arbejde videre på udvikling og anvendelse af andre former for vedvarende energi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen til at foretage en konsekvensanalyse for at undersøge de forventede økonomiske, sociale og miljømæssige virkninger af opførelsen af havvindmølleparker i områder, hvor der sandsynligvis vil opstå konflikter med både fiskerisektoren og bæredygtigheden af livet i havet; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger, at samarbejde på tværs af de sektorer, som er aktive inden for havmiljø og havøkonomi, også vil være en drivkraft for en retfærdig omstilling; opfordrer Kommissionen til at bedømme initiativer, som sætter skub i lokale økonomier og økonomiske aktiviteter på havet, og til at finde synergier mellem sektorer, som kan udgøre fundamentet for en fremtidssikret økonomisk genopretning; |
| --- | --- |

49.

| 50. | fremhæver, at der allerede findes eksempler på sameksistens mellem fiskerisektoren og sektoren for havbaseret vindkraft, og at denne erfaring bør bruges til at finde frem til og dele bedste praksis gennem hele den marine infrastrukturs livscyklus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger, at interessenter bør have ret til at deltage i og få indflydelse på maritim fysisk planlægning; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger, at tidlig, ligeværdig, reel og kontinuerlig høring og inddragelse af interessenter, navnlig fiskere og akvakulturproducenter, udarbejdelse af gennemsigtige retningslinjer og udbetaling af kompensation kan mindske konfliktpotentialet og skabe lige vilkår for fiskeri og havenergi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer EU til at fremme og støtte havvindmølleparker i sin optræden udadtil, navnlig med tredjelande, hvor adgangen til energi fortsat er ulige og begrænset, i overensstemmelse med målene i den grønne pagt; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger, at forsigtighedsprincippet i overensstemmelse med artikel 191, stk. 2, i TEUF bør finde anvendelse, hvis det er nødvendigt at træffe afgørelser, inden den fornødne viden eller information foreligger; |
| --- | --- |

54.

| 55. | bemærker, at der kan være behov for yderligere foranstaltninger på EU-niveau, herunder lovgivning, hvis dokumentationen tyder på, at medlemsstaternes fysiske planlægning af det maritime rum ikke garanterer en retfærdig inddragelse af fiskere og andre interessenter og, hvor det er relevant, kompensation for fiskeriet; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at de fysiske planer for det maritime rum sikrer en retfærdig inddragelse af fiskeriet, en bæredygtig videreførelse af deres aktiviteter og på rimelig vis afspejler fiskeres, skaldyrsfiskeres og akvakulturproducenters legitime interesser; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  EUT L 164 af 25.6.2008, s. 19.

(2)  EUT L 257 af 28.8.2014, s. 135.

(3)  EUT L 328 af 21.12.2018, s. 82.

(4)  EUT C 458 af 19.12.2018, s. 9.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0309.

(6)  Studie — »Impact of the use of offshore wind and other marine renewables on European fisheries«, Europa-Parlamentet, Generaldirektoratet for Interne Politikker, Temaafdeling B — Struktur- og Samhørighedspolitik, 12. november 2020.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/96 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/96

---

P9_TA(2021)0345

Borgerdialog og borgernes deltagelse i EU's beslutningstagning

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om borgerdialog og borgernes deltagelse i EU's beslutningstagning (2020/2201(INI))

(2022/C 99/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 10, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 11 i TEU, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 i TEU,

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om Europa-Parlamentets holdning til konferencen om Europas fremtid (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om Europa-Parlamentets holdning til konferencen om Europas fremtid (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. juni 2020 om Europa-Parlamentets holdning til konferencen om Europas fremtid (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. juni 2020 om Europa-Parlamentets holdning til konferencen om Europas fremtid (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til holdning i form af ændringsforslag fra Udvalget for Andragender, |
| --- | --- |

—

der henviser til holdning i form af ændringsforslag fra Udvalget for Andragender,

| — | der henviser til udtalelser fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelser fra Kultur- og Uddannelsesudvalget og Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0213/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0213/2021),

| A. | der henviser til, at resultaterne af det europæiske valg i 2019 sendte et positivt signal om, at Europas borgere har en stigende interesse i udviklingen på EU-plan, og at de mener, at EU-retten har indflydelse på deres dagligdag; der henviser til, at den samlede valgdeltagelse var på 50,6 %, hvilket er den højeste valgdeltagelse siden valget i 1994 og en markant stigning fra 2014, hvor valgdeltagelsen var 42,6 %; der henviser til, at selv om valgdeltagelsen i 2019 var højere blandt alle befolkningsgrupper, blev stigningen ført an af den unge generation med store stigninger blandt unge under 25 år og blandt personer i alderen 25-39 år; der henviser til, at trods den samlede stigning i valgdeltagelsen er der fortsat store forskelle mellem de enkelte medlemsstater; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at resultaterne af det europæiske valg i 2019 sendte et positivt signal om, at Europas borgere har en stigende interesse i udviklingen på EU-plan, og at de mener, at EU-retten har indflydelse på deres dagligdag; der henviser til, at den samlede valgdeltagelse var på 50,6 %, hvilket er den højeste valgdeltagelse siden valget i 1994 og en markant stigning fra 2014, hvor valgdeltagelsen var 42,6 %; der henviser til, at selv om valgdeltagelsen i 2019 var højere blandt alle befolkningsgrupper, blev stigningen ført an af den unge generation med store stigninger blandt unge under 25 år og blandt personer i alderen 25-39 år; der henviser til, at trods den samlede stigning i valgdeltagelsen er der fortsat store forskelle mellem de enkelte medlemsstater;

| B. | der henviser til, at ifølge Eurobarometer-undersøgelsen om aktivt medborgerskab i juni 2020 (3) anså 55 % af respondenterne det at stemme ved det europæiske valg som den mest effektive måde til at sikre, at deres stemmer bliver hørt af beslutningstagerne på EU-plan; der henviser til, at målet er løbende at forbedre den måde, som demokratiet fungerer på i EU, og flere Eurobarometer-undersøgelser viser, at borgerne ikke er tilfredse med den måde, demokratiet fungerer på; der henviser til, at denne opfattelse ikke kun er målt på EU-plan, men også på nationalt plan; der henviser til, at en betydelig del af EU-borgerne ikke føler, at de bliver hørt, og betragter EU som en fjern enhed; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ifølge Eurobarometer-undersøgelsen om aktivt medborgerskab i juni 2020 (3) anså 55 % af respondenterne det at stemme ved det europæiske valg som den mest effektive måde til at sikre, at deres stemmer bliver hørt af beslutningstagerne på EU-plan; der henviser til, at målet er løbende at forbedre den måde, som demokratiet fungerer på i EU, og flere Eurobarometer-undersøgelser viser, at borgerne ikke er tilfredse med den måde, demokratiet fungerer på; der henviser til, at denne opfattelse ikke kun er målt på EU-plan, men også på nationalt plan; der henviser til, at en betydelig del af EU-borgerne ikke føler, at de bliver hørt, og betragter EU som en fjern enhed;

| C. | der henviser til, at artikel 10 og 11 i TEU og artikel 20, 21, 24, 227 og 228 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde danner grundlag for borgernes deltagelse i udformningen af EU's politikker og lovgivning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at artikel 10 og 11 i TEU og artikel 20, 21, 24, 227 og 228 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde danner grundlag for borgernes deltagelse i udformningen af EU's politikker og lovgivning;

| D. | der henviser til, at det i artikel 10, stk. 3, i TEU hedder, at »enhver borger har ret til at deltage i Unionens demokratiske liv«, og at »beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt«; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i artikel 10, stk. 3, i TEU hedder, at »enhver borger har ret til at deltage i Unionens demokratiske liv«, og at »beslutningerne træffes så åbent som muligt og så tæt på borgerne som muligt«;

| E. | der henviser til, at EU's institutioner i overensstemmelse med artikel 11, stk. 1 og 2, i TEU bør give borgere og repræsentative sammenslutninger mulighed for at give udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder og for at føre en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med de repræsentative sammenslutninger og civilsamfundet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's institutioner i overensstemmelse med artikel 11, stk. 1 og 2, i TEU bør give borgere og repræsentative sammenslutninger mulighed for at give udtryk for deres opfattelser angående alle Unionens arbejdsområder og for at føre en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med de repræsentative sammenslutninger og civilsamfundet;

| F. | der henviser til, at det i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (4) i punkt 19 understreges, at offentlig høring og høring af interessenter er af afgørende betydning for velinformeret beslutningstagning og for forbedring af kvaliteten af lovgivningen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (4) i punkt 19 understreges, at offentlig høring og høring af interessenter er af afgørende betydning for velinformeret beslutningstagning og for forbedring af kvaliteten af lovgivningen;

| G. | der henviser til, at EU i henhold til artikel 165, stk. 2, i TEUF bemyndiges til at tilskynde til udvikling af udvekslingen af unge og ungdomsledere og fremme de unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU i henhold til artikel 165, stk. 2, i TEUF bemyndiges til at tilskynde til udvikling af udvekslingen af unge og ungdomsledere og fremme de unges deltagelse i det demokratiske liv i Europa;

| H. | der henviser til, at EU-borgere kun på visse betingelser kan anlægge sag direkte ved Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) for at håndhæve deres rettigheder i henhold til traktaterne, herunder chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at demokratiske valg til Europa-Parlamentet udgør det vigtigste bottom-up-instrument for borgerne i EU, mens andre midler, nemlig det europæiske borgerinitiativ (ECI), klager til Den Europæiske Ombudsmand og andragender til Parlamentet, der er vigtige supplementer til levende parlamentarisme, bør styrkes; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU-borgere kun på visse betingelser kan anlægge sag direkte ved Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) for at håndhæve deres rettigheder i henhold til traktaterne, herunder chartret om grundlæggende rettigheder; der henviser til, at demokratiske valg til Europa-Parlamentet udgør det vigtigste bottom-up-instrument for borgerne i EU, mens andre midler, nemlig det europæiske borgerinitiativ (ECI), klager til Den Europæiske Ombudsmand og andragender til Parlamentet, der er vigtige supplementer til levende parlamentarisme, bør styrkes;

| I. | der henviser til, at der til dato har været seks succesfulde ECI'er, senest »Minority Safepack«-initiativet og »End the Cage Age«-initiativet; der henviser til, at formålet med forordning (EU) 2019/788 (5) om ECI'er, der trådte i kraft i januar 2020, er at gøre det lettere for borgerne at opfordre Kommissionen til at foreslå retsakter inden for dens kompetenceområder, hvor Unionen er bemyndiget til at handle; der henviser til, at »Minority Safepack«-initiativet var det første ECI, som blev drøftet i Europa-Parlamentet baseret på denne forordning, og at det fik en overvældende støtte af Europa-Parlamentet i december 2020 med 76 % af de afgivne stemmer; der henviser til, at virkningen af ECI'er ikke desto mindre er lav, hvilket til dels skyldes Kommissionens manglende opfølgning; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der til dato har været seks succesfulde ECI'er, senest »Minority Safepack«-initiativet og »End the Cage Age«-initiativet; der henviser til, at formålet med forordning (EU) 2019/788 (5) om ECI'er, der trådte i kraft i januar 2020, er at gøre det lettere for borgerne at opfordre Kommissionen til at foreslå retsakter inden for dens kompetenceområder, hvor Unionen er bemyndiget til at handle; der henviser til, at »Minority Safepack«-initiativet var det første ECI, som blev drøftet i Europa-Parlamentet baseret på denne forordning, og at det fik en overvældende støtte af Europa-Parlamentet i december 2020 med 76 % af de afgivne stemmer; der henviser til, at virkningen af ECI'er ikke desto mindre er lav, hvilket til dels skyldes Kommissionens manglende opfølgning;

| J. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands henstillinger ikke er juridisk bindende, men at graden af efterlevelse af resultaterne konsekvent er høj; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmands henstillinger ikke er juridisk bindende, men at graden af efterlevelse af resultaterne konsekvent er høj;

| K. | der henviser til, at enhver unionsborger samt enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller hjemsted i en medlemsstat er berettiget til at indgive andragender til Europa-Parlamentet i medfør af artikel 24 og 227 i TEUF, om forhold, der henhører under områder, som Unionen beskæftiger sig med, og som vedrører den pågældende direkte; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at enhver unionsborger samt enhver fysisk eller juridisk person med bopæl eller hjemsted i en medlemsstat er berettiget til at indgive andragender til Europa-Parlamentet i medfør af artikel 24 og 227 i TEUF, om forhold, der henhører under områder, som Unionen beskæftiger sig med, og som vedrører den pågældende direkte;

| L. | der henviser til, at offentlige høringer online, der gennemføres af Kommissionen, primært er rettet mod en bestemt målgruppe, ikke formidles bredt og undertiden løber i en for kort periode, hvilket betyder, at de ikke når ud til en særlig stor del af befolkningen; der henviser til, at Den Europæiske Revisionsret i en omfattende gennemgang af Kommissionens høringspolitik i 2019 anbefalede, at Kommissionen bør forbedre den måde, den når ud til borgerne på, med henblik på at fremme en øget deltagelse; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at offentlige høringer online, der gennemføres af Kommissionen, primært er rettet mod en bestemt målgruppe, ikke formidles bredt og undertiden løber i en for kort periode, hvilket betyder, at de ikke når ud til en særlig stor del af befolkningen; der henviser til, at Den Europæiske Revisionsret i en omfattende gennemgang af Kommissionens høringspolitik i 2019 anbefalede, at Kommissionen bør forbedre den måde, den når ud til borgerne på, med henblik på at fremme en øget deltagelse;

| M. | der henviser til, at borgerdialoger, der gennemføres af Kommissionen, er en måde at informere borgerne på i stedet for at gå ind i en debat med dem om deres visioner, og hvad de kunne tænke sig blev ændret i EU, og at der ikke eksisterer en feedback-mekanisme til at informere borgerne om resultaterne af deres deltagelse; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at borgerdialoger, der gennemføres af Kommissionen, er en måde at informere borgerne på i stedet for at gå ind i en debat med dem om deres visioner, og hvad de kunne tænke sig blev ændret i EU, og at der ikke eksisterer en feedback-mekanisme til at informere borgerne om resultaterne af deres deltagelse;

| N. | der henviser til, at de nuværende funktionsmåder for eksisterende deltagelsesinstrumenter, såsom det europæiske borgerinitiativ, offentlige høringer og borgerdialoger, ikke giver borgerne tilstrækkelige midler til at påvirke EU's beslutningstagning; der henviser til, at dette i høj grad skyldes manglen på en effektiv opfølgning i beslutningsprocessen på institutionelt plan; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at de nuværende funktionsmåder for eksisterende deltagelsesinstrumenter, såsom det europæiske borgerinitiativ, offentlige høringer og borgerdialoger, ikke giver borgerne tilstrækkelige midler til at påvirke EU's beslutningstagning; der henviser til, at dette i høj grad skyldes manglen på en effektiv opfølgning i beslutningsprocessen på institutionelt plan;

| O. | der henviser til, at de fleste former for deltagelse anvendes sjældent af enkelte borgere; der henviser til, at de enkelte borgere stort set ikke kender til de eksisterende deltagelsesinstrumenter og derfor er underrepræsenteret i de synspunkter og data, som indsamles gennem de eksisterende instrumenter; der henviser til, at borgernes deltagelse ikke erstatter det organiserede civilsamfund; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de fleste former for deltagelse anvendes sjældent af enkelte borgere; der henviser til, at de enkelte borgere stort set ikke kender til de eksisterende deltagelsesinstrumenter og derfor er underrepræsenteret i de synspunkter og data, som indsamles gennem de eksisterende instrumenter; der henviser til, at borgernes deltagelse ikke erstatter det organiserede civilsamfund;

| P. | der henviser til, at de nuværende deltagelsesinstrumenter ikke giver borgerne det bedst tænkelige potentiale og derfor ikke i tilstrækkelig grad bidrager til at styrke EU's demokratiske legitimitet og øge borgernes følelse af ejerskab over for et EU, der afspejler deres behov og visioner; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de nuværende deltagelsesinstrumenter ikke giver borgerne det bedst tænkelige potentiale og derfor ikke i tilstrækkelig grad bidrager til at styrke EU's demokratiske legitimitet og øge borgernes følelse af ejerskab over for et EU, der afspejler deres behov og visioner;

| Q. | der henviser til, at en reform af de eksisterende deltagelsesinstrumenter, samtidig med at der navnlig er fokus på de mest underrepræsenterede grupper i samfundet, især unge, og videreudvikling af et europæisk offentligt rum kan bidrage til at styrke EU's demokratiske legitimitet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en reform af de eksisterende deltagelsesinstrumenter, samtidig med at der navnlig er fokus på de mest underrepræsenterede grupper i samfundet, især unge, og videreudvikling af et europæisk offentligt rum kan bidrage til at styrke EU's demokratiske legitimitet;

| R. | der henviser til, at en forbedring af borgerdeltagelsen og gennemsigtigheden på EU-plan er afgørende for at bringe Unionen tættere på borgerne og øge borgernes tillid til EU-institutionerne samt for at opnå et reelt demokrati på flere niveauer; der henviser til, at manglen på gennemsigtighed forhindrer offentlig debat om et hvilket som helst stykke lovgivning; der henviser til, at det ikke er alle interessenter, der har lige adgang til EU-institutionerne eller til information om deres arbejde; der henviser til, at Kommissionen bør føre åbne, gennemsigtige og regelmæssige dialoger med borgere og civilsamfundsorganisationer; der henviser til, at EU bør sikre, at civilsamfundet kan deltage aktivt i den offentlige debat og har kapacitet til at påvirke politikker og beslutningsprocesser; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at en forbedring af borgerdeltagelsen og gennemsigtigheden på EU-plan er afgørende for at bringe Unionen tættere på borgerne og øge borgernes tillid til EU-institutionerne samt for at opnå et reelt demokrati på flere niveauer; der henviser til, at manglen på gennemsigtighed forhindrer offentlig debat om et hvilket som helst stykke lovgivning; der henviser til, at det ikke er alle interessenter, der har lige adgang til EU-institutionerne eller til information om deres arbejde; der henviser til, at Kommissionen bør føre åbne, gennemsigtige og regelmæssige dialoger med borgere og civilsamfundsorganisationer; der henviser til, at EU bør sikre, at civilsamfundet kan deltage aktivt i den offentlige debat og har kapacitet til at påvirke politikker og beslutningsprocesser;

| S. | der henviser til, at der er behov for at styrke den europæiske dimension af undervisning i medborgerkundskab ved at forbedre borgernes forståelse af EU for muliggøre deres deltagelse; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der er behov for at styrke den europæiske dimension af undervisning i medborgerkundskab ved at forbedre borgernes forståelse af EU for muliggøre deres deltagelse;

| T. | der henviser til, at der er et stigende behov for kurser i europæisk medborgerskab i medlemsstaterne; opfordrer i denne forbindelse til, at civilsamfundsorganisationers arbejde med undervisning i medborgerkundskab og læring anerkendes, og mener, at en holistisk tilgang til undervisning i medborgerkundskab, herunder både formel og uformel uddannelse og uformel læring, bør fremmes; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der er et stigende behov for kurser i europæisk medborgerskab i medlemsstaterne; opfordrer i denne forbindelse til, at civilsamfundsorganisationers arbejde med undervisning i medborgerkundskab og læring anerkendes, og mener, at en holistisk tilgang til undervisning i medborgerkundskab, herunder både formel og uformel uddannelse og uformel læring, bør fremmes;

| U. | der henviser til, at eksisterende vellykkede projekter om borgerdeltagelse, såsom European HomeParliaments og EU's ungdomsdialog, har vist, at borgerne regelmæssigt ønsker at blive inddraget i EU's beslutningsprocesser; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at eksisterende vellykkede projekter om borgerdeltagelse, såsom European HomeParliaments og EU's ungdomsdialog, har vist, at borgerne regelmæssigt ønsker at blive inddraget i EU's beslutningsprocesser;

| V. | der henviser til, at Rådet fortsat er en lukket institution som bekræftet af Den Europæiske Ombudsmands undersøgelse OI/2/2017/TE om manglende gennemsigtighed vedrørende aktindsigt i Rådets lovgivningsmæssige dokumenter og dets beslutningsproces; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Rådet fortsat er en lukket institution som bekræftet af Den Europæiske Ombudsmands undersøgelse OI/2/2017/TE om manglende gennemsigtighed vedrørende aktindsigt i Rådets lovgivningsmæssige dokumenter og dets beslutningsproces;

| W. | der henviser til, at OECD definerer offentlighed i forvaltningen som »en forvaltningskultur baseret på innovative og bæredygtige offentlige politikker og praksis inspireret af principperne om gennemsigtighed, ansvarlighed og deltagelse, der fremmer demokrati og inklusiv vækst«; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at OECD definerer offentlighed i forvaltningen som »en forvaltningskultur baseret på innovative og bæredygtige offentlige politikker og praksis inspireret af principperne om gennemsigtighed, ansvarlighed og deltagelse, der fremmer demokrati og inklusiv vækst«;

| X. | der henviser til, at høringer i 2018 af borgere i medlemsstaterne om Europas fremtid har vist sig at være et effektivt værktøj til at engagere sig med borgerne om EU-spørgsmål; der henviser til, at den manglende konkrete opfølgning og kontinuitet i processen har ført til blandede resultater af denne deltagelsesindsats; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at høringer i 2018 af borgere i medlemsstaterne om Europas fremtid har vist sig at være et effektivt værktøj til at engagere sig med borgerne om EU-spørgsmål; der henviser til, at den manglende konkrete opfølgning og kontinuitet i processen har ført til blandede resultater af denne deltagelsesindsats;

| Y. | der henviser til, at konferencen om Europas fremtid så vidt muligt bør inddrage borgerne, og at dette kunne give værdifulde erfaringer med samarbejde med henblik på at få indblik i borgernes reelle forventninger til EU's rolle og arbejdet i institutionerne; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at konferencen om Europas fremtid så vidt muligt bør inddrage borgerne, og at dette kunne give værdifulde erfaringer med samarbejde med henblik på at få indblik i borgernes reelle forventninger til EU's rolle og arbejdet i institutionerne;

| 1. | understreger, at der er behov for at overveje, hvordan EU kan blive mere effektiv med hensyn til at inddrage borgerne, jf. EU's principper for det repræsentative demokrati; mener, at borgerne bør have større indflydelse på beslutningsprocessen i EU, så EU i højere grad afspejler borgernes synspunkter og bliver mere modstandsdygtig, demokratisk og effektiv; mener i denne henseende, at traktatændringer ikke bør udelukkes, men heller ikke bør være et mål i sig selv, og at konferencen om Europas fremtid er en mulighed for at indgå i en konstruktiv dialog med borgerne om disse vigtige spørgsmål; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at enhver reform af Unionen med henblik på at gøre den mere social, retfærdig, sammenhængende, forenet, fokuseret, kompetent, suveræn og ansvarlig styrkes ved direkte dialog med borgerne gennem deltagelsesmekanismer; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at der er en underliggende spænding mellem visionen om et EU centreret omkring medlemsstaterne og et EU centreret omkring EU-institutionerne, som kan omgås ved at udvikle strategier og instrumenter for et EU for borgerne; |
| --- | --- |

3.

| 4. | påpeger, at de eksisterende deltagelsesinstrumenter har visse mangler og derfor bør forbedres, og nye bør udvikles, for at gøre borgernes deltagelse mere tilgængelig, inklusiv, meningsfuld og effektiv; mener, at for at fremme offentlighedens deltagelse i den bredere politiske diskurs og give borgerne mulighed for at påvirke de politiske resultater med synergier i de eksisterende mekanismer er det bydende nødvendigt, at inddragelsen af borgerne struktureres på en måde, der lever op til borgernes forventninger; mener, at denne bottom-up-deltagelsesdagsorden bør supplere det repræsentative demokrati i EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver betydningen af ECI som det eneste deltagelsesværktøj på EU-plan, som har kapacitet til potentielt at udløse lovgivning; opfordrer til at styrke reaktionen på dem gennem vedtagelse af en parlamentarisk beslutning for hvert vellykket ECI; bemærker, at Kommissionen fuldt ud skal overholde sin retlige forpligtelse til at angive en tilstrækkelig begrundelse for, hvorfor den traf foranstaltninger eller ikke traf foranstaltninger med hensyn til et ECI, og mener, at dette skal være mere omfattende for at sikre, at borgerne har et præcist billede af, hvad der bør forventes af deltagelsen i eller lanceringen af et ECI; beklager Kommissionens manglende opfølgning på ECI'er gennem lovgivningsmæssige foranstaltninger; mener, at Europa-Parlamentet i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) 2019/788 i tilfælde af, at Kommissionen ikke har offentliggjort sine hensigter eller i en meddelelse har anført, at den ikke agter at træffe foranstaltninger i forbindelse med et ECI, som har opfyldt de proceduremæssige krav og er i overensstemmelse med traktaterne, navnlig Unionens grundlæggende værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, kan beslutte at følge op på det europæiske borgerinitiativ med en lovgivningsmæssig initiativbetænkning (INL); opfordrer indtrængende Kommissionen til at forpligte sig til at fremsætte et lovgivningsforslag efter Parlamentets vedtagelse af en sådan INL; foreslår i den forbindelse at ændre den nuværende rammeaftale mellem Parlamentet og Kommissionen; anmoder om, at forordningen om ECI ændres for at tilskynde Kommissionen til at fremsætte et lovgivningsforslag, når det indsendte ECI opfylder de relevante krav; |
| --- | --- |

5.

| 6. | påpeger, at Kommissionen efter beretningen fra Den Europæiske Revisionsret (6), som anerkender effektiviteten af Kommissionens offentlige høringer, og hvis offentligheden tager tilfredsstillende imod det, bør forbedre sin offentlige høringsproces med henblik på at fremme større borgerdeltagelse og bedre overvåge og vurdere deres bidrag; |
| --- | --- |

6.

| 7. | påpeger, at det aktuelle koncept og praksis med borgerdialoger bør styrkes og opdateres; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger fordelene ved at samarbejde med borgerne og civilsamfundet om udviklingen af et europæisk offentligt rum og om at supplere EU's demokratiske legitimitet, som leveres af de repræsentative institutioner og demokratiske procedurer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at ikke alle interessenter, navnlig borgere og civilsamfundsgrupper, er lige politisk aktive, lige talende og lige indflydelsesrige; mener derfor, at EU's deltagelsesdemokrati kræver støtte til uorganiserede borgere og fremme af deres adgang til valg- og deltagelsesmuligheder i og uden for EU-kanaler; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mener, at borgernes tillid til EU's institutioner er afgørende for demokrati, god forvaltningspraksis og effektiv beslutningstagning; mener, at EU-institutionerne skal stræbe efter de højest mulige standarder for gennemsigtighed, ansvarlighed og integritet; mener, at borgernes adgang til EU-institutionernes dokumenter er afgørende for et deltagelsesbaseret demokrati; opfordrer navnlig Rådet til at øge gennemsigtigheden med hensyn til dets beslutningsproces og adgangen til dokumenter; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger potentialet i nye teknologier, som kan give nye muligheder for at inddrage borgerne, sikre en effektiv bottom-up-tilgang og forbedre borgernes mulighed for at holde institutionerne til ansvar; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at offentlighed i forvaltningen, som kombinerer øgede foranstaltninger vedrørende gennemsigtighed og ansvarlighed og deltagelsesværktøjer, er en god reaktion på det demokratiske underskud, som skyldes tilsyneladende mangel på deltagelse fra EU-borgerne i EU's beslutningsproces; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over den planlagte oprettelse af et etisk råd som en uafhængig myndighed, der skal fremme gennemsigtigheden af EU-institutionerne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | henleder opmærksomheden på det nye program for borgere, lighed, rettigheder og værdier, som forventes at ville højne synligheden og virkningerne af aktiviteter, der bidrager til borgerdialoger og engagement i deltagelsesdemokratier; understreger betydningen af at sikre kontinuitet og øgede ressourcer til den borgerorienterede del af dette program, herunder tiltag vedrørende venskabsbyer og erindringsarbejde; glæder sig over indførelsen inden for dette program af aktiviteter, der har til formål at fremme yderligere europæiske værdier såsom at højne bevidstheden om den fælles europæiske historie; opfordrer til, at der inden for det nye program omgående oprettes en »gruppe for civil dialog«; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at det er vigtigt at fremme udveksling mellem borgere fra forskellige lande på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, navnlig gennem netværk af byer og regioner, og ved at fremme en interregional dialog; opfordrer Kommissionen til at sikre tilstrækkelig finansiering til dette formål gennem indsatsområdet for borgernes engagement og deltagelse i programmet for medborgerskab, ligestilling, rettigheder og værdier; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at bedre information om borgernes bekymringer vil hjælpe EU-institutionerne i deres bestræbelser på at være lydhøre over for og reagere på disse bekymringer ved at sikre passende kanaler til at nå ud til borgerne og indsamle input og ved at sørge for passende opfølgning i den efterfølgende beslutningsproces; opfordrer til, at deltagelsesmekanismer forbedres for at sikre, at borgernes deltagelse kan få en meningsfuld indflydelse på EU-beslutningsprocessen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger behovet for at gå i dialog med de unge, navnlig i en politisk debat om Europas fremtid, og konsekvent inddrage dem i deltagelsesmekanismer og regelmæssige borgerdialoger, da de beslutninger, der træffes i dag, vil være bestemmende for deres fremtid; understreger behovet for at afdække nye kommunikations- og interaktionsmidler, som er tilpasset de unges interesser; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bifalder de børnespecifikke høringer, som Kommissionen gennemfører, og støtter den fremtidige oprettelse af en EU-platform for børns deltagelse; glæder sig over inddragelsen af unge i den digitale platform og i borgerpanelerne i forbindelse med konferencen om Europas fremtid; opfordrer indtrængende EU-institutionerne til at skabe metoder til at sikre et lignende engagement i forhold til børn og unge i fremtiden på et strukturelt grundlag og med passende feedbackmekanismer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer til reel inddragelse af unge og ungdomsorganisationer i planlægningen, gennemførelsen og evalueringen af arrangementer og programmer; bifalder den indsats, som EU's ungdomsdialog har gjort for at inddrage unge og ungdomsorganisationer i udformningen af politikker og beslutningstagningen; opfordrer EU-institutionerne til at forpligte sig til at træffe konkrete foranstaltninger på grundlag af resultaterne af EU's ungdomsdialog; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fremhæver nødvendigheden af at samarbejde med uddannelsesinstitutioner og folkeoplysningsorganisationer for at sikre, at aktivt europæisk medborgerskab bliver en del af læseplanen i hele EU; opfordrer Kommissionen til at yde støtte for at supplere uddannelsesprogrammer i alle medlemsstater, navnlig ved at støtte udviklingen af en fælles læseplan for europæisk og global undervisning i medborgerkundskab, fremme en bedre forståelse af de eksisterende EU-institutioner og af medlemsstaternes historik og kulturer samt opfordre til objektiv og kritisk tænkning om fordelene ved EU; foreslår, at der i undervisningsplanerne indgår moduler om EU's funktion og historie, og opfordrer Kommissionen til at foreslå retningslinjer for sådanne moduler; |
| --- | --- |

20.

| 21. | henviser til erklæringen »om fremme af medborgerskab og de fælles værdier frihed, tolerance og ikkediskrimination ved hjælp af uddannelse«, vedtaget af EU's undervisningsministre den 17. marts 2015, der fremsætter opfordring til en styrket indsats på uddannelsesområdet på både EU-, nationalt, regionalt og lokalt plan med det mål for øje at værne om vores pluralistiske samfund; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte en årlig EU-olympiade om EU's funktion og historie for unge på ungdomsuddannelser, erhvervsuddannelser og andre uddannelsesstrukturer for at fremme interessen, deltagelsen og debatten om EU-spørgsmål; understreger, at programmet Erasmus+ bør udnyttes til at forbedre uddannelse i europæisk medborgerskab, især blandt studerende og unge; gentager behovet for, at Kommissionen bedre støtter programmer om EU-anliggender og -studier, der eksisterer i og uden for Europa, idet den bygger videre på det succesfulde program Erasmus+; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mener, at indsatsen for at få unge til at deltage vil indgå som en ufravigelig del i den langsigtede virkning af initiativerne for borgerdialog; understreger derfor betydningen af at fokusere på unge i forbindelse med alle EU-læringsaktiviteter og foreslår, at redskaber til inddragelse af unge fremmes med særligt fokus på sociale medier, apps, spil og quizzer på mobiltelefon og i andre ungdomsvenlige formater; glæder sig over peer-to-peer-uddannelsesprogrammer såsom Det Europæiske Ungdomsparlament og EU's strukturerede dialog for unge, der anses for eksempler på god praksis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger den betydning, som den akademiske verden, forskere og universiteter har for forbedringen af borgernes knowhow om deltagelsesmekanismer i EU med henblik på at øge deres deltagelse i EU's beslutningsproces; |
| --- | --- |

24.

| 25. | fremhæver, at en effektiv borgerdialog og aktiv borgerdeltagelse i høj grad er knyttet til den europæiske dimension af undervisning i medborgerkundskab; understreger derfor behovet for at styrke den europæiske dimension af undervisning i medborgerkundskab for at sikre borgernes deltagelse og evne til at agere som veloplyste borgere og deltage fuldt ud i samfundslivet og det sociale liv på både europæisk plan og medlemsstatsplan baseret på forståelse af politiske, retlige, sociale og økonomiske begreber og strukturer samt global udvikling og bæredygtighed; opfordrer Kommissionen til at udvikle en omfattende europæisk strategi for at forbedre kompetencer i medborgerskab i EU og udvikle støtteforanstaltninger, der har til formål at give lige adgang til undervisning i medborgerkundskab til alle personer, der er bosiddende i EU, med henblik på at sætte dem i stand til at udøve deres politiske rettigheder; |
| --- | --- |

25.

| 26. | foreslår at oprette et europæisk netværk for undervisning i medborgerkundskab som en platform for udveksling af bedste praksis og viden om metoder til at styrke den europæiske dimension af undervisning i medborgerkundskab; understreger behovet for nye modeller og instrumenter for undervisning i medborgerkundskab; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fremhæver den rolle, som medierne spiller i udformningen af borgernes udtalelser om EU-politik og EU selv; understreger behovet for at opretholde et uafhængigt og mangfoldigt medielandskab i hele Europa, men mener, at der bør gøres en større indsats for at tackle desinformation og fejlrapportering om EU-forhold, navnlig gennem øget støtte til faktabaserede paneuropæiske medieprojekter; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger, at borgerne har ret til at kunne tilgå pålidelige, uafhængige og faktuelle oplysninger om Den Europæiske Union, dens politikker og beslutningsprocesser; erkender, at der er behov for at indrette diversificeret adgang til et neutralt, uafhængigt og informativt fælles EU-nyhedsbureau, hvis indhold skal foreligge på alle EU's officielle sprog, og et behov for at udvikle proaktiv kommunikation med EU-borgerne; minder også om værdien af de eksisterende mediekanaler; anser det for nødvendigt, at der tages konkrete skridt til at dæmme op for udbredelsen af misinformation og desinformation, navnlig i krisesituationer, hvor der består et særligt akut behov for rigtige, pålidelige og rettidige oplysninger; understreger, at mediernes uafhængighed er afgørende for disse processer; opfordrer til, at der i onlineplatformes funktionsprocesser indføres tilbagemelding fra efterfølgende led, faktatjek og indholdsmoderation for så vidt angår misinformation og desinformation, dog uden at antaste de borgerlige rettigheder og ytringsfriheden; anser det derfor for essentielt som middel til at fremme uafhængig og kritisk tænkning at styrke journalistuddannelsen; |
| --- | --- |

28.

| 29. | glæder sig over, at handlingsplanen for europæisk demokrati indeholder målsætningen om at forbedre borgernes deltagelse i demokratiske processer gennem oplyst beslutningstagning; fremhæver behovet for at sikre unges deltagelse og medborgerligt engagement af mennesker fra ugunstigt stillede miljøer i Erasmus+ og Det Europæiske Solidaritetskorps; glæder sig over de foranstaltninger til styrkelse af pressefriheden, ytringsfriheden og kyndig journalistik, der bebudes i handlingsplanen for europæisk demokrati; ser frem til Kommissionens forslag om praktiske og effektive værktøjer til at forbedre sikkerhedsforholdene for journalister, der alt for ofte udsættes for trusler og utilbørlig intimidering, hvad der svækker borgernes ret til information; bemærker med bekymring manglen på specifikke forslag til at sikre kunstnerisk frihed og yde beskyttelse til censurerede og retsforfulgte kunstnere, og opfordrer Kommissionen til at videreudvikle dette område inden for rammerne af handlingsplanen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | anerkender alle EU-borgeres ret til at anmode om og modtage oplysninger fra EU-institutionerne på et af EU's officielle sprog; påpeger, at ægte dialog og EU-borgernes aktive og oplyste deltagelse i EU's beslutningstagning kun er mulig, hvis sprogbarriererne er nedbrudt, og opfordrer derfor Kommissionen til at gøre en langt større indsats for at kommunikere med borgerne på alle EU's officielle sprog; bemærker, at tilgængeligheden af onlineindhold skal forbedres, hvis man skal gøre sig håb om at styrke rummelighed, kendskab og synlighed; foreslår, at alle EU's websteder gøres brugervenlige, og at indholdet skal foreligge på alle officielle EU-sprog; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om, at europæiske politikker og europæisk lovgivning for det meste gennemføres af lokale og regionale forvaltninger, og at de har kapacitet til lettere at nå ud til borgerne og spiller en central i at uddanne dem om EU, da det er det forvaltningsniveau, som er tættest på borgere; understreger, at et første skridt kunne være at øge de ressourcer, som forbindelseskontorer i de europæiske institutioner tildeles, og styrke deres territoriale netværk i hele Europa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | glæder sig over Regionsudvalgets udtalelse af 14. oktober 2020 om »Lokale og regionale myndigheder i permanent dialog med borgerne« (7); anmoder som supplement til EU-dækkende redskaber for borgernes deltagelse om oprettelse af et netværk af forvaltninger på flere niveauer, som skal fungere som en transmissionskæde mellem europæiske institutioner og borgere; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder atter om behovet for at inddrage borgerne fuldt ud i beslutningstagningen i EU for at styrke EU's legitimitet og øge borgernes tillid til arbejdet i institutionerne; understreger derfor vigtigheden af permanente deltagelsesmekanismer, der gør det lettere for borgerne at deltage i beslutningstagningen i EU og tilskynder dem til dette ud over valghandlinger og andre eksisterende kanaler og instrumenter; støtter foranstaltninger til bevidstgørelse om disse mekanismer for at maksimere deres virkning og effektivitet; understreger behovet for sådanne mekanismer på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan og for passende horisontal og vertikal koordinering mellem institutioner på forskellige niveauer; |
| --- | --- |

33.

| 34. | fremhæver, at regelmæssige deltagelsesprocesser med borgerne kan tjene forskellige formål, såsom påvirkning af årlige politiske eller lovgivningsmæssige prioriteter, udarbejdelse af specifikke forslag i forbindelse med specifikke spørgsmål, drøftelse af institutionelle spørgsmål eller beslutninger om anvendelsen af visse offentlige midler; understreger dog, at mens borgerdeltagelse vil vise sig at være en fordel i nogle områder, er det vigtigt, at borgerne har en klar forståelse af resultatet af inddragelsen, herunder iboende begrænsninger med passende og gennemsigtige opfølgningsprocedurer; |
| --- | --- |

34.

| 35. | bemærker, at mekanismerne for borgernes deltagelse omfatter en bred vifte af værktøjer, som er supplerende, såsom borgerforsamlinger, borgerinitiativer, offentlige høringer, borgerdialoger, deltagelsesbaseret budgetlægning, folkeafstemninger mv.; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at deltagelsesmekanismer for borgere bør give enkeltpersoner mulighed for at udtrykke deres idéer og bekymringer; understreger, at de skal være deltagelsesbaserede, inklusive, åbne, velovervejede, tværnationale, gennemsigtige, upartiske, ansvarlige, effektive, synlige og stimulerende; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at det for at nå ud til så mange mennesker som muligt er nødvendigt at anlægge en inklusiv tilgang; understreger, at udvælgelsen af deltagere bør sikre en velafbalanceret repræsentation af befolkningen ved hjælp af tilstrækkelige kommunikationsmekanismer til at nå en mangfoldig offentlighed, således at samfundets og den territoriale mangfoldighed afspejles fuldt ud; understreger, at alle borgere bør have lige adgang til deltagelsesmekanismerne, herunder dem, der bor i ugunstigt stillede områder, eller dem, der har en lavere eksponering for EU-information; opfordrer til, at deltagelsesmekanismerne udvides til at omfatte alle, herunder ikke-EU-borgere med bopæl i EU samt EU-borgere, der bor i en anden medlemsstat eller i et tredjeland, og som bør tilbydes alternative mekanismer, der er tilpasset deres behov; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger behovet for, at borgerne har adgang til deltagelsesmekanismerne på alle officielle EU-sprog; minder om, at sprogbarrierer lægger afstand mellem de europæiske institutioner og borgerne og forhindrer udviklingen af et reelt inklusivt europæisk demokrati; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger vigtigheden af at give personer med handicap fuld adgang til alle de forskellige instrumenter, som EU stiller til rådighed for borgerne, navnlig ved hjælp af systematisk tolkning og oversættelse til tegnsprog og letlæseligt sprog; |
| --- | --- |

39.

| 40. | fremhæver, at civilsamfundsorganisationer, arbejdsmarkedets parter og andre aktører bør spille en vigtig rolle i alle deltagelsesinstrumenter; mener, at passende metoder til støtte for deres deltagelse er af afgørende betydning; understreger, at Regionsudvalget (RU) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (EØSU) skal inddrages, for at sådanne instrumenter kan blive vellykkede; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger, at formålet med samt reglerne og tidsrammerne for deltagelsesprocedurerne skal kommunikeres helt fra begyndelsen, hvis de skal være effektive; understreger, at kommunikation om inddragelse af borgerne skal fremhæve den praktiske rolle, som alle mekanismer spiller, da manglende opfyldelse af forventningerne ellers vil reducere deltagelsen og som følge deraf legitimiteten; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger behovet for at have en god balance mellem et fælles format og forskellig national praksis for de regelmæssigt afholdte borgerdialoger for at give borgerne en europæisk ramme, der kan rumme forskellige traditioner for overvejelser på nationalt plan; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger, at digitale teknologier bør være et supplement til instrumenter med fysisk deltagelse og navnlig bør anvendes til at fremme deltagelsen blandt grupper, der har svært ved at deltage i traditionelle deltagelsesinstrumenter; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle tilgængelige, innovative og inklusive værktøjer til borgernes deltagelse og dialoger gennem bedre anvendelse af digitale teknologier for at gøre det muligt for alle borgere (for eksempel yngre og ældre, personer med handicap, mobile EU-borgere, personer, der bor i landdistrikter eller mindre befolkede områder) at spille en effektiv rolle i beslutningstagningen i EU, idet der bygges på erfaringerne fra den måde, hvorpå covid-19-pandemien satte fart i brugen af digitale værktøjer; påpeger merværdien af et ubureaukratisk og omfattende websted, der giver borgerne oplysninger om alle europæiske deltagelsesbaserede initiativer; understreger den afgørende rolle, som sociale medier spiller, navnlig for børn; understreger, at formålet med sådanne innovative værktøjer bør være at støtte det repræsentative demokrati, og at der bør sikres gennemsigtighed på alle niveauer; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer til faktatjek og moderering med hensyn til desinformation i driften af onlineplatforme, der anvendes til at inddrage borgerne; |
| --- | --- |

45.

| 46. | minder om, at EU-institutionerne forud for indledningen af enhver deltagelsesbaseret proces skal forpligte sig til at følge op på resultaterne heraf i lyset af deres kompetencer og lovgivningsprocedurer, da borgernes skuffelse ofte skyldes manglende opfølgning; understreger, at borgerne bør have en klar forståelse af, hvad borgerinddragelse og dialogstrukturer er, så deres forventninger stemmer overens med virkeligheden, da der ellers er risiko for at borgerne opgiver at engagere sig; fremhæver, at alle nye deltagelsesinstrumenter bør ledsages af en betydelig kommunikationskampagne med politisk deltagelse på højt niveau på både EU-plan og nationalt plan svarende til den vellykkede valgkampagne i 2019 ved valget til Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger, at EU-institutionerne aktivt skal yde vejledning til deltagerne gennem hele deltagelsesprocessen; understreger, at ved afslutningen af denne proces skal resultatet af den defineres klart, så den kan underkastes en obligatorisk opfølgning; foreslår, at deltagerne får skriftlig feedback til hvert forslag eller hver anbefaling på et klart sprog ved afslutningen af sådanne processer, hvor institutionerne præciserer deres hensigt om at gennemføre forslaget eller anbefalingen eller begrunder deres beslutning om ikke at gøre det; anerkender, at der er vanskeligheder og udfordringer, som skal overvindes, hvis deltagelsesmekanismerne skal bidrage mere væsentligt til demokratisk kvalitet og dernæst til en følelse af ejerskab og europæisk identitet; |
| --- | --- |

47.

| 48. | fremhæver nødvendigheden af at etablere en ramme for opfølgning på borgerdialoger for at tage borgernes input effektivt i betragtning; foreslår, at en del af opfølgningen kunne være at omsætte resultatet til initiativbetænkninger og offentlige høringer og inddrage borgerne, herunder de mest underrepræsenterede grupper i samfundet og navnlig unge, i disse faser; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mener, at borgerdeltagelsesprocesser skal overholde den højest mulige grad af gennemsigtighed; bemærker, at gennemsigtighed og åbne data styrker tilliden til offentlige institutioner og dermed deres legitimitet; understreger, at fremme af den demokratiske legitimitet i EU-institutionerne gennem inddragelse af borgerne kræver en større forståelse for EU's beslutningstagning; opfordrer til at oprette en standard for offentlighed i forvaltningen på EU-plan, som kan tjene som grundlag for andre forvaltningsniveauer; |
| --- | --- |

49.

| 50. | foreslår, at Kommissionens websted »Deltag i debatten« bliver en one-stop-ressource, der giver adgang til alle deltagelsesbaserede instrumenter på EU-plan; bemærker, at covid-19-pandemien har øget brugen af digitale medier og onlinekonferencesystemer, og ser derfor yderligere muligheder, som digitaliseringen giver for borgernes deltagelse; påpeger, at dette har hjulpet borgerne til at deltage hurtigere, mere bredt og inklusivt i beslutningsprocessen; mener, at EU bør fremme nye og innovative måder at inddrage borgerne på, der gør det muligt at anvende digitale teknologiske værktøjer, der fremmer flersproget dialog med borgerne; opfordrer Kommissionen til at indføre yderligere digitale muligheder for inddragelse af borgerne på alle de officielle EU-sprog, herunder læreprogrammer, tidligere eksempler og oplysninger om relevant lovgivning; mener, at der bør træffes foranstaltninger for personer, som er blinde, synshæmmede eller på anden måde har et læsehandicap; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tilskynder til, at der oprettes et uafhængigt forum for civilsamfundet, den akademiske verden og arbejdsmarkedets parter med henblik på at overvåge processen og opfølgningen heraf fra EU-institutionernes side; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tilskynder til fremme af oprettelsen af et uafhængigt netværk af civilsamfundsorganisationer baseret på frivillig deltagelse med henblik på at samle forskellige demokratiinitiativer, herunder på tværs af forskellige regioner, med henblik på at lette informationsdeling og videnoverførsel samt sikre, at der anvendes bedste praksis-metoder; mener, at dette vil øge borgernes bevidsthed om EU’s beslutningsprocedurer samt sikre, at borgerne får flere muligheder for at påvirke politikudformningen; |
| --- | --- |

52.

| 53. | glæder sig over forslaget fra formændene for EØSU og RU om at nedsætte en interinstitutionel arbejdsgruppe om borgernes deltagelse i EU's beslutningsprocesser; |
| --- | --- |

53.

| 54. | forpligter sig til sammen med de andre EU-institutioner og interessenter at styrke yderligere kanaler for borgernes input, herunder udvidelse af borgerdialoger og etablering af en permanent mekanisme til borgernes deltagelse med en formelt bindende opfølgningsproces; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til en interinstitutionel aftale om dialog med civilsamfundet baseret på artikel 11, stk. 2, i TEU, hvori det hedder, at institutionerne fører en åben, gennemsigtig og regelmæssig dialog med de repræsentative sammenslutninger og civilsamfundet; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger betydningen af, at skridt til at fremme aktivt medborgerskab sker på koordineret og sammenhængende vis på lokalt, regionalt og nationalt plan og på EU-plan; mener i denne forbindelse, at der bør ske en styrkelse af den funktion, de aktiviteter og den uafhængighed, som udøves af Kommissionens repræsentationer og Europa-Parlamentets forbindelseskontorer i medlemsstaterne, med sigte på at fremme aktivt medborgerskab, direkte dialog med borgerne, formidling og udbredelse af information og højnelse af kendskabet til Den Europæiske Union og dens politikker, hvilket skal ske gennem en bred og velkoordineret anvendelse af kommunikationsværktøjer beregnet til borgernes digitale og fysiske deltagelse; |
| --- | --- |

56.

| 57. | påpeger initiativet om det nye europæiske Bauhaus som en ny innovation til at tilskynde til og fremme borgernes deltagelse; fremhæver, at initiativet bringer borgere, eksperter, virksomheder og institutioner sammen og fremmer samtaler om at gøre morgendagens boligområder mere prisoverkommelige og tilgængelige; |
| --- | --- |

57.

| 58. | foreslår, at der indføres borgerdeltagelsesmekanismer for pilotprojekter, herunder et deltagelsesbaseret budget, for at give mulighed for udformningen af udgiftssiden af Unionens budget og »crowdsourcing«, så borgerne kan deltage i udformningen af politikker med EU's beslutningstagere; |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger behovet for at lette borgernes deltagelse med tilstrækkeligt engagement fra EU-institutionerne i EU's strukturreformer ved at reformere metoden med at afholde konventer, som er fastsat i artikel 48 i TEU; foreslår, at dette drøftes på konferencen om Europas fremtid; |
| --- | --- |

59.

| 60. | glæder sig over konferencen om Europas fremtid og mener, at det er en stor mulighed for at engagere sig direkte med borgerne i en meningsfuld dialog om Europas fremtid og svare på deres spørgsmål; |
| --- | --- |

60.

| 61. | understreger betydningen af en afbalanceret deltagelse af civilsamfundsorganisationer sammen med institutionelle repræsentanter i konferencen om Europas fremtid; understreger behovet for en solid opfølgning på resultatet af konferencen og for at holde borgerne informeret om de forskellige trin i den resulterende beslutningsproces og sikre, at dialogen med borgerne er meningsfuld og fortsætter efter den formelle afslutning af konferencen om Europas fremtid; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger, at borgerfora, der afholdes i forbindelse med konferencen om Europas fremtid, bør tjene som et pilotprojekt for en fremtidig institutionalisering af disse som en permanent mekanisme for borgernes deltagelse i vigtige debatter; |
| --- | --- |

62.

| 63. | forventer, at konferencen om Europas fremtid vil yde et vigtigt bidrag til den videre udvikling af borgernes deltagelse i EU's politiske beslutningsproces og bane vejen for etablering af en ny permanent mekanisme for borgernes deltagelse; |
| --- | --- |

63.

| 64. | mener, at konferencen om Europas fremtid er en lejlighed til at drøfte mulige mekanismer for borgernes aktive deltagelse i den høringsproces, der fører til udarbejdelsen af Kommissionens årlige arbejdsprogram, og talen om Unionens tilstand; bemærker, at en sådan mekanisme kan fungere på årsbasis med start i de første måneder af året med nationale og regionale borgerfora, som kan udarbejde de prioriteter, som skal drøftes i et tværnationalt europæisk borgerforum, som kan holdes på Europadagen; påpeger, at de prioriteter, som følger af det europæiske borgerforum, bør forelægges EU-institutionerne, så de kan indgå i den høringsmekanisme, som fører til oprettelsen af Kommissionens årlige arbejdsprogram; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0010.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0153.

(3)  Flash Eurobarometer-undersøgelse nr. 413

(4)  Interinstitutionel aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning (EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1).

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/788 af 17. april 2019 om det europæiske borgerinitiativ (EUT L 130 af 17.5.2019, s. 55).

(6)  Særberetning nr. 14/2019, »Deltag i debatten!«, Den Europæiske Revisionsret, september 2019.

(7)  EUT C 440 af 18.12.2020, s. 49.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/105 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/105

---

P9_TA(2021)0346

Samarbejdet mellem EU og NATO inden for rammerne af de transatlantiske forbindelser

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om samarbejde mellem EU og NATO inden for rammerne af de transatlantiske forbindelser (2020/2257(INI))

(2022/C 99/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til den nordatlantiske traktat, |
| --- | --- |

—

der henviser til den nordatlantiske traktat,

| — | der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særligt artikel 21 og 42, |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), særligt artikel 21 og 42,

| — | der henviser til sin beslutning af 13. juni 2018 om forbindelserne mellem EU og NATO (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. juni 2018 om forbindelserne mellem EU og NATO (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2018 om militær mobilitet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2018 om militær mobilitet (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2019 om INF-traktatens fremtid og konsekvenserne for EU (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2019 om INF-traktatens fremtid og konsekvenserne for EU (3),

| — | der henviser til erklæring af 2. august 2019 fra generalsekretæren for Den Nordatlantiske Traktats Organisation (NATO) om traktaten om mellemdistancekernevåben, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 2. august 2019 fra generalsekretæren for Den Nordatlantiske Traktats Organisation (NATO) om traktaten om mellemdistancekernevåben,

| — | der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2019 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem og direktiv 2008/118/EF om den generelle ordning for punktafgifter for så vidt angår forsvarsindsats inden for EU's rammer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin lovgivningsmæssige beslutning af 26. november 2019 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF om det fælles merværdiafgiftssystem og direktiv 2008/118/EF om den generelle ordning for punktafgifter for så vidt angår forsvarsindsats inden for EU's rammer (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik — årlig betænkning (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om gennemførelsen af den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik — årlig betænkning (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årlig betænkning (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årlig betænkning (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om gennemførelsen af direktiv 2009/81/EF om offentlige indkøb på forsvars- og sikkerhedsområdet og af direktiv 2009/43/EF om overførsel af forsvarsrelaterede produkter (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om gennemførelsen af direktiv 2009/81/EF om offentlige indkøb på forsvars- og sikkerhedsområdet og af direktiv 2009/43/EF om overførsel af forsvarsrelaterede produkter (7),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 14. november 2016 om EU's globale strategi for Unionens udenrigs- og sikkerhedspolitik med titlen »Fælles vision fælles handling: et stærkere Europa«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 14. november 2016 om EU's globale strategi for Unionens udenrigs- og sikkerhedspolitik med titlen »Fælles vision fælles handling: et stærkere Europa«,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU) 2017/971 af 8. juni 2017 om fastlæggelse af ordningerne for planlægning og gennemførelse af EU's FSFP-militærmissioner uden udøvende beføjelser og om ændring af afgørelse 2010/96/FUSP om Den Europæiske Unions militærmission for at bidrage til uddannelsen af somaliske sikkerhedsstyrker, 2013/34/FUSP om Den Europæiske Unions militærmission for at bidrage til uddannelsen af Malis væbnede styrker (EUTM Mali) og (FUSP) 2016/601 om Den Europæiske Unions militære FSFP-uddannelsesmission i Den Centralafrikanske Republik (EUTM RCA) (8) og om oprettelsen af EU's Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapabilitet (MPCC), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU) 2017/971 af 8. juni 2017 om fastlæggelse af ordningerne for planlægning og gennemførelse af EU's FSFP-militærmissioner uden udøvende beføjelser og om ændring af afgørelse 2010/96/FUSP om Den Europæiske Unions militærmission for at bidrage til uddannelsen af somaliske sikkerhedsstyrker, 2013/34/FUSP om Den Europæiske Unions militærmission for at bidrage til uddannelsen af Malis væbnede styrker (EUTM Mali) og (FUSP) 2016/601 om Den Europæiske Unions militære FSFP-uddannelsesmission i Den Centralafrikanske Republik (EUTM RCA) (8) og om oprettelsen af EU's Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapabilitet (MPCC),

| — | der henviser til den forsvarspakke, som Kommissionen fremlagde den 7. juni 2017 i sit »Oplæg om fremtiden for det europæiske forsvar« (COM(2017)0315), |
| --- | --- |

—

der henviser til den forsvarspakke, som Kommissionen fremlagde den 7. juni 2017 i sit »Oplæg om fremtiden for det europæiske forsvar« (COM(2017)0315),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 13. og 14. december 2018 om sikkerhed og forsvar, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 13. og 14. december 2018 om sikkerhed og forsvar,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 17. juni 2020 om sikkerhed og forsvar, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 17. juni 2020 om sikkerhed og forsvar,

| — | der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1639 af 5. november 2020 om fastsættelse af de generelle betingelser, hvorpå tredjelande undtagelsesvis kan indbydes til at deltage i individuelle PESCO-projekter (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1639 af 5. november 2020 om fastsættelse af de generelle betingelser, hvorpå tredjelande undtagelsesvis kan indbydes til at deltage i individuelle PESCO-projekter (9),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. november 2020 med titlen »En genopretning, der fremmer omstillingen til en mere dynamisk, modstandsdygtig og konkurrencedygtig europæisk industri«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. november 2020 med titlen »En genopretning, der fremmer omstillingen til en mere dynamisk, modstandsdygtig og konkurrencedygtig europæisk industri«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 20. november 2020 om den strategiske gennemgang af PESCO 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 20. november 2020 om den strategiske gennemgang af PESCO 2020,

| — | der henviser til Rådets afgørelse af 6. maj 2021 om at godkende USA's, Canadas og Norges deltagelse i PESCO-projektet om militær mobilitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse af 6. maj 2021 om at godkende USA's, Canadas og Norges deltagelse i PESCO-projektet om militær mobilitet,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om en EU-strategi for samarbejdet i Indo-Stillehavs-regionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. april 2021 om en EU-strategi for samarbejdet i Indo-Stillehavs-regionen,

| — | der henviser til USA's beslutning om igen at tiltræde Parisaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til USA's beslutning om igen at tiltræde Parisaftalen,

| — | der henviser til fælleserklæringen fra topmødet mellem EU og USA den 15. juni 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen fra topmødet mellem EU og USA den 15. juni 2021,

| — | der henviser til fælleserklæringen fra topmødet mellem EU og Canada den 15. juni 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælleserklæringen fra topmødet mellem EU og Canada den 15. juni 2021,

| — | der henviser til køreplanen for klimaændringer og forsvar, der blev foreslået af EU-Udenrigstjenesten den 6. november 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til køreplanen for klimaændringer og forsvar, der blev foreslået af EU-Udenrigstjenesten den 6. november 2020,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 2. december 2020 med titlen »En ny dagsorden for EU og USA om globale forandringer« (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 2. december 2020 med titlen »En ny dagsorden for EU og USA om globale forandringer« (JOIN(2020)0022),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 10. og 11. december 2020 om forholdet mellem EU og USA, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 10. og 11. december 2020 om forholdet mellem EU og USA,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 22. marts 2021 om oprettelse af en europæisk fredsfacilitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 22. marts 2021 om oprettelse af en europæisk fredsfacilitet,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 16. december 2020 med titlen »EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti« (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik af 16. december 2020 med titlen »EU's strategi for cybersikkerhed for det digitale årti« (JOIN(2020)0018),

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 7. juni 2017 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om en strategisk tilgang til resiliens i forbindelse med EU's indsats udadtil (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 7. juni 2017 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om en strategisk tilgang til resiliens i forbindelse med EU's indsats udadtil (JOIN(2017)0021),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. februar 2021 om sikkerhed og forsvar, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. februar 2021 om sikkerhed og forsvar,

| — | der henviser til overenskomsten af 10. december 2020 mellem Europa-Parlamentets og Rådets forhandlere om Den Europæiske Forsvarsfond, |
| --- | --- |

—

der henviser til overenskomsten af 10. december 2020 mellem Europa-Parlamentets og Rådets forhandlere om Den Europæiske Forsvarsfond,

| — | der henviser til den politiske overenskomst af 18. december 2020 mellem Europa-Parlamentet og Rådet om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) i den næste periode af den flerårige finansielle ramme (FFR) (2021-2027), |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske overenskomst af 18. december 2020 mellem Europa-Parlamentet og Rådet om instrumentet for naboskab, udviklingssamarbejde og internationalt samarbejde (NDICI) i den næste periode af den flerårige finansielle ramme (FFR) (2021-2027),

| — | der henviser til informationssikkerhedsaftalen af 14. marts 2003 mellem EU og NATO, |
| --- | --- |

—

der henviser til informationssikkerhedsaftalen af 14. marts 2003 mellem EU og NATO,

| — | der henviser til den fælles erklæring om samarbejdet mellem EU og NATO, som blev undertegnet i Warszawa den 8. juli 2016 af formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Europa-Kommissionen og NATOs generalsekretær. |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring om samarbejdet mellem EU og NATO, som blev undertegnet i Warszawa den 8. juli 2016 af formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Europa-Kommissionen og NATOs generalsekretær.

| — | der henviser til det fælles sæt af 74 forslag til gennemførelse af den fælles erklæring fra Warszawa, som blev godkendt af EU-Rådet og NATO-Rådet den 6. december 2016 og den 5. december 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles sæt af 74 forslag til gennemførelse af den fælles erklæring fra Warszawa, som blev godkendt af EU-Rådet og NATO-Rådet den 6. december 2016 og den 5. december 2017,

| — | der henviser til den fælles erklæring om EU-NATO-samarbejdet, som blev undertegnet i Bruxelles af formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Europa-Kommissionen og NATO's generalsekretær den 10. juli 2018, og til erklæringen fra topmødet i Bruxelles fra stats- og regeringscheferne, der deltog i Det Nordatlantiske Råds møde i Bruxelles den 11.-12. juli 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring om EU-NATO-samarbejdet, som blev undertegnet i Bruxelles af formanden for Det Europæiske Råd, formanden for Europa-Kommissionen og NATO's generalsekretær den 10. juli 2018, og til erklæringen fra topmødet i Bruxelles fra stats- og regeringscheferne, der deltog i Det Nordatlantiske Råds møde i Bruxelles den 11.-12. juli 2018,

| — | der henviser til de fem statusrapporter fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) og NATO's generalsekretær om gennemførelsen af det fælles sæt af forslag, der blev forelagt i fællesskab i juni og december 2017 og i juni 2018, 2019 og 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fem statusrapporter fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) og NATO's generalsekretær om gennemførelsen af det fælles sæt af forslag, der blev forelagt i fællesskab i juni og december 2017 og i juni 2018, 2019 og 2020,

| — | der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG), navnlig mål 16 om at støtte retfærdige, fredelige og inkluderende samfund med henblik på bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdensmål for bæredygtig udvikling (SDG), navnlig mål 16 om at støtte retfærdige, fredelige og inkluderende samfund med henblik på bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til den nukleare nedrustningsforpligtelse, der er fastsat for deltagende kernevåbenstater i artikel VI i traktaten om ikke-spredning af kernevåben (NPT), |
| --- | --- |

—

der henviser til den nukleare nedrustningsforpligtelse, der er fastsat for deltagende kernevåbenstater i artikel VI i traktaten om ikke-spredning af kernevåben (NPT),

| — | der henviser til erklæringen af 5. september 2014 fra topmødet i Wales fra stats- og regeringscheferne, der deltog i Det Nordatlantiske Råds møde i Wales, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 5. september 2014 fra topmødet i Wales fra stats- og regeringscheferne, der deltog i Det Nordatlantiske Råds møde i Wales,

| — | der henviser til kommunikéet fra topmødet mellem stats- og regeringscheferne i Det Nordatlantiske Råd i Bruxelles den 14. juni 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til kommunikéet fra topmødet mellem stats- og regeringscheferne i Det Nordatlantiske Råd i Bruxelles den 14. juni 2021,

| — | der henviser til G7-ledernes kommuniké af 13. juni 2021 om »Vores fælles dagsorden for globale tiltag til en bedre genopbygning«, |
| --- | --- |

—

der henviser til G7-ledernes kommuniké af 13. juni 2021 om »Vores fælles dagsorden for globale tiltag til en bedre genopbygning«,

| — | der henviser til topmødet mellem USA og Rusland i Genève den 16. juni 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til topmødet mellem USA og Rusland i Genève den 16. juni 2021,

| — | der henviser til FN's nedrustningsdagsorden med titlen »Sikring af vores fælles fremtid«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's nedrustningsdagsorden med titlen »Sikring af vores fælles fremtid«,

| — | der henviser til rapport af 25. november 2020 med titlen »NATO 2030: United for a New Era« fra refleksionsgruppen udpeget af NATO's generalsekretær, som blev ledet i fællesskab af Thomas de Mazière og Wess Mitchell; |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport af 25. november 2020 med titlen »NATO 2030: United for a New Era« fra refleksionsgruppen udpeget af NATO's generalsekretær, som blev ledet i fællesskab af Thomas de Mazière og Wess Mitchell;

| — | der henviser til rapporten af 4. februar 2021 fra NATO 2030-gruppen af unge ledere med titlen »NATO 2030: Embrace the change, guard the values«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten af 4. februar 2021 fra NATO 2030-gruppen af unge ledere med titlen »NATO 2030: Embrace the change, guard the values«,

| — | der henviser til NATO's generalsekretærs besøg hos kommissærkollegiet den 15. december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til NATO's generalsekretærs besøg hos kommissærkollegiet den 15. december 2020,

| — | der henviser til NF/HR's deltagelse i mødet mellem NATO's forsvarsministre den 17.-18. februar 2021 og i mødet mellem NATO's udenrigsministre den 23.-24. marts 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til NF/HR's deltagelse i mødet mellem NATO's forsvarsministre den 17.-18. februar 2021 og i mødet mellem NATO's udenrigsministre den 23.-24. marts 2021,

| — | der henviser til kommissionsformand Jean-Claude Junckers tale af 14. september 2016 om Unionens tilstand, |
| --- | --- |

—

der henviser til kommissionsformand Jean-Claude Junckers tale af 14. september 2016 om Unionens tilstand,

| — | der henviser til erklæringerne af 19. februar 2021 fra NATO's og EU's politiske ledere på den ekstraordinære »Beyond Westlessness«-sikkerhedskonference i München, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne af 19. februar 2021 fra NATO's og EU's politiske ledere på den ekstraordinære »Beyond Westlessness«-sikkerhedskonference i München,

| — | der henviser til drøftelserne på mødet i den interparlamentariske konference om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) den 3. marts 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelserne på mødet i den interparlamentariske konference om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP) den 3. marts 2021,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets analytiske gennemgang nr. 09/2019 fra 12. september 2019 om det europæiske forsvar, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets analytiske gennemgang nr. 09/2019 fra 12. september 2019 om det europæiske forsvar,

| — | der henviser til drøftelserne med NATO's generalsekretær på det fælles møde mellem Udenrigsudvalget, Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar og Delegationen for Forbindelserne med NATO's Parlamentariske Forsamling, som fandt sted den 15. marts 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til drøftelserne med NATO's generalsekretær på det fælles møde mellem Udenrigsudvalget, Underudvalget om Sikkerhed og Forsvar og Delegationen for Forbindelserne med NATO's Parlamentariske Forsamling, som fandt sted den 15. marts 2021,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0192/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A9-0192/2021),

| A. | der henviser til, at europæisk og transatlantisk solidaritet og sammenhold danner grundlag for det transatlantiske partnerskabs tidligere, nuværende og fremtidige sikkerhed; der henviser til, at NATO og EU er af forskellig karakter, men bevæger sig i den samme ustabile geopolitiske kontekst; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at europæisk og transatlantisk solidaritet og sammenhold danner grundlag for det transatlantiske partnerskabs tidligere, nuværende og fremtidige sikkerhed; der henviser til, at NATO og EU er af forskellig karakter, men bevæger sig i den samme ustabile geopolitiske kontekst;

| B. | er henviser til, at både EU og NATO har indledt overvejelser med henblik på i fornødent omfang at tilpasse sig de hidtil usete globale ændringer på sikkerhedsområdet; der henviser til, at EU's ledere i juni 2020 blev enige om at iværksætte en proces med henblik på udarbejdelsen af et »strategisk kompas«; der henviser til, at NATO-lederne på deres seneste topmøde den 14. juni 2021 besluttede at påbegynde arbejdet med det næste strategiske koncept med henblik på godkendelse på deres næste topmøde i 2022; |
| --- | --- |

B.

er henviser til, at både EU og NATO har indledt overvejelser med henblik på i fornødent omfang at tilpasse sig de hidtil usete globale ændringer på sikkerhedsområdet; der henviser til, at EU's ledere i juni 2020 blev enige om at iværksætte en proces med henblik på udarbejdelsen af et »strategisk kompas«; der henviser til, at NATO-lederne på deres seneste topmøde den 14. juni 2021 besluttede at påbegynde arbejdet med det næste strategiske koncept med henblik på godkendelse på deres næste topmøde i 2022;

| C. | der henviser til, at EU's første udtømmende, 360-graders fortrolige analyse af hele det spektrum af trusler og udfordringer, som EU står over for eller kan komme til at stå over for i den nærmeste fremtid, i november 2020 blev udarbejdet i fællesskab af EU-medlemsstaternes efterretningstjenester; der henviser til, at NF/HR i november 2021 efter planen skal forelægge et udkast til det strategiske kompas, som medlemsstaterne derefter vil drøfte og forventes at vedtage i marts 2022; der henviser til, at det strategiske kompas har til formål at lette fremkomsten af en »fælles europæisk sikkerheds- og forsvarskultur«; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU's første udtømmende, 360-graders fortrolige analyse af hele det spektrum af trusler og udfordringer, som EU står over for eller kan komme til at stå over for i den nærmeste fremtid, i november 2020 blev udarbejdet i fællesskab af EU-medlemsstaternes efterretningstjenester; der henviser til, at NF/HR i november 2021 efter planen skal forelægge et udkast til det strategiske kompas, som medlemsstaterne derefter vil drøfte og forventes at vedtage i marts 2022; der henviser til, at det strategiske kompas har til formål at lette fremkomsten af en »fælles europæisk sikkerheds- og forsvarskultur«;

| D. | der henviser til, at EU udtrykkeligt anerkender den rolle, NATO spiller for dets medlemmer i forsvaret af Europa og dets borgere (artikel 42, stk. 7, i TEU); der henviser til, at NATO har det primære ansvar i det kollektive forsvar (artikel 5 i Washingtontraktaten); der henviser til, at NATO fortsat er en afgørende garant på kapacitetsområdet, idet det sikrer de allierede styrkers tekniske og menneskelige interoperabilitet og sammenhængen i deres materielpolitikker; der henviser til, at forpligtelsen til kollektivt selvforsvar, som er nedfældet i artikel 5 i den nordatlantiske traktat og artikel 42, stk. 7, i TEU, er garanten for solidaritet mellem allierede og mellem medlemsstater; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at EU udtrykkeligt anerkender den rolle, NATO spiller for dets medlemmer i forsvaret af Europa og dets borgere (artikel 42, stk. 7, i TEU); der henviser til, at NATO har det primære ansvar i det kollektive forsvar (artikel 5 i Washingtontraktaten); der henviser til, at NATO fortsat er en afgørende garant på kapacitetsområdet, idet det sikrer de allierede styrkers tekniske og menneskelige interoperabilitet og sammenhængen i deres materielpolitikker; der henviser til, at forpligtelsen til kollektivt selvforsvar, som er nedfældet i artikel 5 i den nordatlantiske traktat og artikel 42, stk. 7, i TEU, er garanten for solidaritet mellem allierede og mellem medlemsstater;

| E. | der henviser til, at de fælles værdier, den fælles historie og de særlige forbindelser, der deles af EU, de europæiske NATO-medlemmer, USA og Canada, udgør hjørnestenen i den transatlantiske alliance; der henviser til, at EU og NATO deler fælles sikkerhedsudfordringer, fælles forsvarsinteresser og det samme, stadig mere udfordrende, sikkerhedsmiljø; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de fælles værdier, den fælles historie og de særlige forbindelser, der deles af EU, de europæiske NATO-medlemmer, USA og Canada, udgør hjørnestenen i den transatlantiske alliance; der henviser til, at EU og NATO deler fælles sikkerhedsudfordringer, fælles forsvarsinteresser og det samme, stadig mere udfordrende, sikkerhedsmiljø;

| F. | der henviser til, at der efter den fælles erklæring fra 2016 blev iværksat en samarbejdsproces mellem EU og NATO, som var centreret omkring 74 fælles forslag til tiltag på områderne imødegåelse af hybride trusler, operationelt samarbejde, herunder til søs og i forbindelse med migration, cybersikkerhed og forsvar, forsvarskapaciteter, forsvarsindustri og -forskning, øvelser og støtte til de østlige og sydlige partneres kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der efter den fælles erklæring fra 2016 blev iværksat en samarbejdsproces mellem EU og NATO, som var centreret omkring 74 fælles forslag til tiltag på områderne imødegåelse af hybride trusler, operationelt samarbejde, herunder til søs og i forbindelse med migration, cybersikkerhed og forsvar, forsvarskapaciteter, forsvarsindustri og -forskning, øvelser og støtte til de østlige og sydlige partneres kapacitetsopbygning;

| G. | der henviser til, at Europas sikkerhed og forsvar afhænger af europæernes politiske vilje og civile og militære evne til at påtage sig deres ansvar i et strategisk miljø, der er blevet betydeligt forværret i de seneste år; der henviser til, at NATO ikke blot bør ses som en fortsættelse af et projekt fra fortiden, men som en vision for fremtiden for verdens sikkerhed og stabilitet, som skal fortsætte med at tilpasse sin politiske strategi til nye udfordringer, opretholde politisk solidaritet og samhørighed og forblive en troværdig og teknisk innovativ organisation; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Europas sikkerhed og forsvar afhænger af europæernes politiske vilje og civile og militære evne til at påtage sig deres ansvar i et strategisk miljø, der er blevet betydeligt forværret i de seneste år; der henviser til, at NATO ikke blot bør ses som en fortsættelse af et projekt fra fortiden, men som en vision for fremtiden for verdens sikkerhed og stabilitet, som skal fortsætte med at tilpasse sin politiske strategi til nye udfordringer, opretholde politisk solidaritet og samhørighed og forblive en troværdig og teknisk innovativ organisation;

| H. | der henviser til, at det eneste retlige grundlag for forbindelserne mellem EU og NATO fortsat er aftalerammen fra 2003, som er begrænset til deling af NATO's kollektive planlægningsstrukturer, aktiver og kapaciteter med EU, når det drejer sig om planlægning og gennemførelse af militære operationer i regi af EU's FSFP i overensstemmelse med »Berlin plus«-ordningerne; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det eneste retlige grundlag for forbindelserne mellem EU og NATO fortsat er aftalerammen fra 2003, som er begrænset til deling af NATO's kollektive planlægningsstrukturer, aktiver og kapaciteter med EU, når det drejer sig om planlægning og gennemførelse af militære operationer i regi af EU's FSFP i overensstemmelse med »Berlin plus«-ordningerne;

| I. | der henviser til, at NATO's generalsekretær, Jens Stoltenberg, den 10. november 2020 erklærede, at vi er nødt til at arbejde for nuklear våbenkontrol og nedrustning som prioriteret anliggende, og at NATO's allierede den 15. december 2020 bekræftede deres tilsagn om at opretholde og styrke indsatsen for våbenkontrol, nedrustning og ikkespredning; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at NATO's generalsekretær, Jens Stoltenberg, den 10. november 2020 erklærede, at vi er nødt til at arbejde for nuklear våbenkontrol og nedrustning som prioriteret anliggende, og at NATO's allierede den 15. december 2020 bekræftede deres tilsagn om at opretholde og styrke indsatsen for våbenkontrol, nedrustning og ikkespredning;

| J. | der henviser til, at EU og dets medlemsstater, navnlig siden offentliggørelsen af EU's globale strategi fra 2016, har ført politikker, der skal sætte dem i stand til at blive mere aktive og indflydelsesrige global aktører for fred og sikkerhed og derfor har intensiveret deres samarbejde på sikkerheds- og forsvarsområdet; der henviser til, at de indtil nu opnåede resultater omfatter oprettelsen af Den Europæiske Forsvarsfond (EDF) og dens forgængerprogrammer, iværksættelsen af det permanente strukturerede samarbejde (PESCO) og den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD) samt aftalen om den europæiske fredsfacilitet (EPF); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU og dets medlemsstater, navnlig siden offentliggørelsen af EU's globale strategi fra 2016, har ført politikker, der skal sætte dem i stand til at blive mere aktive og indflydelsesrige global aktører for fred og sikkerhed og derfor har intensiveret deres samarbejde på sikkerheds- og forsvarsområdet; der henviser til, at de indtil nu opnåede resultater omfatter oprettelsen af Den Europæiske Forsvarsfond (EDF) og dens forgængerprogrammer, iværksættelsen af det permanente strukturerede samarbejde (PESCO) og den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD) samt aftalen om den europæiske fredsfacilitet (EPF);

| K. | der henviser til, at CARD giver EU et instrument til yderligere at harmonisere medlemsstaternes indsats inden for udvikling af forsvarskapacitet og til at identificere yderligere samarbejdsområder; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at CARD giver EU et instrument til yderligere at harmonisere medlemsstaternes indsats inden for udvikling af forsvarskapacitet og til at identificere yderligere samarbejdsområder;

| L. | der henviser til, at der inden for rammerne af FSFP i øjeblikket er udsendt 5 000 personer, dels soldater, dels civile, fra EU til 6 militære og 11 civile missioner og operationer på tre kontinenter; der henviser til, at disse missioner med succes har ydet støtte, kapacitetsopbygning og uddannelse med henblik på at sikre fred, sikkerhed og stabilitet i konflikt- og postkonfliktområder; der henviser til, at Europas kapacitet i høj grad afhænger af Unionens evne til at gribe ind på troværdig vis i eksterne operationsområder; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der inden for rammerne af FSFP i øjeblikket er udsendt 5 000 personer, dels soldater, dels civile, fra EU til 6 militære og 11 civile missioner og operationer på tre kontinenter; der henviser til, at disse missioner med succes har ydet støtte, kapacitetsopbygning og uddannelse med henblik på at sikre fred, sikkerhed og stabilitet i konflikt- og postkonfliktområder; der henviser til, at Europas kapacitet i høj grad afhænger af Unionens evne til at gribe ind på troværdig vis i eksterne operationsområder;

| M. | der henviser til, at interaktionen på højt plan mellem EU og NATO i de seneste måneder har antaget et hidtil uset omfang, såsom den første drøftelse mellem en NATO-generalsekretær og kommissærkollegiet i december 2020 og NATO's generalsekretærs deltagelse i Det Europæiske Råds møde i februar 2021; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at interaktionen på højt plan mellem EU og NATO i de seneste måneder har antaget et hidtil uset omfang, såsom den første drøftelse mellem en NATO-generalsekretær og kommissærkollegiet i december 2020 og NATO's generalsekretærs deltagelse i Det Europæiske Råds møde i februar 2021;

| N. | der henviser til, at NATO gennem sin forsvarsplanlægningsproces (NDPP) hvert fjerde år fastsætter sit »ambitionsniveau« ved i kvalitativ og kvantitativ henseende at fastsætte den pulje af styrker, materiel og kapaciteter, som de allierede bør råde over for at kunne understøtte hele spektret af NATO-missioner og være i stand til at reagere på eventuelle trusler og udfordringer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at NATO gennem sin forsvarsplanlægningsproces (NDPP) hvert fjerde år fastsætter sit »ambitionsniveau« ved i kvalitativ og kvantitativ henseende at fastsætte den pulje af styrker, materiel og kapaciteter, som de allierede bør råde over for at kunne understøtte hele spektret af NATO-missioner og være i stand til at reagere på eventuelle trusler og udfordringer;

| O. | der henviser til, at USA længe har opfordret EU og dets medlemsstater til at investere mere i deres sikkerhed og forsvar som et vigtigt bidrag til byrdedelingen inden for alliancen; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at USA længe har opfordret EU og dets medlemsstater til at investere mere i deres sikkerhed og forsvar som et vigtigt bidrag til byrdedelingen inden for alliancen;

| P. | der henviser til, at covid-19-pandemien har en betydelig indvirkning på internationale forbindelser og nationale budgetter og yderligere har forværret de eksisterende globale spændinger og sikkerhedsudfordringer, bl.a. i form af en uansvarlig og aggressiv deployering af styrker; der henviser til, at navnlig Kina og Rusland har forsøgt at udnytte pandemien til at fremme deres strategiske interesser; der henviser til, at EU og NATO har arbejdet tæt sammen siden pandemiens begyndelse og har behandlet spørgsmål som f.eks. distribution af medicinsk udstyr og personale, hjemtransport af statsborgere, cybertrusler og hybride trusler samt bekæmpelse af desinformation og fjendtlig propaganda; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at covid-19-pandemien har en betydelig indvirkning på internationale forbindelser og nationale budgetter og yderligere har forværret de eksisterende globale spændinger og sikkerhedsudfordringer, bl.a. i form af en uansvarlig og aggressiv deployering af styrker; der henviser til, at navnlig Kina og Rusland har forsøgt at udnytte pandemien til at fremme deres strategiske interesser; der henviser til, at EU og NATO har arbejdet tæt sammen siden pandemiens begyndelse og har behandlet spørgsmål som f.eks. distribution af medicinsk udstyr og personale, hjemtransport af statsborgere, cybertrusler og hybride trusler samt bekæmpelse af desinformation og fjendtlig propaganda;

| Q. | der henviser til, at Kommissionen i forbindelse med forelæggelsen af forsvarshandlingsplanen understregede, at den industrielle overkapacitet, fragmentering og ineffektivitet i den europæiske militære kapacitetsproduktion indebærer en årlig meromkostning i størrelsesordenen 25-100 mia. EUR, som betales over medlemsstaternes nationale forsvarsbudgetter; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Kommissionen i forbindelse med forelæggelsen af forsvarshandlingsplanen understregede, at den industrielle overkapacitet, fragmentering og ineffektivitet i den europæiske militære kapacitetsproduktion indebærer en årlig meromkostning i størrelsesordenen 25-100 mia. EUR, som betales over medlemsstaternes nationale forsvarsbudgetter;

| R. | der påpeger, at demokratierne er nødt til at reagere hensigtsmæssigt på nutidens udfordringer; der påpeger, at en række NATO- og EU-medlemmer har interne demokratiske udfordringer; der påpeger, at de autoritære regimer i verden som Rusland og Kina synes at have konsolideret deres indflydelse og forfølger en aggressiv dagsorden; |
| --- | --- |

R.

der påpeger, at demokratierne er nødt til at reagere hensigtsmæssigt på nutidens udfordringer; der påpeger, at en række NATO- og EU-medlemmer har interne demokratiske udfordringer; der påpeger, at de autoritære regimer i verden som Rusland og Kina synes at have konsolideret deres indflydelse og forfølger en aggressiv dagsorden;

| S. | der henviser til, at NATO's forstærkede fremskudte tilstedeværelse (Enhanced Forward Presence, EFP) i alliancens østlige flanke med fire multinationale kampgrupper i Estland, Letland, Litauen og Polen ledes af henholdsvis USA, Det Forenede Kongerige, Canada og Tyskland; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at NATO's forstærkede fremskudte tilstedeværelse (Enhanced Forward Presence, EFP) i alliancens østlige flanke med fire multinationale kampgrupper i Estland, Letland, Litauen og Polen ledes af henholdsvis USA, Det Forenede Kongerige, Canada og Tyskland;

| T. | der henviser til, at NATO med succes har afprøvet sit Rapid Air Mobility-initiativ, der skal gøre det muligt at få medicinsk udstyr hurtigt frem under covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at NATO med succes har afprøvet sit Rapid Air Mobility-initiativ, der skal gøre det muligt at få medicinsk udstyr hurtigt frem under covid-19-pandemien;

70 års transatlantisk bånd via NATO

| 1. | er overbevist om, at Den Europæiske Union og NATO har sammenfaldende sikkerheds- og forsvarsinteresser; påskønner det intensiverede samarbejde mellem EU og NATO, der har pågået siden undertegnelsen af den fælles Warszawaerklæring fra 2016, og som blev styrket ved den fælles Bruxelleserklæring fra 2018, og understreger, at et styrket strategisk partnerskab mellem EU og NATO er afgørende for at tackle de sikkerhedsmæssige udfordringer, som Europa og landene i dets naboskab står over for; udtrykker sin påskønnelse af alliancens resultater og understreger dens fortsatte relevans; understreger, at NATO er nødt til at intensivere sine bestræbelser på at tilpasse sig truslernes ændrede karakter og øgede niveau for at forblive en troværdig og bæredygtig global aktør for kollektiv sikkerhed og fred i verden; minder om, at NATO for EU-medlemsstater, der også er NATO-allierede, er hjørnestenen i det kollektive forsvar; opfordrer EU til fortsat at uddybe de transatlantiske bånd og dets vigtige partnerskab med NATO; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bekræfter atter sit tidligere engagement i EU's ambitioner på sikkerheds- og forsvarsområdet og gentager EU's ambition om at være en global aktør for så vidt angår fred og sikkerhed; understreger, at NATO fortsat er fundamentet for sine medlemmers og det transatlantiske fællesskabs sikkerhed og kollektive forsvar som helhed og et uundværligt forum for konsultationer og sikkerhedsrelaterede beslutninger mellem allierede; bekræfter sin støtte til det transatlantisk samarbejde, partnerskab og venskab, som har bidraget til Europas succes i de seneste 70 år og dannet grundlag for dets stabilitet og sikkerhed siden afslutningen af anden verdenskrig; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at partnerskabet mellem EU og NATO og det transatlantiske samarbejde som helhed bygger på partnernes fælles historie og støtte til kerneværdierne demokrati, frihed, respekt for menneskerettighederne, retsstatsprincippet, fremme af fred og internationalt samarbejde samt en regelbaseret international orden; understreger, at NATO ikke blot er en militær alliance, men et symbol på fælles demokratiske værdier; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger, at NATO også er en værdsat partner for de EU-medlemsstater, der ikke er medlemmer af alliancen; påpeger, at NATO også samarbejder med nogle af de EU-medlemsstater, der ikke er NATO-medlemmer, bl.a. gennem dets program for partnerskab for fred (PFP) og partnerskabsinitiativet om interoperabilitet (PII); minder om, at samarbejdet mellem EU og NATO ikke må berøre sikkerheds- og forsvarspolitikken i de EU-medlemsstater, der ikke er medlemmer af NATO; minder om, at NATO-samarbejdet med de EU-medlemsstater, der ikke er medlem af NATO, er en integrerende del af samarbejdet mellem EU og NATO; påskønner inddragelsen af EU-medlemsstater, der ikke er medlemmer af NATO, i alliancens initiativer, samtidig med at neutralitetspolitikkerne, de respektive forfatningsmæssige rammer, inddragelsen af tredjelande og EU's ambitioner respekteres; understreger, at de to organisationer har klart forskellige karakteristika, og at de hver især bør samarbejde med fuld respekt for den anden organisations autonomi og beslutningsprocedurer på grundlag af principperne om gensidighed og inklusivitet, og uden at det berører den specifikke karakter af nogen af medlemsstaternes sikkerheds- og forsvarspolitik; minder om de to organisationers forskellige karakter og roller, idet EU er en civil organisation med en militær kapacitet til »out of area«-operationer i henhold til artikel 43, stk. 1, i TEU (Petersbergopgaver), mens NATO er en militær og politisk alliance med ansvar for at organisere medlemmernes kollektive territoriale forsvar; |
| --- | --- |

4.

| 5. | fremhæver, at det transatlantiske fællesskab står over for en bred vifte af nye trusler, systemisk konkurrence og hidtil usete fælles udfordringer for vores demokratiske samfund, retsstatsprincippet og respekten for de grundlæggende frihedsrettigheder, som direkte eller indirekte berører sikkerheden for medlemsstaterne og deres borgere, lige fra konventionelle trusler, ineffektiv våbenkontrol og spredning af masseødelæggelsesvåben, manglende risikoreduktion for atomvåben, ustabilitet i de sydlige og østlige nabolande, klimaændringer, pandemier og terrorisme til hybride trusler, cyberangreb, ondsindet brug af nye og disruptive teknologier, usikker migration og forskydning af den globale magtbalance; understreger, at et stærkere samarbejde mellem EU og NATO i lyset af den deraf følgende udfordring for den internationale regelbaserede orden bidrager til effektiv global styring og multilateralisme; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at det transatlantiske fællesskab kun kan få held til at håndtere disse udfordringer ved yderligere at uddybe samarbejdet og bringe partnerskabet op på et nyt niveau; understreger, at både EU og NATO har unikke evner og styrker; mener derfor, at komplementariteten mellem deres indsatser og et avanceret samarbejde er af afgørende betydning for opretholdelsen af den transatlantiske sikkerhed; understreger, at opretholdelse af politisk samhørighed og enhed samt øgede politiske konsultationer skal være prioriteter for partnerskabet mellem EU og NATO med henblik på bedre at kunne tackle fælles udfordringer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er overbevist om, at det transatlantiske fællesskab ikke blot er i stand til at tilpasse sig de nye udfordringer, men også til at tackle dem; udtrykker sin taknemmelighed for det fremragende arbejde, der udføres af de mange personalemedlemmer i EU, NATO og medlemsstaterne, som arbejder hårdt for at beskytte vores borgere; |
| --- | --- |

7.

| 8. | udtrykker sin hyldest til og respekt for alle de medlemmer af den transatlantiske alliances væbnede styrker, der er blevet dræbt eller såret i tjeneste, samt dem, der i øjeblikket gør tjeneste; |
| --- | --- |

8.

Styrkelse af såvel det transatlantiske samarbejde som samarbejdet mellem EU og NATO

| 9. | bifalder det stærke signal om transatlantisk sammenhold og samarbejde, som NATO-topmødet sendte den 14. juni 2021, og som viste, at alliancen fortsat lever og er og i stand til at tilpasse sig nuværende og nye udfordringer; mener, at konklusionerne om samarbejdet mellem EU og NATO også bør afspejles i arbejdet med NATO's næste strategiske koncept; påskønner NATO's generalsekretærs udnævnelse af den uafhængige ekspertgruppe og roser navnlig dens anbefalinger af et stærkere samarbejde mellem EU og NATO; tilslutter sig forslagene fra Kommissionens formand og NF/HR fra december 2020 om en sikkerheds- og forsvarsdialog mellem EU og USA; påskønner Biden-administrationens klare tilsagn om samarbejde med EU's og NATO's partnere på alle områder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | udtrykker sin stærke påskønnelse af topmødet mellem EU og USA den 15. juni 2021 og tilkendegivelsen af urokkelig støtte til et solidt samarbejde mellem NATO og EU; påskønner, at EU og USA i fællesskab anerkendte det bidrag, som EU's sikkerheds- og forsvarsinitiativer kan yde til både europæisk og transatlantisk sikkerhed, og glæder sig over den erklærede hensigt om at indlede en specifik EU-USA-dialog om sikkerhed og forsvar; understreger både den centrale betydning af USA's sikkerhedstilstedeværelse i Europa for Europas sikkerhed og dets fulde engagement i det transatlantiske sikkerhedssamarbejde; understreger, at et stærkt partnerskab mellem EU og USA er en central forudsætning for et vellykket samarbejde mellem EU og NATO; understreger, at det transatlantiske partnerskab har gavn af en forudsigelig udenrigspolitisk beslutningstagning og et forudsigeligt multilateralt engagement; betragter det amerikanske regeringsskifte som en anledning til at bekræfte fælles værdier såsom demokrati, retsstatsprincippet, multilateralisme, fred og velstand og til at styrke det internationale samarbejde om håndtering af fælles trusler, herunder eventuelt i form af fælles sanktioner; |
| --- | --- |

10.

| 11. | deler fuldt ud det synspunkt, der kom til udtryk i slutkommunikéet fra det nylige NATO-topmøde, om, at de igangværende strategiske processer inden for NATO og EU udgør en enestående mulighed for yderligere at intensivere vores konsultationer og samarbejde for at forstærke borgernes sikkerhed og fremme fred og stabilitet i og uden for det euro-atlantiske område; gentager derfor sin appel om, at det igangværende og fremtidige arbejde udføres sideløbende med både EU's strategiske kompas og det nyligt bebudede arbejde på NATO's næste strategiske koncept for at fastlægge klare prioriteter og identificere yderligere synergier, der kan gøre det muligt at styrke de transatlantiske bånd og fremme samarbejdet mellem EU og NATO; opfordrer alle involverede aktører til at benytte anledningen til at knytte disse processer sammen på både politisk og teknisk plan; understreger, at begge processer bør sikre sammenhæng og identificere fælles regionale og globale trusler og de næste skridt, der er nødvendige for at imødegå disse trusler; udtrykker sin vision om, at EU's strategiske kompas kan danne grundlag for et EU-bidrag til NATO's næste strategiske koncept; mener, at disse særskilte processer hver især bør fremhæve merværdien af hver enkelt organisation, i relevant omfang bidrage til at definere en bedre opgavefordeling og ved hjælp af en løbende dialog og tæt koordinering kortlægge, om EU eller NATO bør indtage en ledende rolle på et givet område på en gensidigt forstærkende måde; |
| --- | --- |

11.

| 12. | forventer, at færdiggørelsen af det strategiske kompas vil uddybe solidariteten i EU og bidrage til fremskridt hen imod en fælles strategisk kultur blandt medlemsstaterne; glæder sig over den første fælles trusselsanalyse fra november 2020 og opfordrer til, at der tages skridt i retning af en fælles trusselsvurdering; mener, at EU's integrerede tilgang kan ajourføres for at tage hensyn til resultaterne af den trusselsanalyse, der foretages som led i processen for det strategiske kompas; mener, at sikkerhedsdimensionen i landene i EU's umiddelbare naboskab, navnlig det østlige partnerskab og det vestlige Balkan, bør tages behørigt i betragtning i forbindelse med udarbejdelsen af det strategiske kompas, eftersom det europæiske sikkerhedsmiljø og Europas modstandsdygtighed ikke kan opnås uden en langsigtet sikkerhed og modstandsdygtighed i alle EU's nabolande; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at artikel 5 i den nordatlantiske traktat samt artikel 42, stk. 7, i TEU og artikel 222 i TEUF er vigtige instrumenter til at sikre solidaritet med medlemmer af de respektive organisationer i krisesituationer; minder om, at artikel 5 i den nordatlantiske traktat blev påberåbt efter terrorangrebene i New York og Washington i september 2001 for at udtrykke solidaritet med USA, og at artikel 42, stk. 7, i TEU blev påberåbt efter terrorangrebene i Paris i november 2015 for at udtrykke solidaritet med Frankrig; tilskynder til, at man i forbindelse med revisionen af det strategiske koncept og udarbejdelsen af det strategiske kompas drøfter forholdet mellem artikel 42, stk. 7, i TEU og artikel 5 i den nordatlantiske traktat, som fastlægger henholdsvis EU's og NATO's utvetydige engagement i solidaritet og sikkerhed, samtidig med at begge organisationers selvstændige beslutningstagning bør respekteres fuldt ud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | påskønner de positive vendinger, EU-NATO-samarbejdet blev omtalt i i slutkommunikéet fra NATO-topmødet den 14. juni 2021; mener imidlertid, at der er behov for en betydelig større indsats for at fremme samarbejdet mellem EU og NATO og opnå et ægte strategisk partnerskab; understreger, at EU er en partner for NATO, og at samarbejdet mellem EU og NATO er gensidigt styrkende og baseret på de aftalte vejledende principper om gennemsigtighed, gensidighed, inklusivitet og begge organisationers beslutningsautonomi; understreger, at udviklingen af sammenhængende, komplementære og interoperable forsvarskapaciteter er afgørende for at øge sikkerheden i det euro-atlantiske område i overensstemmelse med princippet om ét sæt styrker; gentager, at en europæisk kapacitet til at handle, det være sig i et partnerskab eller på egen hånd, er afgørende for komplementariteten og for at bidrage til opfyldelsen af NATO's kerneopgaver samt for at forbedre konfliktforebyggelsen og dermed for sikkerheden på det europæiske kontinent som helhed; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er af den opfattelse, at det fremtidige samarbejde mellem EU og NATO bør bygge på de erfaringer, EU har i kraft af såvel sin enestående ekspertise inden for civil krisestyring og kapacitetsopbygning, navnlig den civile planlægnings- og gennemførelseskapacitet (CPCC), som sin militære krisestyringsekspertise, dvs. »den militære planlægnings- og gennemførelseskapacitet« (MPCC), i kombination med de erfaringer, der er indhøstet fra deployeringen af 37 militære feltoperationer siden 2003 og ydelsen af bistand til militære aktører i partnerlande via initiativet for »kapacitetsopbygning til støtte for fred og udvikling« (CBSD) og den afrikanske fredsfacilitet (APF), som er blevet integreret i den europæiske fredsfacilitet (EPF); |
| --- | --- |

15.

| 16. | påskønner det klare sprog i NATO-topmødets kommuniké af 14. juni 2021 for så vidt angår vigtigheden af resiliens; understreger, at både EU og NATO bør styrke deres samarbejde og koordinere det mere effektivt på det centrale resiliensområde, og fremhæver EU's ambition om at udvikle en meningsfuld tilgang til styrkelse af de forskellige civile og militære aspekter af resiliens, bl.a. inden for beskyttelse af kritisk infrastruktur, såsom inden for transport-, energi- og IT-sektorerne, samt EU's rolle som central aktør i bekæmpelsen af desinformation og falske nyheder; |
| --- | --- |

16.

| 17. | påskønner den positive beslutning, som Rådet traf den 6. maj 2021 om at give koordinatoren af det militære mobilitetsprojekt, Nederlandene, tilladelse til at imødekomme USA's, Canadas og Norges respektive anmodninger om at deltage i PESCO-projektet om militær mobilitet; understreger, at en sådan deltagelse vil være et vigtigt skridt i retning af øget sammenhæng mellem EU's og NATO's respektive kapacitetsudviklingsbestræbelser og udgøre et konkret eksempel på et revitaliseret transatlantisk partnerskab; minder om, at undtagelsesvis deltagelse af tredjelande i PESCO-projekter, forudsat at det ikke undergraver målet om at fremme EU's FSFP, og at de opfylder et aftalt sæt politiske, materielle og retlige betingelser, kan være i Unionens strategiske interesse, navnlig hvis de bidrager med teknisk ekspertise eller yderligere kapaciteter; mener, at dette især gælder for strategiske partnere såsom NATO-allierede, lande på Vestbalkan og partnere i det østlige partnerskab; minder om sin holdning om, at tredjelandes deltagelse kun kan være undtagelsesvis, besluttes fra sag til sag og være baseret på en indbydelse fra EU's medlemsstater, og understreger, at en sådan deltagelse bør skabe merværdi og bidrage til at styrke FSFP; minder også om, at tredjelandes deltagelse skal overholde de relevante regler i afgørelse (FUSP) 2020/1639; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger betydningen af transatlantisk samarbejde om en række internationale spørgsmål såsom klimaændringer, pandemireaktion, nye disruptive teknologier, kunstig intelligens, cybersikkerhed, bekæmpelse af terrorisme, herunder jihadistisk og statsstøttet terrorisme, energi, maritim sikkerhed og resiliens samt det ydre rum; |
| --- | --- |

18.

| 19. | anerkender vigtigheden af samarbejdet mellem EU og NATO på Vestbalkan, såsom samarbejdet mellem EU's retsstatsmission i Kosovo (EULEX) og NATO's fredsbevarende styrke i Kosovo (KFOR); hylder EU's militæroperation, EUFOR ALTHEA, hvis operative hovedkvarter er beliggende i Det Øverste Hovedkvarter for de Allierede Styrker i Europa (SHAPE) på grundlag af Berlin Plus-aftalerne med NATO, og som i henhold til disse ordninger har bidraget til et sikkert miljø i Bosnien-Hercegovina, siden den afløste NATO's stabiliseringsstyrke (SFOR) i 2004; påpeger, at erfaringerne fra disse missioner og operationer bidrager til at sikre, at alt nuværende og fremtidigt samarbejde mellem EU og NATO skaber fred, sikkerhed og stabilitet i de berørte regioner, støtte og uddanne lokale partnere og opbygge kapacitet; bemærker den vigtige rolle, som NATO-integrationen har spillet i det vestlige Balkan ved at stabilisere disse lande, hvilket var vigtigt for deres EU-perspektiv og gradvise EU-integration; mener, at EU og NATO bør yde mere støtte til landene på Vestbalkan for at imødegå skadelig udenlandsk indblanding fra lande som Rusland, Kina, Tyrkiet og Saudi-Arabien samt radikale grupper og ikkestatslige aktører; konstaterer med tilfredshed, at tre Vestbalkan-lande i EU-tiltrædelsesprocessen, Albanien, Montenegro og Nordmakedonien, er blevet NATO-allierede; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer såvel medlemsstaterne som de NATO-allierede til at udnytte enhver mulighed for at støtte styrkelsen af det militære sikkerhedssamarbejde med kandidatlande og potentielle kandidatlande og med østlige og sydlige nabolande, da sikkerheden og stabiliteten i regionen ikke kan garanteres uden dette; minder om den vigtige rolle, som EU kan spille med hensyn til at støtte NATO's åben dør-politik ved at opretholde tætte politiske og operationelle synergier med NATO's aspirantlande, dvs. Bosnien-Hercegovina, Ukraine og Georgien; understreger betydningen af NATO's forskellige partnerlandes bidrag til den euro-atlantiske sikkerhed; opfordrer indtrængende til en stærkere koordinering og en effektiv arbejdsdeling mellem EU og NATO i samarbejdet med tredjelande med særlig vægt på lande, der er omfattet af NATO's Enhanced Opportunities Partnership (EoP); gentager sin støtte til en udvidelse af såvel EU som NATO; |
| --- | --- |

20.

Trusler og udfordringer for EU og NATO

| 21. | udtrykker sin dybeste bekymring over de revionistiske, militaristiske og aggressive politikker, som Rusland fortsat fører under præsident Putin; påskønner det klare sprog, der blev anvendt om Rusland under de seneste NATO- og EU-USA-topmøder, og hilser etableringen af en dialog på højt plan mellem EU og USA om Rusland velkommen; understreger behovet for, at både NATO og EU har en konsekvent og proaktiv strategi, og at de reagerer på lovbaseret, hurtig og samlet vis over for såvel traditionelle som hybride aggressioner og provokationer fra Ruslands side; gentager sin tidligere fordømmelse af Ruslands illegitime og ulovlige annektering af Krim i 2014; fordømmer Ruslands fortsatte brug af cyberangreb, desinformationskampagner, falske nyheder, attentatplaner og giftangreb rettet mod oppositionsledere; opfordrer EU og NATO til at forstærke og udvide de nuværende engagementer med henblik på at imødegå Ruslands direkte og indirekte aggressioner og aktiviteter rettet mod Ukraine, Georgien og Moldova samt dets aktuelle selvhævdende adfærd i Østersø- og Sortehavsregionen, i Det Asovske Hav, i det østlige Middelhav og i de nordligste egne; minder om betydningen af at respektere de internationale grænser og Ruslands nabolandes territoriale integritet; minder om, at de transatlantiske partnere skal koordinere deres tosporede tilgang til afskrækkelse og dialog med Rusland og opretholde regelmæssig kontakt på områderne våbenkontrol, militær gennemsigtighed og alle andre sikkerhedsrelaterede spørgsmål; |
| --- | --- |

21.

| 22. | fordømmer de seneste russiske sanktioner mod højtstående europæiske embedsmænd og andre EU-borgere, herunder formanden for Europa-Parlamentet, og beklager præsident Putins åbenlyse afvisning af dialog samt krænkelsen af en række vigtige internationale forpligtelser og de fortsatte krænkelser af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, og betragter Ruslands fortsatte aggressive handlinger og øgede militære selvhævdelse som en trussel mod den internationale sikkerhed og stabilitet; udtrykker bekymring over Ruslands nylige omfattende militære aktiviteter i og omkring Ukraine; udtrykker i denne forbindelse sin urokkelige støtte til Ukraines suverænitet og territoriale integritet og opfordrer til, at landets militære kapacitet og resiliens styrkes; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fastslår, at Kinas voksende indflydelse, selvhævdelse og militære, teknologiske og politiske vægt skal imødegås med en koordineret transatlantisk strategi; påskønner på den baggrund de kraftige vendinger, der blev brug under de nylige NATO- og EU-USA-topmøder; udtrykker alvorlig bekymring over de politikker, der føres af lederne af det kinesiske kommunistparti (CCP), bl.a. med hensyn til undertrykkelsen af demokratiet i Hongkong, den diskriminerende behandling af religiøse og kulturelle mindretal, navnlig uygurerne i Xinjiang, truslerne mod Taiwan og de aggressive politikker og handlinger i Det Sydkinesiske Hav; påpeger endvidere relevansen af, at Kina som et autoritært regime er gået ind i en systemisk konkurrence med det transatlantiske partnerskab ved at undergrave den regelbaserede internationale orden, som er blevet opbygget over mange årtier, og samtidig forsøge at omforme den i overensstemmelse med CCP's egne værdier, doktrin og interesser; minder om Kinas øgede tilstedeværelse på den internationale scene og i Europa gennem dets »Belt and Road«-initiativ, dets investeringer i kritisk infrastruktur i Europa, dets aktiviteter i cyberspace, i de arktiske regioner og i Afrika, dets dokumenterede tyveri af intellektuelle ejendomsrettigheder og dets oplagring af ballistiske missiler; opfordrer til nøje overvågning af kinesiske aktiviteter inden for informations- og kommunikationsteknologi (IKT), navnlig med hensyn til dets »Digital Silk Road«-initiativ, for at forhindre afhængighed af infrastruktur under kinesiske virksomheders kontrol, hvilket indebærer en risiko for en ensidig kinesisk påvirkning af udviklingen af internationale standarder inden for IKT; opfordrer EU og NATO til at øge koordineringen med hensyn til at sikre kritisk digital infrastruktur og telekommunikationsnetværk mod manipulation fra udenlandske landes side ved at udfase udstyr, der fremstilles af enheder fra ikkedemokratiske lande som Kina; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer EU og NATO til at indlede en strategisk dialog om udvikling af en fælles og koordineret tilgang til Kina på grundlag af hver enkelt organisations styrker og kapacitet med henblik på at skabe den størst mulige merværdi baseret på strategiske mål vedtaget i fællesskab; |
| --- | --- |

24.

| 25. | udtrykker alvorlig bekymring over, at autoritære modparter og konkurrenter til det transatlantiske partnerskab ikke kun anvender militære, men også politiske, økonomiske, teknologiske og sociale midler til at undergrave vores samfund og demokratier; påpeger de betydelige sikkerhedsmæssige og økonomiske udfordringer, der er forbundet med hybride trusler, cyberangreb, udenlandsk indblanding, indblanding i valg og desinformationskampagner, som udgør et angreb på vores demokratiers inderste væsen; fordømmer de seneste øgede tilfælde af statslige og ikkestatslige aktørers cyberangreb og spionage mod EU-medlemsstater og NATO-allierede i forbindelse med covid-19-pandemien, herunder rettet mod sundhedssektoren; understreger, at enhver europæisk indsats på resiliensområdet også, med henblik på at sikre opbakning til vores forsvarsaktiviteter, må omfatte en klar, offentlig kommunikationsstrategi for at højne offentlighedens bevidsthed om de transatlantiske sikkerhedsudfordringer; mener, at EU og NATO bør søge at nå til enighed om og gennemføre en altomfattende tilgang til mere dristige, koordinerede, forholdsmæssige reaktioner og passende konfliktforebyggelses- og krisestyringsmekanismer til imødegåelse af fælles nye trusler; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fremhæver, at NATO fortsat er et unikt forum for forsvarssamarbejde mellem EU og dets tidligere medlemsstat, Det Forenede Kongerige; opfordrer til et omfattende, inklusivt og strategisk sikkerheds- og forsvarspartnerskab mellem EU og Det Forenede Kongerige; opfordrer NATO og EU til at øge den fælles indsats på den internationale scene for at beskytte demokratiet, herunder ved at styrke multilaterale organisationer, der kant forsvare den regelbaserede multilaterale orden mod stadig stærkere autoritære magter; opfordrer til aktiv udvikling af tættere forbindelser med ligesindede demokratier rundt om i verden; mener, at styrkede partnerskaber med lande som Japan, Australien og Indien, der sammen med USA udgør den firesidede sikkerhedsdialog (Quad), samt Sydkorea og New Zealand i kombination med et intensiveret samarbejde med Taiwan ikke blot vil øge vores overordnede sikkerhed, men også kan bidrage til at sikre en mere effektiv gennemførelse af de globale normer og regler, der er fastlagt af multilaterale fora som f.eks. FN; tilskynder også EU og NATO til at samarbejde med ASEAN-medlemmer i denne sammenhæng; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer EU, NATO og FN til yderligere at undersøge mulighederne for et tættere samarbejde inden for krisestyring, humanitære aktioner, fredsbevarelse og kapacitetsopbygning hos partnere, navnlig på fælles indsatsområder; opfordrer til, at der skabes et mere inklusivt miljø ved at øge kvinders deltagelse på tværs af de tre kerneopgaver og i hele deres politiske og militære strukturer; opfordrer indtrængende EU og NATO til at arbejde sammen om en mere systematisk gennemførelse af FN's Sikkerhedsråds resolution 1325 om kvinder, fred og sikkerhed og til at udvikle fælles uddannelsesaktiviteter; |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger behovet for en konsekvent, klar, sammenhængende og koordineret EU-NATO-tilgang til det sydlige naboskab, der både omfatter traditionelle trusler såsom terrorisme og Ruslands og Kinas voksende og aggressive tilstedeværelse; påpeger det tidligere samarbejde mellem NATO's Operation Ocean Shield og EU's flådestyrke Atalanta om bekæmpelse af pirateri og sikker passage i Adenbugten; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer til samarbejde og koordinering i Middelhavet mellem EU's operation EUNAVFOR MED IRINI og NATO's Operation Sea Guardian; understreger, at begge operationer bidrager til sikkerhed og stabilitet i Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | er bekymret over de voksende spændinger i Indo-Stillehavsområdet, som udgør en trussel mod den regionale og globale stabilitet, og opfordrer til et intensiveret samarbejde med ligesindede partnere i regionen, som bør omfatte regelmæssige politiske dialoger og konsultationer, informationsudveksling og koordinering af uddannelse og øvelser; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer til et stærkt engagement og en stærk koordinering mellem EU og NATO med hensyn til at fastholde de fremskridt, der er gjort i de seneste to årtier i Afghanistan, i lyset af tilbagetrækningen af den målrettede støttemission i Afghanistan, som bør finde sted på en velordnet og koordineret måde; opfordrer til yderligere støtte til interne fredsforhandlinger i Afghanistan med insisteren på, at processen skal bevare og bygge på de politiske, økonomiske og sociale resultater, det afghanske folk har opnået siden 2001, navnlig beskyttelsen af kvinders, børns og mindretals rettigheder; |
| --- | --- |

31.

| 32. | støtter en øget koordinering mellem EU, FN og NATO i Irak, bl.a. gennem EU's rådgivende mission (EUAM) i Irak og NATO's Mission Iraq (NMI), som begge bidrager til at stabilisere landet; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tilskynder til dialog og samarbejde mellem EU-NATO og partnerlandene i Latinamerika og Caribien; påpeger, at Colombia er det eneste NATO-partnerland i Latinamerika, og understreger behovet for at konsolidere yderligere partnerskaber i regionen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | anerkender, at fjendtlige staters og ikkestatslige aktørers hybride angreb og cyberangreb udfordrer den traditionelle definition af mellemstatslig konflikt, spionage og sabotage; opfordrer EU til at videreudvikle sin egen værktøjskasse til beskyttelse af kritisk infrastruktur mod hybride angreb; glæder sig over det arbejde, der er udført inden for rammerne af Det Europæiske Forsvarsagenturs (EDA) konsultationsforum for bæredygtig energi i forsvars- og sikkerhedssektoren (CF SEDSS) for at forbedre beskyttelsen af kritisk infrastruktur i EU; understreger, at både EU og NATO yderligere bør styrke deres egen kapacitet til at forebygge, afværge og reagere på hybride angreb og cyberangreb, herunder mod deres egne institutioner; påskønner præciseringen i NATO-topmødets kommuniké fra 2021 af, at Det Nordatlantiske Råd kan beslutte at aktivere artikel 5 såvel i tilfælde af hybrid krigsførelse som i forbindelse med et væbnet angreb; opfordrer til øget samarbejde om og uddannelse i cyberforsvar; foreslår, at der oprettes et fælles knudepunkt for information om cybertrusler samt en fælles EU-NATO-taskforce for cybersikkerhed med henblik på at definere og nå til enighed om fælles svar på cybertrusler; opfordrer i denne forbindelse til en stærk koordinering mellem EU's Agentur for Cybersikkerhed (ENISA) og NATO's cyberforsvarscenter; opfordrer til øget EU-koordinering med hensyn til at etablere kollektiv amsvarspålæggelse i forbindelse med ondsindede cyberhændelser; |
| --- | --- |

34.

| 35. | påskønner arbejdet i Det Europæiske Center for Imødegåelse af Hybride Trusler (Hybrid COE), IT-beredskabsenheden for EU's institutioner, organer og agenturer (CERT-EU) og NATO's Computer Incident Response Capability (NCIRC) og betragter dette som et godt eksempel på EU-NATO-samarbejde; mener, at en fælles reaktion på cybertrusler kan udvikles yderligere gennem Hybrid COE, herunder gennem fælles kurser og træning; er overbevist om, at der er behov for flere skridt, såsom bestræbelser på at skabe flere synergier mellem civile og militære komponenter, for at fremme fælles resiliens og dermed afværge fremtidige hybride trusler; påpeger endvidere EU-NATO-potentialet i udformningen af globale cybernormer, der er baseret på vores fælles værdier; mener, at EU og NATO bør koordinere deres holdninger i forbindelse med udarbejdelsen af en dagsorden for international våbenkontrol på centrale områder af nye og disruptive teknologier med militær anvendelse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer EU og NATO til at intensivere deres fælles bestræbelser på at opnå og fastholde globalt teknologisk lederskab inden for militær kapacitet, herunder gennem fælles finansiering af forskningsprojekter, der er baseret på grænseteknologier, kvantedatabehandling og kunstig intelligens, og derved fremme udviklingen af avancerede militære kapaciteter forankret i demokratiske værdier; fremhæver den rolle, som civilt orienterede startups og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) spiller i dagens innovation inden for nye teknologier; understreger, at nye teknologier også giver mulighed for at styrke vores forsvarsstillinger; understreger endvidere, at interoperabilitet, fælles teknologiske standarder og fælles investeringer i banebrydende teknologi, forskning og innovation er afgørende for, at EU og NATO kan opretholde deres ambition om at beskytte vores borgere på den bedst mulige måde; understreger, at udviklingen af kunstig intelligens (AI), der respekterer de grundlæggende rettigheder og støtter den almene interesse, kræver en styrkelse af EU's AI-ramme, som inddrager interessenter fra den offentlige og den private sektor og civilsamfundet; anbefaler, at initiativer som EDIDP, PESCO og EDF letter inddragelsen af SMV'er ved at fremme indsatsen til støtte for inkubation og kapitalinvesteringer; tilskynder til udvikling af en række fælles EU-kapaciteter inden for AI for at lukke tekniske huller og sikre, at medlemsstater, der mangler den relevante ekspertise inden for teknologi og industri eller evnen til at implementere AI-systemer i deres forsvarsministerier, ikke lades i stikken; |
| --- | --- |

36.

| 37. | påpeger tempoet i den teknologiske udvikling, herunder digitaliseringen og det øgede potentiale i AI, og opfordrer EU's medlemsstater og NATO's allierede til at søge et tættere samarbejde, således at de bevarer den teknologiske forspring med hensyn til disse megatendenser, sikrer interoperabilitet mellem deres IT-systemer og i fællesskab stræber efter at udvikle fælles etiske standarder for disse nye teknologier og fremme dem globalt; opfordrer EU og NATO til at gå forrest i de globale bestræbelser på at etablere en omfattende lovramme for udvikling og etisk anvendelse af våben med en vis grad af autonomi; opfordrer EU's og NATO's allierede til aktivt at deltage i internationale forhandlinger om et juridisk bindende instrument, der forbyder dødbringende autonome våbensystemer uden meningsfuld menneskelig kontrol; understreger, at samarbejdet mellem EU og NATO er afgørende for at imødegå ambitionen hos modstandere som Kina og Rusland om teknologisk dominans og ondsindet anvendelse af teknologi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | påpeger, at klimaændringer udgør en hidtil uset udfordring for global fred, velstand, sikkerhed, herunder menneskers sikkerhed, og stabilitet i kraft af sin karakter af »trussels- og krisemultiplikator«; opfordrer til en styrket dialog mellem EU og NATO og en række foranstaltninger til bekæmpelse af klimaændringer og deres mangesidede konsekvenser for den internationale sikkerhed; minder om, at EU har en bredere vifte af kompetencer og instrumenter, der gør det muligt for det at give et samlet svar på de udfordringer, der er forbundet med klimaændringerne og biodiversitetens sammenbrud; understreger, at både EU og NATO bør øge investeringerne i grønne teknologier med henblik på at forbedre den militære effektivitet og samtidig minimere miljøaftrykket og undgå yderligere skader på økosystemerne; |
| --- | --- |

38.

| 39. | påpeger, at rummet er et kritisk område, og at nye teknologier snart vil gøre det muligt at anvende det som forsvarsområde; erkender, at dette skaber både muligheder for samarbejde mellem EU og NATO og udfordringer for den transatlantiske sikkerhed; konstaterer, at NATO's rumoperabilitet afhænger af dets medlemmers rumbaserede aktiver, og understreger samtidig behovet for at styrke samarbejdet på grundlag af eksisterende EU-programmer såsom Galileo og Copernicus; mener, at samarbejdet mellem EU og NATO om rummet kan bidrage til at fremme sikkerhedsstandarder og bedste praksisser i hele det internationale samfund og dermed sikre gensidige fordele inden for kommunikation, navigation og efterretninger; understreger behovet for, at EU og NATO bestræber sig på at forhindre våbengørelse af rummet; bemærker den voksende betydning af rumsikkerhed og satellitter, understreger betydningen af EU's Satellitcenter og anmoder agenturet om at analysere og fremlægge en rapport om sikkerheden og/eller sårbarheden af EU's og medlemsstaternes satellitter over for rumaffald, cyberangreb og direkte missilangreb; |
| --- | --- |

39.

| 40. | anerkender den voksende strategiske betydning af de nordligste og arktiske områder og deres politiske, økonomiske, miljømæssige og sikkerhedsmæssige dimensioner og anerkender betydningen af koordinering mellem EU og NATO i Arktis; understreger, at Arktis fortsat skal være et område med fredeligt samarbejde, og opfordrer til tillidsskabende foranstaltninger for at undgå skridt hen imod en øget militær tilstedeværelse i regionen; påpeger, at Arktisk Råd har mandat til at fremme konstruktiv dialog og bæredygtig udvikling; minder om, at EU har ansøgt om observatørstatus i Arktisk Råd og i øjeblikket er i færd med at ajourføre sin politik for Arktis, og gentager sin opfordring til øget samarbejde med alle arktiske partnere, både bilateralt og regionalt, herunder inden for Arktisk Råd, Det Euro-Arktiske Barentsråd og i partnerskaberne inden for den nordlige dimension, om alle spørgsmål af fælles interesse; understreger betydningen af at sikre fri sejlads i de nordligste områder; minder om den parlamentariske dimension af samarbejdet i Arktis, bl.a. gennem det stående udvalg af parlamentarikere i den arktiske region (SCPAR), som Europa-Parlamentet deltager i; |
| --- | --- |

40.

| 41. | roser det tætte samarbejde mellem EU og NATO under covid-19-pandemien; understreger den vigtige rolle, som de NATO-allieredes og EU-medlemsstaternes væbnede styrker har spillet under covid-19-pandemien, og påskønner den militære bistand til civile støtteoperationer, navnlig gennem levering af felthospitaler, ydelse af patienttransport og levering og distribution af udstyr; tilskynder til EU-NATO-initiativer, der har til formål at lette den grænseoverskridende brug af militær logistisk kapacitet til at håndtere sådanne nødsituationer med henblik på at muliggøre større koordinering, synergi, solidaritet og støtte; understreger behovet for at øge EU's og NATO's kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare forsvarsberedskab; er overbevist om, at EU's og NATO's fælles indsats for at tackle covid-19-krisen direkte bidrager til at øge vore samfunds modstandsdygtighed; understreger, at covid-19-pandemien har vist de udfordringer, som disruptive nødsituationer, navnlig af utraditionel karakter såsom pandemier og naturkatastrofer, udgør for vores nuværende modstandsdygtighed; bemærker med bekymring, at covid-19-krisen har haft en negativ indvirkning ikke blot på folkesundheden og økonomien, men også på sikkerheden, idet den har forstærket de geopolitiske rivaliseringer og skabt øget usikkerhed, bl.a. omkring forsyningskædernes kontinuitet, med varige følger for europæisk og international sikkerhed og stabilitet; opfordrer til en styrkelse af samarbejdet mellem EU og NATO med henblik på at forbedre håndteringen af utraditionelle nødsituationer, som bør omfatte øvelser med udgangspunkt i erfaringerne fra covid-19-pandemien, regelmæssige uddannelsesøvelser med henblik på at sætte medlemsstaterne og de allierede bedre i stand til at foregribe og håndtere naturkatastrofer og menneskeskabte katastrofer, og til etablering af beredskabslagre af nødudstyr og nødvendige aktiver; |
| --- | --- |

41.

Tid til at indfri EU's forsvarsmæssige ambitioner

| 42. | er overbevist om, at medlemsstaterne skal øge deres indsats for at leve op til EU's ambitionsniveau og forbedre EU's handlingsevne ved at forsyne det med et mere kapabelt, deployerbart, interoperabelt og bæredygtigt sæt af militære og civile kapaciteter og styrker, hvorved EU får mulighed for at yde et mere ligeligt og effektivt bidrag til den transatlantiske sikkerhed, samtidig med at det sættes i stand til at bevæge sig i retning af strategisk autonomi og yderligere bane vejen for en gradvis etablering af en europæisk forsvarsunion i overensstemmelse med ånden i artikel 42 i TEU, hvis Det Europæiske Råd træffer afgørelse herom med enstemmighed; understreger, at målsætningen om strategisk autonomi styrker den transatlantiske sikkerhed og på ingen måde indebærer overlapning af foranstaltninger og ressourcer, afkobling fra eller svækkelse af NATO, idet den rent faktisk sigter mod at være komplementær i forhold til og interoperabel med NATO's indsats og kapaciteter; understreger samtidig, at EU's strategiske autonomi ikke kun indebærer udvikling af forsvarskapacitet baseret på en stærk og uafhængig europæisk forsvarsteknologisk og -industriel base (EDTIB), men også en institutionel kapacitet, der kan sætte EU i stand til at handle, så vidt muligt sammen med partnere, navnlig NATO, men om nødvendigt også uafhængigt; mener, at en sådan øget europæisk kapacitetsudviklingsindsats vil sætte EU i stand til at tage større ansvar for den europæiske sikkerhed, herunder i det europæiske naboskab, og den globale stabilitet, og til bedre at fremme fælles EU-NATO-interesser og -værdier; understreger, at en Europæisk Union med strategisk autonomi vil fungere som en hjørnesten for den transatlantiske alliance og fremme en mere effektiv tilgang til en række af de globale udfordringer, der opstår i dag og i den nærmeste fremtid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | er i lyset af det hidtil usete omfang af udfordringer fast overbevist om, at EU's ambitioner for PESCO og kapacitetsudvikling skal omfatte en fuldspektret styrkepakke; minder om, at EU's investeringer i forsvar er investeringer i sikkerheden for det transatlantiske fællesskab som helhed, hvilket vil resultere i en mere retfærdig byrdefordeling mellem de transatlantiske NATO-partnere; understreger behovet for at fremme udviklingen af forsvarskapacitet for at kunne reagere hensigtsmæssigt på fælles trusler; mener, at EU's medlemsstater, navnlig de 21, som samtidig er NATO-medlemmer, skal handle konsekvent og bør overveje at fastlægge en klar »europæisk ambition« med hensyn til kapacitetsudvikling, navnlig ved at øge deres investeringer i forskning og innovation uden at tilsidesætte det transatlantiske partnerskab; opfordrer de 21 lande, som både er EU- og NATO-medlemmer, til at anvende princippet om »ét sæt styrker« ved at tilslutte sig den samme pulje af potentielt tilgængelige kapaciteter til planlægningsformål inden for EU og NATO; opfordrer medlemmerne af begge organisationer til at gøre en større indsats for at opnå større sammenhæng i outputtet fra henholdsvis NDPP's og EU's initiativer til kapacitetsudvikling, navnlig kapacitetsmålene med stor virkning (HICG), EU's kapacitetsudviklingsplan (CDP) og EU CARD, hvor kravene overlapper hinanden, for at undgå unødvendige dobbeltstrukturer og kunne reagere mere effektivt på nye trusler; fremhæver EDA's vigtige rolle i udarbejdelsen af EU's CDP; understreger, at der i forbindelse med enhver revision af EU's mål også skal reflekteres over dets overordnede styrkemål (HG) og HCPG; understreger, at en sådan revision er afgørende for at høste det fulde udbytte af initiativer som PESCO; er endvidere overbevist om, at EU skal forbedre sammenhængen mellem planlægning, forskning og udvikling af kapaciteter; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mener, at de europæiske allierede i NATO, om muligt og i relevant omfang støttet af europæiske partnere uden for NATO, bør sigte mod at sikre en passende byrde- og ansvarsdeling med det formål at yde et tilstrækkeligt bidrag til NATO's forsvarsplanlægningsproces (NDPP) i afspejling af de europæiske partneres betydning og rolle i alliancen; mener, at dette samtidig vil øge Europas evne til at forsvare sig og dermed også øge dets operationelle kapacitet; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at det transatlantiske partnerskab kun kan lykkes, hvis alle medlemsstater opfylder deres forpligtelser, herunder i form af tilsagn om forsvarsrelaterede investeringer, og engagerer sig i gensidig støtte; understreger, at opnåelse af NATO's 2 %-mål, som blev bekræftet på NATO's topmøde i september 2014 i Wales og allerede er opfyldt af visse europæiske NATO-allierede, også er en investering i europæisk sikkerhed og stabilitet og dermed vil sikre beredskabet over for nye globale udfordringer; minder ligeledes om tilsagnet om at anvende 20 % af det årlige forsvarsbudget på det helt afgørende område for forskning og udvikling; understreger, at nye trusler, såsom cybertrusler og hybride trusler, kommer oven i de eksisterende sikkerhedsudfordringer og derfor kræver yderligere ressourcer; understreger, at sikkerhed, som pandemien har vist, er en størrelse, der ikke blot kan måles som en procentdel af BNP, idet der også bør tages hensyn til flere andre elementer ved vurderingen af den indsats, der gøres for at bidrage til alliancens fælles forsvar; opfordrer til ikke at nedskære forsvarsudgifterne i absolutte tal som følge af de økonomiske udfordringer, som EU's og NATO's medlemmer står over for i forlængelse af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at Europa så vidt muligt bør se på disse strategiske udfordringer på en omfattende og sammenhængende måde gennem EU's »integrerede tilgang«, som løbende bør forbedres gennem bedre koordineringsmekanismer og kommandostrukturer samt ved at tage hensyn til nye trusler og udfordringer, og derefter bør overveje, hvilke kapaciteter der kan udvikles i fællesskab, hvilket i sidste ende vil være til gavn for EU-medlemsstaternes bidrag til NATO's kollektive forsvar, samtidig med at interoperabiliteten mellem deres kapaciteter styrkes; |
| --- | --- |

46.

| 47. | gentager sin støtte til en effektiv gennemførelse af forsvarspakkens direktiver om henholdsvis indkøb på forsvars- og sikkerhedsområdet og overførsel af forsvarsrelaterede produkter; understreger, at en fuldstændig gennemførelse af disse direktiver vil udgøre et vigtigt skridt i retning af en europæisk forsvarsunion ved at gøre EU's forsvarspolitik mere sammenhængende og ved at fremme udviklingen af den europæiske forsvarsindustri; er overbevist om, at en sådan gennemførelse er et effektivt middel til at imødegå den fortsatte fragmentering af EU's indre marked for forsvarsprodukter, som stadig fører til unødvendige overlapninger og mangedobling af effektivitetsmanglerne i medlemsstaternes forsvarsudgifter; understreger vigtigheden af en stærk, konkurrencedygtig og innovativ forsvarsteknologisk og industriel base (EDTIB), kombineret med fremkomsten af et EU-marked for forsvarsmateriel, som fuldt ud overholder reglerne for det indre marked, og EU's fælles holdning om våbeneksport; mener, at dette vil øge den europæiske sikkerhed og udstyre medlemmerne af begge organisationer bedre; opfordrer til yderligere bestræbelser på at sikre et fuldt funktionsdygtigt fælles forsvarsmarked; fremhæver den betydning, som EDF spiller med hensyn til at samle nationale ressourcer til fælles forskning, udvikling, erhvervelse, indkøb, vedligeholdelse og uddannelse, og opfordrer til en strategisk langsigtet orientering for fondens projektfinansiering; opfordrer til større synergi mellem EDTIB og førende aktører i den private sektor i udviklingen af nye teknologier med dobbelt anvendelse såsom AI, samtidig med at der sikres synergier med andre aktører (medlemmer af civilsamfundet, forskere osv.); understreger betydningen af samarbejde mellem EDA og NATO og anerkender værdien af EU's forsvarsindustrielle samarbejde inden for det transatlantiske forsvarsteknologiske og -industrielle samarbejde (TADIC); minder om den langsigtede ambition om at opbygge et stærkt transatlantisk samarbejde inden for forsvars- og industrisektoren med henblik på at fremme den transatlantiske teknologiske og industrielle udvikling ved bl.a. at behandle spørgsmålene om forsyningssikkerhed, en fælles tilgang til intellektuelle ejendomsrettigheder, udenlandske direkte investeringer og gensidig adgang til forsvarsmarkeder; opfordrer Kommissionen til at samarbejde aktivt med NATO for at fremme den transatlantiske teknologiske og industrielle udvikling; påpeger, at europæiske forsvarsinitiativer supplerer NATO's initiativer og har til formål at tilskynde medlemsstaterne til at engagere sig på forsvarsområdet; opfordrer til et tæt samarbejde mellem EDA's og NATO's internationale personale; |
| --- | --- |

47.

| 48. | fremhæver betydningen af fælles europæiske projekter såsom FCAS (Future Combat Air System), Eurodrone, med fuld respekt for folkeretten, og MGCS (Main Ground Combat System) og opfordrer til yderligere ambitiøse og konkrete projekter; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hilser det velkommen, at EU og USA på deres nylige topmøde gav tilsagn om at arbejde hen imod en administrativ ordning mellem EDA og USA; opfordrer til, at der etableres en lignende ordning med andre NATO-allierede, der ikke er medlemmer af EU, navnlig i givet fald dem, der har indledt EU-tiltrædelsesforhandlinger, samtidig med at alle de nødvendige sikkerhedsforanstaltninger til beskyttelse af EU's og dets medlemsstaters sikkerheds- og forsvarsinteresser respekteres med henblik på at uddybe det transatlantiske forsvarssamarbejde ved at sikre, at den militærteknologi, der anvendes, er fuldt ud interoperabel på teknisk plan; |
| --- | --- |

49.

| 50. | glæder sig over forlængelsen af den nye START-traktat, som giver begge underskrivere yderligere tid til at fortsætte forhandlingerne med henblik på at nå til enighed om et nyt våbenkontrolinstrument; opfordrer EU og NATO til at bestræbe sig på at inddrage andre stater, navnlig Kina; minder om behovet for at øge samarbejdet om og investeringerne i det centrale luft- og missilforsvarsområde; udtrykker stærk bekymring over udløbet af INF-traktaten, som har skabt en ny sikkerhedsrisiko, især for europæiske lande; opfordrer til, at Europas sikkerhedsmæssige bekymringer anerkendes og adresseres behørigt; beklager de nylige udtrædelser af traktaten om Open Skies; |
| --- | --- |

50.

| 51. | bekræfter på ny sin fulde støtte til EU's og medlemsstaternes forpligtelse over for NPT som hjørnestenen i ordningen for ikkespredning af kernevåben og nedrustning; understreger behovet for at træffe effektive foranstaltninger i retning af nuklear nedrustning; gentager sin tidligere erklæring om, at international fred og sikkerhed styrkes i en verden uden tilstedeværelse og spredning af kernevåben; opfordrer indtrængende EU og NATO til at stræbe efter en ambitiøs dagsorden for bevarelse og styrkelse af effektive internationale våbenkontrol-, nedrustnings- og ikkespredningsordninger som en hjørnesten i den globale, transatlantiske og europæiske sikkerhed og minder om behovet for at forfølge politikker, der har til formål at fremme nedbringelsen af atomarsenaler og fastsætte grænser for deployeringen af hypersoniske missiler; udtrykker bekymring over de aktuelle begivenheder og initiativer i Iran for så vidt angår landets uranberigelsesprogram; fastholder sin støtte til den fælles omfattende handlingsplan (JCPOA) som det bedst mulige middel til at opnå garantier for, at Iran udelukkende anvender atomenergi til fredelige formål; hilser genoptagelsen af forhandlingerne velkommen og opfordrer alle parter til at vende tilbage til fuld overholdelse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer EU og dets institutioner til, samtidig med at de bygger på grundlaget i den »integrerede tilgang«, at udvikle både en fælles sikkerheds- og forsvarskultur, der respekterer medlemsstaternes specifikke sikkerheds- og forsvarspolitikker, og en strategisk tilgang i hele deres politikudformning, som navnlig bør gælde for beslutninger inden for handel, forsyningskædeforvaltning, screening af investeringer, udviklingssamarbejde, infrastruktur, mobilitet og digitale teknologier; understreger den centrale rolle, som det strategiske kompas spiller i denne henseende; understreger, at EU-institutionerne på områder som hybride trusler og cybertrusler samt bekæmpelse af desinformationskampagner er godt placeret til at udvikle fælles løsninger; glæder sig i denne forbindelse over pakken af foranstaltninger i forbindelse med sikkerhedsunionen fra december 2020 og mener, at dette er et godt første skridt, der hurtigt skal følges op af yderligere tiltag; noterer sig forslaget til et NIS 2-direktiv; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger betydningen af militær mobilitet for at sikre hurtige styrkebevægelser i og uden for EU, hvilket er vigtigt for et effektivt og præventivt forsvar; opfordrer EU og dets medlemsstater til at intensivere bestræbelserne på fortsat at reducere de proceduremæssige hindringer for militær mobilitet; påskønner EU's uundværlige rolle med hensyn til at fremme militær mobilitet og kræver en betydelig forøgelse af indsatsen for at gennemføre dette projekt, navnlig gennem PESCO, men også ved at tilskynde medlemsstaterne til at motivere deres industrigrundlag til at foreslå konkurrencedygtige projekter, der er berettiget til EU-medfinansiering; opfordrer EU-siden til at skabe større synergier mellem de forskellige involverede aktører; understreger, at en horisontal tilgang, der involverer EU-institutionerne, medlemsstaterne og NATO, er nødvendig for, at militær mobilitet kan lykkes; opfordrer til, at der overvejes en handlingsplan med fokus på EU's og NATO's fælles interesser i militær mobilitet ved at øge ambitionsniveauet på områder som digitalisering, transportinfrastrukturens og -systemernes cyberrobusthed og muligheden for at anvende AI-løsninger til gavn for militær mobilitet; mener, at dette projekt både beviser merværdien af EU-NATO-samarbejdet og demonstrerer, hvordan EU's instrumenter og kompetencer kan bidrage til NATO's kollektive forsvar; glæder sig over, at der er bevilget betydelige EU-midler til samarbejdsbaserede forsvarsprojekter, omend de ikke matcher de oprindelige ambitioner; minder om, at 38 af de 46 nuværende PESCO-projekter svarer til NATO's forsvarsplanlægningsprioriteter, og påskønner tredjelandes potentielle deltagelse i sådanne projekter i overensstemmelse med bestemmelserne i den relevante rådsafgørelse; |
| --- | --- |

53.

Mod et ambitiøst partnerskab

| 54. | tilslutter sig fuldt ud erklæringen i det nylige NATO-kommuniké om, at Den Europæiske Union fortsat er en unik og afgørende partner for NATO; fastholder på den baggrund sin faste overbevisning om, at forbindelserne mellem EU og NATO skal opgraderes til et egentligt strategisk niveau for at udnytte partnerskabets fulde potentiale med udgangspunkt i de ekstraordinære fremskridt, der allerede er gjort, og med det overordnede mål at opbygge et reelt organisatorisk forhold; opfordrer til afholdelse af regelmæssige særlige topmøder med deltagelse af alle NATO's og EU's stats- og regeringschefer for at opretholde tilliden og forståelsen på højeste niveau og udtrykker sin langsigtede vision om et EU-NATO-partnerskabsråd; tilskynder endvidere til drøftelser om oprettelse af et permanent EU-forsvarsministerråd, som bør holde sig i tæt kontakt med NATO-forsvarsministrene, når disse mødes; understreger princippet om inklusion i denne henseende; |
| --- | --- |

54.

| 55. | gentager princippet om inklusion og tilskynder til et øget antal fælles uformelle møder mellem samt fælles erklæringer og meddelelser fra EU- og NATO-institutionernes ledende kræfter; gentager sine tidligere opfordringer til EU og NATO om at organisere regelmæssige og mere ambitiøse fælles øvelser med udgangspunkt i den eksisterende praksis med parallelle og koordinerede øvelser (PACE), og sikre inddragelse af alle medlemsstater og allierede, hvilket vil bidrage til at øge den gensidige forståelse mellem EU og NATO og yderligere styrke samarbejdet på personaleplan; tilskynder til øget udveksling af såvel uklassificerede og klassificerede oplysninger i fremtidige øvelser på en inklusiv og ikkediskriminerende måde som et første skridt i udvekslingen af oplysninger i faktiske krisesituationer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer alle medlemmer til at arbejde hen imod indgåelsen af en sikkerhedsaftale mellem Cypern og NATO; |
| --- | --- |

56.

| 57. | glæder sig over de fremskridt, der er gjort med de 74 forslag til tiltag; mener imidlertid, at der er behov for mere politisk støtte for at sikre den fulde gennemførelse; opfordrer endvidere til, at der fremlægges flagskibsprojekter inden for eksempelvis nye og disruptive teknologier og luft-til-luft-tankning, efter modellerne fra projekter inden for f.eks. militær mobilitet med henblik på at øge ejerskabet og gøre samarbejdet mere konkret og resultatorienteret; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger, at EU og NATO er nødt til at koordinere deres bestræbelser for at bekæmpe terrorisme ved at forbedre den nuværende praksis for udveksling af efterretninger mellem medlemsstaterne og NATO-allierede, med særlig vægt på at opnå en bedre fælles situationsbevidsthed på centrale områder, herunder nye »safe havens«, terroristers brug af nye og disruptive teknologier og hybride taktikker; |
| --- | --- |

58.

| 59. | konstaterer, at samarbejdet mellem EU og NATO som følge af de institutionelle begrænsninger i vid udstrækning finder sted på uformelt og teknisk niveau mellem organisationernes medarbejdere, hvilket til tider begrænser den aktive inddragelse af alle medlemsstater og NATO-allierede; mener, at disse begrænsninger er en sårbarhed for såvel den transatlantiske som den europæiske sikkerhed, bl.a. på grund af den potentielle blokering af adgangen til NATO-strukturer for EU's FSFP-operationer; mener, at denne situation er uholdbar, og opfordrer derfor indtrængende alle interessenter til at samarbejde i god tro for at finde en løsning, der kan gøre samarbejdet mere formelt og forudsigeligt på alle niveauer med henblik på at opbygge et ægte og solidt gensidigt forhold mellem de to organisationer; påskønner drøftelserne om EU's fremtidige militære kommandokapacitet, som skal være interoperabel og kompatibel med NATO for at sikre »det enkelte sæt styrker« den mest effektive operationelle kapacitet; |
| --- | --- |

59.

| 60. | understreger behovet for at styrke de allieredes enhed, solidaritet og samhørighed; påpeger de alvorlige uoverensstemmelser mellem de allierede i det østlige Middelhavsområde; hilser oprettelsen af NATO's deeskaleringsmekanisme velkommen; udtrykker på ny sin bekymring over Tyrkiets erhvervelse af det russiske S-400-missilsystem; understreger betydningen af yderligere tillidsskabende foranstaltninger baseret på dialog og gensidig respekt; er dybt bekymret over den adfærd, der udvises af Tyrkiet, en strategisk vigtig nabo og NATO-allieret; opfordrer Tyrkiet til at undgå yderligere provokerende og destabiliserende handlinger og opfordrer landet til at føre en udenrigs-, sikkerheds- og indenrigspolitik, der lever op til de forpligtelser og forventninger, som er forbundet med at være EU-kandidatland og NATO-allieret; |
| --- | --- |

60.

| 61. | minder om, at både EU og NATO bygger på de samme demokratiske principper; minder om, at den nordatlantiske traktat er direkte knyttet til FN-pagten; opfordrer NATO til at kræve, at dets medlemmer overholder alle artikler i FN-pagten fuldt ud; understreger, at det transatlantiske partnerskab ikke blot har brug for stærke forsvar, men også stærke og modstandsdygtige samfund; understreger den gensidigt forstærkende forbindelse mellem et stærkt demokratisk grundlag baseret på respekt for den regelbaserede internationale orden og et stærkt transatlantisk partnerskab, som kun sammen kan sikre vores demokratiers overlevelse på lang sigt; støtter Biden-regeringens forslag om afholdelse af et globalt topmøde for demokratier; opfordrer til en øget indsats for at tage hensyn til de yngre generationers store forhåbninger, muliggøre deres effektive deltagelse i vores demokratiske processer og gøre dem bevidste om de strategiske udfordringer, som vores samfund står over for, for at sikre, at de engagerer sig i disse kritiske spørgsmål og aktivt støtter vores fælles bestræbelser; |
| --- | --- |

61.

| 62. | minder om, at en stærkere rolle for EU inden for sikkerhed og forsvar er blevet beskrevet som en prioritet for EU-borgerne i Eurobarometer-undersøgelser; foreslår, at samarbejdet mellem EU og NATO og sikkerheds- og forsvarsspørgsmål som helhed tages op på den kommende konference om Europas fremtid for at sikre, at folkets stemme bliver hørt; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger betydningen af en proaktiv, effektiv og gennemsigtig kommunikation, både i og uden for EU, og opfordrer til et endnu tættere samarbejde mellem NATO's og EU's respektive personale om strategisk kommunikation, navnlig med hensyn til bekæmpelse af desinformation, udenlandsk indblanding og cyberangreb, på strategisk vigtige områder såsom landene i det vestlige Balkan og det østlige partnerskab; opfordrer til forbedret informationsudveksling i forbindelse med identifikation af hybride angreb med henblik på at øge reaktionsevnen; insisterer samtidig på, at både EU og NATO hver især skal bevare deres uafhængige kapaciteter; støtter idéen om at oprette uafhængige ekspertisecentre til studier af de fremmedsprog, der tales i strategisk vigtige regioner; |
| --- | --- |

63.

| 64. | understreger vigtigheden af parlamentarisk diplomati og gentager sine tidligere opfordringer til at give NATO's Parlamentariske Forsamling (NPA) en styrket rolle; anbefaler, at NATO's Parlamentariske Forsamlings stående udvalg opgraderer EP-delegationens status i Forsamlingen til fuld status for at afspejle betydningen af samarbejdet mellem EU og NATO; opfordrer til et fælles møde mellem Parlamentets Udenrigsudvalg og Udenrigsudvalget i det amerikanske Repræsentanternes Hus med henblik på at drøfte de fælles sikkerhedstrusler mod det transatlantiske partnerskab og spørgsmålet om, og hvordan et styrket samarbejde mellem EU og NATO kan bidrage til at imødegå dem; |
| --- | --- |

64.

| 65. | glæder sig over, at en NATO-generalsekretær for første gang nogensinde deltog i et møde i kommissærkollegiet den 15. december 2020, hvilket sendte et stærkt signal om gensidigt engagement med henblik på at styrke partnerskabet mellem NATO og EU; roser NATO's generalsekretær Jens Stoltenberg for hans lederskab og vilje til at fremme forbindelserne mellem EU og NATO, hvilket modsvarer de ambitioner og prioriteter, som EU's ledelse har fastlagt; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, NATO's generalsekretær, Det Europæiske Forsvarsagentur, EU's og NATO's medlemsstaters regeringer og parlamenter samt NATO's Parlamentariske Forsamling. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  EUT C 28 af 27.1.2020, s. 49.

(2)  EUT C 388 af 13.11.2020, s. 22.

(3)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 149.

(4)  EUT C 232 af 16.6.2021, s. 71.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0009.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0008.

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0102.

(8)  EUT L 146 af 9.6.2017, s. 133.

(9)  EUT L 371 af 6.11.2020, s. 3.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/122 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/122

---

P9_TA(2021)0347

Det gamle kontinents tiltagende aldring — muligheder og udfordringer i forbindelse med aldringspolitik efter 2020

Europa-Parlamentets beslutning af 7. juli 2021 om det gamle kontinents tiltagende aldring — muligheder og udfordringer i forbindelse med aldringspolitik efter 2020 (2020/2008(INI))

(2022/C 99/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 6, 153, 156 og 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 6, 153, 156 og 174 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), særlig artikel 21, 23, 24, 25, 26, 31, 32, 33, 34 og 35, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (chartret), særlig artikel 21, 23, 24, 25, 26, 31, 32, 33, 34 og 35,

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols dom om, at forbud mod forskelsbehandling på grund af alder er et generelt princip i EU-retten som et særligt tilfælde af ligebehandling (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols dom om, at forbud mod forskelsbehandling på grund af alder er et generelt princip i EU-retten som et særligt tilfælde af ligebehandling (1),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 7. juni 2010 om aktiv aldring, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 7. juni 2010 om aktiv aldring,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 9. september 2020 om menneskerettigheder, deltagelse og trivsel for ældre i digitaliseringens tidsalder, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 9. september 2020 om menneskerettigheder, deltagelse og trivsel for ældre i digitaliseringens tidsalder,

| — | – der henviser til FN’s 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG), |
| --- | --- |

—

– der henviser til FN’s 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og verdensmålene for bæredygtig udvikling (SDG),

| — | der henviser til den politiske erklæring og den internationale Madrid-handlingsplan om aldring, der blev vedtaget på den anden verdenskonference om ældre den 8.-12. april 2002, |
| --- | --- |

—

der henviser til den politiske erklæring og den internationale Madrid-handlingsplan om aldring, der blev vedtaget på den anden verdenskonference om ældre den 8.-12. april 2002,

| — | der henviser til ministererklæringen, som blev vedtaget på FN's Økonomiske Kommissions 4. ministerkonference om aldring i Lissabon den 22. september 2017, med titlen »Et bæredygtigt samfund for alle aldre: Udnyttelse af potentialet ved at leve længere«, |
| --- | --- |

—

der henviser til ministererklæringen, som blev vedtaget på FN's Økonomiske Kommissions 4. ministerkonference om aldring i Lissabon den 22. september 2017, med titlen »Et bæredygtigt samfund for alle aldre: Udnyttelse af potentialet ved at leve længere«,

| — | der henviser til rapporten fra FN's uafhængige ekspert om ældres udøvelse af alle menneskerettigheder, som blev forelagt til FN's Generalforsamlings 75. samling den 21. juli 2020, om coronavirussygdommens (covid-19's) indvirkning på ældres mulighed for at nyde godt af alle menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's uafhængige ekspert om ældres udøvelse af alle menneskerettigheder, som blev forelagt til FN's Generalforsamlings 75. samling den 21. juli 2020, om coronavirussygdommens (covid-19's) indvirkning på ældres mulighed for at nyde godt af alle menneskerettigheder,

| — | der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske søjle for sociale rettigheder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 940/2011/EU af 14. september 2011 om det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne (2012) (2) og den oprindelige meddelelse fra Kommissionen af 6. september 2010 (COM(2010)0462), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 940/2011/EU af 14. september 2011 om det europæiske år for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne (2012) (2) og den oprindelige meddelelse fra Kommissionen af 6. september 2010 (COM(2010)0462),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 19. december 2016 om opkvalificeringsforløb: Nye muligheder for voksne (3),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (4),

| — | der henviser til sine beslutninger af 7. september 2010 om kvindernes rolle i et aldrende samfund (5) og af 15. november 2018 om pasningstilbud i EU til forbedring af ligestillingen mellem kønnene (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 7. september 2010 om kvindernes rolle i et aldrende samfund (5) og af 15. november 2018 om pasningstilbud i EU til forbedring af ligestillingen mellem kønnene (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. november 2010 om den demografiske udfordring og solidaritet mellem generationerne (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. november 2010 om den demografiske udfordring og solidaritet mellem generationerne (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønspersspektiv (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønspersspektiv (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om skabelse af arbejdsmarkedsvilkår, som er mere fordelagtige for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om skabelse af arbejdsmarkedsvilkår, som er mere fordelagtige for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om behovet for en EU-strategi til at gøre en ende på og forebygge kønsbestemt pensionsforskel (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. juni 2017 om behovet for en EU-strategi til at gøre en ende på og forebygge kønsbestemt pensionsforskel (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. november 2017 om regionernes anvendelse af samhørighedsinstrumenterne til at modvirke demografiske forandringer (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. november 2017 om regionernes anvendelse af samhørighedsinstrumenterne til at modvirke demografiske forandringer (11),

| — | der henviser til sin holdning, der blev vedtaget ved førstebehandlingen den 28. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om etablering af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning, der blev vedtaget ved førstebehandlingen den 28. marts 2019 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om etablering af »Erasmus+«: EU-programmet for uddannelse, ungdom og idræt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1288/2013 (12),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 , der fastsætter generelle rammebestemmelser for bekæmpelsen af forskelsbehandling og for ligebehandling, hvad angår beskæftigelse og erhverv (13), og som indfører princippet om ikkeforskelsbehandling på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, hvad angår beskæftigelse og erhverv. |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 , der fastsætter generelle rammebestemmelser for bekæmpelsen af forskelsbehandling og for ligebehandling, hvad angår beskæftigelse og erhverv (13), og som indfører princippet om ikkeforskelsbehandling på grund af religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, hvad angår beskæftigelse og erhverv.

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådets direktiv af 2. juli 2008 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (COM(2008)0426, »ligebehandlingsdirektivet«) og Parlamentets holdning hertil af 2. april 2009 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådets direktiv af 2. juli 2008 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (COM(2008)0426, »ligebehandlingsdirektivet«) og Parlamentets holdning hertil af 2. april 2009 (14),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. oktober 2006 med titlen »Den demografiske udvikling i Europa — En udfordring, men også en chance« (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. oktober 2006 med titlen »Den demografiske udvikling i Europa — En udfordring, men også en chance« (COM(2006)0571),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. december 2006 med titlen »European Economy — the impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, healthcare, long-term care, education and unemployment transfers (2004--2050)«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. december 2006 med titlen »European Economy — the impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, healthcare, long-term care, education and unemployment transfers (2004--2050)«,

| — | der henviser til rapporten fra Kommissionen og Udvalget for Social Beskyttelse med titlen »Adequate Social Protection for Long-Term Care Needs in an Ageing Society« (2014) til ministrene i Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik den 7. oktober 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Kommissionen og Udvalget for Social Beskyttelse med titlen »Adequate Social Protection for Long-Term Care Needs in an Ageing Society« (2014) til ministrene i Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik den 7. oktober 2014,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 med titlen »Et initiativ til støtte for balance mellem arbejdsliv og privatliv for erhvervsaktive forældre og omsorgspersoner« (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 med titlen »Et initiativ til støtte for balance mellem arbejdsliv og privatliv for erhvervsaktive forældre og omsorgspersoner« (COM(2017)0252),

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 24. november 2017 med titlen »The 2018 Ageing Report: Underlying Assumptions & Projection Methodologies«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 24. november 2017 med titlen »The 2018 Ageing Report: Underlying Assumptions & Projection Methodologies«,

| — | der henviser til Kommissionens rapport af 25. maj 2018 med titlen »The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070)«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport af 25. maj 2018 med titlen »The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070)«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. marts 2020 med titlen »Et EU med ligestilling: strategi for ligestilling mellem mænd og kvinder 2020-2025« (COM(2020)0152),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juni 2020 om konsekvenserne af de demografiske forandringer (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. juni 2020 om konsekvenserne af de demografiske forandringer (COM(2020)0241),

| — | der henviser til rapporten fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO) af 1. april 2002 med titlen »Aktiv aldring: en politisk ramme«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO) af 1. april 2002 med titlen »Aktiv aldring: en politisk ramme«,

| — | der henviser til WHO's rapport af 1. oktober 2007 med titlen »Global Age-Friendly Cities: A Guide«, |
| --- | --- |

—

der henviser til WHO's rapport af 1. oktober 2007 med titlen »Global Age-Friendly Cities: A Guide«,

| — | der henviser til WHO's rapport af 30. september 2015 om aldring og sundhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til WHO's rapport af 30. september 2015 om aldring og sundhed,

| — | der henviser til WHO's globale strategi og handlingsplan for aldring og sundhed for 2016-2020 og FN's beslutning om at erklære 2021-2030 årtiet for sund aldring, |
| --- | --- |

—

der henviser til WHO's globale strategi og handlingsplan for aldring og sundhed for 2016-2020 og FN's beslutning om at erklære 2021-2030 årtiet for sund aldring,

| — | der henviser til FN's principper for ældre, der blev vedtaget ved Generalforsamlingens resolution 46/91 af 16. december 1991, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's principper for ældre, der blev vedtaget ved Generalforsamlingens resolution 46/91 af 16. december 1991,

| — | der henviser til det globale aldersindeks 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til det globale aldersindeks 2015,

| — | der henviser til FN's rapport fra 2019 om verdensbefolkningens aldring, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's rapport fra 2019 om verdensbefolkningens aldring,

| — | der henviser til, at aktiv aldring var et af de centrale elementer i Europa 2020-strategien, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at aktiv aldring var et af de centrale elementer i Europa 2020-strategien,

| — | der henviser til dagsordenen for færdigheder i Europa for bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til dagsordenen for færdigheder i Europa for bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed,

| — | der henviser til Det Forenede Kongeriges ligestillingslov fra 2010, som gør det ulovligt at forskelsbehandle personer på grund af kønsskifte, seksuel orientering og køn, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Forenede Kongeriges ligestillingslov fra 2010, som gør det ulovligt at forskelsbehandle personer på grund af kønsskifte, seksuel orientering og køn,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse af Rådets direktiv 2010/18/EU (15) (direktivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1158 af 20. juni 2019 om balance mellem arbejdsliv og privatliv for forældre og omsorgspersoner og om ophævelse af Rådets direktiv 2010/18/EU (15) (direktivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter,

| — | der henviser til holdning i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til holdning i form af ændringsforslag fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0194/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A9-0194/2021),

Generelle bemærkninger

| A. | der henviser til, at Europas aldrende befolkning er et demografisk fænomen, der indebærer et fald i både fertiliteten og dødeligheden samt en længere forventet levetid; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Europas aldrende befolkning er et demografisk fænomen, der indebærer et fald i både fertiliteten og dødeligheden samt en længere forventet levetid;

| B. | der henviser til, at befolkningen i EU er faldende; der henviser til, at EU's indbyggere i 1960 tegnede sig for 13,5 % af den globale befolkning, mens de i 2018 tegnede sig for 6,9 % og forventes at tegne sig for omkring 4 % i 2070 (16); der henviser til, at denne situation blandt andre faktorer hænger sammen med et fald i fødselsraterne i EU i forhold til andre regioner i verden, hvilket fører til en aldrende befolkning med en indvirkning på alderssammensætningen og de relative andele af forskellige aldersgrupper og bidrager til, at den demografiske pyramide vendes på hovedet; der henviser til, at den demografiske forandring er et universelt fænomen, og at EU's faldende andel af verdens befolkning afspejler en tidligere start i denne globale proces (17); der henviser til, at ældres aktive deltagelse i samfundet ikke må undervurderes; der henviser til, at mere end 20 % af de 65-74-årige og omkring 15 % af personer på 75 år og derover deltager i formelle og/eller uformelle frivillige aktiviteter (18); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at befolkningen i EU er faldende; der henviser til, at EU's indbyggere i 1960 tegnede sig for 13,5 % af den globale befolkning, mens de i 2018 tegnede sig for 6,9 % og forventes at tegne sig for omkring 4 % i 2070 (16); der henviser til, at denne situation blandt andre faktorer hænger sammen med et fald i fødselsraterne i EU i forhold til andre regioner i verden, hvilket fører til en aldrende befolkning med en indvirkning på alderssammensætningen og de relative andele af forskellige aldersgrupper og bidrager til, at den demografiske pyramide vendes på hovedet; der henviser til, at den demografiske forandring er et universelt fænomen, og at EU's faldende andel af verdens befolkning afspejler en tidligere start i denne globale proces (17); der henviser til, at ældres aktive deltagelse i samfundet ikke må undervurderes; der henviser til, at mere end 20 % af de 65-74-årige og omkring 15 % af personer på 75 år og derover deltager i formelle og/eller uformelle frivillige aktiviteter (18);

| C. | der henviser til, at den nuværende demografiske situation har alvorlige konsekvenser for EU's sociale, økonomiske og territoriale samhørighed; der henviser til, at det er vigtigt for EU at integrere demografiske aspekter i alle sine politikker; der henviser til, at befolkningen i den erhvervsaktive alder (personer mellem 15 og 64) ventes at falde betydeligt fra 333 mio. i 2016 til 292 mio. i 2070; der henviser til, at mennesker på 80 år og derover forventes at udgøre 14,6 % af befolkningen i 2100 (19); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den nuværende demografiske situation har alvorlige konsekvenser for EU's sociale, økonomiske og territoriale samhørighed; der henviser til, at det er vigtigt for EU at integrere demografiske aspekter i alle sine politikker; der henviser til, at befolkningen i den erhvervsaktive alder (personer mellem 15 og 64) ventes at falde betydeligt fra 333 mio. i 2016 til 292 mio. i 2070; der henviser til, at mennesker på 80 år og derover forventes at udgøre 14,6 % af befolkningen i 2100 (19);

| D. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende værdi for EU, som er anerkendt i traktaterne og i chartret, og at EU har forpligtet sig til at integrere den i alle sine aktiviteter; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en grundlæggende værdi for EU, som er anerkendt i traktaterne og i chartret, og at EU har forpligtet sig til at integrere den i alle sine aktiviteter;

| E. | der henviser til, at levetiden er et bemærkelsesværdigt kollektivt resultat, der understøttes af betydelige fremskridt inden for økonomisk og social udvikling og sundhed, som har forbedret livskvaliteten betydeligt og bidraget til en stigning på ti år i mænds og kvinders gennemsnitlige forventede levetid i løbet af de seneste 50 år; der henviser til, at den forventede levetid forventes at stige fra 78,3 til 86,1 år for mænd og fra 83,7 til 90,3 år for kvinder mellem 2016 og 2070; der henviser til, at stigningen i den gennemsnitlige levealder under alle omstændigheder skal ses som et tegn på et civilisationsmæssigt fremskridt og aldrig som en begrænsning; der henviser til, at det estimerede antal raske år i 2018 var 64,2 år for kvinder og 63,7 år for mænd (20); der henviser til, at forskellen mellem forventet levetid og sunde leveår imidlertid er bekymrende og hurtigst muligt bør adresseres; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at levetiden er et bemærkelsesværdigt kollektivt resultat, der understøttes af betydelige fremskridt inden for økonomisk og social udvikling og sundhed, som har forbedret livskvaliteten betydeligt og bidraget til en stigning på ti år i mænds og kvinders gennemsnitlige forventede levetid i løbet af de seneste 50 år; der henviser til, at den forventede levetid forventes at stige fra 78,3 til 86,1 år for mænd og fra 83,7 til 90,3 år for kvinder mellem 2016 og 2070; der henviser til, at stigningen i den gennemsnitlige levealder under alle omstændigheder skal ses som et tegn på et civilisationsmæssigt fremskridt og aldrig som en begrænsning; der henviser til, at det estimerede antal raske år i 2018 var 64,2 år for kvinder og 63,7 år for mænd (20); der henviser til, at forskellen mellem forventet levetid og sunde leveår imidlertid er bekymrende og hurtigst muligt bør adresseres;

| F. | der henviser til, at et længere liv med et bedre helbred er værdifuldt for såvel den enkelte som for samfundet, idet det giver nye muligheder for deltagelse og inklusion af ældre i det økonomiske og sociale liv; der henviser til, at socialt engagement i alderdommen ligeledes bidrager til den enkeltes sundhed og velvære; der henviser til, at der findes en sammenhæng mellem lang levetid og social status; der henviser til, at deltagelse i en række sociale aktiviteter såsom frivilligt arbejde, sport eller hobbier samt regelmæssig kontakt med familie eller venner har en positiv indvirkning på ældre menneskers almene helbredstilstand og forhindrer, at de isoleres; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at et længere liv med et bedre helbred er værdifuldt for såvel den enkelte som for samfundet, idet det giver nye muligheder for deltagelse og inklusion af ældre i det økonomiske og sociale liv; der henviser til, at socialt engagement i alderdommen ligeledes bidrager til den enkeltes sundhed og velvære; der henviser til, at der findes en sammenhæng mellem lang levetid og social status; der henviser til, at deltagelse i en række sociale aktiviteter såsom frivilligt arbejde, sport eller hobbier samt regelmæssig kontakt med familie eller venner har en positiv indvirkning på ældre menneskers almene helbredstilstand og forhindrer, at de isoleres;

| G. | der henviser til, at den naturlige udvikling i EU's befolkning har været negativ siden 2012, idet man har registreret flere dødsfald (4,7 mio.) end fødsler (4,2 mio.) i 2019; der henviser til, at fertilitetsraten i EU er faldende og faldt til 1,55 i 2018; der henviser til, at dette hænger sammen med en række faktorer, herunder bedre sundhed og øgede uddannelsesniveauer (21), men også den generelle socioøkonomiske situation, herunder usikkerhed og indkomstdevaluering, som påvirker alle grupper, men først og fremmest unge, navnlig deres livskvalitet, balance mellem arbejdsliv og privatliv og planlægning af livet; der henviser til, at demografiske ændringer kan have en indvirkning på EU's økonomiske og sociale bæredygtighed på mellemlang og lang sigt; der henviser til, at adgang til offentlige tjenesteydelser af høj kvalitet er en afgørende faktor for livskvaliteten; der henviser til, at de økonomiske og sociale effekter af den demografiske forandring understreger behovet for at styrke de sociale sikringssystemer og sundhedssystemerne; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at den naturlige udvikling i EU's befolkning har været negativ siden 2012, idet man har registreret flere dødsfald (4,7 mio.) end fødsler (4,2 mio.) i 2019; der henviser til, at fertilitetsraten i EU er faldende og faldt til 1,55 i 2018; der henviser til, at dette hænger sammen med en række faktorer, herunder bedre sundhed og øgede uddannelsesniveauer (21), men også den generelle socioøkonomiske situation, herunder usikkerhed og indkomstdevaluering, som påvirker alle grupper, men først og fremmest unge, navnlig deres livskvalitet, balance mellem arbejdsliv og privatliv og planlægning af livet; der henviser til, at demografiske ændringer kan have en indvirkning på EU's økonomiske og sociale bæredygtighed på mellemlang og lang sigt; der henviser til, at adgang til offentlige tjenesteydelser af høj kvalitet er en afgørende faktor for livskvaliteten; der henviser til, at de økonomiske og sociale effekter af den demografiske forandring understreger behovet for at styrke de sociale sikringssystemer og sundhedssystemerne;

| H. | der henviser til, at forskning peger på en sammenhæng mellem fertilitetsrater og politikker, der tilskynder til bedre jobmuligheder, anstændige arbejds- og levevilkår, fleksible arbejdsordninger, anstændig støtte til familier og økonomisk støtte under barselsorlov for mødre og fædre og forældreorlov, børnepasning af høj kvalitet fra de første år og en mere ligelig byrdefordeling af plejeansvar mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at forskning peger på en sammenhæng mellem fertilitetsrater og politikker, der tilskynder til bedre jobmuligheder, anstændige arbejds- og levevilkår, fleksible arbejdsordninger, anstændig støtte til familier og økonomisk støtte under barselsorlov for mødre og fædre og forældreorlov, børnepasning af høj kvalitet fra de første år og en mere ligelig byrdefordeling af plejeansvar mellem mænd og kvinder;

| I. | der henviser til at andelen af deltidsbeskæftigelse er højere for kvinder (31,3 %) end for mænd (8,7 %) og ligeledes rammer ældre kvinder (49,8 % af ældre mænd sammenlignet med 64,1 % af ældre kvinder); der henviser til, at antallet af normale arbejdstimer i EU-28 i gennemsnit lå på 30,3 timer om ugen for mænd mellem 65 og 74 år og 24,1 timer om ugen for kvinder i samme alder, og at mænd forventes at være en del af arbejdsstyrken i 38,6 år, mens det tilsvarende tal for kvinder er 33,7 år (22); |
| --- | --- |

I.

der henviser til at andelen af deltidsbeskæftigelse er højere for kvinder (31,3 %) end for mænd (8,7 %) og ligeledes rammer ældre kvinder (49,8 % af ældre mænd sammenlignet med 64,1 % af ældre kvinder); der henviser til, at antallet af normale arbejdstimer i EU-28 i gennemsnit lå på 30,3 timer om ugen for mænd mellem 65 og 74 år og 24,1 timer om ugen for kvinder i samme alder, og at mænd forventes at være en del af arbejdsstyrken i 38,6 år, mens det tilsvarende tal for kvinder er 33,7 år (22);

| J. | der henviser til, at det for at udligne den kønsbestemte forskel i beskæftigelsesfrekvensen er nødvendigt at opfylde grundlæggende sociale rettigheder og levere grundlæggende sociale tjenester; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det for at udligne den kønsbestemte forskel i beskæftigelsesfrekvensen er nødvendigt at opfylde grundlæggende sociale rettigheder og levere grundlæggende sociale tjenester;

| K. | der henviser til, at kvinder mellem 55 og 64 år har en lavere beskæftigelsesgrad end mænd (52,4 % for kvinder sammenholdt med 65,4 % for mænd), og at det er kvinderne, der med størst sandsynlighed står for den uformelle pleje i hjemmet (23); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at kvinder mellem 55 og 64 år har en lavere beskæftigelsesgrad end mænd (52,4 % for kvinder sammenholdt med 65,4 % for mænd), og at det er kvinderne, der med størst sandsynlighed står for den uformelle pleje i hjemmet (23);

| L. | der henviser til, at det samlede antal personer i den erhvervsaktive alder (15-64) i EU vil falde med 20,8 millioner mellem 2005 og 2030, efterhånden som babyboomgenerationen går på pension, hvilket vil føre til en større belastning af medlemsstaternes sundhedspleje- og pensionssystemer; der henviser til, at den samlede ældrekvote forventes at nå op på 57 % i 2100, hvilket gør ældrekvoten næsten dobbelt så stor som i 2019 (31 %); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at det samlede antal personer i den erhvervsaktive alder (15-64) i EU vil falde med 20,8 millioner mellem 2005 og 2030, efterhånden som babyboomgenerationen går på pension, hvilket vil føre til en større belastning af medlemsstaternes sundhedspleje- og pensionssystemer; der henviser til, at den samlede ældrekvote forventes at nå op på 57 % i 2100, hvilket gør ældrekvoten næsten dobbelt så stor som i 2019 (31 %);

| M. | der henviser til, at medianalderen i EU-28 er steget fra 38,3 år i 2001 til 43,1 år i 2018 (24); der henviser til, at 19 % af EU's borgere i 2018 var 65 eller ældre, og at der bør tages hensyn til deres behov i den politiske beslutningsproces på EU-plan og på nationalt og regionalt plan; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at medianalderen i EU-28 er steget fra 38,3 år i 2001 til 43,1 år i 2018 (24); der henviser til, at 19 % af EU's borgere i 2018 var 65 eller ældre, og at der bør tages hensyn til deres behov i den politiske beslutningsproces på EU-plan og på nationalt og regionalt plan;

| N. | der henviser til, at der følger ændringer med livet, såsom tab af en partner, familie eller venner, forringelse af ens helbred og ændringer i ens vaner, arbejdsmønstre og økonomiske situation; der henviser til, at ældre er særligt udsatte for fænomenerne social udstødelse og isolation; der henviser til, at et stigende antal voksne i EU oplever social isolation (75 mio. mennesker — 18 % af befolkningen); der henviser til, at risikoen for social isolation er størst blandt ældre, mens følelsen af ensomhed er mest markant i aldersgruppen 26-45 år (25); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der følger ændringer med livet, såsom tab af en partner, familie eller venner, forringelse af ens helbred og ændringer i ens vaner, arbejdsmønstre og økonomiske situation; der henviser til, at ældre er særligt udsatte for fænomenerne social udstødelse og isolation; der henviser til, at et stigende antal voksne i EU oplever social isolation (75 mio. mennesker — 18 % af befolkningen); der henviser til, at risikoen for social isolation er størst blandt ældre, mens følelsen af ensomhed er mest markant i aldersgruppen 26-45 år (25);

| O. | der henviser til, at 50 % af omsorgspersonerne under 65 år kombinerer pleje med beskæftigelse; der henviser til, at omsorgsansvaret som ofte påpeget af Kommissionen er en af hovedårsagerne til kvinders lavere deltagelse på arbejdsmarkedet, fordi de enten nedsætter deres arbejdstid eller helt forlader betalt arbejde, hvilket udgør et tab for Europa på 370 mia. EUR årligt; der henviser til, at skøn viser, at 80 % af alle plejeopgaver i hele EU udføres af uformelle plejere, som for de flestes vedkommende er kvinder (75 %), hvilket er et tegn på, at der er en skæv kønsfordeling på plejeområdet, som har en stærk indflydelse på den kønsbestemte pensionsforskel; der henviser til, at omsorg ydet af uformelle plejere uden nogen form for formel ansættelseskontrakt er særligt problematisk, da det efterlader dem uden for arbejdsmarkedet og uden nogen mulighed for regulering; der henviser til, at sådanne situationer fører til en dobbelt negativ effekt, idet disse uformelle plejere (som oftest kvinder) for det første som regel bliver dårligt betalt, mangler social beskyttelse, ikke betaler bidrag til social sikring og som følge heraf enten ikke modtager pension efter endt arbejdsliv eller kun modtager minimumspensionen, og disse situationer for det andet har en negativ effekt på staten og dens relevante institutioner, som mister bidrag til social sikring og skatter betalt af arbejdsgivere og arbejdstagere; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at 50 % af omsorgspersonerne under 65 år kombinerer pleje med beskæftigelse; der henviser til, at omsorgsansvaret som ofte påpeget af Kommissionen er en af hovedårsagerne til kvinders lavere deltagelse på arbejdsmarkedet, fordi de enten nedsætter deres arbejdstid eller helt forlader betalt arbejde, hvilket udgør et tab for Europa på 370 mia. EUR årligt; der henviser til, at skøn viser, at 80 % af alle plejeopgaver i hele EU udføres af uformelle plejere, som for de flestes vedkommende er kvinder (75 %), hvilket er et tegn på, at der er en skæv kønsfordeling på plejeområdet, som har en stærk indflydelse på den kønsbestemte pensionsforskel; der henviser til, at omsorg ydet af uformelle plejere uden nogen form for formel ansættelseskontrakt er særligt problematisk, da det efterlader dem uden for arbejdsmarkedet og uden nogen mulighed for regulering; der henviser til, at sådanne situationer fører til en dobbelt negativ effekt, idet disse uformelle plejere (som oftest kvinder) for det første som regel bliver dårligt betalt, mangler social beskyttelse, ikke betaler bidrag til social sikring og som følge heraf enten ikke modtager pension efter endt arbejdsliv eller kun modtager minimumspensionen, og disse situationer for det andet har en negativ effekt på staten og dens relevante institutioner, som mister bidrag til social sikring og skatter betalt af arbejdsgivere og arbejdstagere;

| P. | der henviser til, at mennesker med handicap eller mennesker, som tilhører etniske, racemæssige, sproglige, seksuelle eller andre minoriteter i alle aldre har skjult eller skjuler en del af deres identitet af frygt for eller på grund af trusler om afvisning eller misbrug; der henviser til, at ældre mennesker med handicap eller af anden racemæssig, etnisk eller social oprindelse eller med anderledes genetiske træk, sprog eller seksuel orientering oplever mere diskrimination, stigma og uretmæssig behandling og er i større risiko for social udstødelse; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at mennesker med handicap eller mennesker, som tilhører etniske, racemæssige, sproglige, seksuelle eller andre minoriteter i alle aldre har skjult eller skjuler en del af deres identitet af frygt for eller på grund af trusler om afvisning eller misbrug; der henviser til, at ældre mennesker med handicap eller af anden racemæssig, etnisk eller social oprindelse eller med anderledes genetiske træk, sprog eller seksuel orientering oplever mere diskrimination, stigma og uretmæssig behandling og er i større risiko for social udstødelse;

| Q. | der henviser til, at covid-19 også har en væsentlig indflydelse på demografien; der henviser til, at mange ældre er døde, og at nogle undersøgelser viser, at coronavirusset har haft betydelig indvirkning på befolkningstrends i EU, herunder kortere forventet levetid og familieplanlægning; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at covid-19 også har en væsentlig indflydelse på demografien; der henviser til, at mange ældre er døde, og at nogle undersøgelser viser, at coronavirusset har haft betydelig indvirkning på befolkningstrends i EU, herunder kortere forventet levetid og familieplanlægning;

| R. | der henviser til, at der ved udarbejdelsen af vores aldringspolitikker bør tages behørigt hensyn til effekten af sundhedsmæssige kønsforskelle og ulighed i sundhed relateret til sociokulturelle faktorer; der henviser til, at visse sygdomme og tilstande, som er knyttet til alderdommen, har forskellig indvirkning på kvinder og mænd, herunder depression og hjerte-kar-sygdomme; der henviser til, at visse sygdomme og tilstande berører flere kvinder end mænd, herunder Alzheimers eller demens, brystkræft, inkontinens, osteoporose og osteoarthritis; der henviser til, at forekomsten af sådanne tilstande vil stige i vores aldrende samfund; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at der ved udarbejdelsen af vores aldringspolitikker bør tages behørigt hensyn til effekten af sundhedsmæssige kønsforskelle og ulighed i sundhed relateret til sociokulturelle faktorer; der henviser til, at visse sygdomme og tilstande, som er knyttet til alderdommen, har forskellig indvirkning på kvinder og mænd, herunder depression og hjerte-kar-sygdomme; der henviser til, at visse sygdomme og tilstande berører flere kvinder end mænd, herunder Alzheimers eller demens, brystkræft, inkontinens, osteoporose og osteoarthritis; der henviser til, at forekomsten af sådanne tilstande vil stige i vores aldrende samfund;

| S. | der henviser til, at demografiske forandringer ikke påvirker alle lande og regioner på samme måde, men at de har en større indvirkning på regioner, som i forvejen halter bagefter, og forværrer eksisterende territoriale og sociale uligheder; der henviser til, at landdistrikter, perifere regioner og regioner i den yderste periferi, herunder øer, er hårdest ramt af affolkning, idet primært unge og kvinder forlader disse områder, hvilket resulterer i en stigende andel af ældre, der bor der, hvilket kan øge risikoen for social isolation; der henviser til, at landbefolkningen i nogle regioner har mindre risiko for fattigdom og social udstødelse end befolkningen i byerne (26); |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at demografiske forandringer ikke påvirker alle lande og regioner på samme måde, men at de har en større indvirkning på regioner, som i forvejen halter bagefter, og forværrer eksisterende territoriale og sociale uligheder; der henviser til, at landdistrikter, perifere regioner og regioner i den yderste periferi, herunder øer, er hårdest ramt af affolkning, idet primært unge og kvinder forlader disse områder, hvilket resulterer i en stigende andel af ældre, der bor der, hvilket kan øge risikoen for social isolation; der henviser til, at landbefolkningen i nogle regioner har mindre risiko for fattigdom og social udstødelse end befolkningen i byerne (26);

| T. | der henviser til, at antallet af ældre mennesker (80 år og derover) vil stige med 57,1 % mellem 2010 og 2030 (27) med betydelige konsekvenser for det sociale sikringssystem; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at antallet af ældre mennesker (80 år og derover) vil stige med 57,1 % mellem 2010 og 2030 (27) med betydelige konsekvenser for det sociale sikringssystem;

| U. | der henviser til, at nedlukningen og den økonomiske recession som følge af covid-19 har haft en uforholdsmæssig stor indvirkning på kvinder på grund af den ulige fordeling af omsorgsansvaret, specialisering inden for sektorer og en stigning i vold i hjemmet; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at nedlukningen og den økonomiske recession som følge af covid-19 har haft en uforholdsmæssig stor indvirkning på kvinder på grund af den ulige fordeling af omsorgsansvaret, specialisering inden for sektorer og en stigning i vold i hjemmet;

| V. | der henviser til, at befolkningsgruppen på 60 år og derover i EU mellem 2000 og 2015 voksede med 68 % i byer og 25 % i landdistrikter; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at befolkningsgruppen på 60 år og derover i EU mellem 2000 og 2015 voksede med 68 % i byer og 25 % i landdistrikter;

| W. | der henviser til, at befolkningen i byområder ifølge det europæiske observationsnetværk for territorial udvikling og samhørighed vil stige med 24,1 millioner i 2050 og udgøre næsten halvdelen af den samlede befolkning i EU, mens befolkningen i landdistrikter vil falde med 7,9 millioner mennesker; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at befolkningen i byområder ifølge det europæiske observationsnetværk for territorial udvikling og samhørighed vil stige med 24,1 millioner i 2050 og udgøre næsten halvdelen af den samlede befolkning i EU, mens befolkningen i landdistrikter vil falde med 7,9 millioner mennesker;

| X. | der henviser til, at ældre kvinder generelt har større sandsynlighed end ældre mænd for at opleve alvorlige vanskeligheder med at få adgang til basale varer og tjenesteydelser, herunder sundhedstjenester, langtidspleje og anstændige boligforhold, hvilket skyldes en række faktorer såsom løn- og pensionsforskellene mellem kønnene, kvinders længere levetid og den større andel af ældre kvinder, som bor alene (28); |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at ældre kvinder generelt har større sandsynlighed end ældre mænd for at opleve alvorlige vanskeligheder med at få adgang til basale varer og tjenesteydelser, herunder sundhedstjenester, langtidspleje og anstændige boligforhold, hvilket skyldes en række faktorer såsom løn- og pensionsforskellene mellem kønnene, kvinders længere levetid og den større andel af ældre kvinder, som bor alene (28);

| Y. | der henviser til, at ældre er mere tilbøjelige til at opleve begrænset adgang til internettet og have manglende bevidsthed og viden om eksisterende og nye teknologier; der henviser til, at kun 35 % af de 55-74-årige har grundlæggende digitale færdigheder sammenlignet med 82 % af de 16-24-årige (29), og at ældre derfor er mere sårbare over for udstødelse, herunder digital udstødelse; der henviser til, at både den sociale og den digitale udstødelse af ældre er blevet forværret af nedlukningen og de sociale foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet som reaktion på covid-19-pandemien; der henviser til, at barrierefrie og brugervenlige teknologier kan bidrage til at overvinde disse udfordringer; der henviser til, at Rådet adresserede dette problem i 2020 og udsendte konklusioner om ældres menneskerettigheder, deltagelse og velbefindende i digitaliseringens tidsalder; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at ældre er mere tilbøjelige til at opleve begrænset adgang til internettet og have manglende bevidsthed og viden om eksisterende og nye teknologier; der henviser til, at kun 35 % af de 55-74-årige har grundlæggende digitale færdigheder sammenlignet med 82 % af de 16-24-årige (29), og at ældre derfor er mere sårbare over for udstødelse, herunder digital udstødelse; der henviser til, at både den sociale og den digitale udstødelse af ældre er blevet forværret af nedlukningen og de sociale foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet som reaktion på covid-19-pandemien; der henviser til, at barrierefrie og brugervenlige teknologier kan bidrage til at overvinde disse udfordringer; der henviser til, at Rådet adresserede dette problem i 2020 og udsendte konklusioner om ældres menneskerettigheder, deltagelse og velbefindende i digitaliseringens tidsalder;

| Z. | der henviser til, at befolkningen i visse regioner i EU faldt med op til 15 % mellem 1998 og 2018 på grund af hurtig affolkning og befolkningens aldring; der henviser til, at hurtig demografisk forandring medfører uforholdsmæssigt høje tilpasningsomkostninger; der henviser til, at næsten to tredjedele af af de regioner, der oplever en hastigt faldende befolkning, har et lavt BNP pr. indbygger (30); der henviser til, at den aldrende befolkning resulterer i en befolkning med en lavere andel af mennesker i den arbejdsdygtige alder og kan resultere i et faldende antal kommuner og landsbyer overalt i EU; der henviser til, at beslutninger om at sammenlægge kommuner og landsbyer eller at integrere dem i andre kommuner eller byer også kan føre til, at kommuner og landsbyer helt forsvinder; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at befolkningen i visse regioner i EU faldt med op til 15 % mellem 1998 og 2018 på grund af hurtig affolkning og befolkningens aldring; der henviser til, at hurtig demografisk forandring medfører uforholdsmæssigt høje tilpasningsomkostninger; der henviser til, at næsten to tredjedele af af de regioner, der oplever en hastigt faldende befolkning, har et lavt BNP pr. indbygger (30); der henviser til, at den aldrende befolkning resulterer i en befolkning med en lavere andel af mennesker i den arbejdsdygtige alder og kan resultere i et faldende antal kommuner og landsbyer overalt i EU; der henviser til, at beslutninger om at sammenlægge kommuner og landsbyer eller at integrere dem i andre kommuner eller byer også kan føre til, at kommuner og landsbyer helt forsvinder;

| AA. | der henviser til, at alle politikker vedrørende demografiske muligheder og udfordringer skal anlægge en inklusiv, rettigheds- og evidensbaseret og menneskecentreret tilgang og skal sikre principperne om ligestilling, navnlig ligestilling mellem kønnene og ikkeforskelsbehandling, og sikre kvinders rettigheder, herunder deres seksuelle og reproduktive rettigheder samt økonomiske rettigheder; der henviser til, at håndteringen af de demografiske udfordringer på ingen måde må undergrave individets reproduktive selvbestemmelse; der henviser til, at adgangen til seksuelle og reproduktive sundhedsydelser og produkter er særdeles vigtig for fysisk, mental og social velvære; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at alle politikker vedrørende demografiske muligheder og udfordringer skal anlægge en inklusiv, rettigheds- og evidensbaseret og menneskecentreret tilgang og skal sikre principperne om ligestilling, navnlig ligestilling mellem kønnene og ikkeforskelsbehandling, og sikre kvinders rettigheder, herunder deres seksuelle og reproduktive rettigheder samt økonomiske rettigheder; der henviser til, at håndteringen af de demografiske udfordringer på ingen måde må undergrave individets reproduktive selvbestemmelse; der henviser til, at adgangen til seksuelle og reproduktive sundhedsydelser og produkter er særdeles vigtig for fysisk, mental og social velvære;

| AB. | der henviser til, at der i nogle medlemsstater er en tendens til at instrumentalisere demografiske ændringer med henblik på at underminere seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, hvilket bidrager til udhulingen af de personlige frihedsrettigheder; der henviser til, at alle politikker vedrørende de demografiske forandringer skal være rettighedsbaserede, menneskecentrerede, skræddersyede og evidensbaserede, ligesom de skal respektere de seksuelle og reproduktive rettigheder; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at der i nogle medlemsstater er en tendens til at instrumentalisere demografiske ændringer med henblik på at underminere seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, hvilket bidrager til udhulingen af de personlige frihedsrettigheder; der henviser til, at alle politikker vedrørende de demografiske forandringer skal være rettighedsbaserede, menneskecentrerede, skræddersyede og evidensbaserede, ligesom de skal respektere de seksuelle og reproduktive rettigheder;

| AC. | der henviser til, at EU's politikker og aktioner vedrørende aldring og demografisk forandring skal være i fuld overensstemmelse med EU's strategi for ligestilling mellem kønnene 2020-2025; der henviser til, at der er en tæt sammenhæng mellem demografiske udfordringer og integration af kønsaspektet, hvilket bør afspejles i de relevante politiske tiltag; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at EU's politikker og aktioner vedrørende aldring og demografisk forandring skal være i fuld overensstemmelse med EU's strategi for ligestilling mellem kønnene 2020-2025; der henviser til, at der er en tæt sammenhæng mellem demografiske udfordringer og integration af kønsaspektet, hvilket bør afspejles i de relevante politiske tiltag;

| AD. | der henviser til, at statistikker over tidsforbrug viser en skæv kønsfordeling af plejearbejdet i hele Europa; der henviser til, at selv om der er store nationale forskelle på omfanget af velfærd og sociale tjenester og kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, bærer kvinder en uforholdsmæssigt stor andel af omsorgsbyrden, hvilket har stor indvirkning på deres præstationer på arbejdsmarkedet og deres fertilitetsvalg; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at statistikker over tidsforbrug viser en skæv kønsfordeling af plejearbejdet i hele Europa; der henviser til, at selv om der er store nationale forskelle på omfanget af velfærd og sociale tjenester og kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet, bærer kvinder en uforholdsmæssigt stor andel af omsorgsbyrden, hvilket har stor indvirkning på deres præstationer på arbejdsmarkedet og deres fertilitetsvalg;

| AE. | der henviser til, at der bør sættes særligt fokus på personer i en meget høj alder for om nødvendigt at hjælpe mennesker, der har mistet deres uafhængighed, og forhindre, at de bliver isoleret; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at der bør sættes særligt fokus på personer i en meget høj alder for om nødvendigt at hjælpe mennesker, der har mistet deres uafhængighed, og forhindre, at de bliver isoleret;

| AF. | der henviser til, at andelen af pensionister på 65 år og derover, som risikerer fattigdom i EU, har været gradvist stigende siden 2013; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at andelen af pensionister på 65 år og derover, som risikerer fattigdom i EU, har været gradvist stigende siden 2013;

| AG. | der henviser til, at ældre bidrager til samfundet og fortsat har gjort det under covid-19-pandemien, som bl.a. arbejdstagere, omsorgspersoner eller frivillige; der henviser til, at mange ældre professionelle inden for sundhedssektoren f.eks. er vendt tilbage fra deres pensionisttilværelse for at støtte indsatsen for at inddæmme pandemien; der henviser til, at uformelle plejere, hvoraf de fleste er kvinder, har intensiveret deres indsats for at kompensere for reduceret undervisning, børnepasning og langtidspleje under pandemien; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at ældre bidrager til samfundet og fortsat har gjort det under covid-19-pandemien, som bl.a. arbejdstagere, omsorgspersoner eller frivillige; der henviser til, at mange ældre professionelle inden for sundhedssektoren f.eks. er vendt tilbage fra deres pensionisttilværelse for at støtte indsatsen for at inddæmme pandemien; der henviser til, at uformelle plejere, hvoraf de fleste er kvinder, har intensiveret deres indsats for at kompensere for reduceret undervisning, børnepasning og langtidspleje under pandemien;

| AH. | der henviser til, at en aldrende befolkning kan være en kilde til viden om lokale traditioner, fødevarer og levemåder i landdistrikterne, som igen kan udnyttes til at udvikle den lokale turisme og erhvervslivet; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at en aldrende befolkning kan være en kilde til viden om lokale traditioner, fødevarer og levemåder i landdistrikterne, som igen kan udnyttes til at udvikle den lokale turisme og erhvervslivet;

| AI. | der henviser til, at den kommende langsigtede vision for landdistrikter vil skitsere EU's strategi for, hvordan de demografiske forandringers indvirkning på vores socioøkonomiske struktur bør tackles; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at den kommende langsigtede vision for landdistrikter vil skitsere EU's strategi for, hvordan de demografiske forandringers indvirkning på vores socioøkonomiske struktur bør tackles;

| AJ. | der henviser til, at et generationsskifte er et af de specifikke mål i den fælles landbrugspolitik efter 2020; der henviser til, at videnoverførsel og læring på tværs af generationerne er afgørende for at øge samarbejdet og solidariteten mellem generationerne, så der bygges bro over generationskløften; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at et generationsskifte er et af de specifikke mål i den fælles landbrugspolitik efter 2020; der henviser til, at videnoverførsel og læring på tværs af generationerne er afgørende for at øge samarbejdet og solidariteten mellem generationerne, så der bygges bro over generationskløften;

Sundhed og pleje

| AK. | der henviser til, at der altid bør tages behørigt hensyn til de etiske risici, der er forbundet med anvendelsen af teknologi på sundhedsområdet; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at der altid bør tages behørigt hensyn til de etiske risici, der er forbundet med anvendelsen af teknologi på sundhedsområdet;

| AL. | der henviser til, at WHO definerer sund aldring som udviklingen og vedligeholdelsen af funktionsevnen, der sikrer velbefindende i alderdommen; der henviser til, at der er en korrelation mellem oplevet sundhed og indkomst; der henviser til, at mindre end en tredjedel (32,4 %) af de ældre i den første indkomstkvintil (de 20 % af befolkningen, som har den laveste indkomst) i 2017 oplevede deres helbred som godt eller meget godt, sammenlignet med 54,7 % af de ældre, som tilhørte de 20 % af befolkningen, der har den højeste indkomst (31); der henviser til, at resultaterne af interviewundersøgelsen vedrørende sundhed i EU viser, at størstedelen af de ældre har kroniske sygdomme eller lidelser, og at kun én ud af ni erklærede ikke at have sådanne problemer; der henviser til, at mange handicap opstår eller bliver mere udtalte med alderen; der henviser til, at næsten halvdelen af ældre (65 år og derover) i EU har berettet om vanskeligheder med mindst én personlig aktivitet eller huslig aktivitet (32); der henviser til, at ca. en fjerdedel af Unionens befolkning i 2018 oplevede langvarige begrænsninger på grund af sundhedsmæssige problemer (33); der henviser til, at omkring 15 % af de voksne på 60 år og derover oplever en psykisk funktionsnedsættelse; |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at WHO definerer sund aldring som udviklingen og vedligeholdelsen af funktionsevnen, der sikrer velbefindende i alderdommen; der henviser til, at der er en korrelation mellem oplevet sundhed og indkomst; der henviser til, at mindre end en tredjedel (32,4 %) af de ældre i den første indkomstkvintil (de 20 % af befolkningen, som har den laveste indkomst) i 2017 oplevede deres helbred som godt eller meget godt, sammenlignet med 54,7 % af de ældre, som tilhørte de 20 % af befolkningen, der har den højeste indkomst (31); der henviser til, at resultaterne af interviewundersøgelsen vedrørende sundhed i EU viser, at størstedelen af de ældre har kroniske sygdomme eller lidelser, og at kun én ud af ni erklærede ikke at have sådanne problemer; der henviser til, at mange handicap opstår eller bliver mere udtalte med alderen; der henviser til, at næsten halvdelen af ældre (65 år og derover) i EU har berettet om vanskeligheder med mindst én personlig aktivitet eller huslig aktivitet (32); der henviser til, at ca. en fjerdedel af Unionens befolkning i 2018 oplevede langvarige begrænsninger på grund af sundhedsmæssige problemer (33); der henviser til, at omkring 15 % af de voksne på 60 år og derover oplever en psykisk funktionsnedsættelse;

| AM. | der henviser til, at ældre i de fleste udviklede lande anses for at være personer på 65 år og derover; der henviser til, at aldersgruppen over 65 år er meget heterogen med betydelige forskelle med hensyn til sundhed, livsstil, status samt levevilkår og sociale forhold; der henviser til, at generaliseringer derfor bør undgås; der henviser til, at fokuseringen på alderen på 65 år som den øvre aldersgrænse for dataindsamling ofte ikke afspejler virkeligheden for de ældres økonomiske og sociale aktiviteter, hvilket fører til ufuldstændige og unøjagtige data; der henviser til, at ældre mennesker ikke inddrages i mange statistikker og dataindsamlinger, eftersom det er sædvane ikke at indsamle statistikker om mennesker over 65; der henviser til, at dette ikke længere er tilstrækkeligt, idet en voksende del af befolkningen når en højere alder; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at ældre i de fleste udviklede lande anses for at være personer på 65 år og derover; der henviser til, at aldersgruppen over 65 år er meget heterogen med betydelige forskelle med hensyn til sundhed, livsstil, status samt levevilkår og sociale forhold; der henviser til, at generaliseringer derfor bør undgås; der henviser til, at fokuseringen på alderen på 65 år som den øvre aldersgrænse for dataindsamling ofte ikke afspejler virkeligheden for de ældres økonomiske og sociale aktiviteter, hvilket fører til ufuldstændige og unøjagtige data; der henviser til, at ældre mennesker ikke inddrages i mange statistikker og dataindsamlinger, eftersom det er sædvane ikke at indsamle statistikker om mennesker over 65; der henviser til, at dette ikke længere er tilstrækkeligt, idet en voksende del af befolkningen når en højere alder;

| AN. | der henviser til, at kvinder, selv om uddannelsesforskellen mellem kønnene er i kvinders favør i de fleste europæiske lande, ikke desto mindre straffes på arbejdsmarkedet for moderskab, mens mænd belønnes på arbejdsmarkedet for faderskab med hensyn til erhvervsaktivitet og lønninger; der henviser til, at det er vigtigt at vise de vanskeligheder, som kvinder møder med hensyn til at forene moderskab med en professionel karriere, som reducerer mulighederne for både moderskab og en professionel karriere; der henviser til, at udfordringen med at forene karriere og moderskab som regel ender med, at kvinder bliver mødre senere, hvorved det potentielle antal børn reduceres, eller at kvinder forbliver barnløse; der henviser til, at alle disse faktorer sænker fertilitetsraterne under generationsfornyelsesraterne med en aldrende befolkning til følge; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at kvinder, selv om uddannelsesforskellen mellem kønnene er i kvinders favør i de fleste europæiske lande, ikke desto mindre straffes på arbejdsmarkedet for moderskab, mens mænd belønnes på arbejdsmarkedet for faderskab med hensyn til erhvervsaktivitet og lønninger; der henviser til, at det er vigtigt at vise de vanskeligheder, som kvinder møder med hensyn til at forene moderskab med en professionel karriere, som reducerer mulighederne for både moderskab og en professionel karriere; der henviser til, at udfordringen med at forene karriere og moderskab som regel ender med, at kvinder bliver mødre senere, hvorved det potentielle antal børn reduceres, eller at kvinder forbliver barnløse; der henviser til, at alle disse faktorer sænker fertilitetsraterne under generationsfornyelsesraterne med en aldrende befolkning til følge;

| AO. | der henviser til, at antallet af personer, der er afhængige af bistand fra andre eller har behov for sundheds- og langtidspleje, stiger med alderen; der henviser til, at andelen af personer med behov for sådanne tjenester er højere blandt personer på 80 år og derover; der henviser til, at afhængigheden af bistand forøges med alderen, men den forøges også af andre faktorer såsom socioøkonomiske og miljømæssige faktorer, uddannelsesniveau, medmenneskelige relationer og personlig velfærd; der henviser til, at behovene for pleje og hjælp er meget forskellige, og at passende midler til at sikre autonomi og uafhængighed varierer; der henviser til, at langt størstedelen af plejen af ældre, afhængige mennesker udføres af uformelle og som regel ubetalte plejere, som ofte selv er over 60; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at antallet af personer, der er afhængige af bistand fra andre eller har behov for sundheds- og langtidspleje, stiger med alderen; der henviser til, at andelen af personer med behov for sådanne tjenester er højere blandt personer på 80 år og derover; der henviser til, at afhængigheden af bistand forøges med alderen, men den forøges også af andre faktorer såsom socioøkonomiske og miljømæssige faktorer, uddannelsesniveau, medmenneskelige relationer og personlig velfærd; der henviser til, at behovene for pleje og hjælp er meget forskellige, og at passende midler til at sikre autonomi og uafhængighed varierer; der henviser til, at langt størstedelen af plejen af ældre, afhængige mennesker udføres af uformelle og som regel ubetalte plejere, som ofte selv er over 60;

| AP. | der henviser til, at uformelle og formelle plejesystemer er under pres som følge af demografiske forandringer, hvilket forværres af manglen på formelle plejere; der henviser til, at forskning fra Eurofound viser, at der er behov for at sørge for adgang til hjemme- eller samfundsbaseret pleje til mennesker med mindre, langsigtede plejebehov, ikke kun for at støtte de uformelle plejere og forbedre livskvaliteten for modtagerne af plejen, men også for hurtigt at opdage og reagere på opstående behov; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at uformelle og formelle plejesystemer er under pres som følge af demografiske forandringer, hvilket forværres af manglen på formelle plejere; der henviser til, at forskning fra Eurofound viser, at der er behov for at sørge for adgang til hjemme- eller samfundsbaseret pleje til mennesker med mindre, langsigtede plejebehov, ikke kun for at støtte de uformelle plejere og forbedre livskvaliteten for modtagerne af plejen, men også for hurtigt at opdage og reagere på opstående behov;

| AQ. | der henviser til, at der ikke findes nogen ensartet definition af afhængighed i EU; der henviser til, at høj alder ikke nødvendigvis er ensbetydende med afhængighed; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at der ikke findes nogen ensartet definition af afhængighed i EU; der henviser til, at høj alder ikke nødvendigvis er ensbetydende med afhængighed;

| AR. | der henviser til, at nogle ældre mennesker ikke kan drage fordel af foranstaltninger og politikker for aktiv aldring på grund af forskellige faktorer såsom deres bopæl, deres sundhedstilstand, manglende motivation og manglende vaner eller muligheder for regelmæssige fysiske, mentale, kulturelle eller sociale aktiviteter og rekreation; der henviser til, at ældre mennesker også kan have vanskeligt ved at få adgang til sports-, kultur- og fysiske rehabiliteringscentre og må kæmpe med økonomiske begrænsninger eller manglende eller mangelfulde aktiviteter, der er tilpasset deres individuelle psykiske forhold; der henviser til, at en effektiv strategi for aktiv aldring burde have positiv indvirkning på de ældre, samfundet og økonomien som helhed; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at nogle ældre mennesker ikke kan drage fordel af foranstaltninger og politikker for aktiv aldring på grund af forskellige faktorer såsom deres bopæl, deres sundhedstilstand, manglende motivation og manglende vaner eller muligheder for regelmæssige fysiske, mentale, kulturelle eller sociale aktiviteter og rekreation; der henviser til, at ældre mennesker også kan have vanskeligt ved at få adgang til sports-, kultur- og fysiske rehabiliteringscentre og må kæmpe med økonomiske begrænsninger eller manglende eller mangelfulde aktiviteter, der er tilpasset deres individuelle psykiske forhold; der henviser til, at en effektiv strategi for aktiv aldring burde have positiv indvirkning på de ældre, samfundet og økonomien som helhed;

| AS. | der henviser til, at skabelse af betingelser for sund aldring og evnen til at klare sig selv for mænd og kvinder via en samlet tilgang til alderdom som et livsstadie, samt tilpasning af boligforhold og lokalmiljøer på en måde, der gør det muligt for ældre mennesker at blive boende i deres eget hjem og omgivelser så længe som muligt, vil medføre fordele på både systemisk og individuelt niveau; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at skabelse af betingelser for sund aldring og evnen til at klare sig selv for mænd og kvinder via en samlet tilgang til alderdom som et livsstadie, samt tilpasning af boligforhold og lokalmiljøer på en måde, der gør det muligt for ældre mennesker at blive boende i deres eget hjem og omgivelser så længe som muligt, vil medføre fordele på både systemisk og individuelt niveau;

| AT. | der henviser til, at pleje og hjælp bør sigte mod at bevare ældres autonomi, uafhængighed og velfærd; der henviser til, at idéen om aldring i ens eget lokalsamfund i et ældrevenligt miljø er af afgørende betydning for byplanlægning og fremme af overgangen fra institutionel pleje til lokalsamfundsbaserede tjenester; der endvidere henviser til, at mulighederne for at bevare autonomi og uafhængighed afhænger af forhold såsom ældrevenlige miljøer, adgang til og overkommelige priser for tjenesteydelser, herunder boliger af høj kvalitet og pleje i nærmiljøet; der henviser til, at demografiske ændringer kræver passende svar på specifikke sundhedsbehov og støttetjenester og -faciliteter; |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at pleje og hjælp bør sigte mod at bevare ældres autonomi, uafhængighed og velfærd; der henviser til, at idéen om aldring i ens eget lokalsamfund i et ældrevenligt miljø er af afgørende betydning for byplanlægning og fremme af overgangen fra institutionel pleje til lokalsamfundsbaserede tjenester; der endvidere henviser til, at mulighederne for at bevare autonomi og uafhængighed afhænger af forhold såsom ældrevenlige miljøer, adgang til og overkommelige priser for tjenesteydelser, herunder boliger af høj kvalitet og pleje i nærmiljøet; der henviser til, at demografiske ændringer kræver passende svar på specifikke sundhedsbehov og støttetjenester og -faciliteter;

| AU. | der henviser til, at atypiske former for arbejde har bredt om sig, og at de, omend de giver fleksibilitet til at opfylde plejeforpligtelser, ikke altid imødekommer arbejdstagernes behov, og til, at det gøres endnu sværere for kvinder at kombinere moderskab og arbejde, når organiseringen af en plejeordning ikke er mulig; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at atypiske former for arbejde har bredt om sig, og at de, omend de giver fleksibilitet til at opfylde plejeforpligtelser, ikke altid imødekommer arbejdstagernes behov, og til, at det gøres endnu sværere for kvinder at kombinere moderskab og arbejde, når organiseringen af en plejeordning ikke er mulig;

| AV. | der henviser til, at akkumuleringen af sundhedsrisici, skader og kroniske sygdomme over hele ens levetid øger risikoen for invaliditet; der henviser til, at ældre oftere kontakter praktiserende læger og speciallæger, men de melder også om større vanskeligheder med at få adgang til lægehjælp i visse medlemsstater end den gennemsnitlige befolkning, bl.a. på grund af prisen på lægehjælp, lange afstande og lange ventelister (34); der henviser til, at investeringer i plejeøkonomien er afgørende for at sikre et anstændigt liv for alle, der har behov for pleje og plejepersonale; der henviser til, at mennesker i ældre aldersgrupper er mere sårbare og dermed sårbare over for sygdomme og komplikationer og dødsfald i forbindelse med forskellige sygdomme, herunder covid-19; der henviser til, at covid-19 har fremhævet behovet for mere robuste sundhedssystemer og mere kapacitet til intensiv pleje; der henviser til, at der i denne forbindelse hurtigst muligt bør sikres adgang til lægebehandling og tilvejebringelse af personlige værnemidler i faciliteter til langtidspleje; |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at akkumuleringen af sundhedsrisici, skader og kroniske sygdomme over hele ens levetid øger risikoen for invaliditet; der henviser til, at ældre oftere kontakter praktiserende læger og speciallæger, men de melder også om større vanskeligheder med at få adgang til lægehjælp i visse medlemsstater end den gennemsnitlige befolkning, bl.a. på grund af prisen på lægehjælp, lange afstande og lange ventelister (34); der henviser til, at investeringer i plejeøkonomien er afgørende for at sikre et anstændigt liv for alle, der har behov for pleje og plejepersonale; der henviser til, at mennesker i ældre aldersgrupper er mere sårbare og dermed sårbare over for sygdomme og komplikationer og dødsfald i forbindelse med forskellige sygdomme, herunder covid-19; der henviser til, at covid-19 har fremhævet behovet for mere robuste sundhedssystemer og mere kapacitet til intensiv pleje; der henviser til, at der i denne forbindelse hurtigst muligt bør sikres adgang til lægebehandling og tilvejebringelse af personlige værnemidler i faciliteter til langtidspleje;

| AW. | der henviser til, at covid-19-pandemien har vist, at offentlige tjenesteydelser og plejeydelser af høj kvalitet er et effektivt svar på befolkningens behov for bistand, herunder de ældres, som under pandemien i en række tilfælde oplevede og fortsat oplever forskelsbehandling på grund af alder i forbindelse med adgang til medicinske ydelser og plejeydelser, herunder hindringer for at få adgang til medicinsk behandling generelt; der henviser til, at covid-19-pandemien endnu en gang kaster lys over manglen på passende boliger, plejefaciliteter af høj kvalitet og tilstrækkelige pleje- og hjælpetjenester; der henviser til, at den største andel af covid-19-infektioner og -dødsfald i EU sker i forbindelse med plejehjem, ydelser i hjemmet for ældre og personer med handicap og andre sociale ydelser (35); der henviser til, at mange ældre er døde under pandemien som følge af, at mange intensivafdelinger er blevet overbebyrdede; der henviser til, at et af de vigtigste kriterier for beslutningen om adgang til intensiv behandling i nogle tilfælde var patientens alder; der henviser til, at mange ældre er blevet udsat for hindringer i at få adgang til medicinsk behandling, der ikke er relateret til covid-19, og at pleje- og omsorgstjenester generelt set er blevet reduceret eller standset fuldstændigt under pandemien; |
| --- | --- |

AW.

der henviser til, at covid-19-pandemien har vist, at offentlige tjenesteydelser og plejeydelser af høj kvalitet er et effektivt svar på befolkningens behov for bistand, herunder de ældres, som under pandemien i en række tilfælde oplevede og fortsat oplever forskelsbehandling på grund af alder i forbindelse med adgang til medicinske ydelser og plejeydelser, herunder hindringer for at få adgang til medicinsk behandling generelt; der henviser til, at covid-19-pandemien endnu en gang kaster lys over manglen på passende boliger, plejefaciliteter af høj kvalitet og tilstrækkelige pleje- og hjælpetjenester; der henviser til, at den største andel af covid-19-infektioner og -dødsfald i EU sker i forbindelse med plejehjem, ydelser i hjemmet for ældre og personer med handicap og andre sociale ydelser (35); der henviser til, at mange ældre er døde under pandemien som følge af, at mange intensivafdelinger er blevet overbebyrdede; der henviser til, at et af de vigtigste kriterier for beslutningen om adgang til intensiv behandling i nogle tilfælde var patientens alder; der henviser til, at mange ældre er blevet udsat for hindringer i at få adgang til medicinsk behandling, der ikke er relateret til covid-19, og at pleje- og omsorgstjenester generelt set er blevet reduceret eller standset fuldstændigt under pandemien;

| AX. | der henviser til, at den aldrende befolkning i EU medfører nye udfordringer for ligestilling mellem kønnene, idet kvinder fortsat yder størstedelen af pleje- og omsorgsydelserne (betalte og ubetalte) (36); der henviser til, at coronaviruskrisen har forværret denne situation; |
| --- | --- |

AX.

der henviser til, at den aldrende befolkning i EU medfører nye udfordringer for ligestilling mellem kønnene, idet kvinder fortsat yder størstedelen af pleje- og omsorgsydelserne (betalte og ubetalte) (36); der henviser til, at coronaviruskrisen har forværret denne situation;

| AY. | der henviser til, at ældre mennesker er mindre modstandsdygtige over for ekstreme vejrforhold såsom gentagne hedebølger; |
| --- | --- |

AY.

der henviser til, at ældre mennesker er mindre modstandsdygtige over for ekstreme vejrforhold såsom gentagne hedebølger;

Retten til at ældes med værdighed

| AZ. | der henviser til, at sikring af et værdigt liv betyder, at arbejdstageres ret til en rettidig pension sikres, således at de har mulighed for at nyde en sund og uafhængig pensionstilværelse; der henviser til, at retten til at gå på pension skal være knyttet til arbejdstiden og ikke være afhængig af variationer i den gennemsnitlige forventede levetid eller andre grunde, der bruges til at lægge pres på arbejdstagere; der henviser til, at nydelse af pensionstiden skal være baseret på en indkomst, der muliggør anstændige levevilkår, herunder sundhedsbeskyttelse, kulturel berigelse og tilegnelse af nye færdigheder, således at pensionister kan blive inddraget fuldt ud i det sociale miljø, hvor de bor; |
| --- | --- |

AZ.

der henviser til, at sikring af et værdigt liv betyder, at arbejdstageres ret til en rettidig pension sikres, således at de har mulighed for at nyde en sund og uafhængig pensionstilværelse; der henviser til, at retten til at gå på pension skal være knyttet til arbejdstiden og ikke være afhængig af variationer i den gennemsnitlige forventede levetid eller andre grunde, der bruges til at lægge pres på arbejdstagere; der henviser til, at nydelse af pensionstiden skal være baseret på en indkomst, der muliggør anstændige levevilkår, herunder sundhedsbeskyttelse, kulturel berigelse og tilegnelse af nye færdigheder, således at pensionister kan blive inddraget fuldt ud i det sociale miljø, hvor de bor;

| BA. | der henviser til, at et værdigt liv, især for ældre, ikke kan adskilles fra retten til handicapvenlige boliger, under hygiejniske og bekvemme forhold, så de kan blive gamle under social og familiemæssig beskyttelse; der henviser til, at presset fra ejendomsspekulation i en række situationer har ført til, at ældre har været de første til at blive tvunget ud af deres hjem, hvilket har forstærket deres sociale isolation og funktionelle afhængighed; |
| --- | --- |

BA.

der henviser til, at et værdigt liv, især for ældre, ikke kan adskilles fra retten til handicapvenlige boliger, under hygiejniske og bekvemme forhold, så de kan blive gamle under social og familiemæssig beskyttelse; der henviser til, at presset fra ejendomsspekulation i en række situationer har ført til, at ældre har været de første til at blive tvunget ud af deres hjem, hvilket har forstærket deres sociale isolation og funktionelle afhængighed;

| BB. | der henviser til, at kvinder er i større risiko for fattigdom og social udstødelse, bl.a. på grund af det vedvarende problem med kønsbestemt beskæftigelse, løn- og pensionsforskelle, flere karriereafbrydelser som følge af familie- og omsorgsforpligtelser og mere deltidsarbejde (37), undertiden usikre og midlertidige ansættelsesforhold (38), navnlig for enlige mødre; der henviser til, at disse faktorer gør det vanskeligt for mange kvinder at opspare penge til senere i livet, og gør dem særligt sårbare over for fattigdom i alderdommen; |
| --- | --- |

BB.

der henviser til, at kvinder er i større risiko for fattigdom og social udstødelse, bl.a. på grund af det vedvarende problem med kønsbestemt beskæftigelse, løn- og pensionsforskelle, flere karriereafbrydelser som følge af familie- og omsorgsforpligtelser og mere deltidsarbejde (37), undertiden usikre og midlertidige ansættelsesforhold (38), navnlig for enlige mødre; der henviser til, at disse faktorer gør det vanskeligt for mange kvinder at opspare penge til senere i livet, og gør dem særligt sårbare over for fattigdom i alderdommen;

| BC. | der henviser til, at kvinder ifølge Eurostat får mindre i pension end mænd i alle EU-medlemsstater; der henviser til, at kvinder på 65 år og derover i EU får en pension, der gennemsnitligt er 30 % lavere end den pension, mænd modtager; |
| --- | --- |

BC.

der henviser til, at kvinder ifølge Eurostat får mindre i pension end mænd i alle EU-medlemsstater; der henviser til, at kvinder på 65 år og derover i EU får en pension, der gennemsnitligt er 30 % lavere end den pension, mænd modtager;

| BD. | der henviser til, at en Eurobarometerundersøgelse fra 2019 viser, at 40 % af europæere føler, at de bliver forskelsbehandlet på grund af deres alder; der henviser til, at aldersrelateret forskelsbehandling er til stede på forskellige niveauer og manifesterer sig i forskellige former, herunder i individuelle tilgange og opfattelsen af sig selv og i forholdet mellem generationerne; der henviser til, at aldersrelateret forskelsbehandling har vist sig at reducere sundhed og forventet levetid og hindre fuld deltagelse i sociallivet, kulturlivet og civilsamfundet og kan føre til begrænsninger i ældres adgang til tjenesteydelser eller aktive deltagelse på arbejdsmarkedet, både på nationalt plan og på EU-plan, og til tjenesteydelser på arbejdspladsen, hvilket giver anledning til marginalisering og social udstødelse; der henviser til, at aldersrelateret forskelsbehandling ifølge den seneste europæiske undersøgelse af arbejdsvilkårene var den mest almindelige form for forskelsbehandling på arbejdspladsen; der henviser til, at andre former for forskelsbehandling, der fremhæves af ældre, omfatter adgang til finansielle produkter og tjenesteydelser, sundhedspleje, uddannelse, erhvervsuddannelse og fritidsaktiviteter (39); der henviser til, at en vellykket bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af alder og kønsstereotyper, herunder på arbejdsmarkedet, er afgørende for aktiv aldring, for at skabe større solidaritet mellem generationerne og for at udnytte ældre arbejdstageres erfaringer; der henviser til, at styrkelse af adgangen til varer og tjenester er afgørende i dette henseende; |
| --- | --- |

BD.

der henviser til, at en Eurobarometerundersøgelse fra 2019 viser, at 40 % af europæere føler, at de bliver forskelsbehandlet på grund af deres alder; der henviser til, at aldersrelateret forskelsbehandling er til stede på forskellige niveauer og manifesterer sig i forskellige former, herunder i individuelle tilgange og opfattelsen af sig selv og i forholdet mellem generationerne; der henviser til, at aldersrelateret forskelsbehandling har vist sig at reducere sundhed og forventet levetid og hindre fuld deltagelse i sociallivet, kulturlivet og civilsamfundet og kan føre til begrænsninger i ældres adgang til tjenesteydelser eller aktive deltagelse på arbejdsmarkedet, både på nationalt plan og på EU-plan, og til tjenesteydelser på arbejdspladsen, hvilket giver anledning til marginalisering og social udstødelse; der henviser til, at aldersrelateret forskelsbehandling ifølge den seneste europæiske undersøgelse af arbejdsvilkårene var den mest almindelige form for forskelsbehandling på arbejdspladsen; der henviser til, at andre former for forskelsbehandling, der fremhæves af ældre, omfatter adgang til finansielle produkter og tjenesteydelser, sundhedspleje, uddannelse, erhvervsuddannelse og fritidsaktiviteter (39); der henviser til, at en vellykket bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af alder og kønsstereotyper, herunder på arbejdsmarkedet, er afgørende for aktiv aldring, for at skabe større solidaritet mellem generationerne og for at udnytte ældre arbejdstageres erfaringer; der henviser til, at styrkelse af adgangen til varer og tjenester er afgørende i dette henseende;

| BE. | der henviser til, at aktiv aldring ifølge WHO er den proces, hvormed mulighederne for helbred, deltagelse og sikkerhed optimeres med henblik på at forbedre livskvaliteten i aldringsprocessen, således at mennesker kan udnytte deres potentiale for velvære gennem hele livet og deltage i samfundet i overensstemmelse med deres behov, ønsker og formåen, samtidigt med at de sikres tilstrækkelig beskyttelse, sikkerhed og pleje, når de har behov for hjælp; |
| --- | --- |

BE.

der henviser til, at aktiv aldring ifølge WHO er den proces, hvormed mulighederne for helbred, deltagelse og sikkerhed optimeres med henblik på at forbedre livskvaliteten i aldringsprocessen, således at mennesker kan udnytte deres potentiale for velvære gennem hele livet og deltage i samfundet i overensstemmelse med deres behov, ønsker og formåen, samtidigt med at de sikres tilstrækkelig beskyttelse, sikkerhed og pleje, når de har behov for hjælp;

| BF. | der henviser til, at EU og flere medlemsstater spiller en aktiv rolle i overvejelserne om nye internationale instrumenter til beskyttelse af ældres rettigheder; der henviser til, at sådanne internationale overvejelser bør støttes og tilskyndes aktivt; der henviser til, at selv om direktiv 2000/78/EF fastsætter generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv, omhandler det ikke forskelsbehandling inden for andre områder af det sociale liv eller forskelsbehandling af flere grunde; |
| --- | --- |

BF.

der henviser til, at EU og flere medlemsstater spiller en aktiv rolle i overvejelserne om nye internationale instrumenter til beskyttelse af ældres rettigheder; der henviser til, at sådanne internationale overvejelser bør støttes og tilskyndes aktivt; der henviser til, at selv om direktiv 2000/78/EF fastsætter generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv, omhandler det ikke forskelsbehandling inden for andre områder af det sociale liv eller forskelsbehandling af flere grunde;

| BG. | der henviser til, at ældre undertiden bliver ofre for vold, overgreb og andre foruroligende handlinger såsom svig og illoyal handelspraksis, fratagelse af retsevnen eller midlerne til at styre deres egne sager; der henviser til, at fænomenet overgreb mod ældre bør dækkes bedre af data om og forskning i hyppigheden og forebyggelsesmetoder; der henviser til, at der er behov for en indsats for at tilvejebringe mere omfattende data om mishandling af ældre; |
| --- | --- |

BG.

der henviser til, at ældre undertiden bliver ofre for vold, overgreb og andre foruroligende handlinger såsom svig og illoyal handelspraksis, fratagelse af retsevnen eller midlerne til at styre deres egne sager; der henviser til, at fænomenet overgreb mod ældre bør dækkes bedre af data om og forskning i hyppigheden og forebyggelsesmetoder; der henviser til, at der er behov for en indsats for at tilvejebringe mere omfattende data om mishandling af ældre;

| BH. | der henviser til, at EU finansierer pilotinitiativer såsom EuROPEAN, MILCEA og WeDO inden for bekæmpelse af kriminalitet mod ældre; |
| --- | --- |

BH.

der henviser til, at EU finansierer pilotinitiativer såsom EuROPEAN, MILCEA og WeDO inden for bekæmpelse af kriminalitet mod ældre;

| BI. | der henviser til, at ældre i landdistrikter eller fjerntliggende områder kan være mere udsatte for aldersrelaterede risici, herunder fattigdom, dårligere adgang til sundhedsydelser og -tjenester af høj kvalitet, ringere social støtte, færre muligheder for social interaktion og manglende adgang til offentlige transporttjenester; |
| --- | --- |

BI.

der henviser til, at ældre i landdistrikter eller fjerntliggende områder kan være mere udsatte for aldersrelaterede risici, herunder fattigdom, dårligere adgang til sundhedsydelser og -tjenester af høj kvalitet, ringere social støtte, færre muligheder for social interaktion og manglende adgang til offentlige transporttjenester;

Beskæftigelse og aktiv aldring

| BJ. | der henviser til, at 60 % af befolkningen i EU ifølge en Eurobarometer-undersøgelse fra 2012 var imod at hæve den lovbestemte pensionsalder, mens 61 % var af den opfattelse, at alle bør kunne fortsætte med at arbejde efter den lovbestemte pensionsalder; der henviser til, at næsten halvdelen af arbejdstagerne på 50 år og derover, afhængigt af deres finansielle behov, ville foretrække at arbejde færre timer, mens en betydelig andel af pensionisterne ville foretrække at arbejde i det mindste et par timer om ugen (40); der henviser til, at arbejde efter pensionsalderen er forbundet med arbejdspladspolitikker, der understøtter beskæftigelsesegnethed og arbejdstagere, der forbliver i beskæftigelse længere, hvis de ønsker at gøre det; der henviser til, at ansættelsesprocenten for ældre arbejdstagere, som ikke er i beskæftigelse, imidlertid er ekstremt lav, og at ældre har en høj risiko for at blive langtidsledige; der henviser til, at andelen af personer mellem 55 og 64 år, der er ramt af fattigdom og social udstødelse, er højere end EU-gennemsnittet for alle aldersgrupper; der henviser til, at 56 % af befolkningen i EU er bekymret over, om deres indkomst i alderdommen vil være tilstrækkelig (41); der henviser til, at sandsynligheden for at finde et nyt job falder med alderen, delvis på grund af strukturelle hindringer, herunder aldersdiskrimination (42); der henviser til, at data viser, at personer, der er pensionister, men som fortsætter med at arbejde efter eget valg, i gennemsnit har en højere grad af tilfredshed med livet end fuldt pensionerede (43); der henviser til, at følelsen af formål med livet ofte falder efter 50-års alderen, men den forbliver meget større blandt personer, som fortsætter med at arbejde efter pensionsalderen, eller som har børnepasnings- eller langvarige plejeopgaver (44); der henviser til, at det fortsat er meget vigtigt at bekæmpe arbejdsløsheden blandt ældre arbejdstagere i EU; |
| --- | --- |

BJ.

der henviser til, at 60 % af befolkningen i EU ifølge en Eurobarometer-undersøgelse fra 2012 var imod at hæve den lovbestemte pensionsalder, mens 61 % var af den opfattelse, at alle bør kunne fortsætte med at arbejde efter den lovbestemte pensionsalder; der henviser til, at næsten halvdelen af arbejdstagerne på 50 år og derover, afhængigt af deres finansielle behov, ville foretrække at arbejde færre timer, mens en betydelig andel af pensionisterne ville foretrække at arbejde i det mindste et par timer om ugen (40); der henviser til, at arbejde efter pensionsalderen er forbundet med arbejdspladspolitikker, der understøtter beskæftigelsesegnethed og arbejdstagere, der forbliver i beskæftigelse længere, hvis de ønsker at gøre det; der henviser til, at ansættelsesprocenten for ældre arbejdstagere, som ikke er i beskæftigelse, imidlertid er ekstremt lav, og at ældre har en høj risiko for at blive langtidsledige; der henviser til, at andelen af personer mellem 55 og 64 år, der er ramt af fattigdom og social udstødelse, er højere end EU-gennemsnittet for alle aldersgrupper; der henviser til, at 56 % af befolkningen i EU er bekymret over, om deres indkomst i alderdommen vil være tilstrækkelig (41); der henviser til, at sandsynligheden for at finde et nyt job falder med alderen, delvis på grund af strukturelle hindringer, herunder aldersdiskrimination (42); der henviser til, at data viser, at personer, der er pensionister, men som fortsætter med at arbejde efter eget valg, i gennemsnit har en højere grad af tilfredshed med livet end fuldt pensionerede (43); der henviser til, at følelsen af formål med livet ofte falder efter 50-års alderen, men den forbliver meget større blandt personer, som fortsætter med at arbejde efter pensionsalderen, eller som har børnepasnings- eller langvarige plejeopgaver (44); der henviser til, at det fortsat er meget vigtigt at bekæmpe arbejdsløsheden blandt ældre arbejdstagere i EU;

| BK. | der henviser til, at passende arbejds- og ansættelsesvilkår, herunder forbedret sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv, et alderssvarende arbejdsmiljø, lavere kvantitative krav og arbejdstidsautonomi, kan gøre det muligt for og tilskynde ældre til at forblive på arbejdsmarkedet, hvis de ønsker det; |
| --- | --- |

BK.

der henviser til, at passende arbejds- og ansættelsesvilkår, herunder forbedret sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv, et alderssvarende arbejdsmiljø, lavere kvantitative krav og arbejdstidsautonomi, kan gøre det muligt for og tilskynde ældre til at forblive på arbejdsmarkedet, hvis de ønsker det;

| BL. | der henviser til, at der skal lægges særlig vægt på behovene hos arbejdstagere, der har et meget fysisk eller psykisk krævende job; der henviser til, at dette spørgsmål kan løses gennem strategier for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, politikker, der støtter balancen mellem arbejdsliv og privatliv, adgang til og udnyttelse af uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder på eller uden for arbejdspladsen, støtte til udvekslinger mellem generationerne på arbejdspladserne og muligheden for at gå gradvist på pension, hvilket vil give både individuelle og samfundsmæssige fordele; |
| --- | --- |

BL.

der henviser til, at der skal lægges særlig vægt på behovene hos arbejdstagere, der har et meget fysisk eller psykisk krævende job; der henviser til, at dette spørgsmål kan løses gennem strategier for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, politikker, der støtter balancen mellem arbejdsliv og privatliv, adgang til og udnyttelse af uddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder på eller uden for arbejdspladsen, støtte til udvekslinger mellem generationerne på arbejdspladserne og muligheden for at gå gradvist på pension, hvilket vil give både individuelle og samfundsmæssige fordele;

| BM. | der henviser til, at et ældre EU med en mindre arbejdsstyrke kan lægge pres på de offentlige budgetter og de sociale sikrings- og sundhedssystemer; der henviser til, at det anslås, at de samlede omkostninger ved befolkningens aldring (45) i 2070 vil være 26,7 % af BNP (46); der henviser til, at en undersøgelse foretaget for Kommissionen i 2018 om seniorøkonomien (personer på 50 år og derover) anslår, at EU's seniorøkonomis bidrag til BNP vil nå op på 6,4 billioner EUR og 88 mio. job inden 2025; der henviser til, at dette vil svare til 32 % af EU's BNP og 38 % af beskæftiglsen i EU (47); |
| --- | --- |

BM.

der henviser til, at et ældre EU med en mindre arbejdsstyrke kan lægge pres på de offentlige budgetter og de sociale sikrings- og sundhedssystemer; der henviser til, at det anslås, at de samlede omkostninger ved befolkningens aldring (45) i 2070 vil være 26,7 % af BNP (46); der henviser til, at en undersøgelse foretaget for Kommissionen i 2018 om seniorøkonomien (personer på 50 år og derover) anslår, at EU's seniorøkonomis bidrag til BNP vil nå op på 6,4 billioner EUR og 88 mio. job inden 2025; der henviser til, at dette vil svare til 32 % af EU's BNP og 38 % af beskæftiglsen i EU (47);

| BN. | der henviser til, at det er af afgørende betydning for aktiv aldring, at et livsforløbsbaseret perspektiv på aldring fremmes, og bevidstheden om betydningen af aldersvenlige arbejdsmiljøer øges blandt arbejdsgivere; der henviser til, at bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløshed og arbejdsløshed blandt ældre fortsat er en central udfordring i mange regioner; der henviser til, at EU og medlemsstaterne stadig mangler at levere en hensigtsmæssig reaktion på udfordringer på arbejdsmarkedet; der henviser til, at der er behov for at tilpasse kvalifikationerne hos ældre arbejdstagere, som er særligt truet af økonomiske omstruktureringer, og føre politikker til støtte for ældres mobilitet på arbejdsmarkedet, navnlig med hensyn til genbeskæftigelse; |
| --- | --- |

BN.

der henviser til, at det er af afgørende betydning for aktiv aldring, at et livsforløbsbaseret perspektiv på aldring fremmes, og bevidstheden om betydningen af aldersvenlige arbejdsmiljøer øges blandt arbejdsgivere; der henviser til, at bekæmpelsen af ungdomsarbejdsløshed og arbejdsløshed blandt ældre fortsat er en central udfordring i mange regioner; der henviser til, at EU og medlemsstaterne stadig mangler at levere en hensigtsmæssig reaktion på udfordringer på arbejdsmarkedet; der henviser til, at der er behov for at tilpasse kvalifikationerne hos ældre arbejdstagere, som er særligt truet af økonomiske omstruktureringer, og føre politikker til støtte for ældres mobilitet på arbejdsmarkedet, navnlig med hensyn til genbeskæftigelse;

| BO. | der henviser til, at arbejdsgivere ofte er tilbageholdende med at tilbyde ældre arbejdstagere passende uddannelse; der henviser til, at livslang læring bidrager til aktiv aldring, og giver mennesker mulighed for at arbejde og deltage fuldt ud i samfundet; der henviser til, at Europa-Parlamentet har vedtaget en beslutning om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af »Erasmus+«; |
| --- | --- |

BO.

der henviser til, at arbejdsgivere ofte er tilbageholdende med at tilbyde ældre arbejdstagere passende uddannelse; der henviser til, at livslang læring bidrager til aktiv aldring, og giver mennesker mulighed for at arbejde og deltage fuldt ud i samfundet; der henviser til, at Europa-Parlamentet har vedtaget en beslutning om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af »Erasmus+«;

| BP. | der henviser til, at sikring af beskæftigelse af høj kvalitet, herunder anstændige lønninger, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og en god balance mellem arbejdsliv og privatliv for arbejdstagere gennem hele deres karriere, er en forudsætning for et bæredygtigt arbejdsliv og en aktiv og sund aldring efter pensionering; der henviser til, at dette ikke kun indebærer en reduktion af forekomsten af erhvervsbetingede risici, men også tilskyndelse og støtte til sundhedsfremmende vaner blandt arbejdstagere og håndtering af risici såsom psykosociale risici og muskel- og knoglelidelser; der henviser til, at ældre arbejdstageres sundhed og ydeevne ikke afhænger af deres alder, men af en række af tæt forbundne faktorer, herunder individuel livsstil og udsættelse af farer på arbejdspladsen (48); der henviser til, at job af høj kvalitet og et sikkert og sundt arbejdsmiljø ikke blot er vigtigt for arbejdstagernes velfærd, men også for virksomhedernes konkurrenceevne og velfærdssystemernes bæredygtighed; |
| --- | --- |

BP.

der henviser til, at sikring af beskæftigelse af høj kvalitet, herunder anstændige lønninger, sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og en god balance mellem arbejdsliv og privatliv for arbejdstagere gennem hele deres karriere, er en forudsætning for et bæredygtigt arbejdsliv og en aktiv og sund aldring efter pensionering; der henviser til, at dette ikke kun indebærer en reduktion af forekomsten af erhvervsbetingede risici, men også tilskyndelse og støtte til sundhedsfremmende vaner blandt arbejdstagere og håndtering af risici såsom psykosociale risici og muskel- og knoglelidelser; der henviser til, at ældre arbejdstageres sundhed og ydeevne ikke afhænger af deres alder, men af en række af tæt forbundne faktorer, herunder individuel livsstil og udsættelse af farer på arbejdspladsen (48); der henviser til, at job af høj kvalitet og et sikkert og sundt arbejdsmiljø ikke blot er vigtigt for arbejdstagernes velfærd, men også for virksomhedernes konkurrenceevne og velfærdssystemernes bæredygtighed;

| BQ. | der henviser til, at virkningerne af de demografiske forandringer på arbejdsmarkedet har understreget betydningen af en yderligere forbedring af virksomhedsledelse og arbejdsmetoder samt den vigtige rolle, som digitale løsninger såsom telearbejde spiller, navnlig i forbindelse med covid-19-pandemien, da de giver mange muligheder for at forbedre arbejdstagernes arbejdsvilkår, herunder for dem, der er tæt på pensionsalderen, og skabe et mere inklusivt arbejdsmiljø, navnlig med henblik på at skabe balance mellem arbejdsliv og privatliv og for personer med handicap; |
| --- | --- |

BQ.

der henviser til, at virkningerne af de demografiske forandringer på arbejdsmarkedet har understreget betydningen af en yderligere forbedring af virksomhedsledelse og arbejdsmetoder samt den vigtige rolle, som digitale løsninger såsom telearbejde spiller, navnlig i forbindelse med covid-19-pandemien, da de giver mange muligheder for at forbedre arbejdstagernes arbejdsvilkår, herunder for dem, der er tæt på pensionsalderen, og skabe et mere inklusivt arbejdsmiljø, navnlig med henblik på at skabe balance mellem arbejdsliv og privatliv og for personer med handicap;

| BR. | der henviser til, at regioner med høj arbejdsløshed er kendetegnet ved højere aldersrater og faldende befolkningstal; |
| --- | --- |

BR.

der henviser til, at regioner med høj arbejdsløshed er kendetegnet ved højere aldersrater og faldende befolkningstal;

| BS. | der henviser til, at arbejdstagere i beskæftigelse i aldersgruppen 55-64 år udgjorde 59,1 % af arbejdsstyrken i EU i 2019 (49); der henviser til, at omkring en tredjedel af bedriftslederne af familielandbrug var 65 år eller derover i 2016, og at størstedelen (57 %) var mindst 55 år eller derover; der henviser til, at kun én ud af 10 bedriftsledere var under 40 år; |
| --- | --- |

BS.

der henviser til, at arbejdstagere i beskæftigelse i aldersgruppen 55-64 år udgjorde 59,1 % af arbejdsstyrken i EU i 2019 (49); der henviser til, at omkring en tredjedel af bedriftslederne af familielandbrug var 65 år eller derover i 2016, og at størstedelen (57 %) var mindst 55 år eller derover; der henviser til, at kun én ud af 10 bedriftsledere var under 40 år;

Håndtering af demografiske udfordringer med støtte fra EU-midler

| BT. | der henviser til, at programmer, projekter og foranstaltninger, der fremmer strategier for aktiv aldring, bør afspejles på alle politikområder, og at medlemsstaterne bør gøre brug af alle tilgængelige EU-instrumenter, såsom de europæiske struktur- og investeringsfonde, navnlig Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus (ESF +) og Connecting Europe-faciliteten, til at tackle demografiske udfordringer; der henviser til, at EU-midler fremmer tilvejebringelsen af vigtig infrastruktur; |
| --- | --- |

BT.

der henviser til, at programmer, projekter og foranstaltninger, der fremmer strategier for aktiv aldring, bør afspejles på alle politikområder, og at medlemsstaterne bør gøre brug af alle tilgængelige EU-instrumenter, såsom de europæiske struktur- og investeringsfonde, navnlig Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Samhørighedsfonden, Den Europæiske Socialfond Plus (ESF +) og Connecting Europe-faciliteten, til at tackle demografiske udfordringer; der henviser til, at EU-midler fremmer tilvejebringelsen af vigtig infrastruktur;

| BU. | der henviser til, at initiativer som Access City-prisen tilskynder til tilpasning af offentlige områder til behovene hos ældre og personer med nedsat førlighed, og at de har en positiv indvirkning på deres uafhængighed; der henviser til, at sådanne initiativer ikke blot forbedrer deres livskvalitet, sikrer deres sociale inklusion og sikrer, at de på lige fod kan nyde godt af de grundlæggende rettigheder, men at de også kan have en positiv økonomisk virkning; |
| --- | --- |

BU.

der henviser til, at initiativer som Access City-prisen tilskynder til tilpasning af offentlige områder til behovene hos ældre og personer med nedsat førlighed, og at de har en positiv indvirkning på deres uafhængighed; der henviser til, at sådanne initiativer ikke blot forbedrer deres livskvalitet, sikrer deres sociale inklusion og sikrer, at de på lige fod kan nyde godt af de grundlæggende rettigheder, men at de også kan have en positiv økonomisk virkning;

| BV. | der henviser til, at antallet af husstande med en enkelt person er steget med 19 % siden 2010; der henviser til, at 40 % af kvinderne i EU i alderen 65 og derover boede alene i 2019, hvilket er mere end det dobbelte af andelen af mænd, som boede alene (50); der henviser til, at boliger til unge, enlige, ældre og personer med handicap, kroniske sygdomme og funktionelle begrænsninger i mange medlemsstater er utilstrækkelige på grund af problemer med tilgængelighed, lave kvalitetsstandarder eller høje leve- og boligomkostninger; der henviser til, at boliger bør være økonomisk overkommelige, tilgængelige, sikre og bekvemme, hvilket alle er særligt vigtige faktorer, ikke kun for ældre; der henviser til, at mange ældre er mindre tilbøjelige til at renovere deres hjem, hvis de ikke er ejere; |
| --- | --- |

BV.

der henviser til, at antallet af husstande med en enkelt person er steget med 19 % siden 2010; der henviser til, at 40 % af kvinderne i EU i alderen 65 og derover boede alene i 2019, hvilket er mere end det dobbelte af andelen af mænd, som boede alene (50); der henviser til, at boliger til unge, enlige, ældre og personer med handicap, kroniske sygdomme og funktionelle begrænsninger i mange medlemsstater er utilstrækkelige på grund af problemer med tilgængelighed, lave kvalitetsstandarder eller høje leve- og boligomkostninger; der henviser til, at boliger bør være økonomisk overkommelige, tilgængelige, sikre og bekvemme, hvilket alle er særligt vigtige faktorer, ikke kun for ældre; der henviser til, at mange ældre er mindre tilbøjelige til at renovere deres hjem, hvis de ikke er ejere;

| BW. | der henviser til, at menneskerettighederne er universelle, umistelige, udelelige, indbyrdes afhængige og indbyrdes forbundne og tilhører alle mennesker og alle generationer uden nogen form for forskelsbehandling; der henviser til, at ældre, herunder ældre med handicap, er værdifulde for samfundet og derfor bør deltage aktivt i samfundet i størst muligt omfang og leve deres liv med værdighed og så meget uafhængighed som muligt; der henviser til, at solidariteten mellem generationerne bør lede EU's genopretning med henblik på at opnå et mere retfærdigt, inkluderende og modstandsdygtigt samfund, som ikke lader nogen i stikken; |
| --- | --- |

BW.

der henviser til, at menneskerettighederne er universelle, umistelige, udelelige, indbyrdes afhængige og indbyrdes forbundne og tilhører alle mennesker og alle generationer uden nogen form for forskelsbehandling; der henviser til, at ældre, herunder ældre med handicap, er værdifulde for samfundet og derfor bør deltage aktivt i samfundet i størst muligt omfang og leve deres liv med værdighed og så meget uafhængighed som muligt; der henviser til, at solidariteten mellem generationerne bør lede EU's genopretning med henblik på at opnå et mere retfærdigt, inkluderende og modstandsdygtigt samfund, som ikke lader nogen i stikken;

| BX. | der henviser til, at alle medlemsstaterne og EU er kontraherende parter i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap og derfor er juridisk forpligtede til at garantere individuel autonomi, ikkeforskelsbehandling, fuld og effektiv deltagelse i samfundet og lige muligheder og tilgængelighed; der henviser til, at der er over 80 mio. personer med handicap i EU, hvoraf de fleste er kvinder og piger, og til, at de fleste handicap opstår med alderen; der henviser til, at ældre med handicap har større risiko for fattigdom og forskelsbehandling (51); der henviser til, at aldringspolitikker skal sikre beskyttelse og social inklusion af personer med handicap samt deres adgang til arbejdsmarkedet og til tjenester; der henviser til, at mobilitet er afgørende for at fremme en uafhængig tilværelse og autonomi; der henviser til, at det er af afgørende betydning, at der sikres en fuldt tilgængelig transportkæde fra dør til dør; |
| --- | --- |

BX.

der henviser til, at alle medlemsstaterne og EU er kontraherende parter i FN's konvention om rettigheder for personer med handicap og derfor er juridisk forpligtede til at garantere individuel autonomi, ikkeforskelsbehandling, fuld og effektiv deltagelse i samfundet og lige muligheder og tilgængelighed; der henviser til, at der er over 80 mio. personer med handicap i EU, hvoraf de fleste er kvinder og piger, og til, at de fleste handicap opstår med alderen; der henviser til, at ældre med handicap har større risiko for fattigdom og forskelsbehandling (51); der henviser til, at aldringspolitikker skal sikre beskyttelse og social inklusion af personer med handicap samt deres adgang til arbejdsmarkedet og til tjenester; der henviser til, at mobilitet er afgørende for at fremme en uafhængig tilværelse og autonomi; der henviser til, at det er af afgørende betydning, at der sikres en fuldt tilgængelig transportkæde fra dør til dør;

| BY. | der henviser til, at neurodegenerative sygdomme, herunder Alzheimers sygdom og andre former for demens, fortsat er underdiagnosticeret i de fleste europæiske lande; der henviser til, at der er en klar indikation af, at det nuværende antal på 9 mio. bekræftede tilfælde af mennesker med demens vil være fordoblet i 2050 (52); der henviser til, at demens, som er den førende årsag til afhængighed og invaliditet blandt ældre mennesker i EU, på nuværende tidspunkt berører 10 millioner mennesker, og at forekomsten forventes at blive fordoblet i 2030; |
| --- | --- |

BY.

der henviser til, at neurodegenerative sygdomme, herunder Alzheimers sygdom og andre former for demens, fortsat er underdiagnosticeret i de fleste europæiske lande; der henviser til, at der er en klar indikation af, at det nuværende antal på 9 mio. bekræftede tilfælde af mennesker med demens vil være fordoblet i 2050 (52); der henviser til, at demens, som er den førende årsag til afhængighed og invaliditet blandt ældre mennesker i EU, på nuværende tidspunkt berører 10 millioner mennesker, og at forekomsten forventes at blive fordoblet i 2030;

| BZ. | der henviser til, at den fælles landbrugspolitik stadig er det vigtigste instrument til at støtte økonomien og jobskabelsen i landdistrikterne; |
| --- | --- |

BZ.

der henviser til, at den fælles landbrugspolitik stadig er det vigtigste instrument til at støtte økonomien og jobskabelsen i landdistrikterne;

| CA. | der henviser til, at vores fødevaresikkerhed afhænger af et vellykket generationsskifte inden for landbruget; |
| --- | --- |

CA.

der henviser til, at vores fødevaresikkerhed afhænger af et vellykket generationsskifte inden for landbruget;

Bekæmpelse af forskelsbehandling af ældre

| 1. | understreger, at værdsættelse af ældre og bekæmpelse af forskelsbehandling af dem kun er mulig gennem politikker med social, kulturel og økonomisk inklusion, hvor der fokuseres på tilvejebringelse af rimelige pensionsordninger, som sikrer en god livskvalitet; understreger derfor betydningen af offentlige sociale sikringsordninger, der er fordelende og baseret på bidragssolidaritet mellem generationerne, og som giver alle mennesker, uanset deres egne bidrag (hvilket er særlig relevant for f.eks. kvinder, der altid har arbejdet som plejere), en anstændig livskvalitet uden fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at styrke deres bestræbelser på at bekæmpe alle former for forskelsbehandling af ældre, især kvinder, navnlig inden for beskæftigelse, adgang til finansielle produkter og tjenesteydelser, sundhedspleje, boliger, fremme af selvstændighed, uddannelse og fritidsaktiviteter; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme en positiv opfattelse af alderdom i samfundet og den sociale inklusion af ældre ved at stimulere ældrevenlige miljøer i EU gennem passende foranstaltninger og til at støtte udveksling af god praksis på alle forvaltningsniveauer og styrke deres støtte til det grå guld i EU; opfordrer Kommissionen til at følge op på Rådets gennemførelsesrapport om direktiv 2000/78/EF efter 20 år med henblik på at overveje en styrkelse af rammebestemmelserne for aldersdiskrimination i forbindelse med beskæftigelse og erhverv; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger betydningen af ligestilling mellem kønnene, integration af kønsaspektet og beskyttelse af mindretals rettigheder for at tackle demografiske udfordringer; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager de eksisterende kønsbestemte pensionsforskelle og opfordrer medlemsstaterne til at fremsætte konkrete forslag til at løse problemet, herunder ved at bekæmpe de kønsbestemte lønforskelle og øge kvinders beskæftigelsesfrekvens gennem foranstaltninger til balancering af arbejdsliv og familieliv, ved at bekæmpe usikre ansættelsesforhold og uformelt og sort arbejde, og ved at sikre mindsteindkomster for alle; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at en forhøjelse af den lovbestemte pensionsalder ikke er et hensigtsmæssigt instrument til at løse problemerne forbundet med den aktuelle økonomiske og sociale krise, eftersom det kan føre til yderligere forringelse af ældre arbejdstageres grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at det med henblik på at tilbyde kvinder i landdistrikter flere muligheder er meget vigtigt at fastholde det eksisterende særprogram, som er afsat til formålet i den næste flerårige finansielle ramme; efterlyser især støtte til kvindelige landbrugere gennem foranstaltninger til fremme af adgangen til jord, støtte til at komme i gang og dækning i form af social sikring; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at oprette et år for solidaritet og aktiv aldring, som komplementerer og bygger videre på formålene med og ånden fra den europæiske dag for solidaritet mellem generationerne og det europæiske år 2012 for aktiv aldring og solidaritet mellem generationerne, for at skabe opmærksomhed omkring ældres problemer og om strategier til afhjælpning af problemerne og for at udrydde stereotyper og fordomme, styrke forbindelserne og solidariteten mellem generationerne, bekæmpe social eksklusion og oplyse om emner inden for seksuel sundhed; understreger betydningen af dette initiativ, ikke blot i forbindelse med demografiske forandringer, men også med covid-19-pandemien, som har ramt de sårbare grupper, herunder de ældre og deres plejere, særlig hårdt; opfordrer også medlemsstaterne til at rådføre sig med akademiske eksperter og civilsamfundsorganisationer i forbindelse med håndteringen af demografiske udfordringer; opfordrer Kommissionen og Rådet til hurtigt at gennemføre Rådets konklusioner om menneskerettigheder, deltagelse og trivsel for ældre i digitaliseringens tidsalder, herunder oprettelsen af en »platform for deltagelse og frivilligt arbejde efter arbejdslivet« og fremme af udvekslinger og bånd mellem generationerne; |
| --- | --- |

7.

| 8. | minder om, at den kønsbestemte pensionsforskel hidrørende fra kønsbestemte lønforskelle er på 37 % og stammer fra akkumulerede uligheder igennem hele kvindens arbejdsliv og fra perioder, hvor kvinden ikke var på arbejdsmarkedet, hvilket kvinden har været pålagt som følge af mange former for ulighed og forskelsbehandling; understreger det presserende behov for, i lyset af de demografiske ændringer, at tage pensionsforskellen op til behandling, eftersom konsekvenserne vil ramme ældre kvinder voldsomt i lang tid fremover; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over Kommissionens grønbog af 27. januar 2021 med titlen »Aldring: Fremme af solidaritet og ansvar mellem generationerne« (COM(2021)0050); opfordrer Kommissionen til at udarbejde en EU-handlingsplan om demografiske ændringer og solidaritet mellem generationerne under hensyntagen til mangfoldigheden og kompleksiteten af situationen for specifikke aldersgrupper samt de forskellige forhold, der er i medlemsstaterne; understreger, at en sådan plan bør være socialt inkluderende og sigte på at skabe rammerne for en værdig, aktiv og sund aldring og bør udvikles i overensstemmelse med WHO's årti for sund aldring med inddragelse af repræsentanter for alle generationer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at være særligt opmærksomme på situationen for ældre, når de gennemfører verdensmålene for bæredygtig udvikling; gentager opfordringen til medlemsstaterne om uden yderligere forsinkelse at vedtage forslaget til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering, hvilket er helt centralt i bekæmpelsen af forskelsbehandling uanset anledningen hertil og i alle kredse af samfundslivet og i forbindelse med bekæmpelse af mangeartet forskelsbehandling; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om, at demografiske ændringer er et fænomen, der ikke kun vedrører ældre i landdistrikterne, men faktisk alle generationer, uanset deres bopæl; understreger derfor betydningen af en livscyklustilgang for relaterede politikker, der dækker alle regioner, herunder byområder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at der i den langsigtede vision for landdistrikter vil skulle lægges særlig vægt på programmer til aktiv inddragelse af de ældre i samfundslivet på landet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger behovet for bedre efterforskning og forebyggelse af vold mod ældre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer på ny Kommissionen og medlemsstaterne til at ratificere og gennemføre Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet; |
| --- | --- |

13.

Sundhedspleje og langtidspleje for ældre

| 14. | peger på, at ældre kvinder rammes hårdere af de høje omkostninger ved langtidspleje, eftersom kvinders forventede levetid er længere, hvorimod deres sundhedstilstand ved livets afslutning er ringere, hvilket øger deres behov for langtidspleje og -hjælp; minder også om, at kvinder udgør langt hovedparten af de uformelle plejere, hvilket giver navnlig ældre kvinder i den erhvervsaktive alder færre muligheder for at komme ind på arbejdsmarkedet og opbygge deres egne pensionsrettigheder; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre et anstændigt liv for afhængige personer; understreger behovet for at fremme strategier for personligt tilpasset kvalitetsstøtte til afhængige personer; understreger, at der bør tages hensyn til de specifikke behov hos personer med forskellige sygdomme, herunder neurodegenerative sygdomme som Alzheimers og demens, fra diagnose til behandling og langtidspleje; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peger på vigtigheden af fleksible arbejdsformer, der gør det muligt for mænd og kvinder at forene arbejdsliv og familieliv, og behovet for oplysningskampagner om lige deling af husligt arbejde og pasnings- og plejeopgaver, bedre investeringer i pasnings- og plejeinfrastruktur samt lige, ikkeoverdragelig barselsorlov og forældreorlov med godtgørelse for både mænd og kvinder for at skabe fremskridt med hensyn til bedre deling mellem kønnene af lønnet og ulønnet arbejde; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger nødvendigheden af at bekæmpe segmentering af arbejdsmarkedet, navnlig inden for fremtidsorienterede, højtlønnede erhvervsområder såsom videnskab, ingeniørvirksomhed, teknologi og matematik (STEM), IKT og digitale sektorer; understreger vigtigheden af uddannelse på disse områder igennem hele livet, herunder for ældre kvinder, med henblik på at øge de pågældendes fortsatte deltagelse på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre lige adgang til sundheds- og plejeydelser, herunder i hjemmet, samt hjemmepleje eller kommunalt baseret langtidspleje og palliativ pleje uden nogen form for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at beskytte og fremme seksuelle og reproduktive rettigheder og til at sikre universel adgang til sundhedsydelser og -produkter knyttet til seksuelle og reproduktive anliggender; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at anlægge en evidens- og menneskerettighedsbaseret tilgang til håndtering af de demografiske udfordringer i EU og sikre, at alle EU-borgere fuldt ud kan realisere deres seksuelle og reproduktive sundhed og rettigheder; fordømmer ethvert forsøg på at instrumentalisere demografiske ændringer med henblik på at undergrave ligestilling mellem kønnene og seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder og opfordrer Kommissionen og Rådet til at værne om Unionens værdier i denne henseende; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger den altafgørende betydning af at beskytte retten til pleje og støtte til ældre fuldt ud, sikre deres adgang til økonomisk overkommelige, helhedsorienterede kvalitetsydelser i form af pleje og støtte, som er tilpasset de individuelle behov, og fremme trivsel, autonomi, uafhængighed og inkludering i lokalsamfundet uden nogen form for forskelsbehandling; understreger den centrale rolle, som tilstrækkeligt finansierede sociale beskyttelsesordninger spiller med hensyn til at gøre pleje økonomisk overkommelig og reelt tilgængelig; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte forslag om en plejeaftale for Europa og et europæisk program for plejere, hvormed sigtet er at gennemføre omstillingen til en plejeøkonomi med relevante investeringer og lovgivning på EU-plan, og at anvende en helhedsorienteret tilgang til alle plejebehov og -ydelser og fastsætte kvalitative retningslinjer for omsorg igennem et helt livsforløb, herunder for børn, ældre personer med langtidsbehov, med henblik på udpegelse og anerkendelse af de forskellige typer uformelle omsorgsydelser, og at sikre finansiel støtte til omsorgsgivere, passende orlovsperioder og økonomisk overkommelige ydelser blandt flere andre ting; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer til vedtagelse af de nødvendige foranstaltninger til fremme af højere beskæftigelse blandt kvinder, som f.eks. pleje og børnepasning til overkommelige priser, passende barsels- og forældreorlovsordninger og fleksibilitet med hensyn til arbejdstider og arbejdssteder — også for mænd; peger på, at en fuldstændig konvergens mellem deltagelsesfrekvenserne ifølge OECD's prognoser ville føre til en stigning på 12,4 % i BNP pr. indbygger frem til 2030; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tilstræbe en tilgang med sundhed i alle politikker og til i den forbindelse at gennemføre en vurdering af politikkernes virkninger for sundheden på alle relevante områder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | minder om, at højere fødselstal kræver flere jobmuligheder, stabil beskæftigelse og stabile boliger, anstændige arbejds- og boligforhold, fleksible arbejdsordninger, generøs familiestøtte og betalt barselsorlov for begge forældre, børnepleje af høj kvalitet fra de første år og frem og en lige fordeling af ubetalt pleje og ansvar i hjemmet mellem mænd og kvinder; understreger, at det i lyset af demografiske ændringer og den forventede stigning i den forventede levetid er afgørende at sikre kvinders fulde deltagelse på arbejdsmarkedet uden karrierepauser, afbrydelser eller overgang til deltidsarbejde og midlertidigt arbejde, da det vil reducere kvinders risiko for fattigdom i alderdommen; opfordrer derfor medlemsstaterne til hurtigt og fuldt ud at gennemføre og implementere direktivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv og anmoder dem om at gå videre end minimumsstandarderne i direktivet; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til yderligere at udforske brugervenlige, sikre og tilgængelige digitale hjælpeteknologier, telepleje og telemedicin, særligt i regioner, der er berørt af faldende befolkningstal, og i fjerntliggende regioner; understreger, at brugen af disse teknologier bør være fuldt ud i overensstemmelse med den eksisterende databeskyttelsesramme, samtidig med at der altid bør tages behørigt hensyn til etiske spørgsmål vedrørende brugen af teknologi inden for sundhed; tilskynder medlemsstaterne til at oprette dagcentre for ældre i nærheden af folkeskoler og børnehaver, hvilket vil fremme etableringen af relationer på tværs af generationer; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mener, at alle bør have ret til at vælge pasnings- og plejetilbud af høj kvalitet, der passer til dem og deres familie; mener, at der i tilgangen til udvikling af pasningstilbud bør tages højde for alle kategorier af brugere og deres forskelle samt det store omfang af præferencer med hensyn til, hvilke typer af tilbud de har behov for; bemærker, at der bør ske en udvikling af plejeydelser med henblik på at fremme kontinuitet inden for pleje, forebyggende sundhedspleje, rehabilitering og et uafhængigt liv; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer til etablering af et regelsæt, der garanterer gode plejetjenester, telepleje og telemedicin ved at give plejepersonale juridiske garantier og fastsætte de nødvendige krav til uddannelse med henblik på at sikre pleje og primær omsorg for alle EU-borgere uanset alder i et hvilket som helst geografisk område; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte fleksible, hensigtsmæssige og skræddersyede plejemodeller og understreger, at aktiv, sund aldring, trivsel og beskæftigelsesegnethed for ældre i den erhvervsaktive alder er afgørende for at sikre de sociale sikringsordningers og plejesystemernes bæredygtighed; opfordrer medlemsstaterne til at støtte udviklingen af ældrevenlige omgivelser og hjemme-, familie- og lokalsamfundsbaserede plejeløsninger, herunder for personer med demens, til at udvikle et offentligt netværk af støttetjenester og medicinsk udstyr, til at fremme mobilitet, en uafhængig tilværelse, social inklusion og autonomi og til at fremme civilsamfundsinitiativer og socialøkonomiske initiativer på disse områder; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at anerkende værdien af uformel pleje, til at forbedre den sociale beskyttelse og de forskellige former for støtte til uformelle plejere, til at yde faglig støtte, uddannelse og peerrådgivning til uformelle plejere og til i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter at indføre forskellige former for periodisk hjælp til familiemedlemmer, der tager sig af ældre, navnlig dem, der har behov for aflastningspleje og pleje af dagpatienter, og støttetjenester, herunder fleksible arbejdsordninger; opfordrer medlemsstaterne til at fremlægge målrettede strategier for at hjælpe uformelle plejere og anerkende deres bidrag til ældreplejen og til at fremsætte forslag til passende hjælpetjenester; understreger, at det skal være et valg at yde uformel pleje, og at formelle plejeydelser bør fremmes; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle ordninger med frivillig indsats og hjælp til ældre, eftersom dette har en særlig rolle at spille i krisesituationer, hvilket covid-19-pandemien har demonstreret; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at bekæmpe fattigdom blandt kvinder, særligt senere i livet, som har negative konsekvenser for både kvinders sociale sikkerhed og EU's BNP, og til at sikre, at arbejdstagere nyder godt af passende social beskyttelse; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre adgang til revaliderings- og reintegrationstjenester med henblik på at hjælpe ældre arbejdstagere med at vende tilbage til arbejdsmarkedet efter sundhedsrelaterede afbrydelser i karrieren, hvis de ønsker det, eftersom aktiv aldring er nøglen til sundhed; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at feminiseringen af fattigdom er et resultat af flere faktorer, herunder uligheder mellem kønnene inden for karriereudvikling, at kvinder ofte ansættes på ikkestandardiserede kontrakter, at der mangler status for social sikring for partnere, der hjælper selvstændige, og fattigdom i husholdninger med enlige mødre; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at covid-19-udbruddet har vist, hvor vigtigt det er for medlemsstaterne, at de har robuste og inkluderende sundhedssystemer, der er i stand til at modstå kriser; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at der er et tilstrækkeligt antal fagpersoner inden for sundheds- og plejetjenester, og til at sikre adgang til geriatrisk medicin i hele EU; opfordrer medlemsstaterne til at sikre passende arbejds- og beskæftigelsesvilkår inden for læge- og plejeerhverv og til at investere i uddannelse som en måde at garantere kvaliteten af sundhedsydelser på; opfordrer til etablering af incitamenter, der skal motivere potentielle plejegivere til at gå ind i faget som plejere i ældreplejen; |
| --- | --- |

35.

Social beskyttelse og social inklusion

| 36. | opfordrer medlemsstaterne til at garantere en værdig levestandard for ældre og i den forbindelse dele deres gode erfaringer, navnlig med hensyn til etableringen af minimumsniveauer for alderspension; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udarbejde henstillinger om reduktion af risikoen for fattigdom og social udstødelse i alderdommen med særligt fokus på den kønsbestemte pensionsforskel, ældre med handicap, ældre migranter, ældre romaer, ældre, der tilhører etniske, racemæssige, sproglige eller seksuelle minoriteter og andre grupper, der rammes uforholdsmæssigt hårdt af fattigdom og social udstødelse; tilskynder Udvalget for Socialbeskyttelse til at dedikere flere analyser til grupper, der står over for en højere grad af fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

37.

Aktiv aldring

| 38. | understreger, at skabelsen og gennemførelsen af muligheder for livslang læring, der er aldersmæssigt passende, er et centralt og nødvendigt element med henblik på at øge den sociale og økonomiske bæredygtighed og personlige velfærd; opfordrer medlemsstaterne til at investere i færdigheder og uddannelse og til at udvikle formelle, ikkeformelle og uformelle uddannelses- og erhvervsuddannelsesprojekter og projekter for livslang læring samt muligheder for bedre integration af ældre, herunder onlineuddannelse, uanset om de stadig er en del af arbejdsmarkedet eller allerede er pensioneret; |
| --- | --- |

38.

| 39. | fremhæver i denne forbindelse behovet for at styrke ældres digitale færdigheder, hvilket ikke blot kan hjælpe dem med at drage fordel af onlineuddannelse, men også forbedrer deres adgang til sundhedspleje og andre digitale tjenester; efterlyser tilgængelige og prismæssigt overkommelige programmer for digitale færdigheder, som tager hensyn til de ældres behov; opfordrer Kommissionen til at træffe specifikke foranstaltninger rettet mod ældre; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte opkvalificerings- og omskolingsinitiativer, navnlig for sårbare grupper, for at hjælpe folk med at finde et kvalitetsjob og for at opfylde arbejdsmarkedets behov, imødegå den digitale kløft og sikre, at disse personer effektivt tilpasser sig og drager fordel af innovative ledelses- og arbejdsmetoder og digitale løsninger såsom telearbejde; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre brug af midlerne fra ESF+ og EFRU til at støtte skabelsen af kvalitetsjob, fremme en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv og skabe jobmuligheder i regioner, hvor der er risiko for affolkning, med særlig opmærksomhed på at forbedre arbejdsmarkedsdeltagelsen for kvinder; understreger vigtigheden af rådgivningstjenester, livslang læring og opkvalificerings- og omskolingsprogrammer for arbejdstagere i alle aldre; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer medlemsstaterne og det europæiske netværk af offentlige arbejdsformidlinger til at skabe udvekslinger af praksisser for integrering af ældre jobsøgende på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | glæder sig over Kommissionens tilsagn om anstændige lønninger for alle arbejdstagere, enten gennem lovbestemte minimumslønninger eller kollektive overenskomstforhandlinger; |
| --- | --- |

42.

| 43. | understreger, at håndteringen af demografiske ændringer bør følge en rettighedsbaseret tilgang, der fremmer og skaber lige muligheder, dialog og solidaritet i stedet for konkurrence mellem personer fra forskellige generationer; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en korrekt gennemførelse af direktivet om balance mellem arbejdsliv og privatliv og at støtte regionale og lokale initiativer og projekter, der sigter mod at opnå en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv for mænd og kvinder; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bifalder Kommissionens forslag om at iværksætte et program for »digitale frivillige« (53), der skal gøre det muligt for unge med kvalifikationer og erfarne ældre borgere at dele deres digitale færdigheder med traditionelle virksomheder; tilskynder medlemsstaterne til at udvikle frivilligt arbejde og mentorordninger med henblik på at overføre viden mellem generationerne, for at modvirke social udelukkelse og lette udvekslingen af færdigheder og erfaring, tilskynde til en opgradering af unge og ældre arbejdstageres færdigheder og bevare traditionelle kunsthåndværk som en del af den europæiske arv; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at slå bro over den digitale kløft og yderligere undersøge mulighederne for social inklusion og integration på arbejdsmarkedet af ældre i den erhvervsaktive alder, navnlig dem, der ikke kan komme hjemmefra, ved at bruge internettet, andre informationsteknologier og kunstig intelligens til kulturelle, underholdningsmæssige, uddannelsesmæssige, arbejdsmæssige, kommunikative og medicinske formål, herunder telepleje og telemedicin på en sikker måde, og sikre det højeste beskyttelsesniveau for personoplysninger, samtidig med at man anerkender betydningen af direkte personlig kontakt og en værdig og menneskecentreret tilgang; opfordrer især til strategier, der skal forbedre færdigheder, konnektivitet og adgangen til enheder i langtidsplejemiljøer; |
| --- | --- |

46.

| 47. | bemærker, at en forbedring af konnektiviteten og adgangen til tjenester i landdistrikter og fjerntliggende områder er afgørende for at tackle affolkningen i disse områder og den sociale og digitale udstødelse af de ældre, som bor der; opfordrer derfor medlemsstaterne til at anerkende betydningen af landdistrikter og fjerntliggende områder i deres diversitet og udvikle deres potentiale ved at fremme investeringer i den lokale økonomi, fremme iværksætteri og forbedre deres infrastruktur; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i bekæmpelsen af fattigdom, som især rammer enlige mødre og er blevet forværret yderligere af krisen, hvilket resulterer i øget social udstødelse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | understreger den afgørende betydning, som de digitale teknologier, der er under konstant udvikling, har på folks dagligdag, og understreger derfor behovet for højhastighedsinternet samt det vigtigste og sidste nye teknologiske udstyr i skoler, på hospitaler og i alle andre relevante offentlige servicefaciliteter, herunder effektiv e-forvaltning; mener, at de muligheder, som livslang læring giver, i kombination med digitalisering, er vigtige for at give den aldrende befolkning i landdistrikter og fjerntliggende områder forskellige muligheder, herunder en supplerende indtægt; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at støtte uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer, som hjælper den aldrende befolkning med at opnå færdigheder og viden på områder som e-handel, onlinemarketing og IKT; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at alle husstande har adgang til højhastighedsinternet og digitalt udstyr og til at fremme erhvervelsen af digitale færdigheder, især for sårbare grupper; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mener, at EU's grønne og digitale omstilling bør udnytte de aldrende landdistriktssamfunds fulde potentiale; minder i den forbindelse om vigtigheden af at sikre adgang til bredbåndsinternet og basale tjenester i landdistrikterne, udbredelse af e-færdigheder og nye tilgange til bæredygtig udvikling, såsom begrebet intelligente landsbyer og en bæredygtig ændring af fødevaresystemet; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger, at som følge af landbrugets udvikling, digitalisering og specialisering har både de, der arbejder inden for sektoren, og de, der er på vej ind i den, brug for et passende niveau af digital, teknisk og økonomisk uddannelse, og opfordrer til fremme af udvekslingsordninger, drøftelser, onlinekurser og e-læring; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer medlemsstaterne til at tage højde for ældre arbejdstageres specifikke situation på arbejdsmarkedet gennem foranstaltninger som individuel efteruddannelse og optimerede arbejdstider; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i den stigende brug af strukturfondene til investeringer i offentlig børnepasning og pleje til ældre og plejekrævende mennesker; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til at støtte drift og udvikling af ældreorganisationer og andre former for social deltagelse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer Kommissionen og Udvalget for Social Beskyttelse til at se nærmere på atypiske karriereforløb i den næste rapport om pensioners tilstrækkelighed med en fuldstændig analyse af kønsforskellene på pensionsområdet inden for alle dimensioner og alle de tre søjler i pensionssystemerne; opfordrer endvidere Kommissionen til at vurdere, om minimumspensioner, som er særligt relevante for at undgå fattigdom i alderdommen, er tilstrækkelige; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger, at det »grå guld« kunne blive til en af de vigtigste økonomiske drivkræfter, især i landdistrikterne, og kan skabe muligheder for sundhedssektoren og sektoren for langtidspleje, hvor sundhedsydelser af høj kvalitet kan tilbydes på en mere effektiv måde; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage hensyn til potentialet i EU's og de nationale strategier for det grå guld og til at fremme det mere energisk, herunder inden for turisme og kulturudveksling, som er rettet mod ældre; |
| --- | --- |

56.

| 57. | minder om, at regionerne i den yderste periferi er særligt udsatte for affolkning og kræver et særligt sæt foranstaltninger for at mindske de negative demografiske forandringer, de ofte står over for; opfordrer medlemsstaterne til proaktivt at anvende de disponible struktur- og investeringsfonde til at adressere de udfordringer, som disse regioner står over for; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at inddrage de ældres repræsentative organisationer og interesseorganisationer i beslutningstagningen, når afgørelserne berører ældre; |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger, at telenarbejde kan give mange muligheder for fjerntliggende områder, da det er en af de bedste måder at udnytte digitale teknologier på for at fastholde befolkningen i landdistrikter og fjerntliggende områder og samtidig kommer lokalsamfundene og deres økonomier til gode; opfordrer Kommissionen til at fremlægge en EU-dagsorden for telearbejde med henblik på at udvikle en lovgivningsramme med klare minimumsstandarder og -betingelser for telearbejde i hele EU; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at integrere rettighederne for ældre personer med handicap i alle handicap- og ældrerelaterede politikker og programmer og sikre fuld overensstemmelse med FN's konvention om rettigheder for personer med handicap; |
| --- | --- |

60.

Særlige politikker og forskning

| 61. | opfordrer medlemsstaterne til at bruge EU-midler og private investeringer kombineret med nationale og lokale investeringer til at tilvejebringe økonomisk overkommelige, passende, sikre og tilgængelige boliger og tilpasse bygninger til ældre, sårbare og dårligt stillede personers behov; understreger, at bygninger bør have tilgængelighedsfunktioner; understreger, at sikre boliger er boliger, hvor muligheden for farer er blevet reduceret, og hvor det er lettere at reagere i tilfælde af fare; minder om, at tilgængelige boliger bør gå hånd i hånd med passende infrastruktur; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger den afgørende rolle, som de regionale og lokale myndigheder har i håndteringen af de stadigt dybere demografiske problemstillinger i landdistrikter og fjerntliggende områder på en meningsfuld og bæredygtig måde; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme bedste praksis for en effektiv aldringspolitik; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme initiativer til at styrke båndene mellem generationerne og at støtte ældre, der af sundhedsmæssige eller økonomiske årsager er nødt til at forlade deres hjem for at finde en økonomisk overkommelig bolig, der opfylder deres behov; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer medlemsstaterne til at tage højde for kønsaspektet i forbindelse med reformer af pensionssystemerne og tilpasse pensionsalderen under hensyntagen til forskellene mellem kvinder og mænd i forbindelse med arbejdsmønstre og ældre kvinders højere risiko for forskelsbehandling på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer medlemsstaterne til at forebygge og tage hånd om vold mod ældre kvinder som led i deres nationale reaktioner på covid-19, herunder i form af rådgivningslinjer og støttetjenester, med særligt fokus på institutionelle plejemiljøer; |
| --- | --- |

66.

| 67. | anmoder Kommissionen og medlemsstaterne om at udvikle effektive programmer til bekæmpelse af vold mod kvinder, der tager højde for aldersdimensionen for at forhindre fysisk, seksuelt, psykisk og økonomisk misbrug, der kan ramme de ældre, hvoraf de fleste er kvinder; stiller forslag om, at der foretages statistiske undersøgelser af stigningen i vold mod ældre med henblik på at kaste lys over dette alvorlige problem, som ældre normalt er ude af stand til at indberette, eftersom de måske accepterer dårlig behandling som del af det at blive ældre og afhængig af andre, og for at bekæmpe mishandling af ældre mere effektivt og med større indsats fra samfundet som helhed; |
| --- | --- |

67.

| 68. | fremhæver, at beskyttede boliger og boliger med særlig bolighjælp kan fremme afinstitutionalisering; opfordrer medlemsstaterne til at undersøge mulighederne for at fremme beskyttede boliger, boliger med særlig bolighjælp og boliger med flere generationer samt tilpasning af boliger baseret på kvalitetskriterier; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre informations- og oplysningskampagner møntet på ældre og vedrørende trafiksikkerhed, som viser virkningerne af fysiologiske forandringer og forringelse af psykomotoriske færdigheder på evnen til at bevæge sig på gade og vej, hvorved trafiksikkerheden for alle trafikanter forbedres; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer medlemsstaterne til at øge midlerne fra ESF+, EFRU og Fonden for Retfærdig Omstilling til uddannelse og omskoling af ældre arbejdstagere, sikring af lige adgang til offentlige ydelser med særligt fokus på tilskyndelse af virksomhederne til at ansætte ældre arbejdstagere og tilpasning af offentlig infrastruktur, herunder transport, og offentlige områder til de ældres behov; opfordrer medlemsstaterne til at fremme investeringer i offentlige tjenester i landdistrikter ved hjælp af strukturfondene, hvilket vil tiltrække den yngre generation og øge trivslen for ældre mennesker, der bor i disse områder; opfordrer til, at der i højere grad anvendes midler fra Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne til at modvirke isolation og social udstødelse af ældre i landdistrikter og ugunstigt stillede områder med særligt fokus på områder, der risikerer affolkning; opfordrer medlemsstaterne til at udnytte de muligheder, som Next Generation EU giver i denne henseende; |
| --- | --- |

70.

| 71. | understreger vigtigheden af egnede, troværdige og sammenlignelige data som grundlag for politikker og foranstaltninger til løsning af demografiske udfordringer; opfordrer Kommissionen til at revidere EU's statistiske rammer ved at hæve den øvre aldersgrænse for indsamling af data, medtage personer, der bor i institutioner, og opdele data efter køn og alder under fuld overholdelse af standarderne vedrørende personoplysninger og de grundlæggende rettigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indsamle flere data og optrappe deres støtte til udvikling af forskning i sund aldring og alderdomsrelaterede sygdomme og ældres leveforhold; |
| --- | --- |

71.

| 72. | glæder sig over handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder og opfordrer til en hurtig og effektiv gennemførelse af de principper, der er skitseret i søjlen; opfordrer Kommissionen til med henblik på at forbedre og styrke ældres repræsentation i EU's lovgivningsproces og kopiere det eksisterende EU-ungdomsparlament at overveje finansiering fra EU's program for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab til et sådant initiativ; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fokusere deres foranstaltninger på at øge antallet af leveår med godt helbred for ældre; understreger i denne forbindelse vigtigheden af programmer for livslang sundhedsfremme og -oplysning, sygdomsforebyggelse og regelmæssige undersøgelser og iværksættelse af nye initiativer såsom bedre sygdomsforebyggelsespolitikker og mere effektive sundhedsprogrammer til stimulering af den sunde aldringsproces; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til aktivt at engagere sig i WHO's tiår for sund aldring gennem udarbejdelse af EU-programmer for sund aldring, som dækker adgang til sundheds- og plejeydelser samt strategier for sundhedsfremme og forebyggelse; opfordrer Kommissionen til at etablere en ambitiøs forskningsdagsorden vedrørende fysisk og mental sundhed som led i Horisont Europa-programmet; opfordrer medlemsstaterne til at overveje at anvende midlerne fra den flerårige finansielle ramme og Next Generation EU til dette formål; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde til udveksling mellem generationerne ved bl.a. at fremme unges frivillige arbejde for ældre og til at fremme og finansiere centre for alle generationer, da disse kan være vigtige med henblik på at bekæmpe aldersdiskrimination og sikre den sociale inklusion af ældre; opfordrer medlemsstaterne til at etablere lokale behandlings- og plejecentre og frivilligt arbejde og muligheder for livslang læring målrettet mod ældre tæt på skoler og børnehaver og til at arbejde på at fremme båndene mellem generationerne ved at opfordre til udveksling mellem disse tjenester; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at fremme programmer, projekter og foranstaltninger, der befordrer ældres sociale, kulturelle og politiske deltagelse; |
| --- | --- |

74.

| 75. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme og støtte et inkluderende arbejdsmarked og samfund, som er åbne for lige deltagelse og trækker på færdigheder og talenter hos alle; opfordrer medlemsstaterne til at udvikle beskæftigelsesegnethed og karriereudviklingsstrategier for at forberede sig på en aldrende arbejdsstyrke og mere svingende arbejdsmarkeder set i lyset af de hyppige og gennemgribende transformationer på arbejdsmarkederne; understreger, at sådanne strategier bør omfatte fremme af uddannelse, træning og livslang læring for personer i alle aldre, sunde arbejdspladser, hvor der foretages tilpasninger i rimeligt omfang til medarbejdere med sundhedsproblemer eller handicap, en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv og fremme af udveksling mellem generationerne på arbejdspladsen; opfordrer endvidere EU-platformen for mangfoldighedschartre til i højere grad at fokusere på fremme af mangfoldighed med hensyn til alder og stærke/svage sider på arbejdspladsen; opfordrer Kommissionen til at fremhæve psykosociale og fysiske aldersrelaterede risici for både kvinder og mænd i den nye strategiske ramme for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; understreger, at sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

75.

| 76. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at lette adgangen til arbejde for personer på 60 år og derover, som måtte ønske det, navnlig kvinder, da dette vil øge deres livsindkomst, og til at indføre professionelle deltidsaktiviteter med lav risiko for ældre, mens de stadig er sunde og i stand til at tage ansvar; understreger vigtigheden af at skabe betalt beskæftigelse for folk, der allerede har nået den lovbestemte pensionsalder, og som ønsker at forblive eller blive aktive, ikke kun med henblik på at generere en ekstra indkomst, men også som et middel til at håndtere social udelukkelse; tilskynder endvidere til incitamenter for frivilligt arbejde og mentorordninger med henblik på at fremme videnoverførsel mellem generationerne; understreger, at sådanne foranstaltninger og aktiviteter ikke må ske på bekostning af unge jobsøgende eller langtidsledige; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opfordrer Kommissionen til at vedtage en EU-strategi for plejere; understreger, at investeringer i omsorgsydelser er afgørende, da det ikke alene vil øge kvinders beskæftigelsesfrekvens, give arbejdsmuligheder i den formelle økonomi for tidligere uformelle omsorgspersoner og fremme balancen mellem arbejdsliv og familieliv for kvinder, men også vil forbedre leveforholdene for ældre gennem investeringer i faciliteter til langtidspleje, foranstaltninger til forbedring af den mentale sundhed og til bekæmpelse af isolation samt foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod ældre kvinder og investeringer i sundhed og oplysning med henblik på at sikre, at folk forbliver aktive og ved godt helbred, når de bliver ældre; opfordrer medlemsstaterne til at vedtage et sæt indikatorer for adgang til og bæredygtighed af plejesystemer for ældre og til at vedtage en fælles kvalitetsramme for ældrepleje; understreger vigtigheden af at sikre, at ældrepleje forbliver en national kompetence; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opfordrer medlemsstaterne til at rette større opmærksomhed mod ældre, som er særlig sårbare over for virusinfektioner, herunder covid-19; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bekæmpe den isolation, forsømmelse og sociale udstødelse, som ældre mennesker har oplevet under covid-19-pandemien, ved at fremme oplysningskampagner, gennemføre forskning, lette udveksling af synspunkter og kombinere EU's struktur- og investeringsfonde; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre anvendelse af patientrettigheder i forbindelse med sundhedspleje, der går på tværs af grænser, og tilgængeligheden af og adgangen til sikre og økonomisk overkommelige lægemidler; understreger, at covid-19-pandemien har vist, at der er behov for mere solidaritet fra EU's side; opfordrer Kommissionen til at udarbejde og vedtage et EU-charter om ældres rettigheder på grundlag af artikel 25 i chartret; |
| --- | --- |

78.

| 79. | anerkender den fremtrædende rolle, som samhørighedspolitikken og den fælles landbrugspolitik kunne spille, når det gælder om at fremme og øge beskæftigelsesegnetheden og inklusionen af kvinder i landdistrikter og fjerntliggende områder, der står over for demografiske problemer; opfordrer medlemsstaterne til at udnytte de relevante bevillinger bedre til det formål; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer medlemsstaterne til at bruge finansiering fra REACT-EU til at håndtere demografiske ændringer (54); |
| --- | --- |

80.

| 81. | fremhæver, at nye teknologier og innovative metoder kan vise sig at være nyttige til at reducere omkostningerne til tjenesteydelser af almen interesse, og samtidig bevare levestandarden og kvaliteten af tjenesterne i fjerntliggende og tyndt befolkede områder; opfordrer medlemsstaterne og de relevante regionale og lokale myndigheder til at investere i utraditionelle og innovative foranstaltninger til at levere væsentlige tjenesteydelser til befolkningen og skabe et passende miljø for at få folk til at vende tilbage og vende affolkningen; |
| --- | --- |

81.

| 82. | opfordrer medlemsstaterne til at øge deres udveksling af bedste praksis vedrørende udarbejdelse af egnede demografiske politikker og initiativer til at udnytte de muligheder og tage fat på de udfordringer, der er forbundet med EU's aldrende befolkning; |
| --- | --- |

82.

| 83. | minder om familielandbrugenes specifikke karakter, da de er en blanding af landbrugsaktiviteter og familieliv, hvor ældre landbrugere forbliver aktive efter pensionsalderen; |
| --- | --- |

83.

| 84. | erkender det potentiale, som ældre mennesker, herunder landbrugere, har for at blive drivkraften bag et dynamisk seniormarked i landdistrikterne baseret på social innovation, inkluderende landbosamfund og et sundere levemiljø; opfordrer Kommissionen til at undersøge dette potentiale nøje, når den udarbejder sin langsigtede vision for landdistrikterne og aktiv aldring; |
| --- | --- |

84.

| 85. | opfordrer de offentlige institutioner til at fremme oprettelsen af en særlig beskyttelsesordning, der tager hensyn til den specifikke karakter af den ledighed, der påvirker landbrugsarbejdere på grund af den meget midlertidige karakter af sæsonarbejdet i landbruget; påpeger, at der på den måde kan gives større sikkerhed til de personer, der vælger beskæftigelse inden for landbruget; |
| --- | --- |

85.

| 86. | påpeger, at en aldrende arbejdsstyrke og manglende generationsskifte er et mere alvorligt problem i landbruget end i andre sektorer; mener, at det med henblik på at vende denne tendens er afgørende at skabe nye leveveje for at muliggøre generationsskift ved at sikre tiltrækningskraften og rentabiliteten af landbrugserhvervene; |
| --- | --- |

86.

| 87. | erkender, at kun 11 % af alle landbrugsbedrifter i Den Europæiske Union drives af landbrugere under 40 år (55); opfordrer medlemsstaterne til at fjerne alle de barrierer, der hindrer unge landbrugere i at gå ind i landbrugssektoren, herunder vanskeligheden ved at få adgang til jord; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at fremme nye måder at samarbejde på mellem generationerne, såsom partnerskaber, delelandbrug, langtidsforpagtning og andre ordninger, der kunne imødegå manglen på jord og tilskynde unge til at blive landbrugere; |
| --- | --- |

87.

| 88. | gentager, at nogle af hindringerne for generationsskiftet i landbruget er forbundet med adgangen til jord og bedriftens overdragelse fra den ene generation til den anden; minder om, at ældre landbrugere, som risikerer lave pensioner, indkomsttab (inkl. betalingerne under den fælles landbrugspolitik) og social udstødelse i landdistrikterne efter pensionering, er tilbøjelige til at forblive aktive og beholde deres bedrifter længere; understreger i denne forbindelse nødvendigheden af skræddersyede politiske instrumenter for at sikre gnidningsløse overdragelser af bedriften og aktiv aldring for ældre landbrugere i landbosamfundene; |
| --- | --- |

88.

| 89. | bemærker, at de nationale pensionssystemer i mange medlemsstater ikke giver pensionerede landbrugere en tilstrækkelig indkomst; beklager, at landbrugsaktiviteternes fortsættelse efter den lovbestemte pensionsalder, hvilket forsinker generationsskiftet, ofte er den eneste måde at håndtere situationen på; understreger, at støtten under den fælles landbrugspolitik ikke er ment som en erstatning for et pensionssystem; |
| --- | --- |

89.

| 90. | noterer sig det voksende behov for højt kvalificerede unge landbrugere, navnlig i regionerne, og henleder opmærksomheden på behovet for at træffe alle de nødvendige foranstaltninger til at tilskynde unge til at studere landbrugsfag og til at lette videnoverførslen fra den ældre til den yngre generation; |
| --- | --- |

90.

| 91. | mener, at landbrugspartnerskaber mellem ældre og yngre generationer er afgørende for at styrke solidariteten mellem generationerne, videnoverførsel og gensidig læring, hvilket er særlig vigtigt for udbredelsen af nye teknologier og digitale færdigheder inden for landbruget; |
| --- | --- |

91.

| 92. | mener, at medhjælpende familiemedlemmer stadig står for langt størstedelen af arbejdskraften i landbruget i Europa, men bemærker, at denne form for arbejdskraft har været støt faldende i årevis og forventes at falde yderligere i den nærmeste fremtid; understreger, at den affolkning af landdistrikterne, som visse regioner i EU oplever, og som er umulig at standse, vil føre til økonomiske, sociale og miljømæssige problemer i landdistrikterne, der kræver en mere ambitiøs og koordineret politisk indsats; |
| --- | --- |

92.

| 93. | understreger vigtigheden af at støtte landdistrikterne i deres diversitet og fremme investeringer i projekter, der støtter de lokale økonomier, herunder bedre adgang til transport og digital konnektivitet; anser det for vigtigt at minde om, at bevarelse af landbrugsbeskæftigelse har direkte konsekvenser for bestræbelserne på at holde liv i landdistrikternes økonomi; mener desuden, at den udfordring, som alle landbrugere står over for med hensyn til at forstå den rolle, som moderne teknologi og innovation spiller inden for landbruget, og benytte sig heraf, ikke bør undervurderes; understreger derfor vigtigheden af livslang erhvervsuddannelse, rådgivning og udveksling af viden både inden for og uden for rammerne af den fælles landbrugspolitik. |
| --- | --- |

93.

| 94. | mener, at kvinders adgang til landbrug bør lettes ved hjælp af passende offentlige tjenester, så de i større udstrækning kan finde beskæftigelse inden for landbruget; |
| --- | --- |

94.

| 95. | bemærker, at en aldrende befolkning, navnlig i landbrugsområder og landdistrikter, er en uundgåelig tendens, der skal tages i betragtning ved udformningen af økonomiske og sociale politikker; mener, at problemet med en aldrende befolkning kræver en flerdimensionel tilgang, og understreger vigtigheden af at fremme en større komplementaritet og synergi mellem politikområder og støtteinstrumenter; minder om, at det er vigtigt med passende ressourcer og tjenester for at give ældre et ældrevenligt miljø; |
| --- | --- |

95.

| 96. | fremhæver, at uligheder inden for adgang til jord, direkte betalinger og støtte, både mellem og inden for EU-landene, er nogle af de spørgsmål, der skal tackles med henblik på at standse den regionale tilbagegang og at tilskynde ældre over pensionsalderen til at forlade landbruget og unge til at starte et landbrug; |
| --- | --- |

96.

| 97. | opfordrer medlemsstaterne til at tage højde for andelen af ældre (over 65 år) i landdistrikterne, når de udarbejder deres strategiske planer, og til at overveje at indføre foranstaltninger, som omfatter eller er rettet mod ældre indbyggere i landdistrikterne, f.eks. ved hjælp af en mere fleksibel tilgang til de betingelser, der er gældende for denne aldersgruppes reelle og aktive deltagelse i det økonomiske liv i den pågældende region; |
| --- | --- |

97.

| 98. | påpeger, at det i lyset af situationen som følge af covid-19-pandemien er nødvendigt at satse på et levende og dynamisk landbrug ved at fjerne bureaukrati og investere i infrastruktur og kvalitetstjenester i landdistrikterne med henblik på at tøjle aldringsprocessen i landbruget og fremme kvinders rolle som indehavere af landbrugsbedrifter; |
| --- | --- |

98.

| 99. | bemærker, at et effektivt mobilitetssystem er en af forudsætningerne for regional økonomisk udvikling, territorial samhørighed og udviklingen af det regionale potentiale; påpeger, at det derfor er nødvendigt at sørge for den nødvendige finansiering til udvikling og vedligeholdelse af transportforbindelser, der kunne opmuntre den ældre generation til at blive i landbruget i længere tid og give unge fra regionale centre lyst til at arbejde på landet; |
| --- | --- |

99.

| 100. | understreger den fælles landbrugspolitiks rolle og betydning, når det gælder om at tilskynde til et generationsskifte i landbrugssektoren; opfordrer medlemsstaterne til i deres strategiske planer at favorisere foranstaltninger, der øger antallet af unge landbrugere, og til at styrke sammenhængen med de andre instrumenter, der er tilgængelige på nationalt plan og EU-plan; |
| --- | --- |

100.

| 101. | understreger den centrale rolle, som lokaludviklingsstrategier styret af lokalsamfundet spiller med hensyn til at genskabe og bevare levende og blomstrende lokale landbrugsøkonomier samt nødvendigheden af at fastholde et tilstrækkeligt finansieringsniveau for Leader-programmet; opfordrer medlemsstaterne til at udnytte Leaders kapacitet fuldt ud; |
| --- | --- |

101.

| 102. | noterer sig vigtigheden af de tjenester, som ikkestatslige organisationer (NGO'er) yder, navnlig for ældre; opfordrer til at styrke finansieringen af NGO'ers aktiviteter i regionerne; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  Dom af 22. november 2005, Werner Mangold mod Rüdiger Helm, C-144/04, ECLI: EU:C:2005:709,

(2)  EUT L 246 af 23.9.2011, s. 5.

(3)  EUT C 484 af 24.12.2016, s. 1.

(4)  EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1.

(5)  EUT C 308 E af 20.10.2011, s. 49.

(6)  EUT C 363 af 28.10.2020, s. 80.

(7)  EUT C 74 E af 13.3.2012, s. 19.

(8)  EUT C 76 af 28.2.2018, s. 93.

(9)  EUT C 204 af 13.6.2018, s. 76.

(10)  EUT C 331 af 18.9.2018, s. 60.

(11)  EUT C 356 af 4.10.2018, s. 10.

(12)  EUT C 108 af 26.3.2021, s. 965.

(13)  EFT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(14)  EUT C 137 E af 27.5.2010, s. 68.

(15)  EUT L 188 af 12.7.2019, s. 79.

(16)  COM(2020)0241.

(17)  UN, Changing population age structures and sustainable development: a concise report, 2017.

(18)  Eurostat, »Ageing Europe — statistics on social life and opinions«, data fra juli 2020.

(19)  Eurostat, »Population structure and ageing« (Befolkningens aldersstruktur), data fra august 2020.

(20)  Arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 17. juni 2020, der ledsager dens rapport om konsekvenserne af de demografiske forandringer (SWD(2020)0109), s. 7.

(21)  UN, Changing population age structures and sustainable development: a concise report, 2017, s. 11.

(22)  Eurostat, Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU, 2019.

(23)  Eurostat, Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU, 2019.

(24)  Europa-Parlamentets Forskningstjeneste, Demographic outlook of the European Union (Perspektiver for den demografiske udvikling i Den Europæiske Union), marts 2020, s. 3.

(25)  EU Science Hub: Kommissionens videnskabs- og videnstjeneste, »How lonely are Europeans?«, 12. juni 2019.

(26)  Europa-Parlamentets Forskningstjeneste, Demographic outlook of the European Union (Perspektiver for den demografiske udvikling i Den Europæiske Union), marts 2020, s. 16.

(27)  Eurostat referencescenarie.

(28)  Eurostat, Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU, 2019.

(29)  European Commission, The Digital Economy and Society Index (DESI) 2020 (Europa-Kommissionen, Den digitale økonomi og samfundsindeks (DESI) 2020), s. 52.

(30)  SWD(2020)0109, s. 42.

(31)  »Eurostat, Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU« (Et aldrende Europa — en undersøgelse af ældres liv i EU), 2019, s. 53.

(32)  Eurostat, »Disability statistics — elderly needs for help or assistance« (Handicapstatistikker — ældres behov for hjælp eller bistand), data fra juni 2019.

(33)  Eurostat: Statistik om videregående uddannelser, data fra september 2020.

(34)  Eurostat, »Ageing Europe: looking at the lives of older people in the EU« (Et aldrende Europa — en undersøgelse af ældres liv i EU), 2019, s. 70.

(35)  Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme m.fl., »How impact of COVID-19 in long-term care facilities, proposal for monitoring in the EU/EEA«, Eurosurveillance, Vol 25, 22. udgave, 4. juni 2020.

(36)  Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder, »Ageing societies, migration and climate change bring new challenges for gender equality«, 10. december 2019.

(37)  I 2018 arbejdede 30,5 % af kvinderne og 9,2 % af mændene på deltid i EU-27 (Eurostat, arbejdsstyrkeundersøgelsen).

(38)  Andelen af tidsbegrænsede kontrakter for personer i alderen 15-64 år har været stabil i de senere år. I 2018 udgjorde den 12,1 % af den samlede beskæftigelse. Andelen af kvinder er lidt højere (13,1 %) end andelen af mænd (11,2 %) (Eurostat).

(39)  Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, bulletiner om coronaviruspandemiens indvirkning på de grundlæggende rettigheder i EU: Nr. 3 af juni 2020 med fokus på ældre og nr. 6 af 30. november 2020 med fokus på sociale rettigheder.

(40)  Eurofounds artikel af 19. maj 2021 med overskriften »Pensionering«.

(41)  Eurofounds europæiske undersøgelse af livskvalitet 2016, s. 79.

(42)  Eurofounds europæiske undersøgelse af livskvalitet 2016, s. 77.

(43)  Eurofounds europæiske undersøgelse af livskvalitet 2016, s. 15.

(44)  Eurofounds europæiske undersøgelse af livskvalitet 2016, s. 26.

(45)  I 2018-rapporten om befolkningsaldringen er de samlede udgifter til aldring defineret som offentlige udgifter til pensioner, sundhedspleje, langtidspleje, uddannelse og arbejdsløshedsunderstøttelse.

(46)  Kommissionens interinstitutionelle dokument af 25. maj 2018 med titlen »The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070)« (2018-rapporten om befolkningsaldringen: økonomiske & budgetmæssige prognoser for de 28 EU-medlemsstater (2016-2070)).

(47)  Kommissionens rapport af 12. april 2018 om seniorøkonomien.

(48)  Rapport af 4. oktober 2016 fra Det Europæiske Arbejdsmiljøagentur med titlen »The ageing workforce: Implications for occupational safety and health — A research review« (Den aldrende arbejdsstyrke: Konsekvenser for sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen — en forskningsgennemgang).

(49)  Eurostat, »Beskæftigelse for ældre arbejdstagere i aldersgruppen 55-64 år«, tilgået den 2. juni 2021.

(50)  COM(2020)0241, s. 10.

(51)  COM(2020)0241, s. 22.

(52)  Alzheimer Europe's rapport af 17. februar 2020 med titlen »Demens in Europe Yearbook 2019: Estimating the prevalence of dementia in Europe« (et skøn over forekomsten af demens i Europa).

(53)  Kommissionens meddelelse af 10. marts 2020 om en SMV-strategi for et bæredygtigt og digitalt Europa (COM(2020)0103).

(54)  COM(2020)0241, s. 20.

(55)  Eurostat, »Farmers and the agricultural labour force — statistics«, data fra november 2018.

---

Torsdag den 8. juli 2021

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/146 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/146

---

P9_TA(2021)0348

Udarbejdelse af retningslinjer for anvendelsen af den generelle konditionalitetsordning for beskyttelse af Unionens budget

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om udarbejdelse af retningslinjer for anvendelsen af den generelle konditionalitetsordning for beskyttelse af Unionens budget (2021/2071(INI))

(2022/C 99/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (»forordningen«) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (»forordningen«) (1),

| — | der henviser til artikel 2 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. juni 2021 om retsstatssituationen i Den Europæiske Union og anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om konditionalitet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. juni 2021 om retsstatssituationen i Den Europæiske Union og anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om konditionalitet (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027, den interinstitutionelle aftale, EU-genopretningsinstrumentet og forordningen om retsstatsprincippet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om den flerårige finansielle ramme 2021-2027, den interinstitutionelle aftale, EU-genopretningsinstrumentet og forordningen om retsstatsprincippet (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092, mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092, mekanismen for konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Rapport om retsstatssituationen 2020 — Retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Rapport om retsstatssituationen 2020 — Retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580),

| — | der henviser til Kommissionens begrundede forslag, udstedt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i TEU, til Rådets afgørelse af 20. december 2017, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens begrundede forslag, udstedt i overensstemmelse med artikel 7, stk. 1, i TEU, til Rådets afgørelse af 20. december 2017, hvorved det fastslås, at der er en klar fare for, at Republikken Polen groft overtræder retsstatsprincippet (COM(2017)0835),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (5) (’finansforordningen’), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (5) (’finansforordningen’),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til de fælles drøftelser mellem Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget, jf. forretningsordenens artikel 58, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fælles drøftelser mellem Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget, jf. forretningsordenens artikel 58,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til skrivelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget (A9-0226/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og Budgetkontroludvalget (A9-0226/2021),

| A. | der henviser til, at den i forordningen fastsatte mekanisme for konditionalitet var en del af den samlede politiske aftale om den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027, genopretningsplanen Next Generation EU (6) og afgørelsen om egne indtægter, og at der ikke bør være forsinkelser i anvendelsen heraf, især med hensyn til gennemførelsen af de førnævnte instrumenter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den i forordningen fastsatte mekanisme for konditionalitet var en del af den samlede politiske aftale om den flerårige finansielle ramme (FFR) for 2021-2027, genopretningsplanen Next Generation EU (6) og afgørelsen om egne indtægter, og at der ikke bør være forsinkelser i anvendelsen heraf, især med hensyn til gennemførelsen af de førnævnte instrumenter;

| B. | der henviser til, at omfanget af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og Next Generation EU repræsenterer et hidtil uset budget i EU's historie, som har til formål at støtte EU's økonomiske og sociale genopretning efter konsekvenserne af covid-19-pandemien i EU, og at der derfor mere end nogensinde før er behov for rettidig og korrekt anvendelse af principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning samt beskyttelse af EU's finansielle interesser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at omfanget af den flerårige finansielle ramme for 2021-2027 og Next Generation EU repræsenterer et hidtil uset budget i EU's historie, som har til formål at støtte EU's økonomiske og sociale genopretning efter konsekvenserne af covid-19-pandemien i EU, og at der derfor mere end nogensinde før er behov for rettidig og korrekt anvendelse af principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning samt beskyttelse af EU's finansielle interesser;

| C. | der henviser til, at respekten for retsstatsprincippet ifølge forordningen er en afgørende forudsætning for overholdelse af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at respekten for retsstatsprincippet ifølge forordningen er en afgørende forudsætning for overholdelse af princippet om forsvarlig økonomisk forvaltning;

| D. | der henviser til, at forordningen trådte i kraft den 1. januar 2021 og har været bindende i alle enkeltheder og umiddelbart gældende i hver medlemsstat siden denne dato for alle betalinger foretaget siden forordningens ikrafttræden; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forordningen trådte i kraft den 1. januar 2021 og har været bindende i alle enkeltheder og umiddelbart gældende i hver medlemsstat siden denne dato for alle betalinger foretaget siden forordningens ikrafttræden;

| E. | der henviser til, at Kommissionen har besluttet at tilslutte sig Rådets ikkebindende konklusioner af 10. og 11. december 2020 og har erklæret, at den vil udarbejde retningslinjer for anvendelsen af forordningen; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen har besluttet at tilslutte sig Rådets ikkebindende konklusioner af 10. og 11. december 2020 og har erklæret, at den vil udarbejde retningslinjer for anvendelsen af forordningen;

| F. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 25. marts 2021 om anvendelsen af forordningen anmodede Kommissionen om at vedtage retningslinjerne senest den 1. juni 2021 og efter høring af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 25. marts 2021 om anvendelsen af forordningen anmodede Kommissionen om at vedtage retningslinjerne senest den 1. juni 2021 og efter høring af Europa-Parlamentet;

| G. | der henviser til, at emnet »værdier og rettigheder, retsstatsprincippet, sikkerhed« vil blive drøftet på konferencen om Europas fremtid, hvilket vil give mulighed for grundige overvejelser om Unionens redskaber til at overvåge, forebygge og tackle krænkelser af EU's værdier, herunder retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at emnet »værdier og rettigheder, retsstatsprincippet, sikkerhed« vil blive drøftet på konferencen om Europas fremtid, hvilket vil give mulighed for grundige overvejelser om Unionens redskaber til at overvåge, forebygge og tackle krænkelser af EU's værdier, herunder retsstatsprincippet;

1.

beklager, at Kommissionen vedtog at udarbejde retningslinjer for anvendelsen af forordningen; gentager endnu en gang sit synspunkt om, at forordningens tekst er klar og ikke kræver yderligere fortolkning for at kunne anvendes, og at medlovgiverne ikke har delegeret nogen beføjelser til Kommissionen med henblik herpå; noterer sig det udkast til retningslinjer, som Kommissionen har forelagt Parlamentet og medlemsstaterne;

2.

fremhæver, at retningslinjer ikke er juridisk bindende; udtrykker sin skuffelse over, at Kommissionen afviger fra sin sædvanlige praksis med kun at udarbejde retningslinjer for anvendelsen af en retsakt i tilfælde, hvor den faktiske gennemførelse af retsakten i en vis periode viser, at der er behov for vejledning; understreger, at processen med udarbejdelse af retningslinjer under ingen omstændigheder må forsinke anvendelsen af forordningen yderligere;

3.

minder om, at retningslinjer ikke kan ændre, udvide eller indskrænke forordningens tekst; understreger, at retningslinjerne for at skabe merværdi skal præcisere, hvordan forordningens lovgivningsmæssige bestemmelser vil blive anvendt i praksis, og derfor rettidigt beskrive den procedure, de definitioner og den metode, som Kommissionen vil anvende;

4.

beklager dybt, at Kommissionen ikke har overholdt fristen som fastsat af Parlamentet for opfyldelse af dens forpligtelser i henhold til forordningen den 1. juni 2021, herunder for så vidt angår udarbejdelsen af retningslinjerne; glæder sig over, at Parlamentets formand den 23. juni 2021 opfordrede Kommissionen til at træffe foranstaltninger på grundlag af artikel 265 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) med henblik på at opfylde sine forpligtelser og sikre en fuldstændig og øjeblikkelig anvendelse af forordningen;

5.

mener, at Kommissionen ikke har brugt tiden, siden forordningen trådte i kraft, effektivt; opfordrer indtrængende Kommissionen til at undgå yderligere forsinkelser i anvendelsen af forordningen og til hurtigt og grundigt at undersøge eventuelle tilsidesættelser af retsstatsprincippet i medlemsstaterne, der påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser på en tilstrækkelig direkte måde; gentager, at situationen i nogle medlemsstater allerede berettiger til øjeblikkelig handling i henhold til forordningens artikel 6, stk. 1, ved hjælp af en skriftlig meddelelse til disse medlemsstater og underretning af Parlamentet herom;

6.

minder om, at det fremgik af Kommissionens politiske retningslinjer 2019-2024, at »der kan ikke gås på kompromis, når det gælder om at forsvare vores kerneværdier«, og at det vil blive sikret, at hele Unionens værktøjskasse anvendes på europæisk plan; minder om, at Kommissionen »er fuldkommen uafhængig«, og at dens medlemmer »hverken må søge eller modtage instruktioner fra nogen regering« i overensstemmelse med artikel 17, stk. 3, i TEU og artikel 245 i TEUF; minder om, at Kommissionen i henhold til artikel 17, stk. 8, i TEU er »ansvarlig over for Europa-Parlamentet«;

7.

Anmoder om, at Kommissionen regelmæssigt og proaktivt aflægger rapport til Parlamentet mindst to gange om året om nye og igangværende sager, der undersøges, begyndende med de første sager så hurtigt som muligt;

8.

forpligter sig til at føre nøje kontrol med gennemførelsen af forordningen, når der opstår bekymring om potentielle tilsidesættelser i medlemsstaterne af de retsstatsprincipper, der henhører under dens anvendelsesområde; bestræber sig på at tilrettelægge regelmæssige møder i de korresponderende udvalg med henblik på at overvåge gennemførelsen af forordningen under ledelse af ordførerne; opfordrer Kommissionen til at reagere rettidigt på de korresponderende udvalgs kontrol ved at fremlægge detaljerede oplysninger;

Tilsidesættelser af retsstatsprincippet

Tilsidesættelser af retsstatsprincippet

| 9. | understreger, at forordningen både finder anvendelse på individuelle tilsidesættelser af retsstatsprincippet og på »systemiske« tilsidesættelser, der er udbredte eller skyldes gentagne praksisser eller undladelser fra offentlige myndigheders side, eller generelle foranstaltninger vedtaget af sådanne myndigheder; |
| --- | --- |

9.

understreger, at forordningen både finder anvendelse på individuelle tilsidesættelser af retsstatsprincippet og på »systemiske« tilsidesættelser, der er udbredte eller skyldes gentagne praksisser eller undladelser fra offentlige myndigheders side, eller generelle foranstaltninger vedtaget af sådanne myndigheder;

| 10. | opfordrer Kommissionen til i retningslinjerne at præcisere, at tilsidesættelser af retsstatsprincippet i en medlemsstat som følge af afgørelser eller begivenheder, der fandt sted før den 1. januar 2021, stadig er omfattet af forordningens anvendelsesområde, så længe de stadig har virkning; |
| --- | --- |

10.

opfordrer Kommissionen til i retningslinjerne at præcisere, at tilsidesættelser af retsstatsprincippet i en medlemsstat som følge af afgørelser eller begivenheder, der fandt sted før den 1. januar 2021, stadig er omfattet af forordningens anvendelsesområde, så længe de stadig har virkning;

| 11. | henleder især opmærksomheden på listen over formodede tilsidesættelser af retsstatsprincippet i forordningens artikel 3; opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge potentielle tilfælde af de på denne liste opførte tilsidesættelser i medlemsstaterne, samtidig med at det påpeges, at andre former for praksis eller undladelser fra offentlige myndigheders side også kan være relevante; bemærker, at Kommissionens årlige rapport om retsstatssituationen fra 2020 allerede indeholder tegn på tilsidesættelser i adskillige medlemsstater, der kan udløse forordningen; |
| --- | --- |

11.

henleder især opmærksomheden på listen over formodede tilsidesættelser af retsstatsprincippet i forordningens artikel 3; opfordrer indtrængende Kommissionen til at undersøge potentielle tilfælde af de på denne liste opførte tilsidesættelser i medlemsstaterne, samtidig med at det påpeges, at andre former for praksis eller undladelser fra offentlige myndigheders side også kan være relevante; bemærker, at Kommissionens årlige rapport om retsstatssituationen fra 2020 allerede indeholder tegn på tilsidesættelser i adskillige medlemsstater, der kan udløse forordningen;

| 12. | påpeger, at den liste over medlemsstaternes enheders handlinger i tilknytning til konditionalitetsordningen, der er opstillet i forordningens artikel 4, ikke udelukker, at andre situationer eller handlinger fra myndighedernes side i tilknytning til en forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-budgettet eller beskyttelse af Unionens finansielle interesser potentielt kan være relevante; |
| --- | --- |

12.

påpeger, at den liste over medlemsstaternes enheders handlinger i tilknytning til konditionalitetsordningen, der er opstillet i forordningens artikel 4, ikke udelukker, at andre situationer eller handlinger fra myndighedernes side i tilknytning til en forsvarlig økonomisk forvaltning af EU-budgettet eller beskyttelse af Unionens finansielle interesser potentielt kan være relevante;

| 13. | understreger vigtigheden af samarbejdet mellem EU-institutionerne, medlemsstaterne, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO); minder om, at ineffektivt og ubetimeligt samarbejde med EPPO og OLAF kan være grund til en indsats i henhold til forordningen; understreger, at for EPPO's vedkommende medfører et effektivt og betimeligt samarbejde ikke blot en forpligtelse for de nationale myndigheder til aktivt at bistå med og støtte EPPO's strafferetlige efterforskning og retsforfølgning, men også at de nationale regeringer sikrer, at dens europæiske delegerede anklagere udpeges på et betimeligt og upartisk grundlag; mener også, at den systematisk manglende opfølgning på OLAF's henstillinger kan udgøre en undladelse i forordningens forstand; |
| --- | --- |

13.

understreger vigtigheden af samarbejdet mellem EU-institutionerne, medlemsstaterne, Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) og Den Europæiske Anklagemyndighed (EPPO); minder om, at ineffektivt og ubetimeligt samarbejde med EPPO og OLAF kan være grund til en indsats i henhold til forordningen; understreger, at for EPPO's vedkommende medfører et effektivt og betimeligt samarbejde ikke blot en forpligtelse for de nationale myndigheder til aktivt at bistå med og støtte EPPO's strafferetlige efterforskning og retsforfølgning, men også at de nationale regeringer sikrer, at dens europæiske delegerede anklagere udpeges på et betimeligt og upartisk grundlag; mener også, at den systematisk manglende opfølgning på OLAF's henstillinger kan udgøre en undladelse i forordningens forstand;

| 14. | minder om, at afsløring af tilsidesættelser af retsstatsprincippet kræver en objektiv, upartisk, retfærdig og grundig kvalitativ vurdering fra Kommissionens side under hensyntagen til relevante oplysninger fra tilgængelige kilder og anerkendte institutioner, herunder domme afsagt af Den Europæiske Unions Domstol og relevante nationale og internationale domstole, f.eks. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, beretninger fra Revisionsretten, Kommissionens årsrapport om retsstatsprincippet og EU's resultattavle for retlige anliggender, rapporter fra OLAF og EPPO, hvor det er relevant, og konklusioner og henstillinger fra relevante internationale organisationer og netværk, herunder Europarådets organer, f.eks. Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco) og Venedigkommissionen, og navnlig dets tjekliste for retsstatsprincippet, og de europæiske netværk af højesteretter og domstolsadministrationer; opfordrer Kommissionen til at fremlægge oplysninger om, hvordan den vil indsamle, analysere og evaluere disse oplysninger, når den forbereder en sag; |
| --- | --- |

14.

minder om, at afsløring af tilsidesættelser af retsstatsprincippet kræver en objektiv, upartisk, retfærdig og grundig kvalitativ vurdering fra Kommissionens side under hensyntagen til relevante oplysninger fra tilgængelige kilder og anerkendte institutioner, herunder domme afsagt af Den Europæiske Unions Domstol og relevante nationale og internationale domstole, f.eks. Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, beretninger fra Revisionsretten, Kommissionens årsrapport om retsstatsprincippet og EU's resultattavle for retlige anliggender, rapporter fra OLAF og EPPO, hvor det er relevant, og konklusioner og henstillinger fra relevante internationale organisationer og netværk, herunder Europarådets organer, f.eks. Sammenslutningen af Stater mod Korruption (Greco) og Venedigkommissionen, og navnlig dets tjekliste for retsstatsprincippet, og de europæiske netværk af højesteretter og domstolsadministrationer; opfordrer Kommissionen til at fremlægge oplysninger om, hvordan den vil indsamle, analysere og evaluere disse oplysninger, når den forbereder en sag;

| 15. | mener navnlig, at Kommissionens årsrapport om retsstatsprincippet som en objektiv, upartisk, retfærdig og kvalitativ vurdering af tilsidesættelser af retsstatsprincippet, er en afgørende kilde til oplysninger for Kommissionens vurdering i medfør af forordningen; opfordrer Kommissionen til i sine årlige rapporter om retsstatssituationen at medtage et særligt afsnit med en analyse af tilfælde, hvor tilsidesættelser af retsstatsprincippet i en medlemsstat på en tilstrækkeligt direkte måde kan påvirke eller i alvorlig grad risikerer at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af EU-budgettet, og til i retningslinjerne at præcisere, hvordan de årlige rapporter vil blive anvendt systematisk i forbindelse med Kommissionens vurdering i medfør af forordningen; |
| --- | --- |

15.

mener navnlig, at Kommissionens årsrapport om retsstatsprincippet som en objektiv, upartisk, retfærdig og kvalitativ vurdering af tilsidesættelser af retsstatsprincippet, er en afgørende kilde til oplysninger for Kommissionens vurdering i medfør af forordningen; opfordrer Kommissionen til i sine årlige rapporter om retsstatssituationen at medtage et særligt afsnit med en analyse af tilfælde, hvor tilsidesættelser af retsstatsprincippet i en medlemsstat på en tilstrækkeligt direkte måde kan påvirke eller i alvorlig grad risikerer at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af EU-budgettet, og til i retningslinjerne at præcisere, hvordan de årlige rapporter vil blive anvendt systematisk i forbindelse med Kommissionens vurdering i medfør af forordningen;

| 16. | opfordrer Kommissionen til at etablere et klart, præcist og brugervenligt system for indgivelse af klager og fastsætte frister for Kommissionens svar på klager; fremhæver, at civilsamfundet, herunder uafhængige NGO'er og borgere, og faktabaseret undersøgende journalistik og medier er i front, når det gælder om at identificere eventuelle tilsidesættelser af retsstatsprincippet på lokalt og nationalt plan og derfor bør inddrages i rapporteringen; minder om, at forordningen skal anvendes på en måde, der sikrer beskyttelse af personer, som indberetter tilsidesættelser af EU-lovgivning, i overensstemmelse med de fastsatte principper i direktiv (EU) 2019/1937 (7); |
| --- | --- |

16.

opfordrer Kommissionen til at etablere et klart, præcist og brugervenligt system for indgivelse af klager og fastsætte frister for Kommissionens svar på klager; fremhæver, at civilsamfundet, herunder uafhængige NGO'er og borgere, og faktabaseret undersøgende journalistik og medier er i front, når det gælder om at identificere eventuelle tilsidesættelser af retsstatsprincippet på lokalt og nationalt plan og derfor bør inddrages i rapporteringen; minder om, at forordningen skal anvendes på en måde, der sikrer beskyttelse af personer, som indberetter tilsidesættelser af EU-lovgivning, i overensstemmelse med de fastsatte principper i direktiv (EU) 2019/1937 (7

| 17. | minder om, at der træffes foranstaltninger i henhold til forordningen, når tilsidesættelser af retsstatsprincippet i en medlemsstat påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser på en tilstrækkelig direkte måde; understreger, at dette indebærer en omfattende, proaktiv, risikobaseret tilgang fra Kommissionens side for at beskytte Unionens udgifter, selv inden de faktiske betalinger foretages; |
| --- | --- |

17.

minder om, at der træffes foranstaltninger i henhold til forordningen, når tilsidesættelser af retsstatsprincippet i en medlemsstat påvirker eller udgør en alvorlig risiko for at påvirke den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser på en tilstrækkelig direkte måde; understreger, at dette indebærer en omfattende, proaktiv, risikobaseret tilgang fra Kommissionens side for at beskytte Unionens udgifter, selv inden de faktiske betalinger foretages;

| 18. | minder om, at forordningens anvendelsesområde omfatter aktiviteterne for alle offentlige enheder, herunder organisationer i medlemsstater, der er oprettet som et offentligt organ eller et privatretligt organ med ansvar for en offentlig serviceopgave, som fastsat i finansforordningen; påpeger, at eventuelle ændringer af typen af forvaltning af en enhed med ansvar for en offentlig serviceopgave i en medlemsstat ikke kan fritage denne enhed for pligten til at overholde forordningen; |
| --- | --- |

18.

minder om, at forordningens anvendelsesområde omfatter aktiviteterne for alle offentlige enheder, herunder organisationer i medlemsstater, der er oprettet som et offentligt organ eller et privatretligt organ med ansvar for en offentlig serviceopgave, som fastsat i finansforordningen; påpeger, at eventuelle ændringer af typen af forvaltning af en enhed med ansvar for en offentlig serviceopgave i en medlemsstat ikke kan fritage denne enhed for pligten til at overholde forordningen;

Beskyttelse af Unionens budget

Beskyttelse af Unionens budget

| 19. | fremhæver, at der er en klar forbindelse mellem respekten for retsstatsprincippet og en effektiv gennemførelse af Unionens budget i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning: sparsommelighed, produktivitet og effektivitet som fastsat i finansforordningen; minder om, at Kommissionen i henhold til forordningens artikel 5 »kontrollerer, om gældende ret er overholdt, og træffer om nødvendigt alle passende foranstaltninger til at beskytte Unionens budget«; |
| --- | --- |

19.

fremhæver, at der er en klar forbindelse mellem respekten for retsstatsprincippet og en effektiv gennemførelse af Unionens budget i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning: sparsommelighed, produktivitet og effektivitet som fastsat i finansforordningen; minder om, at Kommissionen i henhold til forordningens artikel 5 »kontrollerer, om gældende ret er overholdt, og træffer om nødvendigt alle passende foranstaltninger til at beskytte Unionens budget«;

| 20. | minder om, at forordningen tilvejebringer en klar definition af retsstatsprincippet, som skal forstås i relation til andre af EU's værdier og principper, herunder grundlæggende rettigheder og ikkeforskelsbehandling; er af den opfattelse, at vedvarende krænkelser af demokratiet og de grundlæggende rettigheder, herunder statssanktioneret forskelsbehandling af mindretal og angreb på mediefriheden og forenings- og forsamlingsfriheden, har en indvirkning på de projekter, som medlemsstaterne beslutter at finansiere med EU-midler, og derfor kan have en tilstrækkelig direkte indvirkning på beskyttelsen af Unionens finansielle interesser; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn hertil i retningslinjerne; |
| --- | --- |

20.

minder om, at forordningen tilvejebringer en klar definition af retsstatsprincippet, som skal forstås i relation til andre af EU's værdier og principper, herunder grundlæggende rettigheder og ikkeforskelsbehandling; er af den opfattelse, at vedvarende krænkelser af demokratiet og de grundlæggende rettigheder, herunder statssanktioneret forskelsbehandling af mindretal og angreb på mediefriheden og forenings- og forsamlingsfriheden, har en indvirkning på de projekter, som medlemsstaterne beslutter at finansiere med EU-midler, og derfor kan have en tilstrækkelig direkte indvirkning på beskyttelsen af Unionens finansielle interesser; opfordrer Kommissionen til at tage hensyn hertil i retningslinjerne;

| 21. | minder om, at foranstaltninger i henhold til forordningen er nødvendige, navnlig, men ikke udelukkende, i tilfælde hvor andre procedurer fastsat i finansforordningen, forordningen om fælles bestemmelser eller anden sektorspecifik lovgivning ikke ville gøre det muligt at beskytte Unionens budget mere effektivt; understreger, at dette ikke betyder, at forordningen skal betragtes som en »sidste udvej«, men snarere, at Kommissionen kan anvende en lang række procedurer til at beskytte Unionens finansielle interesser, herunder forordningen, som skal vælges fra sag til sag, og anvendes sideløbende, hvis nødvendigt, afhængigt af deres effektivitet; opfordrer Kommissionen til at fastlægge den fremgangsmåde og de proceduremæssige og tekniske standarder, den vil anvende ved valget af de instrumenter, der skal anvendes; |
| --- | --- |

21.

minder om, at foranstaltninger i henhold til forordningen er nødvendige, navnlig, men ikke udelukkende, i tilfælde hvor andre procedurer fastsat i finansforordningen, forordningen om fælles bestemmelser eller anden sektorspecifik lovgivning ikke ville gøre det muligt at beskytte Unionens budget mere effektivt; understreger, at dette ikke betyder, at forordningen skal betragtes som en »sidste udvej«, men snarere, at Kommissionen kan anvende en lang række procedurer til at beskytte Unionens finansielle interesser, herunder forordningen, som skal vælges fra sag til sag, og anvendes sideløbende, hvis nødvendigt, afhængigt af deres effektivitet; opfordrer Kommissionen til at fastlægge den fremgangsmåde og de proceduremæssige og tekniske standarder, den vil anvende ved valget af de instrumenter, der skal anvendes;

| 22. | påpeger, at forordningen dækker alle EU-midler og finder anvendelse på »systemiske« tilsidesættelser samt tilfælde af alvorlig risiko for en forsvarlig økonomisk forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, som kan være vanskelige at håndtere ved hjælp af andre EU-procedurer, der kun gælder for specifikke udgiftsprogrammer, og som vedrører virkninger på budgettet, der allerede er indtruffet; understreger, at forordningen er den eneste EU-lovgivning, der kobler respekt for retsstatsprincippet sammen med EU-budgettet; mener derfor, at dens særlige bestemmelser bør anvendes i fuld udstrækning for at sikre subsidiær beskyttelse af retsstatsprincippet ud over EU's finanser; |
| --- | --- |

22.

påpeger, at forordningen dækker alle EU-midler og finder anvendelse på »systemiske« tilsidesættelser samt tilfælde af alvorlig risiko for en forsvarlig økonomisk forvaltning af Unionens budget eller beskyttelsen af Unionens finansielle interesser, som kan være vanskelige at håndtere ved hjælp af andre EU-procedurer, der kun gælder for specifikke udgiftsprogrammer, og som vedrører virkninger på budgettet, der allerede er indtruffet; understreger, at forordningen er den eneste EU-lovgivning, der kobler respekt for retsstatsprincippet sammen med EU-budgettet; mener derfor, at dens særlige bestemmelser bør anvendes i fuld udstrækning for at sikre subsidiær beskyttelse af retsstatsprincippet ud over EU's finanser;

| 23. | understreger, at »systemiske« tilsidesættelser, f.eks. dem, der påvirker retssystemets funktion, dommernes og domstolenes eller de offentlige myndigheders neutralitet, eller den behørige funktion af enheder med beføjelse til at forebygge og bekæmpe korruption, svig, skatteunddragelse og interessekonflikter, eller tilsidesættelse af princippet om ikkeforringelse (8), generelt har en tilstrækkeligt direkte indvirkning på den korrekte forvaltning, anvendelse og overvågning af EU-midler; opfordrer Kommissionen til at præcisere kriterierne for fastsættelse af foranstaltningerne i tilfælde af systemiske tilsidesættelser; |
| --- | --- |

23.

understreger, at »systemiske« tilsidesættelser, f.eks. dem, der påvirker retssystemets funktion, dommernes og domstolenes eller de offentlige myndigheders neutralitet, eller den behørige funktion af enheder med beføjelse til at forebygge og bekæmpe korruption, svig, skatteunddragelse og interessekonflikter, eller tilsidesættelse af princippet om ikkeforringelse (8

Vedtagelse af foranstaltninger

Vedtagelse af foranstaltninger

| 24. | minder om, at artikel 6 og 7 i forordningen fastsætter alle trin og en præcis tidsplan for vedtagelsen og ophævelsen af foranstaltninger i henhold til forordningen; understreger, at proceduren for vedtagelse og ophævelse af foranstaltninger skal respektere principperne om objektivitet, ikkeforskelsbehandling og ligebehandling af medlemsstaterne og skal gennemføres ud fra en upartisk og evidensbaseret tilgang; |
| --- | --- |

24.

minder om, at artikel 6 og 7 i forordningen fastsætter alle trin og en præcis tidsplan for vedtagelsen og ophævelsen af foranstaltninger i henhold til forordningen; understreger, at proceduren for vedtagelse og ophævelse af foranstaltninger skal respektere principperne om objektivitet, ikkeforskelsbehandling og ligebehandling af medlemsstaterne og skal gennemføres ud fra en upartisk og evidensbaseret tilgang;

| 25. | noterer sig, at forordningens artikel 6, stk. 4, påregner muligheden for, at Kommissionen anmoder om yderligere information for at foretage sin vurdering både før og efter at have sendt den skriftlige underretning; understreger, at sådanne anmodninger inden den skriftlige underretning fortsat bør være ekstraordinær og enkeltstående for ikke at bringe den præcise tidsplan for vedtagelsen og ophævelsen af foranstaltninger i henhold til forordningen i fare; |
| --- | --- |

25.

noterer sig, at forordningens artikel 6, stk. 4, påregner muligheden for, at Kommissionen anmoder om yderligere information for at foretage sin vurdering både før og efter at have sendt den skriftlige underretning; understreger, at sådanne anmodninger inden den skriftlige underretning fortsat bør være ekstraordinær og enkeltstående for ikke at bringe den præcise tidsplan for vedtagelsen og ophævelsen af foranstaltninger i henhold til forordningen i fare;

| 26. | minder om, at Rådet er forpligtet til at reagere på ethvert forslag fra Kommissionen om at vedtage passende foranstaltninger i henhold til forordningen inden for en frist på en måned, som i undtagelsestilfælde kan forlænges med højst to måneder; mener, at Kommissionen bør sikre, at disse tidsfrister overholdes fuldt ud for at træffe en rettidig afgørelse; opfordrer Kommissionen til at fremlægge information om, hvordan den vil sikre en harmoniseret tilgang og ensartet anvendelse af budgetkonditionaliteten i alle dens generaldirektorater; |
| --- | --- |

26.

minder om, at Rådet er forpligtet til at reagere på ethvert forslag fra Kommissionen om at vedtage passende foranstaltninger i henhold til forordningen inden for en frist på en måned, som i undtagelsestilfælde kan forlænges med højst to måneder; mener, at Kommissionen bør sikre, at disse tidsfrister overholdes fuldt ud for at træffe en rettidig afgørelse; opfordrer Kommissionen til at fremlægge information om, hvordan den vil sikre en harmoniseret tilgang og ensartet anvendelse af budgetkonditionaliteten i alle dens generaldirektorater;

| 27. | mener, at gennemsigtighed er afgørende for at fremme medlemsstaternes og borgernes tillid til konditionalitetsmekanismen; fremhæver, at vurderingen af individuelle eller systematiske tilsidesættelser af retsstatsprincipperne kræver en upartisk, retfærdig og objektiv behandling af medlemsstaterne, herunder upartiske og evidensbaserede undersøgelser; påpeger, at hvert trin i proceduren som fastsat i forordningen derfor bør gennemføres på en fuldstændig gennemsigtig måde; opfordrer Kommissionen til at udarbejde de gennemsigtighedsregler og -principper, som den vil anvende, når den udløser konditionalitetsmekanismen; |
| --- | --- |

27.

mener, at gennemsigtighed er afgørende for at fremme medlemsstaternes og borgernes tillid til konditionalitetsmekanismen; fremhæver, at vurderingen af individuelle eller systematiske tilsidesættelser af retsstatsprincipperne kræver en upartisk, retfærdig og objektiv behandling af medlemsstaterne, herunder upartiske og evidensbaserede undersøgelser; påpeger, at hvert trin i proceduren som fastsat i forordningen derfor bør gennemføres på en fuldstændig gennemsigtig måde; opfordrer Kommissionen til at udarbejde de gennemsigtighedsregler og -principper, som den vil anvende, når den udløser konditionalitetsmekanismen;

| 28. | minder om, at foranstaltninger, der træffes i henhold til forordningen, bør stå i et rimeligt forhold til den faktiske eller potentielle indvirkning på den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller Unionens finansielle interesser under hensyntagen til arten, varigheden, alvoren og omfanget af tilsidesættelserne af retsstatsprincippet; mener, at alvoren af denne indvirkning generelt vil afspejle tilsidesættelsernes alvor; |
| --- | --- |

28.

minder om, at foranstaltninger, der træffes i henhold til forordningen, bør stå i et rimeligt forhold til den faktiske eller potentielle indvirkning på den forsvarlige økonomiske forvaltning af Unionens budget eller Unionens finansielle interesser under hensyntagen til arten, varigheden, alvoren og omfanget af tilsidesættelserne af retsstatsprincippet; mener, at alvoren af denne indvirkning generelt vil afspejle tilsidesættelsernes alvor;

Beskyttelse af slutmodtagere og tilskudsmodtagere

Beskyttelse af slutmodtagere og tilskudsmodtagere

| 29. | minder om, at det i henhold til forordningen er nødvendigt behørigt at beskytte slutmodtageres og tilskudsmodtageres legitime interesser; |
| --- | --- |

29.

minder om, at det i henhold til forordningen er nødvendigt behørigt at beskytte slutmodtageres og tilskudsmodtageres legitime interesser;

| 30. | minder om, at medmindre afgørelsen om vedtagelse af foranstaltninger fastsætter andet, berører indførelsen af passende foranstaltninger i henhold til forordningen ikke medlemsstaternes forpligtelser over for legitime slutmodtagere eller tilskudsmodtagere, herunder forpligtelsen til at foretage betalinger; |
| --- | --- |

30.

minder om, at medmindre afgørelsen om vedtagelse af foranstaltninger fastsætter andet, berører indførelsen af passende foranstaltninger i henhold til forordningen ikke medlemsstaternes forpligtelser over for legitime slutmodtagere eller tilskudsmodtagere, herunder forpligtelsen til at foretage betalinger;

| 31. | understreger, at Kommissionen i sager vedrørende f.eks. alvorlig korruption, nepotisme, systemisk svig, illegitime forbindelser med politiske partier og interessekonflikter, og navnlig i tilfælde, der opdages af systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse (EDES), der er fastsat i finansforordningen eller er ved at blive undersøgt af OLAF eller EPPO, nøje bør vurdere fra sag til sag, om betalingerne til slutmodtagere og tilskudsmodtagere bør fortsættes eller ej; |
| --- | --- |

31.

understreger, at Kommissionen i sager vedrørende f.eks. alvorlig korruption, nepotisme, systemisk svig, illegitime forbindelser med politiske partier og interessekonflikter, og navnlig i tilfælde, der opdages af systemet for tidlig opdagelse og udelukkelse (EDES), der er fastsat i finansforordningen eller er ved at blive undersøgt af OLAF eller EPPO, nøje bør vurdere fra sag til sag, om betalingerne til slutmodtagere og tilskudsmodtagere bør fortsættes eller ej;

| 32. | opfordrer Kommissionen til at gennemføre forordningens artikel 5, stk. 4, og hurtigt oprette et websted eller en internetportal med oplysninger og vejledning til gavn for slutmodtagere eller tilskudsmodtagere og med passende redskaber til at informere Kommissionen om enhver tilsidesættelse af den retlige forpligtelse til fortsat at foretage betalinger, efter at der er vedtaget foranstaltninger i henhold til denne forordning, såsom en enkel, nemt anvendelig og struktureret klageformular; opfordrer Kommissionen til at forklare, hvordan den vil gennemføre en effektiv klagemekanisme for ansøgere, modtagere og tilskudsmodtagere; |
| --- | --- |

32.

opfordrer Kommissionen til at gennemføre forordningens artikel 5, stk. 4, og hurtigt oprette et websted eller en internetportal med oplysninger og vejledning til gavn for slutmodtagere eller tilskudsmodtagere og med passende redskaber til at informere Kommissionen om enhver tilsidesættelse af den retlige forpligtelse til fortsat at foretage betalinger, efter at der er vedtaget foranstaltninger i henhold til denne forordning, såsom en enkel, nemt anvendelig og struktureret klageformular; opfordrer Kommissionen til at forklare, hvordan den vil gennemføre en effektiv klagemekanisme for ansøgere, modtagere og tilskudsmodtagere;

| 33. | understreger, at i forbindelse med delt forvaltning kan foranstaltninger i henhold til forordningen ikke anses for at påvirke tilgængeligheden af midler til betalinger baseret på legitime krav til tilskudsmodtagere; minder ligeledes om, at de medlemsstater, der er berørt af foranstaltningerne, regelmæssigt skal aflægge rapport til Kommissionen om overholdelsen af deres forpligtelser over for slutmodtagere eller tilskudsmodtagere; |
| --- | --- |

33.

understreger, at i forbindelse med delt forvaltning kan foranstaltninger i henhold til forordningen ikke anses for at påvirke tilgængeligheden af midler til betalinger baseret på legitime krav til tilskudsmodtagere; minder ligeledes om, at de medlemsstater, der er berørt af foranstaltningerne, regelmæssigt skal aflægge rapport til Kommissionen om overholdelsen af deres forpligtelser over for slutmodtagere eller tilskudsmodtagere;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at analysere alle de oplysninger, den har til rådighed, og gøre sit yderste for at sikre, at ethvert beløb, som offentlige enheder eller medlemsstater skylder, rent faktisk udbetales til slutmodtagere eller tilskudsmodtagere, hvilket kan indebære gennemførelse af finansielle korrektioner ved at reducere EU-støtten til programmer i overensstemmelse med de gældende sektorspecifikke og finansielle regler; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at analysere alle de oplysninger, den har til rådighed, og gøre sit yderste for at sikre, at ethvert beløb, som offentlige enheder eller medlemsstater skylder, rent faktisk udbetales til slutmodtagere eller tilskudsmodtagere, hvilket kan indebære gennemførelse af finansielle korrektioner ved at reducere EU-støtten til programmer i overensstemmelse med de gældende sektorspecifikke og finansielle regler;

| 35. | anmoder Kommissionen om at medtage Parlamentets forslag i den endelige udgave af retningslinjerne; |
| --- | --- |

35.

anmoder Kommissionen om at medtage Parlamentets forslag i den endelige udgave af retningslinjerne;

o

o o

| 36. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

36.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen.

---

(1)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1.

1

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0287.

2

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0360.

3

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0103.

4

(5)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

5

(6)  Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter og om ophævelse af afgørelse 2014/335/EU, Euratom (EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1).

6

(7)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17).

7

(8)  Domstolens dom af 20. april 2021, Repubblika mod Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, præmis 59-64.

8

Repubblika

Il-Prim Ministru

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/152 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/152

---

P9_TA(2021)0349

Den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner (EU's Magnitskij-lov)

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner (EU's Magnitskij-lov) (2021/2563(RSP))

(2022/C 99/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin henstilling af 2. februar 2012 til Rådet om en konsekvent holdning over for regimer, som EU har vedtaget restriktive foranstaltninger over for, når deres ledere forfølger personlige og erhvervsmæssige interesser inden for EU (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 2. februar 2012 til Rådet om en konsekvent holdning over for regimer, som EU har vedtaget restriktive foranstaltninger over for, når deres ledere forfølger personlige og erhvervsmæssige interesser inden for EU (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om en europæisk sanktionsordning for krænkelser af menneskerettighederne (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2019 om en europæisk sanktionsordning for krænkelser af menneskerettighederne (2),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger med opfordringer til en EU-dækkende mekanisme til at indføre målrettede sanktioner mod enkeltpersoner, der er involveret i alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder sin beslutning af 4. september 2008 om evaluering af EU-sanktioner som del af EU's aktioner og politikker på menneskerettighedsområdet (3), sin beslutning af 11. marts 2014 om udryddelse af tortur i verden (4) og sin beslutning af 20. januar 2021 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årsrapport 2020 (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger med opfordringer til en EU-dækkende mekanisme til at indføre målrettede sanktioner mod enkeltpersoner, der er involveret i alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder sin beslutning af 4. september 2008 om evaluering af EU-sanktioner som del af EU's aktioner og politikker på menneskerettighedsområdet (3), sin beslutning af 11. marts 2014 om udryddelse af tortur i verden (4) og sin beslutning af 20. januar 2021 om gennemførelsen af den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik — årsrapport 2020 (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om menneskerettigheder og demokrati i verden i og Den Europæiske Unions politik på området — årsberetning 2019 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. januar 2021 om menneskerettigheder og demokrati i verden i og Den Europæiske Unions politik på området — årsberetning 2019 (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2017 om korruption og menneskerettigheder i tredjelande (7) og sin beslutning af 5. juli 2016 om bekæmpelse af menneskehandel som led i EU's eksterne forbindelser (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2017 om korruption og menneskerettigheder i tredjelande (7) og sin beslutning af 5. juli 2016 om bekæmpelse af menneskehandel som led i EU's eksterne forbindelser (8),

| — | der henviser til sine beslutninger om krænkelser af menneskerettigheder, demokrati og retsstat (kaldet uopsættelige beslutninger) i henhold til forretningsordenens artikel 144, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger om krænkelser af menneskerettigheder, demokrati og retsstat (kaldet uopsættelige beslutninger) i henhold til forretningsordenens artikel 144,

| — | der henviser til afsnit V, kapitel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) om vedtagelse af sanktioner som led i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP), |
| --- | --- |

—

der henviser til afsnit V, kapitel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) om vedtagelse af sanktioner som led i den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP),

| — | der henviser til artikel 21 i TEU om principperne for Unionens optræden på den internationale scene, herunder respekt for grundsætningerne i De Forenede Nationers pagt og folkeretten, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21 i TEU om principperne for Unionens optræden på den internationale scene, herunder respekt for grundsætningerne i De Forenede Nationers pagt og folkeretten,

| — | der henviser til artikel 31, stk. 2, i TEU om særlige bestemmelser vedrørende FUSP, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 31, stk. 2, i TEU om særlige bestemmelser vedrørende FUSP,

| — | der henviser til artikel 215 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) om vedtagelse af sanktioner over for både tredjelande og enkeltpersoner, grupper og ikke-statslige enheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 215 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) om vedtagelse af sanktioner over for både tredjelande og enkeltpersoner, grupper og ikke-statslige enheder,

| — | der henviser til erklæring 25 til Lissabontraktaten om behovet for at sikre behørige procesrettigheder for personer eller enheder, der er berørt af EU's restriktive foranstaltninger eller EU-foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring 25 til Lissabontraktaten om behovet for at sikre behørige procesrettigheder for personer eller enheder, der er berørt af EU's restriktive foranstaltninger eller EU-foranstaltninger til bekæmpelse af terrorisme,

| — | der henviser til det fælles forslag fra Kommissionen og den højtstående repræsentant/næstformanden af 19. oktober 2020 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (JOIN(2020)0020), |
| --- | --- |

—

der henviser til det fælles forslag fra Kommissionen og den højtstående repræsentant/næstformanden af 19. oktober 2020 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (JOIN(2020)0020),

| — | der henviser til Rådet afgørelse (FUSP) 2020/1999 (9) og Rådets forordning (EU) 2020/1998 (10) af 7. december 2020 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådet afgørelse (FUSP) 2020/1999 (9) og Rådets forordning (EU) 2020/1998 (10) af 7. december 2020 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne,

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2021/371 af 2. marts 2021 (11) og til Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/478 af 22. marts 2021 (12) om gennemførelse af forordning (EU) 2020/1998 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2021/371 af 2. marts 2021 (11) og til Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2021/478 af 22. marts 2021 (12) om gennemførelse af forordning (EU) 2020/1998 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/1371 af 5. juli 2017 om strafferetlig bekæmpelse af svig rettet mod Den Europæiske Unions finansielle interesser (13),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2017/1939 af 12. oktober 2017 om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den Europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (14),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 18. november 2020 om EU-handlingsplanen om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024 |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 18. november 2020 om EU-handlingsplanen om menneskerettigheder og demokrati 2020-2024

| — | der henviser til EU's strategiske ramme for menneskerettigheder og demokrati fra 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's strategiske ramme for menneskerettigheder og demokrati fra 2012,

| — | der henviser til Kommissionens vejledende notat af 17. december 2020 om gennemførelsen af visse bestemmelser i Rådets forordning (EU) 2020/1998 (C(2020)9432), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens vejledende notat af 17. december 2020 om gennemførelsen af visse bestemmelser i Rådets forordning (EU) 2020/1998 (C(2020)9432),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre FN-traktater og -instrumenter om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder og andre FN-traktater og -instrumenter om menneskerettigheder,

| — | der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption og den politiske erklæring fra den særlige samling i Generalforsamlingen om udfordringer vedrørende og foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af korruption og styrkelse af det internationale samarbejde af 2.-4. juni 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption og den politiske erklæring fra den særlige samling i Generalforsamlingen om udfordringer vedrørende og foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af korruption og styrkelse af det internationale samarbejde af 2.-4. juni 2021,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og de tilhørende protokoller, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention og de tilhørende protokoller,

| — | der henviser til sin undersøgelse af 26. april 2018 med titlen »Targeted sanctions against individuals on grounds of grave human rights violations — impact, trends and prospects at EU level« (Målrettede sanktioner mod enkeltpersoner på grundlag af alvorlige krænkelser af menneskerettighederne — virkninger, tendenser og udsigter på EU-plan), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin undersøgelse af 26. april 2018 med titlen »Targeted sanctions against individuals on grounds of grave human rights violations — impact, trends and prospects at EU level« (Målrettede sanktioner mod enkeltpersoner på grundlag af alvorlige krænkelser af menneskerettighederne — virkninger, tendenser og udsigter på EU-plan),

| — | der henviser til afgørelsen fra afdelingen for straffesager ved den spanske højesteret af 26. november 2020 om Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2074 af 13. november 2017 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Venezuela (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til afgørelsen fra afdelingen for straffesager ved den spanske højesteret af 26. november 2020 om Rådets afgørelse (FUSP) 2017/2074 af 13. november 2017 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Venezuela (15),

| — | der henviser til forespørgsler til Kommissionen og til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner (EU's Magnitskij-lov) (O-000047/2021 — B9-0028/2021 og O-000048/2021 — B9-0029/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsler til Kommissionen og til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner (EU's Magnitskij-lov) (O-000047/2021 — B9-0028/2021 og O-000048/2021 — B9-0029/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udenrigsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udenrigsudvalget,

| A. | der henviser til, at det i artikel 21 i TEU fastsættes, at Unionens optræden på den internationale scene bygger på demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed, respekt for den menneskelige værdighed, principperne om lighed og solidaritet samt respekt for grundsætningerne i De Forenede Nationers pagt og folkeretten; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det i artikel 21 i TEU fastsættes, at Unionens optræden på den internationale scene bygger på demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed, respekt for den menneskelige værdighed, principperne om lighed og solidaritet samt respekt for grundsætningerne i De Forenede Nationers pagt og folkeretten;

| B. | der henviser til, at EU i henhold til artikel 215 i TEUF vedtager sanktioner enten som EU's egne foranstaltninger (dvs. autonome sanktioner) og/eller med henblik på at gennemføre De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolutioner i tilfælde, hvor tredjelande, fysiske eller juridiske personer, grupper eller ikke-statslige enheder ikke respekterer folkeretten eller menneskerettighederne, eller for at forfølge politikker eller handlinger, der ikke overholder retsstatsprincippet eller de demokratiske principper; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU i henhold til artikel 215 i TEUF vedtager sanktioner enten som EU's egne foranstaltninger (dvs. autonome sanktioner) og/eller med henblik på at gennemføre De Forenede Nationers Sikkerhedsråds resolutioner i tilfælde, hvor tredjelande, fysiske eller juridiske personer, grupper eller ikke-statslige enheder ikke respekterer folkeretten eller menneskerettighederne, eller for at forfølge politikker eller handlinger, der ikke overholder retsstatsprincippet eller de demokratiske principper;

| C. | der henviser til, at der i Kommissionens meddelelse af 19. januar 2021 med titlen »EU's økonomiske og finansielle system: fremme af åbenhed, robusthed og modstandsdygtighed« (COM(2021)0032) fastsættes foranstaltninger til at forbedre effektiviteten af EU-sanktioner, som sikrer at disse ikke omgås eller undergraves, og indføres et register for udveksling af oplysninger om sanktioner samt en køreplan for, hvordan man bevæger sig fra afsløring af systemisk manglende overholdelse af EU-sanktioner til indledning af traktatbrudsprocedurer ved Den Europæiske Unions Domstol; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der i Kommissionens meddelelse af 19. januar 2021 med titlen »EU's økonomiske og finansielle system: fremme af åbenhed, robusthed og modstandsdygtighed« (COM(2021)0032) fastsættes foranstaltninger til at forbedre effektiviteten af EU-sanktioner, som sikrer at disse ikke omgås eller undergraves, og indføres et register for udveksling af oplysninger om sanktioner samt en køreplan for, hvordan man bevæger sig fra afsløring af systemisk manglende overholdelse af EU-sanktioner til indledning af traktatbrudsprocedurer ved Den Europæiske Unions Domstol;

| D. | der henviser til, at den nederlandske regering i november 2018 indledte en drøftelse blandt EU's medlemsstater om en ordning for målrettede menneskerettighedssanktioner på EU-plan; der henviser til, at Rådet den 7. december 2020 endelig vedtog de relevante afgørelser og en forordning om oprettelse af en global EU-ordning for menneskerettighedssanktioner; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den nederlandske regering i november 2018 indledte en drøftelse blandt EU's medlemsstater om en ordning for målrettede menneskerettighedssanktioner på EU-plan; der henviser til, at Rådet den 7. december 2020 endelig vedtog de relevante afgørelser og en forordning om oprettelse af en global EU-ordning for menneskerettighedssanktioner;

| E. | der henviser til, at Europa-Parlamentet systematisk fordømmer tilfælde af menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Europa-Parlamentet systematisk fordømmer tilfælde af menneskerettighedskrænkelser;

| F. | der henviser til, at EU-institutionerne i de beslutninger, der vedtages af Europa-Parlamentet, ofte opfordres til at vedtage sanktioner, herunder individuelle sanktioner, mod personer, der er mistænkt for at begå forbrydelser mod menneskeheden eller alvorlige menneskerettighedskrænkelser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU-institutionerne i de beslutninger, der vedtages af Europa-Parlamentet, ofte opfordres til at vedtage sanktioner, herunder individuelle sanktioner, mod personer, der er mistænkt for at begå forbrydelser mod menneskeheden eller alvorlige menneskerettighedskrænkelser;

| G. | der henviser til, at korruption kan have en ødelæggende indvirkning på menneskerettighedssituationen og ofte undergraver institutionernes funktionsevne og legitimitet samt retsstatsprincippet; der henviser til, at Parlamentet har opfordret til, at der inden for rammerne af den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner også tages højde for misbrug og tilfælde af systemisk korruption, der har forbindelse til alvorlige menneskerettighedsovertrædelser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at korruption kan have en ødelæggende indvirkning på menneskerettighedssituationen og ofte undergraver institutionernes funktionsevne og legitimitet samt retsstatsprincippet; der henviser til, at Parlamentet har opfordret til, at der inden for rammerne af den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner også tages højde for misbrug og tilfælde af systemisk korruption, der har forbindelse til alvorlige menneskerettighedsovertrædelser;

| H. | der henviser til, at USA, Canada og Det Forenede Kongerige har vedtaget lignende sanktionsordninger; der henviser til, at samarbejde mellem ligesindede lande, som deler værdierne grundlæggende rettigheder, demokrati og retsstatsprincippet, vil gøre anvendelsen af målrettede sanktioner mere koordineret og dermed mere effektiv; der henviser til, at den britiske regering den 26. april 2021 har lanceret en global sanktionsordning for bekæmpelse af korruption; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at USA, Canada og Det Forenede Kongerige har vedtaget lignende sanktionsordninger; der henviser til, at samarbejde mellem ligesindede lande, som deler værdierne grundlæggende rettigheder, demokrati og retsstatsprincippet, vil gøre anvendelsen af målrettede sanktioner mere koordineret og dermed mere effektiv; der henviser til, at den britiske regering den 26. april 2021 har lanceret en global sanktionsordning for bekæmpelse af korruption;

| 1. | glæder sig over vedtagelsen af den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner (EU's sanktionsordning) som en væsentlig udvidelse af EU's værktøjskasse vedrørende menneskerettigheder og udenrigspolitik, som styrker EU's rolle som en global menneskerettighedsaktør, der kan træffe restriktive foranstaltninger mod fysiske og juridiske personer, der er involveret i alvorlige krænkelser af menneskerettighederne overalt i verden; understreger, at den nye ordning skal være en del af en bredere, sammenhængende og klart defineret strategi, som tager hensyn til EU's udenrigspolitiske målsætninger; understreger, at strategien også bør have til formål at indkredse specifikke benchmarks, der er knyttet til målsætningerne, og fastlægge, hvordan sanktioner kan bidrage til at opfylde disse benchmarks; beklager imidlertid, at Rådet har valgt at anvende beslutningstagning med enstemmighed i stedet for kvalificeret flertal, når den nye ordning anvendes, og gentager sin opfordring til indførelse af beslutningstagning med kvalificeret flertal i forbindelse med vedtagelse af sanktioner i henhold til EU's sanktionsordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over definitionen af ordningens anvendelsesområde med en liste over specifikke alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder dem, der vedrører seksuel vold og kønsbaseret vold, og opfordrer Kommissionen til at fremsætte et lovforslag med henblik på at ændre den nuværende lovgivning om EU's sanktionsordning og udvide dens anvendelsesområde til at omfatte tilfælde af korruption; opfordrer indtrængende Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og medlemsstaterne til at være fleksible, når ordningen skal tilpasses nye udfordringer og trusler mod menneskerettighederne og misbrug af statsmagt eller nødretslov, herunder i forbindelse med covid-19-restriktioner eller vold mod menneskerettighedsforkæmpere; understreger, at EU's sanktioner er målrettet mod personer, der krænker menneskerettighederne, og ikke må påvirke befolkningens udøvelse af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over meddelelsen om, at Kommissionen i 2021 vil foretage en gennemgang af praksis, der omgår og undergraver sanktioner, samt en gennemgang af medlemsstaternes eksisterende rapporteringsforpligtelser vedrørende gennemførelsen og håndhævelsen af sanktioner; opfordrer Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) til at tage hensyn til resultaterne af denne gennemgang med henblik på at foreslå yderligere lovgivningsmæssige ændringer og gennemførelsesretningslinjer i overensstemmelse hermed; |
| --- | --- |

3.

| 4. | understreger betydningen af at sikre, at ordningen også, og i samme omfang, er rettet mod de økonomiske og finansielle bagmænd bag personer, der begår menneskerettighedskrænkelser; opfordrer EU og dets medlemsstater til — i tilfælde af, at korruption ikke indgår i gennemgangen af den eksisterende ordning — at trække på det britiske lovforslag om en forordning om globale antikorruptionssanktioner eller den amerikanske Global Magnitsky Act eller den canadiske lov om retfærdighed for ofre for korrupte udenlandske tjenestemænd eller andre lignende ordninger og vedtage en EU-sanktionsordning for bekæmpelse af korruption som supplement til den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over USA's Global Magnitsky Act fra 2016 og den ledende rolle, som denne lov har spillet med hensyn til at inspirere andre internationale aktører, herunder EU, i dets bestræbelser på at beskytte menneskerettighederne; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over de første gennemførelsesafgørelser under ordningen, som beviser EU's tilsagn om at gøre god brug af det nye ambitiøse instrument; opfordrer Rådet til at gøre fuld brug af dette instrument for at styrke dets virkning; |
| --- | --- |

6.

| 7. | er overbevist om effektiviteten af den nye ordning, herunder dens afskrækkende virkninger; er af den faste overbevisning, at de højest mulige standarder for domstolsprøvelse og behørig kontrol med gennemførelsen heraf er en forudsætning for at kunne sikre ordningens legitimitet; understreger, at der er behov for en regelmæssig gennemgang af listerne, klart definerede og gennemsigtige kriterier og metoder for opførelse på og fjernelse fra listen af sanktionerede personer eller enheder og passende retlige procedurer, hvorigennem en opførelse kan anfægtes, for at sikre en grundig domstolsprøvelse og klageadgang; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fordømmer alle modforanstaltninger, der pålægges EU, dets institutioner eller medlemmer af parlamentet, organer eller borgere udelukkende for at fremme og beskytte respekten for menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet gennem EU's sanktionsordning; minder om, at gengældelsesforanstaltninger har til formål at afskrække EU fra at fortsætte sin globale indsats for at beskytte menneskerettighederne i overensstemmelse med sine traktatmæssige forpligtelser: understreger, at der er behov for en hurtig, robust og koordineret EU-reaktion på tredjelandes gengældelsessanktioner og behov for at sikre, at bilaterale aftaler med sådanne lande ikke undergraver EU's sanktionsordning eller EU's troværdighed inden for udenrigspolitik generelt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at det er nødvendigt, at alle EU-medlemsstater fortolker anvendelsen af sanktioner på samme konsekvente og hurtige måde; opfordrer indtrængende Kommissionen til i sin rolle som traktaternes vogter at sikre, at nationale sanktioner for overtrædelse af EU-sanktioner er effektive, forholdsmæssige og afskrækkende; mener, at enhver passivitet med hensyn til at træffe passende foranstaltninger i situationer, der er præget af vedvarende krænkelser af menneskerettighederne, vil undergrave EU's menneskerettighedsstrategi, sanktionspolitik og troværdighed; mener, at det er nødvendigt at have en centraliseret tilsynsmekanisme for gennemførelse og overholdelse for at sikre en stærkere håndhævelse af sanktionerne; glæder sig over meddelelsen om, at Kommissionen foreslår at oprette et register over sanktionsoplysninger og udarbejde en køreplan (herunder kriterier og en tidsplan) for overgangen fra afsløring af systematisk manglende efterlevelse af EU-sanktioner i forbindelse med traktatbrudsprocedurer ved Den Europæiske Unions Domstol; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at medlemsstaterne skal sikre, at myndigheder, virksomheder og andre aktører, der er registreret på deres område, er i fuld overensstemmelse med Rådets afgørelser om restriktive foranstaltninger; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at øge samarbejdet og informationsudvekslingen og opfordrer til en styrket europæisk tilsyns- og håndhævelsesmekanisme; opfordrer Rådet til regelmæssigt at ajourføre virksomhederne på sanktionslisterne, da virksomhederne ofte bruger juridiske smuthuller og finder andre kreative løsninger for at undgå at være underlagt sanktioner; |
| --- | --- |

10.

| 11. | er overbevist om, at overtrædelser af restriktive foranstaltninger og navnlig indefrysning af aktiver udgør en ulovlig aktivitet, der skader Unionens finansielle interesser; opfordrer til en vurdering af, om det er hensigtsmæssigt at revidere direktiv (EU) 2017/1371 og Rådets forordning (EU) 2017/1939 med henblik på at pålægge Den Europæiske Anklagemyndighed ansvaret for at efterforske, retsforfølge og få dømt gerningsmænd og medvirkende til strafbare handlinger, som er i strid med restriktive foranstaltninger, der er vedtaget i henhold til EU's sanktionsordning; |
| --- | --- |

11.

| 12. | beklager, at Europa-Parlamentet ikke har nogen institutionel rolle i processen; opfordrer til parlamentarisk kontrol med EU's sanktionsordning og til, at Europa-Parlamentet tildeles en større rolle for så vidt angår at henlede opmærksomheden på tilfælde af alvorlige menneskerettighedskrænkelser med henblik på at øge legitimiteten af EU's sanktionsordning, og opfordrer til, at der nedsættes en særlig parlamentarisk arbejdsgruppe, der skal kontrollere gennemførelsen af sanktionsordningen; opfordrer til en systematisk og institutionaliseret informationsudveksling med og rapportering til Parlamentet og medlemsstaterne fra EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | insisterer på en gennemsigtig og inklusiv proces for at lette input fra civilsamfundets aktører, herunder oprettelse af et rådgivende udvalg på EU-plan og regelmæssige møder med civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere og undersøgende journalister med henblik på at overvåge status for ordningen og forbedre gennemførelsen heraf; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at udstede retningslinjer for, hvordan man deltager i processen, og understreger behovet for, at der indføres en fortroligheds- og vidnebeskyttelsesmekanisme for personer, der leverer oplysninger, såsom menneskerettighedsforkæmpere og -organisationer; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at målrettede sanktioner skal tage sigte på at opnå effektive og varige resultater; opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige ressourcer og ekspertise til at håndhæve og regelmæssigt overvåge virkningen af EU's sanktionsordning og til nøje at overvåge opførelser på og fjernelse fra lister; insisterer på, at det er nødvendigt at lægge større vægt på og afsætte flere ressourcer til offentlig kommunikation om opførelser på listerne, både i EU og i de berørte lande, herunder gennem oversættelse af relevant dokumentation til de pågældende personers eller enheders lokale sprog; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om, at der er behov for en samlet og sammenhængende strategi til gennemførelse af EU's sanktionsordninger og opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at sikre sammenhæng mellem EU's sanktionsordning og EU's eksterne politikker, navnlig med dets politikker til støtte for menneskerettigheder og demokrati samt den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik (FUSP) og den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP); opfordrer endvidere til sammenhæng mellem EU's sanktionsordninger og international strafferet, den humanitære folkeret og EU's politikker vedrørende retsstatsprincippet og grundlæggende frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | gentager, at det er vigtigt, at EU's sanktionsordning er i overensstemmelse med og supplerer EU's landespecifikke og horisontale restriktive foranstaltninger, sektorspecifikke foranstaltninger og våbenembargoer og de eksisterende internationale rammer for sanktioner, navnlig i forbindelse med FN's Sikkerhedsråd; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer EU til at etablere en transatlantisk alliance med USA for at forsvare demokratiet globalt og til at foreslå en værktøjskasse til forsvar for demokratiet, som skulle omfatte fælles foranstaltninger vedrørende sanktioner og politikker til bekæmpelse af hvidvask af penge, og til at sikre, at dets sanktionspolitik er knyttet til EU's og internationale efterforskninger og mange andre internationale retlige instrumenter såsom internationale domstole og initiativet om et EU-retfærdighedscentrum (EU Justice Hub); |
| --- | --- |

17.

| 18. | er overbevist om fordelene ved at samarbejde og koordinere med partnere og ligesindede lande i forbindelse med gennemførelsen af EU's sanktionsordning; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at trække på det tætte samarbejde og de strategiske forbindelser mellem EU og USA, der bygger på en fælles historie og et fælles sæt demokratiske værdier, når der indføres sanktioner, og opfordrer til regelmæssige drøftelser om målrettede sanktioner, navnlig inden for rammerne af Den Transatlantiske Dialog mellem Lovgivere; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at samarbejde med eksterne retlige institutioner såsom Den Internationale Straffedomstol, Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, Den Interamerikanske Menneskerettighedsdomstol, Den Afrikanske Menneskerettighedsdomstol og andre ad hoc-domstole, FN-støttede domstole og andre organer, herunder FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder og internationale tilsyns- og overvågningsorganer, Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa, NATO og Europarådet, med henblik på at opnå beviser til at kunne pålægge sanktioner i henhold til EU's sanktionsordning og afskrække fra at begå overtrædelser af menneskerettighederne; opfordrer EU til at fremme ratificeringen af Romstatutten for Den Internationale Straffedomstol i alle lande i verden; |
| --- | --- |

18.

| 19. | gentager, at strafferetlig forfølgelse af gerningsmænd til grove menneskerettighedskrænkelser og grusomheder inden for rammerne af nationale eller internationale jurisdiktioner fortsat bør være det primære mål for alle EU's og dets medlemsstaters bestræbelser på at bekæmpe straffrihed; gentager vigtigheden af princippet om universel jurisdiktion i denne henseende og glæder sig over de nylige retssager i henhold til dette princip i en række medlemsstater; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger betydningen af, at EU's kandidatlande og potentielle kandidatlande tilpasser sig EU's sanktionsordning i overensstemmelse med deres bredere tilpasning til EU's FUSP; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUT C 239 E af 20.8.2013, s. 11.

(2)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 108.

(3)  EUT C 295 E af 4.12.2009, s. 49.

(4)  EUT C 378 af 9.11.2017, s. 52.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0012.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0014.

(7)  EUT C 337 af 20.9.2018, s. 82.

(8)  EUT C 101 af 16.3.2018, s. 47.

(9)  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 13.

(10)  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 1.

(11)  EUT L 71 I af 2.3.2021, s. 1.

(12)  EUT L 99 I af 22.3.2021, s. 1.

(13)  EUT L 198 af 28.7.2017, s. 29.

(14)  EUT L 283 af 31.10.2017, s. 1.

(15)  EUT L 295 af 14.11.2017, s. 60.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/158 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/158

---

P9_TA(2021)0350

Årlig rapport om, hvordan Schengenområdet fungerer

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om årlig rapport om, hvordan Schengenområdet fungerer (2019/2196(INI))

(2022/C 99/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 77, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der opretter et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, som »sikrer, at der ikke foretages personkontrol ved de indre grænser«, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 77, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), der opretter et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed, som »sikrer, at der ikke foretages personkontrol ved de indre grænser«,

| — | der henviser til artikel 21, stk. 1, i TEUF og artikel 45 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), der sikrer borgernes ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21, stk. 1, i TEUF og artikel 45 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (»chartret«), der sikrer borgernes ret til at færdes og opholde sig frit på medlemsstaternes område,

| — | der henviser til artikel 18 i TEUF og artikel 21, stk. 2, i chartret, der forbyder enhver forskelsbehandling på grundlag af nationalitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 18 i TEUF og artikel 21, stk. 2, i chartret, der forbyder enhver forskelsbehandling på grundlag af nationalitet,

| — | der henviser til artikel 18 og 19 i chartret om retten til asyl og til beskyttelse i tilfælde af udsendelse, udvisning og udlevering, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 18 og 19 i chartret om retten til asyl og til beskyttelse i tilfælde af udsendelse, udvisning og udlevering,

| — | der henviser til de stadigt skiftende Schengenregler, der er udviklet siden undertegnelsen af Schengenaftalen den 14. juni 1985, og som på nuværende tidspunkt omfatter en lang række EU-retsakter vedrørende forvaltning af de indre og ydre grænser, visumpolitik, tilbagesendelsespolitik, politisamarbejde og databeskyttelse samt retsakter om oprettelse og forvaltning af to EU-agenturer (Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) og Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA)), et finansielt program (instrumentet for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik) og fire store IT-systemer (Schengeninformationssystemet, visuminformationssystemet, det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og ind- og udrejsesystemet (EES)), herunder deres indbyrdes interoperabilitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de stadigt skiftende Schengenregler, der er udviklet siden undertegnelsen af Schengenaftalen den 14. juni 1985, og som på nuværende tidspunkt omfatter en lang række EU-retsakter vedrørende forvaltning af de indre og ydre grænser, visumpolitik, tilbagesendelsespolitik, politisamarbejde og databeskyttelse samt retsakter om oprettelse og forvaltning af to EU-agenturer (Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning (Frontex) og Den Europæiske Unions Agentur for den Operationelle Forvaltning af Store IT-Systemer inden for Området med Frihed, Sikkerhed og Retfærdighed (eu-LISA)), et finansielt program (instrumentet for finansiel støtte til forvaltning af de ydre grænser og den fælles visumpolitik) og fire store IT-systemer (Schengeninformationssystemet, visuminformationssystemet, det europæiske system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og ind- og udrejsesystemet (EES)), herunder deres indbyrdes interoperabilitet,

| — | der henviser til den lovgivning, der er vedtaget siden den seneste årlige rapport om, hvordan Schengenområdet fungerer, og som har til formål at styrke det i lyset af de vedvarende udfordringer, mere specifikt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1860 af 28. november 2018 om brug af Schengeninformationssystemet i forbindelse med tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (1), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1861 af 28. november 2018 om oprettelse, drift og brug af Schengeninformationssystemet (SIS) på området ind- og udrejsekontrol, om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og om ændring og ophævelse af forordning (EF) nr. 1987/2006 (2) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1862 af 28. november 2018 om oprettelse, drift og brug af Schengeninformationssystemet (SIS) på området politisamarbejde og strafferetligt samarbejde, om ændring og ophævelse af Rådets afgørelse 2007/533/RIA og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1986/2006 og Kommissionens afgørelse 2010/261/EU (3), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/817 af 20. maj 2019 om fastsættelse af en ramme for interoperabilitet mellem EU-informationssystemer vedrørende grænser og visum og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 og (EU) 2018/1861, Rådets beslutning 2004/512/EF og Rådets afgørelse 2008/633/RIA (4), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/818 af 20. maj 2019 om fastsættelse af en ramme for interoperabilitet mellem EU-informationssystemer vedrørende politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration og om ændring af forordning (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/816 (5), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 af 12. september 2018 om oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011, (EU) nr. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 og (EU) 2017/2226 (6), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1241 af 12. september 2018 om ændring af forordning (EU) 2016/794 med henblik på oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) (7), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/493 af 30. marts 2020 om systemet for falske og ægte dokumenter online (FADO) og om ophævelse af Rådets fælles aktion 98/700/RIA (8), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1896 af 13. november 2019 om den europæiske grænse- og kystvagt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1052/2013 og (EU) 2016/1624 (9) (forordningen om den europæiske grænse- og kystvagt) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1155 af 20. juni 2019 om ændring af forordning (EF) nr. 810/2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeks) (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til den lovgivning, der er vedtaget siden den seneste årlige rapport om, hvordan Schengenområdet fungerer, og som har til formål at styrke det i lyset af de vedvarende udfordringer, mere specifikt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1860 af 28. november 2018 om brug af Schengeninformationssystemet i forbindelse med tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (1), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1861 af 28. november 2018 om oprettelse, drift og brug af Schengeninformationssystemet (SIS) på området ind- og udrejsekontrol, om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og om ændring og ophævelse af forordning (EF) nr. 1987/2006 (2) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1862 af 28. november 2018 om oprettelse, drift og brug af Schengeninformationssystemet (SIS) på området politisamarbejde og strafferetligt samarbejde, om ændring og ophævelse af Rådets afgørelse 2007/533/RIA og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1986/2006 og Kommissionens afgørelse 2010/261/EU (3), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/817 af 20. maj 2019 om fastsættelse af en ramme for interoperabilitet mellem EU-informationssystemer vedrørende grænser og visum og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 og (EU) 2018/1861, Rådets beslutning 2004/512/EF og Rådets afgørelse 2008/633/RIA (4), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/818 af 20. maj 2019 om fastsættelse af en ramme for interoperabilitet mellem EU-informationssystemer vedrørende politisamarbejde og retligt samarbejde, asyl og migration og om ændring af forordning (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 og (EU) 2019/816 (5), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1240 af 12. september 2018 om oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) og om ændring af forordning (EU) nr. 1077/2011, (EU) nr. 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 og (EU) 2017/2226 (6), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1241 af 12. september 2018 om ændring af forordning (EU) 2016/794 med henblik på oprettelse af et europæisk system vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse (ETIAS) (7), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/493 af 30. marts 2020 om systemet for falske og ægte dokumenter online (FADO) og om ophævelse af Rådets fælles aktion 98/700/RIA (8), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1896 af 13. november 2019 om den europæiske grænse- og kystvagt og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1052/2013 og (EU) 2016/1624 (9) (forordningen om den europæiske grænse- og kystvagt) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/1155 af 20. juni 2019 om ændring af forordning (EF) nr. 810/2009 om en fællesskabskodeks for visa (visumkodeks) (10),

| — | der henviser til det igangværende lovgivningsmæssige arbejde med revisionen af Schengengrænsekodeksen for så vidt angår de regler, der finder anvendelse på den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser, reformen af visuminformationssystemet, færdiggørelsen af den lovgivningsmæssige ramme for ETIAS, omarbejdningen af tilbagesendelsesdirektivet, instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visa 2021-2027 og det nye forslag til en forordning om indførelse af screening af tredjelandsstatsborgere ved de ydre grænser (COM(2020)0612), |
| --- | --- |

—

der henviser til det igangværende lovgivningsmæssige arbejde med revisionen af Schengengrænsekodeksen for så vidt angår de regler, der finder anvendelse på den midlertidige genindførelse af grænsekontrol ved de indre grænser, reformen af visuminformationssystemet, færdiggørelsen af den lovgivningsmæssige ramme for ETIAS, omarbejdningen af tilbagesendelsesdirektivet, instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visa 2021-2027 og det nye forslag til en forordning om indførelse af screening af tredjelandsstatsborgere ved de ydre grænser (COM(2020)0612),

| — | der henviser til de forskellige konklusioner fra Det Europæiske Råd, Rådets henstillinger og Kommissionens meddelelser, retningslinjer og køreplaner, der tager sigte på at håndtere situationen ved de indre og ydre Schengengrænser som reaktion på covid-19, såsom Kommissionens meddelelse af 16. marts 2020 med titlen »Covid-19: Retningslinjerne for grænseforvaltningsforanstaltninger for at beskytte sundheden og sikre adgangen til varer og vigtige tjenesteydelser« (11) og Kommissionens meddelelse af 30. marts 2020 med titlen »Covid-19: Vejledning om gennemførelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU, om lettelsen af transitordningerne for hjemsendelse af EU-borgere og om virkningerne for visumpolitikken« (C(2020)2050) med senere forlængelser, bl.a. af 8. april 2020 (COM(2020)0148), den fælles europæiske køreplan for ophævelse af covid-19-inddæmningsforanstaltningerne, som blev fremlagt af formanden for Kommissionen og formanden for Det Europæiske Råd, samt Rådets henstilling (EU) 2020/1475 af 13. oktober 2020 om en koordineret tilgang til restriktioner for den frie bevægelighed som reaktion på covid-19-pandemien (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til de forskellige konklusioner fra Det Europæiske Råd, Rådets henstillinger og Kommissionens meddelelser, retningslinjer og køreplaner, der tager sigte på at håndtere situationen ved de indre og ydre Schengengrænser som reaktion på covid-19, såsom Kommissionens meddelelse af 16. marts 2020 med titlen »Covid-19: Retningslinjerne for grænseforvaltningsforanstaltninger for at beskytte sundheden og sikre adgangen til varer og vigtige tjenesteydelser« (11) og Kommissionens meddelelse af 30. marts 2020 med titlen »Covid-19: Vejledning om gennemførelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU, om lettelsen af transitordningerne for hjemsendelse af EU-borgere og om virkningerne for visumpolitikken« (C(2020)2050) med senere forlængelser, bl.a. af 8. april 2020 (COM(2020)0148), den fælles europæiske køreplan for ophævelse af covid-19-inddæmningsforanstaltningerne, som blev fremlagt af formanden for Kommissionen og formanden for Det Europæiske Råd, samt Rådets henstilling (EU) 2020/1475 af 13. oktober 2020 om en koordineret tilgang til restriktioner for den frie bevægelighed som reaktion på covid-19-pandemien (12),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. oktober 2019 vedrørende kontrollen af, at Kroatien fuldt ud anvender Schengenreglerne (COM(2019)0497), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. oktober 2019 vedrørende kontrollen af, at Kroatien fuldt ud anvender Schengenreglerne (COM(2019)0497),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. september 2020 om en ny pagt om migration og asyl (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 23. september 2020 om en ny pagt om migration og asyl (COM(2020)0609),

| — | der henviser til sin beslutning af 30. maj 2018 om årlig rapport om, hvordan Schengenområdet fungerer (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 30. maj 2018 om årlig rapport om, hvordan Schengenområdet fungerer (13),

| — | der henviser til rapporten fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 25. november 2020 om Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismens funktionsmåde i henhold til artikel 22 i Rådets forordning (EU) nr. 1053/2013 (COM(2020)0779), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet af 25. november 2020 om Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismens funktionsmåde i henhold til artikel 22 i Rådets forordning (EU) nr. 1053/2013 (COM(2020)0779),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om situationen i Schengenområdet efter covid-19-udbruddet (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. juni 2020 om situationen i Schengenområdet efter covid-19-udbruddet (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. december 2018 om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien: afskaffelse af kontrol ved de indre land-, sø- og luftgrænser (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. december 2018 om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien: afskaffelse af kontrol ved de indre land-, sø- og luftgrænser (15),

| — | der henviser til rapporten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) af 8. december 2020 med titlen »Migration: fundamental rights issues at land borders«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) af 8. december 2020 med titlen »Migration: fundamental rights issues at land borders«,

| — | der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om gennemførelsen af tilbagesendelsesdirektivet (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. december 2020 om gennemførelsen af tilbagesendelsesdirektivet (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. november 2020 om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. november 2020 om covid-19-foranstaltningernes indvirkning på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (17),

| — | der henviser til nedsættelsen af og det igangværende arbejde i arbejdsgruppen om kontrol af Frontex under Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til nedsættelsen af og det igangværende arbejde i arbejdsgruppen om kontrol af Frontex under Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til det forberedende arbejde med henblik på denne beslutning, der er gennemført af arbejdsgruppen om kontrol med Schengensamarbejdet under Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til det forberedende arbejde med henblik på denne beslutning, der er gennemført af arbejdsgruppen om kontrol med Schengensamarbejdet under Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0183/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0183/2021),

| A. | der henviser til, at Schengenområdet er en enestående ordning og en af Den Europæiske Unions største bedrifter, der i over 25 år har givet fri bevægelighed for personer inden for Schengenområdet uden kontrol ved de indre grænser; der henviser til, at dette er blevet muliggjort gennem en bred vifte af kompenserende foranstaltninger, f.eks. styrkelse af informationsudveksling ved hjælp af oprettelsen af Schengeninformationssystemet (SIS) og etablering af en evalueringsmekanisme til at kontrollere medlemsstaternes gennemførelse af Schengenreglerne og fremme gensidig tillid til, at Schengenområdet fungerer; der henviser til, at gensidig tillid også kræver solidaritet, sikkerhed, retligt samarbejde og politisamarbejde i straffesager, fælles beskyttelse af EU's ydre grænser og en fælles forståelse og fælles politikker om visum og databeskyttelse; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Schengenområdet er en enestående ordning og en af Den Europæiske Unions største bedrifter, der i over 25 år har givet fri bevægelighed for personer inden for Schengenområdet uden kontrol ved de indre grænser; der henviser til, at dette er blevet muliggjort gennem en bred vifte af kompenserende foranstaltninger, f.eks. styrkelse af informationsudveksling ved hjælp af oprettelsen af Schengeninformationssystemet (SIS) og etablering af en evalueringsmekanisme til at kontrollere medlemsstaternes gennemførelse af Schengenreglerne og fremme gensidig tillid til, at Schengenområdet fungerer; der henviser til, at gensidig tillid også kræver solidaritet, sikkerhed, retligt samarbejde og politisamarbejde i straffesager, fælles beskyttelse af EU's ydre grænser og en fælles forståelse og fælles politikker om visum og databeskyttelse;

| B. | der henviser til, at et fuldt fungerende Schengenområde og dets fremtidige udvidelse med Schengenkandidatlandene fortsat er afgørende for yderligere politisk, økonomisk og social integration, fremme af samhørighed og udjævning af forskelle mellem lande og regioner samt en forudsætning for at sikre princippet om fri bevægelighed; der henviser til, at Schengenområdets fremtid skal være uden opsplitning; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at et fuldt fungerende Schengenområde og dets fremtidige udvidelse med Schengenkandidatlandene fortsat er afgørende for yderligere politisk, økonomisk og social integration, fremme af samhørighed og udjævning af forskelle mellem lande og regioner samt en forudsætning for at sikre princippet om fri bevægelighed; der henviser til, at Schengenområdets fremtid skal være uden opsplitning;

| C. | der henviser til, at afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser er et centralt, praktisk element i det, som borgerne forbinder med den europæiske idé, og er afgørende for et velfungerende indre marked; der henviser til, at Schengenområdet er truet, ikke mindst i betragtning af den stadig stigende kontrol ved de indre grænser i medlemsstaterne, navnlig i de seneste år; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at afskaffelsen af kontrollen ved de indre grænser er et centralt, praktisk element i det, som borgerne forbinder med den europæiske idé, og er afgørende for et velfungerende indre marked; der henviser til, at Schengenområdet er truet, ikke mindst i betragtning af den stadig stigende kontrol ved de indre grænser i medlemsstaterne, navnlig i de seneste år;

| D. | der henviser til, at de fleste medlemsstater, herunder associerede Schengenlande, som reaktion på covid-19-pandemien har genindført kontrol ved de indre grænser, helt eller delvist har lukket sådanne grænser eller har lukket dem for visse typer rejsende, herunder EU-borgere og deres familiemedlemmer samt tredjelandsstatsborgere, der er bosat på deres område eller i en anden medlemsstat; der henviser til, at navnlig i begyndelsen af pandemien har manglen på en effektiv koordinering af genindførelsen og ophævelsen af kontrollen ved de indre grænser mellem medlemsstaterne og med Kommissionen udfordret selve ideen med Schengensamarbejdet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de fleste medlemsstater, herunder associerede Schengenlande, som reaktion på covid-19-pandemien har genindført kontrol ved de indre grænser, helt eller delvist har lukket sådanne grænser eller har lukket dem for visse typer rejsende, herunder EU-borgere og deres familiemedlemmer samt tredjelandsstatsborgere, der er bosat på deres område eller i en anden medlemsstat; der henviser til, at navnlig i begyndelsen af pandemien har manglen på en effektiv koordinering af genindførelsen og ophævelsen af kontrollen ved de indre grænser mellem medlemsstaterne og med Kommissionen udfordret selve ideen med Schengensamarbejdet;

| E. | der henviser til, at der siden 2015 er genindført kontrol ved de indre grænser i medlemsstaterne i alt 268 gange, og at dette er en betydelig stigning sammenlignet med perioden mellem 2006 og 2014, hvor grænsekontrol blev genindført blot 35 gange (18); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der siden 2015 er genindført kontrol ved de indre grænser i medlemsstaterne i alt 268 gange, og at dette er en betydelig stigning sammenlignet med perioden mellem 2006 og 2014, hvor grænsekontrol blev genindført blot 35 gange (18);

| F. | der henviser til, at Europa-Parlamentet gentagne gange har udtrykt bekymring over nødvendigheden og forholdsmæssigheden af mange af disse kontroller ved de indre grænser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europa-Parlamentet gentagne gange har udtrykt bekymring over nødvendigheden og forholdsmæssigheden af mange af disse kontroller ved de indre grænser;

| G. | der henviser til, at gensidig tillid og tæt samarbejde mellem medlemsstaterne er afgørende elementer i det fundament, som Schengenområdet er bygget på; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at gensidig tillid og tæt samarbejde mellem medlemsstaterne er afgørende elementer i det fundament, som Schengenområdet er bygget på;

| H. | der henviser til, at der i seneste år er vedtaget vigtige EU-retlige instrumenter med det formål at forbedre effektiviteten af grænsekontrollen ved de ydre grænser og bidrage til et højt sikkerhedsniveau inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed; der henviser til, at disse instrumenter omfatter en ny struktur for EU-informationssystemer og deres interoperabilitet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der i seneste år er vedtaget vigtige EU-retlige instrumenter med det formål at forbedre effektiviteten af grænsekontrollen ved de ydre grænser og bidrage til et højt sikkerhedsniveau inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed; der henviser til, at disse instrumenter omfatter en ny struktur for EU-informationssystemer og deres interoperabilitet;

| I. | der henviser til, at der fortsat fremkommer påstande om vold mod migranter, herunder dem, der søger international beskyttelse, og tilbagedrivelser ved EU's ydre grænser; der henviser til, at Europa-Parlamentet, OLAF, Frontex og Den Europæiske Ombudsmand har indledt en undersøgelse af disse påstande; der henviser til, at Unionen endnu ikke har en effektiv mekanisme til overvågning af grundlæggende rettigheder ved sine ydre grænser; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der fortsat fremkommer påstande om vold mod migranter, herunder dem, der søger international beskyttelse, og tilbagedrivelser ved EU's ydre grænser; der henviser til, at Europa-Parlamentet, OLAF, Frontex og Den Europæiske Ombudsmand har indledt en undersøgelse af disse påstande; der henviser til, at Unionen endnu ikke har en effektiv mekanisme til overvågning af grundlæggende rettigheder ved sine ydre grænser;

| J. | der henviser til, at der blev konstateret alvorlige mangler i forbindelse med evalueringen i 2017 af Det Forenede Kongeriges anvendelse af Schengenreglerne på området Schengeninformationssystemet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der blev konstateret alvorlige mangler i forbindelse med evalueringen i 2017 af Det Forenede Kongeriges anvendelse af Schengenreglerne på området Schengeninformationssystemet;

| K. | der henviser til, at den første evalueringscyklus i Schengenevalueringsmekanismen har vist behovet for en bedre og hurtigere gennemførelse af henstillinger som følge af evalueringerne og behovet for en passende reform, navnlig i forbindelse med, hvordan mekanismen vurderer overholdelsen af de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at den første evalueringscyklus i Schengenevalueringsmekanismen har vist behovet for en bedre og hurtigere gennemførelse af henstillinger som følge af evalueringerne og behovet for en passende reform, navnlig i forbindelse med, hvordan mekanismen vurderer overholdelsen af de grundlæggende rettigheder;

| L. | der henviser til, at Frontex i sine sårbarhedsvurderinger undersøger medlemsstaternes evne til at imødegå trusler og udfordringer ved de ydre grænser og anbefaler konkrete afhjælpende foranstaltninger til at afbøde sårbarheder, som dermed supplerer evalueringerne i Schengenevalueringsmekanismen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Frontex i sine sårbarhedsvurderinger undersøger medlemsstaternes evne til at imødegå trusler og udfordringer ved de ydre grænser og anbefaler konkrete afhjælpende foranstaltninger til at afbøde sårbarheder, som dermed supplerer evalueringerne i Schengenevalueringsmekanismen;

| M. | der henviser til, at den fulde anvendelse af Schengenreglerne med hensyn til afskaffelse af kontrollen ved de indre grænser for så vidt angår Bulgarien og Rumænien endnu ikke er blevet realiseret til trods for, at Parlamentet allerede opfordrede til dette i sin beslutning af 8. juni 2011; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at den fulde anvendelse af Schengenreglerne med hensyn til afskaffelse af kontrollen ved de indre grænser for så vidt angår Bulgarien og Rumænien endnu ikke er blevet realiseret til trods for, at Parlamentet allerede opfordrede til dette i sin beslutning af 8. juni 2011;

| N. | der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse om kontrollen af den fulde anvendelse af Schengenreglerne af 22. oktober 2019 erklærede, at Kroatien havde truffet de fornødne foranstaltninger til at sikre de nødvendige betingelser for fuld anvendelse af Schengenreglerne; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Kommissionen i sin meddelelse om kontrollen af den fulde anvendelse af Schengenreglerne af 22. oktober 2019 erklærede, at Kroatien havde truffet de fornødne foranstaltninger til at sikre de nødvendige betingelser for fuld anvendelse af Schengenreglerne;

Schengenområdets funktion

| 1. | mener, at selve ideen med Schengensamarbejde, nemlig at sikre, at der ikke foretages kontrol ved de indre grænser, samtidig med at den frie bevægelighed sikres, er blevet yderligere udfordret af covid-19-pandemien; gentager i denne forbindelse sin bekymring over den nuværende situation med hensyn til kontrol ved de indre grænser i visse medlemsstater og minder i denne henseende om, at alle foranstaltninger til bekæmpelse af pandemien, som begrænser de grundlæggende rettigheder og frihedsrettighederne, altid bør respektere både lovens ånd og bogstav, samtidig med at Parlamentet fuldt ud støtter de folkesundhedsmæssige foranstaltninger, der er indført for at begrænse spredningen af covid-19; |
| --- | --- |

1.

| 2. | minder om, at kontrol ved de indre grænser i henhold til den nuværende EU-lovgivning kan genindføres, forudsat at den er nødvendig, forholdsmæssig, midlertidig og anvendes som en sidste udvej; gentager i denne forbindelse sit synspunkt om, at mange af forlængelserne af kontrollen ved de indre grænser siden 2015 ikke er tilstrækkeligt begrundet og ikke er i overensstemmelse med reglerne for så vidt angår deres omfang, nødvendighed og forholdsmæssighed, og at de derfor er ulovlige; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anerkender, at Kommissionen har forsøgt at koordinere en fælles europæisk reaktion; beklager, at visse medlemsstater ikke desto mindre fortsat indfører kontrol ved de indre grænser på en ukoordineret måde, inden der er taget tilstrækkeligt højde for den fælles europæiske interesse i at bevare Schengen som et område uden kontrol ved de indre grænser; gentager, at den indførte kontrol har haft en negativ indvirkning på den frie bevægelighed for varer, kapital, tjenesteydelser og personer i Unionen; understreger i denne forbindelse den særligt vanskelige situation for grænsearbejdere; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at selv om Kommissionen har konstateret betydelige mangler i gennemførelsen af Schengenreglerne, har den været langsom eller direkte tilbageholdende med at indlede traktatbrudsprocedurer; gentager sin opfordring til Kommissionen om at foretage en passende kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne, vurdere, om principperne om nødvendighed og forholdsmæssighed er blevet overholdt, og om nødvendigt at indlede traktatbrudsprocedurer; understreger det presserende behov for at styrke den gensidige tillid og samarbejdet mellem Schengenstaterne og sikre en hensigtsmæssig forvaltning af Schengenområdet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager, at det er nødvendigt, at medlemsstaterne respekterer loven som nedfældet i traktaterne og chartret og gennemfører grænseforanstaltninger på en lovlig og ikkediskriminerende måde; mener, at en løbende politisk og offentlig debat om Schengenområdets funktion er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

5.

| 6. | bemærker, at der i løbet af denne valgperiode indtil videre ikke er sket fremskridt med hensyn til revisionen af Schengengrænsekodeksen, idet Rådet fortsat blokerer for interinstitutionelle forhandlinger; glæder sig over Kommissionens meddelelse om, at den vil fremlægge nye forslag til forvaltning af Schengensamarbejdet; udtrykker sin skuffelse over, at Kommissionen fortsætter med at forsømme sin indberetningspligt over for Parlamentet ved ikke at forelægge den årlige rapport om, hvordan området fungerer uden kontrol ved de indre grænser (artikel 33 i Schengengrænsekodeksen), og den årlige omfattende rapport i henhold til artikel 20 i Schengenevalueringsmekanismen og dermed hæmmer kontrol og en konstruktiv politisk debat; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende til, at Rådet i forlængelse af Parlamentets gentagne anmodninger om fuld anvendelse af Schengenreglerne i Bulgarien og Rumænien opfylder sin forpligtelse og tager øjeblikkelige skridt til afskaffelse af kontrollen ved de indre land-, sø- og luftgrænser og giver disse medlemsstater mulighed for retmæssigt at tilslutte sig området med fri bevægelighed uden grænsekontrol ved de indre grænser; er rede til efter høring af Rådet i overensstemmelse med artikel 4 i tiltrædelsesakten at afgive sin udtalelse om den fulde anvendelse af Schengenreglerne i Kroatien; mener, at solidaritet og ansvar gælder for alle, og at Schengenområdets fremtid skal være uden opsplitning; |
| --- | --- |

7.

| 8. | finder det afgørende, at EU's visumpolitik er effektiv, brugervenlig og sikker, og glæder sig i den forbindelse over, at Kommissionen agter at digitalisere visumproceduren senest i 2025; mener, at integrationen af tredjelandsstatsborgere, der er fastboende i medlemsstaterne, er afgørende for at fremme økonomisk og social samhørighed, og opfordrer derfor til, at det overvejes at harmonisere minimumsreglerne for udstedelse af langtidsvisa og opholdstilladelser; |
| --- | --- |

8.

| 9. | gentager sin opfordring til medlemsstaterne om at sikre en korrekt gennemførelse af tilbagesendelsesdirektivet (19) i alle dets aspekter og opfordrer Kommissionen til at overvåge dets gennemførelse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke udvekslingen af oplysninger og videreudvikle det gensidige grænseoverskridende politisamarbejde, f.eks. gennem øget brug af fælles efterforskningshold; |
| --- | --- |

10.

| 11. | glæder sig over, at en række af de foranstaltninger, som der blev anmodet om i den forrige årlige rapport (20), i mellemtiden er blevet gennemført (revision af de lovgivningsmæssige rammer for Schengeninformationssystemet og reformen af Eurosur); bemærker imidlertid, at de fleste henstillinger fortsat er gyldige; |
| --- | --- |

11.

| 12. | påpeger, at velfungerende ydre grænser er afgørende for Schengenområdets levedygtighed; bemærker med bekymring, at der i Schengenevalueringsrapporterne og sårbarhedsvurderingerne fortsat påpeges mangler og svagheder i beskyttelsen og forvaltningen af de ydre grænser; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre de henstillinger, som Rådet og Frontex har rettet til dem, med henblik på at afhjælpe mangler og svagheder, navnlig henstillingerne vedrørende overholdelse af de grundlæggende rettigheder i forbindelse med grænseforvaltningsaktiviteter; understreger betydningen af de lovgivningsmæssige foranstaltninger, der for nylig er blevet vedtaget; |
| --- | --- |

12.

| 13. | er bekymret over konsekvenserne af de eksisterende rejserestriktioner for rettighederne for flygtninge og personer, der søger international beskyttelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at vedtagelsen af sådanne foranstaltninger er i fuld overensstemmelse med de krav, der er fastsat i artikel 3 og 4 af Schengengrænsekodeksen og i chartret; |
| --- | --- |

13.

| 14. | udtrykker dyb bekymring over de gentagne påstande om Frontex' involvering i tilbagedrivelser og de indberettede potentielle krænkelser af de grundlæggende rettigheder i forbindelse med agenturets aktiviteter og mener, at de interne rapporteringsmekanismer samt den parlamentariske og offentlige kontrol med Frontex' aktiviteter skal styrkes og gennemføres effektivt; understreger, at Frontex' administrerende direktør i henhold til artikel 46 i forordningen om den europæiske grænse- og kystvagt skal suspendere, bringe til ophør og undlade at iværksætte aktiviteter, hvis betingelserne for at udføre disse aktiviteter, herunder overholdelse af de grundlæggende rettigheder, ikke længere er opfyldt; |
| --- | --- |

14.

| 15. | udtrykker i denne forbindelse sin fulde støtte til oprettelsen af og det igangværende arbejde i arbejdsgruppen om kontrol af Frontex under Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender, hvis formål er at vurdere alle aspekter af Frontex' aktiviteter og organisation, dets styrkede rolle og ressourcer med hensyn til integreret grænseforvaltning og den korrekte anvendelse af gældende EU-ret, herunder respekten for de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | udtrykker dyb bekymring over det høje antal dødsfald i Middelhavet; minder om, at det i henhold til både EU-retten og folkeretten er en retlig forpligtelse at yde bistand til personer i havsnød, og at eftersøgning og redning er en integreret del af den europæiske integrerede grænseforvaltning i henhold til forordningen om den europæiske grænse- og kystvagt; opfordrer Frontex til i væsentlig grad at forbedre de tilgængelige oplysninger om dets operationelle aktiviteter til søs, herunder gennem regelmæssig og passende rapportering til Parlamentet, f.eks. i forbindelse med dets samarbejde med søredningskoordinationscentret i Tripoli og den libyske kystvagt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | er dybt bekymret over de vedvarende og alvorlige indberetninger om vold og tilbagedrivelser ved de ydre grænser, herunder fra én medlemsstat til en anden og derefter til et land uden for EU; gentager, at medlemsstaterne har en forpligtelse til at forhindre ulovlig grænsepassage, og minder om, at denne forpligtelse ikke berører rettighederne for personer, der søger international beskyttelse; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme og gennemføre effektive, uafhængige og hurtige undersøgelser af alle påstande om tilbagedrivelser og mishandling ved grænserne og til at sikre, at mangler straks afhjælpes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker, at der mangler passende overvågningsmekanismer til at sikre respekten for de grundlæggende rettigheder og retsstatsprincippet i forvaltningen af de ydre grænser, og mener, at Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) skal tildeles en styrket operationel rolle i denne henseende, herunder gennem Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at deres nationale overvågningsorganer er effektivt etableret og i stand til at udfylde deres rolle, og at de har tilstrækkelige ressourcer, et passende mandat og en høj grad af uafhængighed; opfordrer medlemsstaterne til løbende at investere i grænsemyndighedernes faglige virke, herunder uddannelse inden for asyl- og flygtningelovgivning, i samarbejde med Frontex, FRA, UNHCR og relevante ikkestatslige organisationer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | beklager dybt, at der har været forsinkelser i gennemførelsen af bestemmelserne om grundlæggende rettigheder i den nye forordning om den europæiske grænse- og kystvagt, bl.a. i rekrutteringen af 40 observatører af grundlæggende rettigheder inden den 5. december 2020 som fastsat i forordningen; glæder sig over offentliggørelsen af stillingsopslag og opfordrer til, at den igangværende ansættelsesprocedure gennemføres hurtigst muligt; understreger, at alle de rekrutterede observatører skal kunne udføre deres opgaver i overensstemmelse med artikel 110 i forordningen om den europæiske grænse- og kystvagt og derfor skal rekrutteres på et passende administrativt niveau for at kunne varetage deres opgaver; opfordrer endvidere til, at uafhængigheden af agenturets klagemekanisme øges gennem inddragelse af eksperter fra FRA og nationale menneskerettighedsinstitutioner; |
| --- | --- |

19.

Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen

| 20. | mener, at Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen har medført betydelige forbedringer i forvaltningen af Schengenområdet og har bidraget til at sikre dets funktion ved at øge den gensidige tillid og det kollektive ansvar; understreger dog sui generis-karakteren af evalueringsmekanismen i EU-retten og minder om, at Kommissionen fortsat har det endelige ansvar for at sikre anvendelsen af traktaterne og af de foranstaltninger, som træffes af institutionerne på grundlag heraf; |
| --- | --- |

20.

| 21. | glæder sig over, at Kommissionen vil revidere Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen; minder om drøftelserne om retsgrundlaget under forhandlingerne om pakken om forvaltning af Schengensamarbejdet i 2012 og insisterer på at blive inddraget i reformen af mekanismen på lige fod med Rådet, helst gennem anvendelse af den almindelige lovgivningsprocedure eller ved anvendelse af samme metode som ved vedtagelsen af Rådets forordning (EU) nr. 1053/2013 (21) om indførelse af Schengenevaluerings- og overvågningsmekanismen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger betydningen af at indføre klare tidsfrister for alle trin i proceduren i forbindelse med enhver reform, herunder gennemførelse af medlemsstaternes anbefalinger, vurdering af Kommissionens forslag fra Gruppen vedrørende Schengenevaluering og fremlæggelse af handlingsplaner; gentager også betydningen af at øge fleksibiliteten i den flerårige og årlige planlægning og styrke Kommissionens rolle, navnlig i tilfælde af manglende udtalelser fra medlemsstaterne og behovet for reelt uanmeldte besøg; er af den opfattelse, at de grundlæggende rettigheder skal evalueres på samme måde i forbindelse med Schengenevalueringer; mener endelig, at Parlamentets kontrollerende rolle og forbedring af processens gennemsigtighed bør være centrale elementer i reformen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer Kommissionen til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til at sikre en omfattende evaluering af Schengensystemet, herunder ved at øge antallet af besøg på stedet i medlemsstaterne; påpeger, at på trods af at Kommissionen har vedtaget 198 evalueringsrapporter i perioden 2015-2019, er kun 45 Schengenevalueringer blevet afsluttet; opfordrer medlemsstaterne til at styrke gennemførelsen af evalueringsresultater og Rådets henstillinger; bemærker, at den første Schengenevalueringscyklus tog fem år; er af den opfattelse, at processen med evaluering og vedtagelse af henstillinger, som i gennemsnit tager 32 uger, bør være hurtigere, og opfordrer navnlig Rådet til at fremskynde vedtagelsen af Kommissionens henstillinger; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Rådet til regelmæssigt at føre drøftelser på ministerplan om, hvordan Schengenområdet fungerer, herunder drøftelser af situationer, hvor evalueringsrapporterne har vist alvorlige mangler, og således påtage sig den politiske rolle, som Schengenevalueringsprocessen giver det; opfordrer endvidere Kommissionen og Rådet til at forhindre, at formålet med denne mekanisme på nogen måde bringes i fare, især ved at fastslå, om alle forudsætninger for at ophæve kontrollen ved de indre grænser med et kandidatland er opfyldt, og sikre, at de medlemsstater, som deltager fuldt ud i Schengensamarbejdet, overholder de gældende Schengenregler; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at den fremtidige Schengenevalueringsmekanisme skal indeholde en evaluering af de operationelle aktiviteter i Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning i lyset af dets voksende rolle i forvaltningen af de ydre grænser og tilbagesendelsesoperationer; mener endvidere, at mekanismen bør styrke sine synergier med sårbarhedsvurderingen af den europæiske grænse- og kystvagt; gentager, at dobbeltarbejde skal undgås, og at Schengenevaluatorerne skal have adgang til resultatet af sårbarhedsvurderingen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | minder om, at grundlæggende rettigheder udgør en af flere overordnede komponenter i gennemførelsen af integreret europæisk grænseforvaltning; minder desuden om, at Schengenreglerne skal gennemføres i overensstemmelse med chartret; understreger derfor, at Schengenevalueringerne også skal undersøge, om de grundlæggende rettigheder overholdes ved de ydre grænser, herunder forbuddet mod refoulement, retten til respekt for den menneskelige værdighed, princippet om ikkeforskelsbehandling og retten til at søge international beskyttelse; mener, at den fremtidige mekanisme bør sikre, at eksperter fra FRA bliver formelle medlemmer af det hold, som er ansvarligt for besøg på stedet i forbindelse med enhver evaluering af forvaltning af de ydre grænser og tilbagesendelser; mener, at alle relevante RIA-agenturer bør kunne deltage; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mener, at alvorlige mangler, når de opdages, kræver en meget hurtigere opfølgning med henblik på straks at afhjælpe dem; mener, at definitionen af en »alvorlig mangel« og en hasteprocedure i tilfælde af sådanne mangler bør indgå i den reviderede mekanisme; mener, at det nuværende katalog over ikkebindende bedste praksis bør få en formel status i EU-retten i form af håndbøger for at øge gennemsigtigheden og give mulighed for, at evalueringerne kan sammenholdes med objektive kriterier; |
| --- | --- |

27.

| 28. | udtrykker sin skuffelse over, at Kommissionen endnu ikke har forelagt den årlige rapport i henhold til artikel 20 i forordning (EU) nr. 1053/2013, trods talrige opfordringer fra Parlamentet og Rådet til at gøre dette; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger, at EU-institutionerne for at fremme god forvaltning og gennemsigtighed bør udføre deres arbejde så åbent som muligt; mener, at Kommissionen på sit websted bør offentliggøre oplysninger om evalueringsprocesserne i de enkelte medlemsstater og om medlemsstaternes efterlevelse af Rådets henstillinger; mener endvidere, at Kommissionen bør tilvejebringe en passende platform for sikker og krypteret adgang til klassificerede oplysninger i Schengenevalueringsdokumenterne for aktører med adgangsret, navnlig for medlemmer af Europa-Parlamentet, således at de lettere kan udøve deres demokratiske kontrolfunktioner; |
| --- | --- |

29.

| 30. | bemærker, at Kommissionen aflagde besøg i Kroatien igen i november 2020 med henblik på at undersøge de ydre grænser
  og bekræftede, at de nødvendige betingelser for anvendelsen af Schengenreglerne var opfyldt
  ; opfordrer Kroatien til fortsat at gennemføre igangværende foranstaltninger og afhjælpe eventuelle konstaterede mangler, navnlig med hensyn til personaleuddannelse, bemandingsniveau og overvågningskapacitet ved landgrænserne; insisterer på en grundig vurdering af overholdelsen af de grundlæggende rettigheder efter de gentagne rapporter fra NGO'er og medier om grænsevagters misbrug, vold og tilbagedrivelser
  ; glæder sig over oprettelsen af en uafhængig mekanisme til overvågning af politibetjentes adfærd over for irregulære migranter og ansøgere om international beskyttelse
  ; opfordrer Kommissionen til fortsat at vurdere grænseforvaltningsoperationers overholdelse af de grundlæggende rettigheder i alle medlemsstater og træffe de nødvendige foranstaltninger i tilfælde af krænkelser af menneskerettighederne; |
| --- | --- |

30.

| 31. | fremhæver de tilbagevendende mangler og forbedringsområder i Schengensystemet, som Kommissionen har påpeget: ufuldstændig eller ukorrekt gennemførelse, implementering og anvendelse af relevante Schengenregler, utilstrækkeligt personale og utilstrækkelige kvalifikationer og/eller manglende uddannelse, divergerende og uensartet national praksis på grund af usammenhængende gennemførelse af Schengenreglerne, fragmenterede administrative strukturer med utilstrækkelig koordinering og integration af de forskellige myndigheder og praktiske, teknologiske og reguleringsmæssige hindringer for samarbejdet inden for Schengenområdet; minder om, at disse problemer udgør grundlæggende hindringer for et velfungerende Schengensamarbejde, og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til endelig at give dem passende opmærksomhed; |
| --- | --- |

31.

Anvendelse af store informationssystemer inden for retlige og indre anliggender

| 32. | noterer sig de fremskridt, der er gjort med hensyn til udvikling af nye store IT-systemer og interoperabilitet mellem dem; opfordrer medlemsstaterne, Kommissionen og de involverede agenturer til at overholde den planlagte tidsplan for implementeringen, som foreskriver implementering af de nye IT-systemer, fuldførelse af reformerne af de eksisterende systemer og interoperabilitet mellem disse systemer inden udgangen af 2023; bemærker endvidere behovet for en stabil retlig ramme for implementeringen af disse systemer; minder om, at anvendelsen af disse systemer også vil påvirke retten til privatlivets fred og retten til beskyttelse af data for de personer, hvis oplysninger vil blive lagret i disse systemer, og understreger behovet for at følge op på de garantier, der er fastsat i retsakterne om oprettelse af disse systemer i hele implementeringsfasen; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om eu-LISA's afgørende rolle i udformningen af disse systemer; understreger endvidere betydningen af de nationale komponenter i den overordnede arkitektur for disse systemer og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at afsætte de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer til en rettidig implementering; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over den politiske aftale, som er indgået om det reformerede visuminformationssystem (VIS), navnlig fastlæggelsen af en klar og juridisk bindende frist for idriftsættelsen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | fremhæver den betydelige stigning i aktiviteten på kontorerne for anmodninger om supplerende oplysninger ved de nationale grænseovergangssteder (SIRENE) og gentager sin opfordring til medlemsstaterne til at styrke de midler, som stilles til deres rådighed, ved at sikre, at de har tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til at udføre deres opgaver; |
| --- | --- |

35.

| 36. | anerkender de undersøgelser, som Det Fælles Forskningscenter har gennemført for brugen af fingeraftryk, håndaftryk, ansigtsbilleder og DNA i Schengeninformationssystemet; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mener, at Kommissionen og Rådet alvorligt har tilsidesat deres forpligtelser efter afsløringen af alvorlige mangler i Det Forenede Kongeriges anvendelse af Schengeninformationssystemet i forbindelse med evalueringen i 2017; minder om, at arbejdsgruppen om kontrol med Schengensamarbejdet i skrivelser til Kommissionen og til Rådets formandskab af 15. juni 2020 har anmodet om, at Det Forenede Kongerige omgående frakobles systemet; bemærker, at Det Forenede Kongerige som et tredjeland ikke længere har adgang til Schengeninformationssystemet; opfordrer til nøje at overvåge det fortsatte sikkerhedssamarbejde mellem EU og Det Forenede Kongerige i den seksmånedersperiode for dataoverførsler, der er aftalt i henhold til handels- og samarbejdsaftalen mellem EU og Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

37.

Flerårig strategisk politikcyklus for integreret europæisk grænseforvaltning

| 38. | glæder sig over forelæggelsen af den strategiske risikoanalyse for europæisk integreret grænseforvaltning, som Frontex fremlagde som det første skridt i den nye politikcyklus; |
| --- | --- |

38.

Schengens fremtid

| 39. | bemærker, at de forskellige kriser i de seneste år såsom den nuværende pandemi og de stort set ukoordinerede og undertiden ensidige foranstaltninger, som medlemsstaterne har truffet, har udhulet den gensidige tillid mellem medlemsstaterne og har bragt Schengensamarbejdet i fare; er overbevist om, at bestræbelserne på at finde helhedsorienterede løsninger skal intensiveres i overensstemmelse hermed, og at disse foranstaltninger bør harmoniseres ordentligt; glæder sig i denne forbindelse over, at Kommissionen agter at vedtage en strategi for Schengens fremtid, og glæder sig endvidere over oprettelsen af et Schengenforum, som også bør give mulighed for politiske drøftelser på højt plan med Parlamentet og Rådet om Schengenområdets tilstand og fremtid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mener, at Schengengrænsekodeksen, navnlig hvad angår reglerne om kontrol ved de indre grænser, ikke længere er egnet til formålet og kræver en hurtig og meningsfuld reform for at styrke den gensidige tillid og solidaritet og sikre Schengenområdets integritet og fulde genoprettelse; bemærker i denne forbindelse, at der er behov for klarere regler om folkesundhedsmæssige krisesituationer; understreger, at genindførelsen af kontrol ved de indre grænser fortsat er en afgørelse, som de enkelte medlemsstater skal træffe, og kun bør være en sidste udvej i en begrænset periode, og i det omfang kontrollen er nødvendig og står i et rimeligt forhold til den konstaterede alvorlige trussel, navnlig under hensyntagen til dens indvirkning på retten til fri bevægelighed og princippet om ikkeforskelsbehandling, og til de virkninger, som en sådan kontrol kan have i grænseregioner, samtidig med at der fortsat skelnes mellem forskellige retsgrundlag; mener, at der i alle tilfælde, hvor grænsekontrollen forlænges af en medlemsstat, bør gælde yderligere sikkerhedsforanstaltninger og tilsynsmekanismer, og at denne kontrol under alle omstændigheder bør indstilles, så snart de underliggende årsager ikke længere eksisterer; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mener, at der bør indføres en struktureret og gennemsigtig høringsmekanisme i tilfælde af krisesituationer, så der kan træffes afbødende eller alternative foranstaltninger til kontrol ved de indre grænser og ensartede regler, som er bindende og gældende ved de ydre grænser; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Parlamentets administration til at oprette en særlig enhed til støtte for forvaltningen af Schengensamarbejdet, således at Parlamentet behørigt kan udøve sine demokratiske kontrolfunktioner i forhold til Schengenreglerne; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes nationale parlamenter og Det Europæiske Agentur for Grænse- og Kystbevogtning. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUT L 312 af 7.12.2018, s. 1.

(2)  EUT L 312 af 7.12.2018, s. 14.

(3)  EUT L 312 af 7.12.2018, s. 56.

(4)  EUT L 135 af 22.5.2019, s. 27.

(5)  EUT L 135 af 22.5.2019, s. 85.

(6)  EUT L 236 af 19.9.2018, s. 1.

(7)  EUT L 236 af 19.9.2018, s. 72.

(8)  EUT L 107 af 6.4.2020, s. 1.

(9)  EUT L 295 af 14.11.2019, s. 1.

(10)  EUT L 188 af 12.7.2019, s. 25.

(11)  EUT C 86 I af 16.3.2020, s. 1.

(12)  EUT L 337 af 14.10.2020, s. 3.

(13)  EUT C 76 af 9.3.2020, s. 106.

(14)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0175.

(15)  EUT C 388 af 13.11.2020, s. 18.

(16)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0362.

(17)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0307.

(18)  Status pr. 19. maj 2021, https://ec.europa.eu/home-affairs/policies/schengen-borders-and-visa/schengen-area_en

(19)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/115/EF af 16. december 2008 om fælles standarder og procedurer i medlemsstaterne for tilbagesendelse af tredjelandsstatsborgere med ulovligt ophold (EUT L 348 af 24.12.2008, s. 98).

(20)  EUT C 76 af 9.3.2020, s. 106.

(21)  Rådets forordning (EU) nr. 1053/2013 af 7. oktober 2013 om indførelse af en evaluerings- og overvågningsmekanisme til kontrol af anvendelsen af Schengenreglerne og om ophævelse af Eksekutivkomitéens afgørelse af 16. september 1998 om nedsættelse af et stående udvalg for evaluering og anvendelse af Schengenreglerne (EUT L 295 af 6.11.2013, s. 27).

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/167 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/167

---

P9_TA(2021)0353

Et nyt EFR for forskning og innovation

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om et nyt EFR for forskning og innovation (2021/2524(RSP))

(2022/C 99/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forespørgsel til Kommissionen om et nyt EFR for forskning og innovation (O-000031/2021 — B9-0026/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til Kommissionen om et nyt EFR for forskning og innovation (O-000031/2021 — B9-0026/2021),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 om et nyt EFR for forskning og innovation (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 om et nyt EFR for forskning og innovation (COM(2020)0628),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 1. december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 1. december 2020,

| — | der henviser til statusrapporten om det europæiske forskningsrum (EFR) for perioden 2016-2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til statusrapporten om det europæiske forskningsrum (EFR) for perioden 2016-2018,

| — | der henviser til den europæiske resultattavle af 23. juni 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske resultattavle af 23. juni 2020,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols dom af 6. oktober 2020 i sag C-66/18 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols dom af 6. oktober 2020 i sag C-66/18 (1),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 11. marts 2005 om et europæisk charter for forskere og en adfærdskodeks for ansættelse af forskere (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 11. marts 2005 om et europæisk charter for forskere og en adfærdskodeks for ansættelse af forskere (2),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 136, stk. 5, og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi,

| A. | der henviser til, at fuldførelsen af EFR i form af opnåelse af fri bevægelighed for forskere og fri udbredelse af videnskabelig og teknologisk viden er en nøgleprioritet for Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at fuldførelsen af EFR i form af opnåelse af fri bevægelighed for forskere og fri udbredelse af videnskabelig og teknologisk viden er en nøgleprioritet for Den Europæiske Union;

| B. | der henviser til, at EFR havde til hensigt at forhindre fragmenteringen af den nationale indsats inden for forskning og innovation (FoI) ved at mindske forskellene mellem de lovgivningsmæssige og administrative rammer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EFR havde til hensigt at forhindre fragmenteringen af den nationale indsats inden for forskning og innovation (FoI) ved at mindske forskellene mellem de lovgivningsmæssige og administrative rammer;

| C. | der henviser til, at EFR har tilvejebragt vigtige mekanismer til at sikre fri bevægelighed for forskere og udveksling af vidensteknologier og innovation; der endvidere henviser til, at EFR er en veletableret, velkendt ramme, der stimulerer grænseoverskridende fælles FoI-aktioner mellem medlemsstaternes forskere og »EFR-knudepunkter«; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EFR har tilvejebragt vigtige mekanismer til at sikre fri bevægelighed for forskere og udveksling af vidensteknologier og innovation; der endvidere henviser til, at EFR er en veletableret, velkendt ramme, der stimulerer grænseoverskridende fælles FoI-aktioner mellem medlemsstaternes forskere og »EFR-knudepunkter«;

| D. | der henviser til, at forskning skal baseres på de grundlæggende principper om forskningsintegritet, og at den europæiske adfærdskodeks for forskningsintegritet, der er udviklet af European Federation of Academies of Sciences and Humanities (ALLEA), bør betragtes som en reference inden for forskersamfundet; der henviser til, at uafhængighed og objektivitet er centrale elementer i opbygningen og opretholdelsen af tilliden til videnskaben; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forskning skal baseres på de grundlæggende principper om forskningsintegritet, og at den europæiske adfærdskodeks for forskningsintegritet, der er udviklet af European Federation of Academies of Sciences and Humanities (ALLEA), bør betragtes som en reference inden for forskersamfundet; der henviser til, at uafhængighed og objektivitet er centrale elementer i opbygningen og opretholdelsen af tilliden til videnskaben;

| E. | der henviser til, at det er afgørende at fremskynde FoI i Den Europæiske Union og forbedre samarbejdet mellem privat og offentlig FoI i medlemsstaterne med henblik på tidlig markedsudbredelse og samfundsmæssig anvendelse af nye teknologiløsninger og forbedring af eksisterende løsninger, således at vores klimamål opfyldes, den digitale omstilling opnås, og den europæiske økonomi genoprettes; der henviser til, at skabelse af beskæftigelse af høj kvalitet giver EU økonomiske muligheder; der henviser til, at investering i grundforskning indebærer investering i fremtiden, og der henviser til, at finansieringen af denne forskning ikke bør være uløseligt forbundet med økonomisk rentabilitet; der henviser til, at store videnskabelige gennembrud er sket på baggrund af offentligt finansieret forskning; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at det er afgørende at fremskynde FoI i Den Europæiske Union og forbedre samarbejdet mellem privat og offentlig FoI i medlemsstaterne med henblik på tidlig markedsudbredelse og samfundsmæssig anvendelse af nye teknologiløsninger og forbedring af eksisterende løsninger, således at vores klimamål opfyldes, den digitale omstilling opnås, og den europæiske økonomi genoprettes; der henviser til, at skabelse af beskæftigelse af høj kvalitet giver EU økonomiske muligheder; der henviser til, at investering i grundforskning indebærer investering i fremtiden, og der henviser til, at finansieringen af denne forskning ikke bør være uløseligt forbundet med økonomisk rentabilitet; der henviser til, at store videnskabelige gennembrud er sket på baggrund af offentligt finansieret forskning;

| F. | der henviser til, at FoI som hovedregel bør overholde princippet om teknologineutralitet; der henviser til, at det imidlertid er vigtigt at understrege, at teknologiske valg skal respektere den gældende politiske ramme; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at FoI som hovedregel bør overholde princippet om teknologineutralitet; der henviser til, at det imidlertid er vigtigt at understrege, at teknologiske valg skal respektere den gældende politiske ramme;

| G. | der henviser til, at FoI er afgørende for at muliggøre Europas genopretning, støtte og fremskynde den digitale og grønne omstilling på en socialt ansvarlig måde, styrke Unionens bæredygtighed og konkurrenceevne og styrke dens modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at FoI er afgørende for at muliggøre Europas genopretning, støtte og fremskynde den digitale og grønne omstilling på en socialt ansvarlig måde, styrke Unionens bæredygtighed og konkurrenceevne og styrke dens modstandsdygtighed;

| H. | der henviser til, at covid-19-krisen i negativ grad har påvirket mange unge forskere, som har oplevet forringede arbejdsvilkår og begrænset adgang til laboratorier og andre vigtige faciliteter, og som følge heraf har færre muligheder for at fuldføre deres projekter og opnå de kvalifikationer, der er nødvendige for deres karriereudvikling; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at covid-19-krisen i negativ grad har påvirket mange unge forskere, som har oplevet forringede arbejdsvilkår og begrænset adgang til laboratorier og andre vigtige faciliteter, og som følge heraf har færre muligheder for at fuldføre deres projekter og opnå de kvalifikationer, der er nødvendige for deres karriereudvikling;

| I. | der henviser til, at kvinder kun beklæder 24 % af topstillingerne i sektoren for videregående uddannelser i Den Europæiske Union; der henviser til, at de stadig er underrepræsenteret blandt ph.d.-studerende inden for flere fag inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM), herunder IKT og ingeniørvidenskab, men også inden for fremstilling og byggeri; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at kvinder kun beklæder 24 % af topstillingerne i sektoren for videregående uddannelser i Den Europæiske Union; der henviser til, at de stadig er underrepræsenteret blandt ph.d.-studerende inden for flere fag inden for naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM), herunder IKT og ingeniørvidenskab, men også inden for fremstilling og byggeri;

| J. | der henviser til, at en mere synergetisk tilgang til andre EU-finansieringsprogrammer og EU-politikker kunne drage fordel af navnlig de FoI-kapaciteter, der er opbygget i løbet af det seneste årti i lande med mindre gode resultater; der henviser til, at dette ville kræve, at man samler ressourcer for at støtte aktiviteter, der fremmer udvikling af menneskelig kapital og indførelse af innovative teknologier og nye forretningsmodeller, samt for at støtte vedligeholdelse og udvikling af infrastruktur; der henviser til, at en målrettet kombination af strukturfondsinvesteringer inden for rammerne af prioriteterne for intelligent specialisering, og de fremragende FoI-initiativer, der modtager støtte gennem rammeprogrammet, i væsentlig grad kan forbedre visse regioners resultater og styrke EFR som helhed; der henviser til, at det i denne forbindelse også er vigtigt at understrege behovet for at optimere og bedre koordinere anvendelsen af forskningsinfrastrukturer på EU-plan; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en mere synergetisk tilgang til andre EU-finansieringsprogrammer og EU-politikker kunne drage fordel af navnlig de FoI-kapaciteter, der er opbygget i løbet af det seneste årti i lande med mindre gode resultater; der henviser til, at dette ville kræve, at man samler ressourcer for at støtte aktiviteter, der fremmer udvikling af menneskelig kapital og indførelse af innovative teknologier og nye forretningsmodeller, samt for at støtte vedligeholdelse og udvikling af infrastruktur; der henviser til, at en målrettet kombination af strukturfondsinvesteringer inden for rammerne af prioriteterne for intelligent specialisering, og de fremragende FoI-initiativer, der modtager støtte gennem rammeprogrammet, i væsentlig grad kan forbedre visse regioners resultater og styrke EFR som helhed; der henviser til, at det i denne forbindelse også er vigtigt at understrege behovet for at optimere og bedre koordinere anvendelsen af forskningsinfrastrukturer på EU-plan;

| K. | der henviser til, at Kommissionens inklusive tilgang, som sigter mod at tilpasse EFR til det europæiske uddannelsesområde og den europæiske industripolitik med henblik på at fremme synergier mellem disse indbyrdes afhængige politikker, bør føre til synergier snarere end større kompleksitet i EFR, på det europæiske uddannelsesområde eller i industripolitikken; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionens inklusive tilgang, som sigter mod at tilpasse EFR til det europæiske uddannelsesområde og den europæiske industripolitik med henblik på at fremme synergier mellem disse indbyrdes afhængige politikker, bør føre til synergier snarere end større kompleksitet i EFR, på det europæiske uddannelsesområde eller i industripolitikken;

| L. | der henviser til, at EFR bør bidrage til EU's mange forskellige strategier og internationale forpligtelser såsom SMV-strategien og den digitale strategi, den europæiske grønne pagt og FN's mål for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EFR bør bidrage til EU's mange forskellige strategier og internationale forpligtelser såsom SMV-strategien og den digitale strategi, den europæiske grønne pagt og FN's mål for bæredygtig udvikling;

| M. | der henviser til, at åbenhed over for verden og internationalt samarbejde er bydende nødvendigt for vellykkede EU-politikker på området for forskning og udvikling; der henviser til, at lande, der er associeret med rammeprogrammet, er en integreret del af EFR og allerede bidrager til dets mål; der henviser til, at det europæiske naboskab fortjener særlig opmærksomhed; der henviser til, at alle dets lande i øst og syd bør drage fordel af videnskabelige udvekslinger og videnskabeligt samarbejde med EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at åbenhed over for verden og internationalt samarbejde er bydende nødvendigt for vellykkede EU-politikker på området for forskning og udvikling; der henviser til, at lande, der er associeret med rammeprogrammet, er en integreret del af EFR og allerede bidrager til dets mål; der henviser til, at det europæiske naboskab fortjener særlig opmærksomhed; der henviser til, at alle dets lande i øst og syd bør drage fordel af videnskabelige udvekslinger og videnskabeligt samarbejde med EU's medlemsstater;

| N. | der henviser til, at EFR ikke kan fuldføres uden garanteret akademisk frihed inden for Unionen, og uden at bestemmelserne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder vedrørende akademisk frihed, friheden til at oprette videregående uddannelsesinstitutioner og friheden til at oprette og drive egen virksomhed respekteres; der henviser til, at den akademiske frihed ifølge EU-Domstolen ikke kun omfatter en individuel dimension, for så vidt som den forbindes med ytringsfriheden og, specifikt inden for forskning, friheden til at kommunikere, bedrive forskning og formidle resultater, men også en institutionel og organisatorisk dimension, der afspejles i de akademiske institutioners autonomi; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at EFR ikke kan fuldføres uden garanteret akademisk frihed inden for Unionen, og uden at bestemmelserne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder vedrørende akademisk frihed, friheden til at oprette videregående uddannelsesinstitutioner og friheden til at oprette og drive egen virksomhed respekteres; der henviser til, at den akademiske frihed ifølge EU-Domstolen ikke kun omfatter en individuel dimension, for så vidt som den forbindes med ytringsfriheden og, specifikt inden for forskning, friheden til at kommunikere, bedrive forskning og formidle resultater, men også en institutionel og organisatorisk dimension, der afspejles i de akademiske institutioners autonomi;

Målsætninger

| 1. | glæder sig over Kommissionens meddelelse om et nyt EFR, der fastsætter de strategiske mål og foranstaltninger, som skal gennemføres i tæt samarbejde med medlemsstaterne, med henblik på at prioritere investeringer og reformer i FoI, nå målet om 3 % af BNP, forbedre adgangen til ekspertise for forskere i hele EU og gøre det muligt, at forskningsresultater kan nå ud til det forskerverdenen, samfundet og realøkonomien, samtidig med at det sikres, at offentligt finansieret FoI reelt bidrager til samfundsmæssig velfærd; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer medlemsstaterne til at vedtage en pagt for forskning og innovation i Europa, der omfatter følgende forpligtelser, som skal opfyldes senest i 2030: at øge de offentlige udgifter til FoI fra det nuværende gennemsnitlige niveau på 0,81 % af BNP til 1,25 % på en samordnet måde i hele EU, at øge den nationale offentlige FoU-finansiering af fælles programmer og europæiske partnerskaber fra det nuværende niveau på lige under 1 % til 5 % og i fællesskab at nå til enighed om de prioriterede områder for tiltag inden for rammerne af EFR (både horisontalt og tematisk); |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger den stærke forbindelse mellem FoI og iværksætteri, som skaber muligheder for at oprette nye enhjørninger, nystartede virksomheder og SMV'er; minder om betydningen af at skabe et digitalt økosystem, som vil bidrage til teknologisk innovation og opskalering af SMV'er, hovedsagelig gennem »EFR-innovationsknudepunkter«; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anerkender universiteternes og de akademiske institutioners centrale rolle med hensyn til at skabe dynamiske FoI-økosystemer; fremhæver de studerendes centrale rolle som den næste generation af innovatorer i disse økosystemer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | insisterer på, at begreberne »forskning« og »innovation« i forbindelse med EFR ikke begrænses til teknologisk innovation, men forankres som tværgående emner af bred relevans for alle aspekter af samfundsvidenskab og humaniora og fuldt ud integreres i hvert af de generelle mål; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mener, at revisionen af EFR bør omfatte en horisontal tilgang til styrkelse af samarbejdet mellem forskningsinstitutioner, herunder universiteter; opfordrer til øget budgetstøtte til universitetsalliancer samt til etablering af en befordrende ramme, der giver alliancer mulighed for at udvikle sig på en fleksibel måde; mener endvidere, at universitetssamarbejde ikke bør begrænses til alliancer alene, men at der også bør være flere finansieringsordninger til rådighed for universiteterne til at samarbejde uden for alliancerne; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger betydningen af at skabe synergier mellem videregående uddannelser, forskningsinstitutioner og civilsamfundsorganisationer som egentlige partnere i forbindelse med FoI samt industrielle alliancer, hvorved universiteternes dobbelte rolle udnyttes fuldt ud; gentager i denne forbindelse, at det er nødvendigt at skabe gunstige vilkår og muligheder for forskere ved at anvende forskningsinfrastruktur af høj kvalitet; opfordrer Kommissionen til at sikre en inklusiv udformning af disse partnerskaber baseret på gennemsigtighed, en afbalanceret repræsentation af interessenterne og løbende åbenhed og til at give sådanne forskellige interessenter tilstrækkelige muligheder for at deltage; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at alle mobiliseringer af midler skal være gennemsigtige og skal bekendtgøres i meget god tid; understreger endvidere, at de fælles køreplaner for industriel teknologi i højere grad bør tage hensyn til bottom-up-input og inklusiv deltagelse og ikke kun betragte industrien som den primære kilde til input, men også acceptere input fra den seneste avancerede FoI samt fra forbrugerorganisationer og arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til at omsætte det »nye EFR« til konkrete politikker og finansieringstiltag, der har til formål at bidrage til den »grønne« og »digitale« dobbelte omstilling, gennemførelsen af en ambitiøs europæisk grøn pagt og industriel strategi, en modstandsdygtig genopretning og uopfyldte behov for lægebehandling; understreger betydningen af passende forbindelser inden for og mellem innovation og industrielle økosystemer og deres aktører, herunder den akademiske verden, industrien, den offentlige sektor på forskellige niveauer, den brede offentlighed og civilsamfundet i hele EU for at sikre, at forskningsresultaterne anvendes hurtigere i økonomien og samfundet; understreger i denne forbindelse SMV'ernes afgørende rolle med hensyn til at håndtere innovation og teknologisk udvikling og potentialet i traditionelle SMV'er, som stadig mangler at blive frigjort; understreger den rolle, som »EFR-knudepunkter« spiller som et redskab til at sikre tilgængeligheden af videnskab af høj kvalitet i alle EU's byer og regioner og til at styrke regioner, hvor der er muligheder for bæredygtig vækst; |
| --- | --- |

9.

| 10. | er bekymret over, at processen med at forbedre kvaliteten af FoI-systemer går langsommere, og at fremskridtene sker ujævnt i hele Unionen (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger den vigtige rolle, som FoI spillede under covid-19-pandemien med hensyn til at finde multisektorielle og tværfaglige løsninger til at overvinde krisen; glæder sig i denne forbindelse over handlingsplanen ERAvsCorona som et eksempel på en hurtigt defineret og målrettet indsats, der blev iværksat sammen med medlemsstaterne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at covid-19-pandemien ikke blot har vist betydningen af FoI-samarbejde, men også af åben forskningspraksis og infrastruktur med henblik på hurtigt at levere løsninger på de mest krævende samfundsmæssige behov; understreger, at EFR har en central rolle at spille med hensyn til at fremme åben forskning og dele forskningsresultater, data og infrastruktur samt sikre, at alle videnskabelige publikationer, der er resultatet af offentligt finansieret forskning, som udgangspunkt bør offentliggøres i åbne tidsskrifter, mens forskningsresultater og -data bør stilles til rådighed i overensstemmelse med FAIR-principperne (genfindelig, tilgængelig, kompatibel og genanvendelig); |
| --- | --- |

12.

| 13. | fremhæver, at covid-19-pandemien har øget efterspørgslen efter bedre konnektivitet og derfor har fremskyndet den digitale omstilling; beklager imidlertid, at der ikke blev taget tilstrækkeligt hensyn til teknologideling og intellektuelle ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer til, at der skabes en balance mellem grundforskning og mere anvendt forskning, der fører til konkret innovation i hele EFR, og understreger, at begge er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fremhæver, at grundforskning henviser til aktiviteter, der udføres af videnskabsfolk, som undersøger spørgsmål for at opbygge viden uafhængigt af økonomisk rentabilitet eller anvendelighed på kort sigt; |
| --- | --- |

15.

| 16. | påpeger, at det nye EFR er nødt til fuldt ud at tage den dobbelte grønne og digitale omstilling til sig og bidrage til at fremskynde FoI-indsatsen i denne forbindelse ved bl.a. bedre at tilpasse og styrke FoI-investeringer ved at udnytte synergier med genopretnings- og resiliensfaciliteten samt forbedre samarbejdet mellem privat og offentlig FoI, ikke kun inden for, men også mellem medlemsstaterne, med henblik på at fremskynde den samfundsmæssige udbredelse og tidlige markedsudbredelse af innovative teknologier og løsninger, der er afgørende for at nå EU's klimamål og udnytte de store økonomiske muligheder, som de dobbelte omstillinger giver; |
| --- | --- |

16.

Finansiering og synergier

| 17. | understreger, at det i betragtning af, at Europa står over for presserende samfundsmæssige, økologiske og økonomiske udfordringer, som er blevet forværret af covid-19-krisen, er på høje tid at foretage en omstilling af EFR med henblik på at kunne levere resultater for så vidt angår Europas genopretning og opbygge en ny social, økonomisk og miljømæssig modstandsdygtig model for EU; er derfor bekymret over det langsomme tempo i tilpasningen af de nationale politikker med de politikker, der er aftalt med medlemsstaterne på EU-plan; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til at øge de nationale budgetter, der er afsat til FoI; glæder sig i denne forbindelse over Rådets bekræftelse i dets konklusioner af 1. december 2020 af investeringsmålet på 3 % af BNP; beklager, at Rådet i disse konklusioner ikke forpligtede sig til det foreslåede investeringsmål på 1,25 % af BNP til offentlig finansiering af FoI; |
| --- | --- |

18.

| 19. | minder om betydningen af FoI's bidrag til at nå de mål, der er fastsat i Parisaftalen, og målene i den europæiske grønne pagt; opfordrer til en generel forhøjelse af de nationale budgetter, der er afsat til FoI inden for rene energiteknologier for derved at fremme nationale målsætninger og finansieringsmål, der angiver konkrete og relevante veje frem til 2030 og 2050; |
| --- | --- |

19.

| 20. | insisterer på betydningen af at skabe og fuldt ud udnytte synergier mellem de europæiske finansieringsinstrumenter, navnlig mellem Horisont Europa, Erasmus+, samhørighedsfondene, NextGenerationEU, programmet for det indre marked, InvestEU, LIFE+, Fonden for Retfærdig Omstilling og EU's udenrigspolitiske instrumenter, partnerskabet for forskning og innovation i Middelhavsområdet (PRIMA), EU4Health og programmet for et digitalt Europa, og anmoder Kommissionen om at give klar, enkel og praktisk vejledning og strømlinede værktøjer til medlemsstaterne om, hvordan disse synergier bedst gennemføres i nationale og regionale sammenhænge; understreger i denne forbindelse betydningen af genopretnings- og resiliensfaciliteten, som vil støtte intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst, herunder FoI-infrastrukturer, og som i høj grad vil bidrage til gennemførelsen af det nye EFR; |
| --- | --- |

20.

| 21. | er af den opfattelse, at genopretningsplanerne og NextGenerationEU udgør en mulighed for at styrke videntrekanten og styrke færdigheder, uddannelse og forskning; understreger behovet for mere strukturerede forbindelser med initiativerne til styrkelse af det europæiske uddannelsesområde og det europæiske innovationsrum; bifalder Rådets plan om at medtage en styrkelse af EFR i de nationale genopretningsplaner; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger betydningen af samarbejde mellem den akademiske verden, forskningsinstitutioner og industrien fra projektudformningsfasen med henblik på at fremme videnskab samt innovative teknologier og løsninger, der har til formål at dele ressourcer og komplementære fordele, og på at færdiggøre teknologiske innovationsprojekter sammen for at skabe markedsklare produkter, tjenester eller processer og øge velfærden; tilskynder i forbindelse med det nye EFR til gensidig udveksling og øget samarbejde mellem forskellige aktører med det formål at forbedre uddannelsesoplevelsen, fremskynde videnoverførselsprocessen, øge bevidstheden og tilvejebringe løsninger til at overvinde sociale, miljømæssige og økonomiske udfordringer; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fremhæver potentialet i en tværfaglig tilgang med flere interessenter til økosystemer, der kombinerer Europas kreative og kulturelle styrker og aktiver; bemærker de synergifordele, der skabes ved at forene forskellige sektorer og videnskabelige discipliner, herunder kunst, design og de kreative områder, samt samfundsvidenskab og humaniora; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anerkender den rolle, som den private sektor spiller med hensyn til at forbedre vores FoI-kapacitet, opskalere nye innovationer og styrke Europas konkurrenceevne og bæredygtighed; understreger, at der kan skabes en betydelig samfundsmæssig virkning, bl.a. ved at anvende den nyeste forskningsviden i nystartede virksomheder, etablerede virksomheder og industrien; fremhæver behovet for at styrke det strategiske langsigtede samarbejde mellem den akademiske verden og erhvervslivet med henblik på at fremme mål af almen interesse og integrere videntrekanten for at opnå bedre samfundsmæssige resultater; understreger, at industrien og SMV'erne kan spille en vigtig rolle med hensyn til at bidrage til langsigtede investeringer og bygge bro over »dødens dal«, og opfordrer Kommissionen til at undersøge, hvordan synergierne mellem offentlige og private FoI-investeringer bedre kan udnyttes, også i forbindelse med uddannelse, færdigheder og udvikling af forskningsaktiviteter; |
| --- | --- |

24.

| 25. | gentager i forbindelse med det nye EFR betydningen af at anvende den eksisterende ramme for intellektuel ejendomsret og støtte det kommende enhedspatent og alle nødvendige muligheder for fleksibilitet med henblik på at finde en balance mellem håndhævelsen af effektive intellektuelle ejendomsrettigheder og behovet for innovation; fremhæver den potentielle rolle, som det kommende enhedspatent kan komme til at spille med hensyn til at strømline procedurer og mindske de administrative byrder for europæiske innovatorer; |
| --- | --- |

25.

Mindske forskellene

| 26. | mener, at en af nøglerne til en vellykket stigning i de offentlige udgifter til FoI ligger i at integrere de forskellige europæiske, nationale og private finansieringsstrømme, herunder konvergens med hensyn til finansiering gennem Horisont Europa, genopretnings- og resiliensfaciliteten, EU's samhørighedsfonde og national FoU-finansiering; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer til en ambitiøs Horisont Europa-pakke »Udvidelse af deltagelsen i og styrkelse af EFR«, der støtter samarbejde mellem medlemsstaterne med henblik på at opnå en afbalanceret adgang til ekspertise; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til hurtigst muligt og under hensyntagen til genopretningen efter pandemien at støtte det nye EFR med nationale reformer og ressourcer, der supplerer EU's finansieringsinstrumenter gennem gennemførelsen af nye værktøjer, nemlig delen om »Udvidelse af deltagelsen i og styrkelse af det europæiske forskningsrum« under Horisont Europa, som vil bidrage til at mindske forskellene i FoI-performance og mindske ulighederne mellem forskellige lande og regioner; fremhæver i denne forbindelse behovet for at tage fat på investeringer i og reformer af FoI; glæder sig over oprettelsen af EFR's »Forum for Transition« og den fremtidige FoI-pagt; bemærker, at pagtens succes er afhængig af, at der er bred støtte hertil inden for sektoren, og opfordrer derfor til, at Parlamentet og interessenterne inddrages i processen med at udvikle pagten; |
| --- | --- |

28.

| 29. | anerkender de regionale regeringers betydelige rolle med hensyn til at fremme FoI-politikker samt betydningen af regionale FoI-økosystemer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at indføre flerniveaustyring, der omfatter regionale og lokale myndigheder, med henblik på at styrke de regionale økosystemer og EFR-knudepunkter; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger behovet for at sikre synergier mellem ERA-knudepunkter og andre FoI-relaterede knudepunkter såsom Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis (EIT) innovationsknudepunkter, digitale innovationsknudepunkter og -netværk, såsom bl.a. de digitale innovationsknudepunkter for kunstig intelligens og Enterprise Europe-netværk; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tilskynder til initiativer, der sigter mod yderligere at øge investeringerne i færdigheder, forskning og innovation i medlemsstaterne, som ifølge den europæiske resultattavle for innovation stadig betragtes som beskedne og moderate innovatorer; glæder sig over de initiativer, der allerede er iværksat for at bygge bro over den kløft, som disse medlemsstater står over for, herunder EIT-modellen for en regional innovationsordning; |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger, at EFR bør prioritere adgang til topkvalitet, forskeres mobilitet og frie videnstrømme, fremme inklusion og sprede muligheder på hele Europas område, styrke forbindelser og synergier mellem forskellige FoI-samfund og derved bidrage til den fulde udnyttelse af Europas FoI-potentiale; fremhæver, at EFR ved at prioritere topkvalitet kan spille en central rolle med hensyn til at mindske forskellene inden for Unionen og bidrage til at bygge bro over den forskningskløft, der stadig eksisterer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at samfundsmæssige behov og interesser bør stå i centrum for FoI, og at inddragelsen af borgere, lokalsamfund og civilsamfundet derfor bør være kernen i det nye EFR for således at fremme samfundsmæssig udbredelse og derved opnå større samfundsmæssig virkning og øget tillid til videnskab; opfordrer derfor til at forbedre den videnskabelige kommunikation og oplysningskampagner samt til en tæt inddragelse af civilsamfundet og slutbrugerne fra begyndelsen af FoI-processerne, herunder repræsentative organisationer for grupper med større risiko for udstødelse, såsom personer med handicap og andre underrepræsenterede grupper i samfundet, for at tackle kritiske spørgsmål i forbindelse med deres udelukkelse fra FoI samt for at sikre, at de efterfølgende udviklede teknologier og innovationer faktisk tjener samfundet og ikke omvendt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over Kommissionens planer om at forbedre adgangen til ekspertiseinstitutioner og -infrastrukturer for forskere fra hele EU; understreger imidlertid behovet for mere målrettet støtte, der skal bidrage til at lukke FoI-kløften i Unionen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger betydningen af at mindske fragmenteringen i adgangen til forskningsdata og anerkender betydningen af den europæiske åbne videnskabscloud (EOSC) i forbindelse med det nye EFR, der har til formål at samle institutionelle, nationale og europæiske interessenter, initiativer og datainfrastrukturer med henblik på at udvikle et inklusivt åbent videnskabeligt økosystem i EU; anmoder om, at deltagelse i initiativer vedrørende åben videnskab og dataudveksling fremmes ved at forbedre den europæiske datadelingsinfrastruktur og fremme anvendelsen af datastandarder; |
| --- | --- |

35.

Karriereveje

| 36. | understreger betydningen af at give kvinder og piger mulighed for at vælge karriereveje inden for STEM og anmoder medlemsstaterne og Kommissionen om at udarbejde foranstaltninger til at forbedre betingelserne for, at kvinder kan forfølge en forskerkarriere og mindske virkningerne af fænomenet »the leaky pipeline«; opfordrer til, at beskæftigelsesmulighederne for unge forskere og underrepræsenterede grupper gøres mere attraktive, også i lyset af kvinders afgørende bidrag til videnskabelige aktiviteter og FoU-aktiviteter, samtidig med at den kønsbestemte lønforskel i sektoren mindskes; tilskynder medlemsstaterne og forskningsorganisationer, herunder universiteter, til at støtte fleksible arbejdsvilkår og -ordninger for både kvinder og mænd inden for FoI, herunder til at støtte ligelig deling af pasningsansvar og til at revidere bedømmelsen af forskeres præstationer med henblik på at eliminere kønsbias; insisterer desuden på en bedre integration af kønsaspektet i FoI-indhold og på forbedret indsamling af opdelte data og resultater; |
| --- | --- |

36.

| 37. | udtrykker sin påskønnelse af ERA4You-initiativet med målrettede mobilitetsforanstaltninger, der har til formål at støtte forskere i medlemsstater med en lav FoI-performance med henblik på at lære og udvikle topkvalitet og fremme forskeres mobilitet mellem erhvervslivet og den akademiske verden; |
| --- | --- |

37.

| 38. | noterer sig lanceringen af EFR-forummet for omstilling til at støtte medlemsstaterne med hensyn til koordineringen og prioriteringen af national FoI-finansiering og reformer; |
| --- | --- |

38.

| 39. | bemærker, at talentmobilitet og FoI-muligheder varierer meget fra medlemsstat til medlemsstat; mener, at Kommissionen og medlemsstaterne bør stræbe efter talentmobilitet som en afbalanceret cirkulær bevægelighed for forskere og dermed løse problemet med »hjerneflugt«; mener, at opnåelsen af en sådan balance kræver handling på europæisk plan gennem politiske foranstaltninger og instrumenter; |
| --- | --- |

39.

| 40. | fremhæver betydningen af incitamentsordninger, der fremmer forskeres mobilitet (Erasmus+, Marie Skłodowska-Curie-aktiviteter, Det Europæiske Forskningsråd); minder i denne forbindelse om undersøgelsen om støtteforanstaltninger for forskere, der vender tilbage til Unionen og til deres oprindelsesland inden for Unionen, som er en del af Horisont Europa, og som kan være et nyttigt redskab til at påvise behovet for foranstaltninger til fremme af forskeres tilbagevenden; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde yderligere instrumenter og foranstaltninger med henblik på at nå dette mål, f.eks. gennem EFR-knudepunkterne og ERA4You, udvidelsesaktioner og støtteinstrumenter til at udforme og gennemføre reformer i de nationale FoI-systemer, såsom den politiske støttefacilitet under Horisont; |
| --- | --- |

41.

| 42. | glæder sig over initiativet til at udvikle en værktøjskasse til støtte for forskerkarrierer; beklager, at Kommissionen først påtænker at vedtage den inden 2024, og anmoder om, at den vedtages hurtigt med henblik på at øge mobiliteten, udvikle kompetencer og færdigheder, tilbyde målrettede uddannelseskurser og forbedre beskæftigelsesegnetheden; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer Kommissionen til at identificere og nedbryde de hindringer, som forskere fortsat står over for, når de overvejer at flytte til andre europæiske lande og regioner, herunder ikke-forskningsrelaterede hindringer, såsom politikker for social sikring, pensioner og menneskelige ressourcer, der omfatter anerkendelses- og belønningssystemer, samt børnepasningsfaciliteter og balance mellem arbejdsliv og privatliv; opfordrer med henblik herpå Kommissionen og de nationale agenturer til at samarbejde og forbedre indsamlingen og sammenligneligheden af oplysninger om forskeres rekruttering og mobilitet samt karriereudviklingsmønstre; |
| --- | --- |

43.

| 44. | støtter Kommissionens plan om at bygge videre på den paneuropæiske pensionsfond for forskere (RESAVER) og udvikle en overordnet karriereramme for forskere for yderligere at fremme mobilitet på tværs af grænser og sektorer, at øge sammenligneligheden og gennemsigtigheden i forbindelse med karrieremuligheder og i højere grad at tiltrække højt kvalificerede talenter fra tredjelande; |
| --- | --- |

44.

| 45. | er af den overbevisning, at forskere er en af de vigtigste ressourcer for forskningssystemer, innovation og bæredygtig vækst, og at de skal have passende betingelser til at udføre deres arbejde; mener også, at arbejdsgivere og finansieringskilder bør sikre, at arbejdsvilkårene for forskere giver den fleksibilitet og autonomi, der anses for at være afgørende for en vellykket forskningsindsats, giver både kvindelige og mandlige forskere mulighed for at kombinere familie og arbejde og forbedrer adgangen til infrastruktur, datakraft og muligheder; opfordrer til en systematisk anerkendelse af de muligheder, som virtuel forskermobilitet giver; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger den afgørende rolle, som færdigheder spiller; er af den opfattelse, at det at sætte viden i første række er en af de afgørende søjler i det nye EFR; understreger universiteternes rolle med hensyn til at fremme livslang læring, kvalificering og omskoling med henblik på at forbedre mulighederne for alle arbejdstagere og opfylde arbejdsmarkedets behov for kvalifikationer, som følger af den grønne og digitale omstilling og bidrage til en hurtig genopretning efter covid-19-krisen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer Kommissionen til at samarbejde med medlemsstaterne om at identificere politikker og procedurer, der kan støtte en bedre forvaltning af forskningskarrierer, mindske forekomsten af usikre ansættelsesforhold, fremme inklusion og mangfoldighed og i sidste ende øge kvaliteten af den producerede videnskab; |
| --- | --- |

47.

Betingelser til fremme af forskning

| 48. | er af den opfattelse, at Unionen bør udstyres med infrastrukturer og udstyr i verdensklasse med henblik på at udføre FoI-aktiviteter, støtte industrier og SMV'er og frigøre innovationspotentialet for at opfylde EU's politiske mål; |
| --- | --- |

48.

| 49. | anerkender betydningen af Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturers køreplan for udviklingen af FoI-infrastrukturer, som udgør en central søjle i EFR, og understreger betydningen af at udvikle nye paneuropæiske infrastrukturer; |
| --- | --- |

49.

| 50. | opfordrer de relevante institutioner til at støtte unge forskere ved at skabe passende betingelser og muligheder og til at vedtage hasteforanstaltninger såsom forlængelse af varigheden af tilskud og projekter, justering af frister og forbedring af adgangen til faciliteter; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer til, at nye og eksisterende talenter fremmes, og til, at der etableres et knudepunkt for udveksling og interaktion for forskere i alle faser af deres karriere på tværs af alle områder af kunstig intelligens, eftersom det er blevet en vigtig drivkraft for innovation, fremtidig vækst og konkurrenceevne og er afgørende for at tackle de store udfordringer, som samfundet står over for, såsom klimaændringer, energi og mobilitet, fødevarer og naturressourcer, sundhed og rummelige samfund; fremhæver betydningen af at fremme udviklingen af EFR-knudepunkter i hele EU, hvilket vil øge adgangen til disse værktøjer og bidrage til at mindske kvalifikationskløften på dette område; |
| --- | --- |

51.

| 52. | fremhæver, at det er af afgørende betydning hurtigt at udvikle en europæisk åben videnskabscloud baseret på FAIR-principperne; er bekymret over de langsomme fremskridt hen imod dette mål; opfordrer indtrængende Kommissionen til at fremskynde opskaleringen af den europæiske åbne videnskabscloud til et pålideligt FoI-dataområde; minder om vigtigheden af at forbinde alle initiativer vedrørende datadeling, såsom dem, der vedrører oprettelsen af europæiske dataområder for sundhed, energi, produktion, mobilitet, landbrug, finans, færdigheder og offentlig forvaltning; |
| --- | --- |

52.

Principper

| 53. | understreger, at EFR ikke kan fuldføres uden garanteret akademisk frihed i Unionen; hilser princippet om akademisk frihed som en grundlæggende søjle i det nye EFR velkomment; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at EFR fremmer respekten for akademisk frihed i alle europæiske lande for at sikre videnskabelig topkvalitet og i overensstemmelse med artikel 13 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

54.

| 55. | fremhæver behovet for at respektere etisk praksis og grundlæggende etiske principper samt etiske standarder som dokumenteret i de forskellige nationale, sektorspecifikke eller institutionelle etiske kodekser; minder om betydningen af at anvende principperne i artikel 19 i Horisont Europa-rammeprogrammet om etik på EU's forskningsprogrammer; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger behovet for at få borgerne til at bidrage til udviklingen af ny viden og innovation i vores samfund; opfordrer Kommissionen til at styrke dialogen med civilsamfundet, udbrede kendskabet og fremme aktiv deltagelse i alle stadier af videnskabelige undersøgelser for på den måde at gøre det muligt for borgerne at medvirke til løsninger, bidrage med idéer og skabe konstruktive holdninger til videnskaben og dens mission; opfordrer de relevante institutioner til at være særligt opmærksomme på mulighederne for at inddrage unge og studerende; |
| --- | --- |

56.

Den globale dimension

| 57. | understreger, at internationalt samarbejde er et vigtigt element, der gør det muligt for EFR at styrke videndeling og færdigheder og forbedre FoI-kapaciteter; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger, at en reform af EFR og ajourføring af EU's og medlemsstaternes strategiske tilgang til internationalt samarbejde ud over EFR skal gå hånd i hånd; opfordrer derfor til en ajourføring af Kommissionens meddelelse fra 2012 om internationalt samarbejde med hensyn til FoI, som bør omfatte en ny tilgang til samarbejde med lav- og mellemindkomstlande; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionen og Rådet samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Dom af 6. oktober 2020, Europa-Kommissionen mod Ungarn, C-66/18, EU:C:2020:792.

(2)  EUT L 75 af 22.3.2005, s. 67.

(3)  Se statusrapport for det europæiske forskningsrum 2018.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/175 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/175

---

P9_TA(2021)0355

Sagen om Ahmadreza Djalali i Iran

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om sagen om Ahmadreza Djalali i Iran (2021/2785(RSP))

(2022/C 99/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, navnlig beslutningen af 17. december 2020 om Iran, navnlig sagen om modtageren af Sakharovprisen i 2012, Nasrin Sotoudeh (1), af 19. september 2019 om Iran, navnlig situationen for kvinderettighedsforkæmpere og fængslede EU-borgere med dobbelt statsborgerskab (2), af 13. december 2018 om Iran, navnlig sagen om Nasrin Sotoudeh (3) og af 31. maj 2018 om situationen for fængslede personer med dobbelt statsborgerskab (EU/Iran) i Iran (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, navnlig beslutningen af 17. december 2020 om Iran, navnlig sagen om modtageren af Sakharovprisen i 2012, Nasrin Sotoudeh (1), af 19. september 2019 om Iran, navnlig situationen for kvinderettighedsforkæmpere og fængslede EU-borgere med dobbelt statsborgerskab (2), af 13. december 2018 om Iran, navnlig sagen om Nasrin Sotoudeh (3) og af 31. maj 2018 om situationen for fængslede personer med dobbelt statsborgerskab (EU/Iran) i Iran (4),

| — | der henviser til erklæringerne om Iran af 18. marts 2021 fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder med anmodning om øjeblikkelig løsladelse af dr. Ahmadreza Djalali og af 25. november 2020, hvori Iran opfordres til at standse henrettelsen, og udtalelsen fra dets arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse af 24. november 2017 om Ahmadreza Djalali (Den Islamiske Republik Iran), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne om Iran af 18. marts 2021 fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder med anmodning om øjeblikkelig løsladelse af dr. Ahmadreza Djalali og af 25. november 2020, hvori Iran opfordres til at standse henrettelsen, og udtalelsen fra dets arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse af 24. november 2017 om Ahmadreza Djalali (Den Islamiske Republik Iran),

| — | der henviser til erklæringen af 26. oktober 2020 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran med krav om ansvarliggørelse for de voldsomme protestaktioner og til dennes rapport af 21. juli 2020 om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 26. oktober 2020 fra FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran med krav om ansvarliggørelse for de voldsomme protestaktioner og til dennes rapport af 21. juli 2020 om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran,

| — | der henviser til den 5. dialog på højt plan mellem EU og Iran af 9. december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 5. dialog på højt plan mellem EU og Iran af 9. december 2020,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, vedrørende tortur og anden grusom behandling, vedrørende ytringsfrihed online og offline og vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, vedrørende tortur og anden grusom behandling, vedrørende ytringsfrihed online og offline og vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som Iran er part i, og garantierne mod tortur og vilkårlig tilbageholdelse, som er fastlagt i den iranske forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, som Iran er part i, og garantierne mod tortur og vilkårlig tilbageholdelse, som er fastlagt i den iranske forfatning,

| — | der henviser til Irans præsidentvalg den 18. juni 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Irans præsidentvalg den 18. juni 2021,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at den svensk-iranske statsborger dr. Ahmadreza Djalali, der er specialist i akutmedicin, videnskabelig medarbejder ved Vrije Universiteit Brussel i Belgien og Italiens Università del Piemonte Orientale, blev arresteret den 24. april 2016 af iranske sikkerhedsstyrker; der henviser til, at han blev dømt til døden på grundlag af falske anklager om spionage i oktober 2017 efter en klart uretfærdig rettergang baseret på en tilståelse, der var fremtvunget under tortur; der henviser til, at dommen blev stadfæstet af Irans højesteret den 17. juni 2018; der henviser til, at han i et brev, som han skrev i Evinfængslet i Teheran, anførte, at han var blevet fængslet under en rejse til Iran for at have nægtet at spionere imod europæiske institutioner; der henviser til, at anklagemyndigheden den 24. november 2020 underrettede ham om, at hans henrettelse var nært forestående, og at han derefter blev overført til isolation i mere end 100 dage indtil april 2021, hvorefter han blev overført til en af de almindelige fløje; der henviser til, at han er blevet nægtet besøg og telefonsamtaler med sin familie i Sverige; der henviser til, at hans dødsdom ikke er blevet omstødt, efter han er blevet overført til en almindelig fløj; der henviser til, at han kun har haft uregelmæssig adgang til sin advokat inden for de seneste syv måneder og ikke har haft nogen adgang inden da; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den svensk-iranske statsborger dr. Ahmadreza Djalali, der er specialist i akutmedicin, videnskabelig medarbejder ved Vrije Universiteit Brussel i Belgien og Italiens Università del Piemonte Orientale, blev arresteret den 24. april 2016 af iranske sikkerhedsstyrker; der henviser til, at han blev dømt til døden på grundlag af falske anklager om spionage i oktober 2017 efter en klart uretfærdig rettergang baseret på en tilståelse, der var fremtvunget under tortur; der henviser til, at dommen blev stadfæstet af Irans højesteret den 17. juni 2018; der henviser til, at han i et brev, som han skrev i Evinfængslet i Teheran, anførte, at han var blevet fængslet under en rejse til Iran for at have nægtet at spionere imod europæiske institutioner; der henviser til, at anklagemyndigheden den 24. november 2020 underrettede ham om, at hans henrettelse var nært forestående, og at han derefter blev overført til isolation i mere end 100 dage indtil april 2021, hvorefter han blev overført til en af de almindelige fløje; der henviser til, at han er blevet nægtet besøg og telefonsamtaler med sin familie i Sverige; der henviser til, at hans dødsdom ikke er blevet omstødt, efter han er blevet overført til en almindelig fløj; der henviser til, at han kun har haft uregelmæssig adgang til sin advokat inden for de seneste syv måneder og ikke har haft nogen adgang inden da;

| B. | der henviser til, at FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse i november 2017 konkluderede, at frihedsberøvelsen af dr. Ahmadreza Djalali — i strid med artikel 3, 5, 8, 9, 10 og 11 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og artikel 7, 9, 10 og 14 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder — er vilkårlig, og opfordrede til hans løsladelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at FN's arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse i november 2017 konkluderede, at frihedsberøvelsen af dr. Ahmadreza Djalali — i strid med artikel 3, 5, 8, 9, 10 og 11 i verdenserklæringen om menneskerettigheder og artikel 7, 9, 10 og 14 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder — er vilkårlig, og opfordrede til hans løsladelse;

| C. | der henviser til, at dr. Ahmadreza Djalalis sundhedstilstand er blevet kritisk efter måneder med langvarig isolationsfængsling; der henviser til, at han siden 2016 er blevet nægtet lægebehandling uden for fængslet og er blevet tvunget til at forblive i et rum med kraftigt lys, der konstant holdes tændt; der henviser til, at hans fysiske og psykiske tilstand er blevet alvorligt forværret siden med symptomer, der omfatter søvnmangel, drastisk vægttab og talevanskeligheder; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at dr. Ahmadreza Djalalis sundhedstilstand er blevet kritisk efter måneder med langvarig isolationsfængsling; der henviser til, at han siden 2016 er blevet nægtet lægebehandling uden for fængslet og er blevet tvunget til at forblive i et rum med kraftigt lys, der konstant holdes tændt; der henviser til, at hans fysiske og psykiske tilstand er blevet alvorligt forværret siden med symptomer, der omfatter søvnmangel, drastisk vægttab og talevanskeligheder;

| D. | der henviser til, at Iran aktivt har fængslet udenlandske statsborgere for at afpresse udenlandske regeringer; der henviser til, at mindst en halv snes EU-borgere tilbageholdes vilkårligt i Iran; der henviser til, at den fransk-iranske akademiker Fariba Adelkhah, forskningsdirektør ved Sciences Po i Paris, har været vilkårligt tilbageholdt siden juni 2019, først i Evinfængslet og derefter i husarrest siden oktober 2020; der henviser til, at den franske fotograf Benjamin Brière har været vilkårligt tilbageholdt siden den 26. maj 2020 i Mashhad-fængslet, og at han den 30. maj 2021 blev anklaget for spionage; der henviser til, at den tysk-iranske statsborger Nahid Taghavi siden oktober 2020 har været vilkårligt tilbageholdt i Evinfængslet under tvivlsomme anklager, der vedrører den nationale sikkerhed; der henviser til, at Iran ikke anerkender dobbelt statsborgerskab og dermed begrænser den adgang, som udenlandske ambassader har til deres statsborgere med dobbelt statsborgerskab; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Iran aktivt har fængslet udenlandske statsborgere for at afpresse udenlandske regeringer; der henviser til, at mindst en halv snes EU-borgere tilbageholdes vilkårligt i Iran; der henviser til, at den fransk-iranske akademiker Fariba Adelkhah, forskningsdirektør ved Sciences Po i Paris, har været vilkårligt tilbageholdt siden juni 2019, først i Evinfængslet og derefter i husarrest siden oktober 2020; der henviser til, at den franske fotograf Benjamin Brière har været vilkårligt tilbageholdt siden den 26. maj 2020 i Mashhad-fængslet, og at han den 30. maj 2021 blev anklaget for spionage; der henviser til, at den tysk-iranske statsborger Nahid Taghavi siden oktober 2020 har været vilkårligt tilbageholdt i Evinfængslet under tvivlsomme anklager, der vedrører den nationale sikkerhed; der henviser til, at Iran ikke anerkender dobbelt statsborgerskab og dermed begrænser den adgang, som udenlandske ambassader har til deres statsborgere med dobbelt statsborgerskab;

| E. | der henviser til, at Iran også vilkårligt tilbageholder sine egne borgere under forfærdelige forhold; der henviser til, at domstolene ofte nægter tiltalte retten til en retfærdig rettergang og begrænser juridisk rådgivning og besøg fra konsulære myndigheder og FN og humanitære organisationer; der henviser til, at domme ofte er baseret på udokumenterede påstande; der henviser til, at Irans retssystem og dommere langt fra er uafhængige og ikke lever op til internationale standarder; der henviser til, at de iranske myndigheder ikke har undersøgt påstande om tortur og andre alvorlige krænkelser af de tilbageholdtes rettigheder; der henviser til, at retslig chikane anvendes til at bringe menneskerettighedsforkæmpere til tavshed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Iran også vilkårligt tilbageholder sine egne borgere under forfærdelige forhold; der henviser til, at domstolene ofte nægter tiltalte retten til en retfærdig rettergang og begrænser juridisk rådgivning og besøg fra konsulære myndigheder og FN og humanitære organisationer; der henviser til, at domme ofte er baseret på udokumenterede påstande; der henviser til, at Irans retssystem og dommere langt fra er uafhængige og ikke lever op til internationale standarder; der henviser til, at de iranske myndigheder ikke har undersøgt påstande om tortur og andre alvorlige krænkelser af de tilbageholdtes rettigheder; der henviser til, at retslig chikane anvendes til at bringe menneskerettighedsforkæmpere til tavshed;

| F. | der henviser til, at Iran har verdens højeste antal henrettelser pr. indbygger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Iran har verdens højeste antal henrettelser pr. indbygger;

| G. | der henviser til, at EU og dets medlemsstater løbende har ført diplomatiske drøftelser for at forbedre forbindelserne til Iran, hvilket førte til, at den fælles omfattende handlingsplan blev vedtaget den 18. oktober 2015; der henviser til, at EU fortsat er fast besluttet på at forbedre forbindelserne på visse betingelser; der henviser til, at respekt for menneskerettighederne er et væsentligt element for den videre udvikling af disse forbindelser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at EU og dets medlemsstater løbende har ført diplomatiske drøftelser for at forbedre forbindelserne til Iran, hvilket førte til, at den fælles omfattende handlingsplan blev vedtaget den 18. oktober 2015; der henviser til, at EU fortsat er fast besluttet på at forbedre forbindelserne på visse betingelser; der henviser til, at respekt for menneskerettighederne er et væsentligt element for den videre udvikling af disse forbindelser;

| 1. | opfordrer Iran til under sin nyvalgte præsident Ebrahim Raisi at standse den nært forestående henrettelse af den svensk-iranske akademiker dr. Ahmadreza Djalali, til at benåde og løslade ham øjeblikkeligt og betingelsesløst og til at give ham mulighed for at vende tilbage til sin familie i Sverige; fordømmer på det kraftigste den tortur, der er begået mod ham, den vilkårlige tilbageholdelse og den afsagte dødsstraf på grundlag af ubegrundede anklager, som det er dokumenteret i udtalelsen fra 2017 fra FN's højkommissær for menneskerettigheders arbejdsgruppe om vilkårlig tilbageholdelse; opfordrer indtrængende Iran til i afventning af ovenstående straks at tillade ham at have regelmæssig kontakt med sin familie og advokat, at garantere hans sikkerhed og at yde ham akut og passende lægebehandling; opfordrer Iran til at ophøre med at true hans familie i Sverige og Iran; |
| --- | --- |

1.

| 2. | beklager Irans etablerede politik om vilkårlig tilbageholdelse af EU-borgere, britiske statsborgere og andre statsborgere for at opnå politiske tilståelser; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer indtrængende Iran til øjeblikkeligt at frafalde alle anklager mod dr. Ahmadreza Djalali samt mod alle vilkårligt tilbageholdte EU-borgere, herunder de tyske statsborgere Nahid Taghavi og Jamshid Sharmahd, de franske statsborgere Benjamin Brière og Fariba Adelkhah, hvoraf sidstnævnte fortsat er omfattet af et rejseforbud, de østrigske statsborgere Kamran Ghaderi og Massud Mossaheb samt de britiske statsborgere Morad Tahbaz, Anoosheh Ashoori, Mehran Raoof og Nazanin Zaghari-Ratcliffe, hvoraf sidstnævnte er i husarrest; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager dybt, at ingen EU-medlemsstater siden Parlamentets beslutning af 17. december 2020 har været i stand til at besøge vilkårligt tilbageholdte EU-borgere, herunder dr. Ahmadreza Djalali; gentager sin indtrængende opfordring til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) og EU's medlemsstater om at gøre deres yderste for at forhindre henrettelsen af dr. Ahmadreza Djalali; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Rådet til at overveje yderligere målrettede sanktioner, herunder indefrysning af aktiver tilhørende embedsmænd og enheder, der er involveret i vilkårlig tilbageholdelse og dødsdomme afsagt mod EU-borgere, herunder, i dr. Ahmadreza Djalalis tilfælde, den fortsatte tilbageholdelse af ham, enten ved hjælp af EU's nuværende menneskerettighedssanktionsordning mod Iran eller EU's globale menneskerettighedssanktionsordning (EU Magnitskij-loven); |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over, at der som følge af deres rolle i drabet på mindst 303 demonstranter i 2019, blev tilføjet otte iranske personer og tre iranske enheder til EU's sanktionsordning den 12. april 2021, hvilket bragte dem under ordningen for indefrysning af aktiver og rejseforbud; bemærker, at det er første gang, EU har truffet en sådan afgørelse siden 2013; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager sin stærke modstand mod dødsstraf under alle omstændigheder og understreger, at der ikke må anvendes nogen moralsk, juridisk eller religiøs begrundelse herfor; opfordrer Iran til at indføre et øjeblikkeligt moratorium for anvendelsen af dødsstraf som et skridt i retning af fuldstændig ophævelse af den; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Iran til også at løslade politiske fanger, herunder menneskerettighedsforkæmpere, da de er blevet vilkårligt tilbageholdt udelukkende for at udøve deres grundlæggende rettigheder til ytrings-, tros-, forenings-, udgivelses-, forsamlings- og mediefrihed; opfordrer Iran til at foretage en grundig undersøgelse af de embedsmænd, der er ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder overdreven og dødbringende magtanvendelse på demonstranter; fordømmer den systematiske anvendelse af langvarig isolationsfængsling i strid med Irans internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende Rådet til at rejse spørgsmålet om menneskerettighedskrænkelser i sine bilaterale forbindelser med Iran i overensstemmelse med erklæringen fra NF/HR og den iranske udenrigsminister i april 2016; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til fortsat at tage menneskerettighedsspørgsmål op i dialogen på højt plan mellem EU og Iran; opfordrer EU og dets medlemsstater til at styrke deres beskyttelse af og støtte til menneskerettighedsforkæmpere, navnlig kvinder, herunder gennem nødtilskud under det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer på det stærkeste den stadig forværrede menneskerettighedssituation i Iran, herunder og navnlig for personer, som tilhører etniske og religiøse mindretal som følge af systematisk politisk, økonomisk, social og kulturel forskelsbehandling; beklager den alarmerende optrapning af anvendelsen af dødsstraf mod demonstranter, systemkritikere og medlemmer af mindretalsgrupper; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Iran til at tillade besøg af og samarbejde fuldt ud med alle FN's Menneskerettighedsråds særlige procedurer, herunder FN's særlige rapportør om menneskerettighedssituationen i Den Islamiske Republik Iran; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, FN's generalsekretær, den øverste leder af den Islamiske Republik Iran, præsidenten for Den Islamiske Republik Iran og medlemmerne af det iranske Majles. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0376.

(2)  EUT C 171 af 6.5.2021, s. 17.

(3)  EUT C 388 af 13.11.2020, s. 127.

(4)  EUT C 76 af 9.3.2020, s. 139.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/178 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/178

---

P9_TA(2021)0356

Hongkong, navnlig sagen om Apple Daily

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om Hongkong, navnlig sagen om Apple Daily (2021/2786(RSP))

(2022/C 99/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til alle sine tidligere beslutninger om Hongkong, navnlig beslutningerne af 21. januar 2021 om undertrykkelsen af den demokratiske opposition i Hongkong (1), af 19. juni 2020 om Kinas nationale sikkerhedslovgivning for Hongkong og nødvendigheden af, at EU forsvarer Hongkongs høje grad af autonomi (2), af 18. juli 2019 om situationen i Hongkong (3), af 24. november 2016 om sagen om Gui Minha, den fængslede forlægger i Kina (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til alle sine tidligere beslutninger om Hongkong, navnlig beslutningerne af 21. januar 2021 om undertrykkelsen af den demokratiske opposition i Hongkong (1), af 19. juni 2020 om Kinas nationale sikkerhedslovgivning for Hongkong og nødvendigheden af, at EU forsvarer Hongkongs høje grad af autonomi (2), af 18. juli 2019 om situationen i Hongkong (3), af 24. november 2016 om sagen om Gui Minha, den fængslede forlægger i Kina (4),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina, navnlig beslutningerne af 20. maj 2021 om kinesiske modsanktioner over for EU-enheder, MEP'er og nationale parlamentsmedlemmer (5), af 12. september 2018 om status for forbindelserne mellem EU og Kina (6) og af 16. december 2015 om forbindelserne mellem EU og Kina (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Kina, navnlig beslutningerne af 20. maj 2021 om kinesiske modsanktioner over for EU-enheder, MEP'er og nationale parlamentsmedlemmer (5), af 12. september 2018 om status for forbindelserne mellem EU og Kina (6) og af 16. december 2015 om forbindelserne mellem EU og Kina (7),

| — | der henviser til sin henstilling af 13. december 2017 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om Hongkong, 20 år efter overdragelsen (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 13. december 2017 til Rådet, Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) om Hongkong, 20 år efter overdragelsen (8),

| — | der henviser til den fælles erklæring af 1. juli 2020 fra medlemmerne af Europa-Parlamentet David McAllister og Reinhard Bütikofer om den nye lov om national sikkerhed i Hongkong, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 1. juli 2020 fra medlemmerne af Europa-Parlamentet David McAllister og Reinhard Bütikofer om den nye lov om national sikkerhed i Hongkong,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets Formandskonferences pressemeddelelse af 6. juli 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets Formandskonferences pressemeddelelse af 6. juli 2020,

| — | der henviser til erklæringerne fra talsmanden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) af 23. juni 2021 om lukningen af Apples Daily's aktiviteter i Hongkong og af 17. april 2021 om domfældelsen af prodemokratiske aktivister i Hongkong, til erklæringen af 9. juni 2021 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant om ændringerne af Hongkongs valgsystem, til erklæringerne fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant på EU's vegne af 11. marts 2021 om Hongkongs valgsystem og af 7. januar 2021 om masseanholdelsen af personer, der deltog i det prodemokratiske primærvalg i juli 2020 i Hongkong, og til alle erklæringer om den demokratiske situation i Hongkong, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra talsmanden for Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) af 23. juni 2021 om lukningen af Apples Daily's aktiviteter i Hongkong og af 17. april 2021 om domfældelsen af prodemokratiske aktivister i Hongkong, til erklæringen af 9. juni 2021 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant om ændringerne af Hongkongs valgsystem, til erklæringerne fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant på EU's vegne af 11. marts 2021 om Hongkongs valgsystem og af 7. januar 2021 om masseanholdelsen af personer, der deltog i det prodemokratiske primærvalg i juli 2020 i Hongkong, og til alle erklæringer om den demokratiske situation i Hongkong,

| — | der henviser til erklæringen af 2. maj 2021 fra den NF/HR på vegne af EU i anledning af verdensdagen for pressefrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 2. maj 2021 fra den NF/HR på vegne af EU i anledning af verdensdagen for pressefrihed,

| — | der henviser til den årlige EU-rapport om den politiske og økonomiske udvikling i 2020 af 12. marts 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til den årlige EU-rapport om den politiske og økonomiske udvikling i 2020 af 12. marts 2021,

| — | der henviser til den 13. årlige strukturerede dialog, der fandt sted den 28. november 2019 i Hongkong, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 13. årlige strukturerede dialog, der fandt sted den 28. november 2019 i Hongkong,

| — | der henviser til Rådets konklusioner om Hongkong af 28. juli 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner om Hongkong af 28. juli 2020,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966 og de bekymringer, som FN's Menneskerettighedskomité gav udtryk for i sin liste over problemområder vedrørende Hongkong af 26. august 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder af 16. december 1966 og de bekymringer, som FN's Menneskerettighedskomité gav udtryk for i sin liste over problemområder vedrørende Hongkong af 26. august 2020,

| — | der henviser til erklæringen af 24. juni 2021 fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, om, at Hongkongs nye lov om national sikkerhed medførte, at journalister foretog »selvcensur« for at undgå konflikter med »vagt formulerede lovovertrædelser«, og til hendes erklæring af 21. juni 2021 på Menneskerettighedsrådets 47. samling, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 24. juni 2021 fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, om, at Hongkongs nye lov om national sikkerhed medførte, at journalister foretog »selvcensur« for at undgå konflikter med »vagt formulerede lovovertrædelser«, og til hendes erklæring af 21. juni 2021 på Menneskerettighedsrådets 47. samling,

| — | der henviser til FN-eksperternes appel af 26. juni 2020 om afgørende foranstaltninger til beskyttelse af de grundlæggende frihedsrettigheder i Kina; |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-eksperternes appel af 26. juni 2020 om afgørende foranstaltninger til beskyttelse af de grundlæggende frihedsrettigheder i Kina;

| — | der henviser til den kinesiske Nationale Folkekongres' stående udvalgs vedtagelse af loven om national sikkerhed i Hongkong den 30. juni 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den kinesiske Nationale Folkekongres' stående udvalgs vedtagelse af loven om national sikkerhed i Hongkong den 30. juni 2020,

| — | der henviser til G7-topmødets kommuniké af 13. juni 2021 og til G7-erklæringen af 12. marts 2021 om ændringer af valgreglerne i Hongkong, |
| --- | --- |

—

der henviser til G7-topmødets kommuniké af 13. juni 2021 og til G7-erklæringen af 12. marts 2021 om ændringer af valgreglerne i Hongkong,

| — | der henviser til forfatningen for Det Særlige Administrative Område Hongkong (HKSAR), der blev vedtaget den 4. april 1990 og trådte i kraft den 1. juli 1997, |
| --- | --- |

—

der henviser til forfatningen for Det Særlige Administrative Område Hongkong (HKSAR), der blev vedtaget den 4. april 1990 og trådte i kraft den 1. juli 1997,

| — | der henviser til fælles erklæring af 19. december 1984 fra Det Forenede Kongeriges regering og Folkerepublikken Kinas regering om spørgsmålet vedrørende Hongkong, også kaldet den kinesisk-britiske fælleserklæring, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles erklæring af 19. december 1984 fra Det Forenede Kongeriges regering og Folkerepublikken Kinas regering om spørgsmålet vedrørende Hongkong, også kaldet den kinesisk-britiske fælleserklæring,

| — | der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til Europa-Parlamentet og Rådet af 12. marts 2019 med titlen »Forbindelserne mellem EU og Kina i et strategisk perspektiv« (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til Europa-Parlamentet og Rådet af 12. marts 2019 med titlen »Forbindelserne mellem EU og Kina i et strategisk perspektiv« (JOIN(2019)0005),

| — | der henviser til EU's ét-Kina-politik og til princippet om »ét land, to systemer«, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's ét-Kina-politik og til princippet om »ét land, to systemer«,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at fremme af og respekt for menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet fortsat bør indtage en central plads i de langvarige forbindelser mellem EU og Kina i overensstemmelse med EU's forpligtelse til at værne om disse værdier i sin optræden udadtil og med den interesse, som Kina har udtrykt i at overholde dem i sit eget udviklingssamarbejde og internationale samarbejde; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at fremme af og respekt for menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet fortsat bør indtage en central plads i de langvarige forbindelser mellem EU og Kina i overensstemmelse med EU's forpligtelse til at værne om disse værdier i sin optræden udadtil og med den interesse, som Kina har udtrykt i at overholde dem i sit eget udviklingssamarbejde og internationale samarbejde;

| B. | der henviser til, at 500 væbnede politifolk i Hongkong den 17. juni 2021 ransagede kontorerne for den største oppositionsvenlige avis, Apple Daily, hvilket tvang journalister til at forlade redaktionslokalet, gennemsøgte journalisternes computere, telefoner og journalistiske materiale, i det første tilfælde, hvor myndighederne har anført, at medieartikler potentielt er i strid med Hongkongs lov om national sikkerhed; der henviser til, at fem af avisens ledere og redaktører blev arresteret, heriblandt chefredaktør Ryan Law, administrerende direktør Cheung Kim-hung, driftsdirektør Royston Chow, associeret forlægger Chan Puiman og direktør for Apple Daily Digital Cheung Chi-wai; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at 500 væbnede politifolk i Hongkong den 17. juni 2021 ransagede kontorerne for den største oppositionsvenlige avis, Apple Daily, hvilket tvang journalister til at forlade redaktionslokalet, gennemsøgte journalisternes computere, telefoner og journalistiske materiale, i det første tilfælde, hvor myndighederne har anført, at medieartikler potentielt er i strid med Hongkongs lov om national sikkerhed; der henviser til, at fem af avisens ledere og redaktører blev arresteret, heriblandt chefredaktør Ryan Law, administrerende direktør Cheung Kim-hung, driftsdirektør Royston Chow, associeret forlægger Chan Puiman og direktør for Apple Daily Digital Cheung Chi-wai;

| C. | der henviser til, at lederne og redaktørerne af avisen ifølge en talsmand for Hongkongs politi blev arresteret for deres rolle i forbindelse med offentliggørelsen af mere end 30 artikler, der opfordrer andre lande til at pålægge sanktioner i forbindelse med loven om national sikkerhed; der henviser til, at Hongkongs myndigheder betragter sådanne opfordringer som hemmelige aftaler med udenlandske lande, der bringer den nationale sikkerhed i fare; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at lederne og redaktørerne af avisen ifølge en talsmand for Hongkongs politi blev arresteret for deres rolle i forbindelse med offentliggørelsen af mere end 30 artikler, der opfordrer andre lande til at pålægge sanktioner i forbindelse med loven om national sikkerhed; der henviser til, at Hongkongs myndigheder betragter sådanne opfordringer som hemmelige aftaler med udenlandske lande, der bringer den nationale sikkerhed i fare;

| D. | der henviser til, at politiet den 23. juni 2021 også arresterede Apple Daily's China Beat's lederskribent, Yeung Ching-kee (også kendt som Li Ping) og også anklagede ham for »sammensværgelse om hemmelige aftaler med udenlandske magter«, og at tidligere ledende lederskribent hos Apple Daily Fung Wai-kwong (også kendt som Lo Fung) blev arresteret den 27. juni 2021 for samme lovovertrædelse; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at politiet den 23. juni 2021 også arresterede Apple Daily's China Beat's lederskribent, Yeung Ching-kee (også kendt som Li Ping) og også anklagede ham for »sammensværgelse om hemmelige aftaler med udenlandske magter«, og at tidligere ledende lederskribent hos Apple Daily Fung Wai-kwong (også kendt som Lo Fung) blev arresteret den 27. juni 2021 for samme lovovertrædelse;

| E. | der henviser til, at Apple Daily efter Hongkongs myndigheders indefrysning af alle dens aktiver (ca. 2 mio. EUR) på grundlag af loven om national sikkerhed var tvunget til at lukke endeligt den 24. juni 2021 efter 26 år; der henviser til, at over 800 af Apple Daily's medarbejdere har mistet deres job og sandsynligvis ikke vil blive genansat i Hongkong; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Apple Daily efter Hongkongs myndigheders indefrysning af alle dens aktiver (ca. 2 mio. EUR) på grundlag af loven om national sikkerhed var tvunget til at lukke endeligt den 24. juni 2021 efter 26 år; der henviser til, at over 800 af Apple Daily's medarbejdere har mistet deres job og sandsynligvis ikke vil blive genansat i Hongkong;

| F. | der henviser til, at grundlæggeren af Apple Daily, Jimmy Lai, afsoner 20 måneders fængsel for sin deltagelse i protestbevægelsen i 2019 og står over for yderligere anklager i henhold til loven om national sikkerhed, som medfører en eventuel livstidsdom; der henviser til, at Apple Daily altid havde været en åben og kritisk stemme over for fastlandet og Hongkongs ledelse og var den eneste kinesisksprogede avis i Hongkong, som var fri for den kinesiske regerings kontrol; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at grundlæggeren af Apple Daily, Jimmy Lai, afsoner 20 måneders fængsel for sin deltagelse i protestbevægelsen i 2019 og står over for yderligere anklager i henhold til loven om national sikkerhed, som medfører en eventuel livstidsdom; der henviser til, at Apple Daily altid havde været en åben og kritisk stemme over for fastlandet og Hongkongs ledelse og var den eneste kinesisksprogede avis i Hongkong, som var fri for den kinesiske regerings kontrol;

| G. | der henviser til, at loven om national sikkerhed tillod en enkelt embedsmand, nemlig Hongkongs sikkerhedssekretær, at indefryse alle Apples Daily's aktiver uden en formel anklage eller en retfærdig rettergang, blot baseret på påstande om krænkelser af loven om national sikkerhed; der henviser til, at en sådan procedure kan anvendes på enhver virksomhed, der handles offentligt, eller på enhver virksomhed, der blot driver virksomhed i Hongkong; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at loven om national sikkerhed tillod en enkelt embedsmand, nemlig Hongkongs sikkerhedssekretær, at indefryse alle Apples Daily's aktiver uden en formel anklage eller en retfærdig rettergang, blot baseret på påstande om krænkelser af loven om national sikkerhed; der henviser til, at en sådan procedure kan anvendes på enhver virksomhed, der handles offentligt, eller på enhver virksomhed, der blot driver virksomhed i Hongkong;

| H. | der henviser til, at den 30. juni 2021 var etårsdagen for den nationale sikkerhedslovgivnings ikrafttræden; der henviser til, at myndighederne havde meddelt, at loven kun ville være rettet mod et »yderligtgående mindretal«, der truer den offentlige sikkerhed; der henviser til, at loven imidlertid i løbet af et år blev anvendt til fuldstændig at afvikle Hongkongs frie samfund på næsten alle fronter på grundlag af en række anklager så vagt defineret som »undergravning«, »løsrivelse« og »hemmelige aftaler med udenlandske magter«, som fuldstændig ændrer Hongkongs politiske og juridiske landskab og kvæler pressefriheden og ytringsfriheden; der henviser til, at national sikkerhed blev anvendt til at retfærdiggøre censur, chikane, anholdelser og retsforfølgelser, der systematisk er rettet mod politiske og valgte repræsentanter, aktivister, studerende og journalister i den prodemokratiske lejr; der henviser til, at det anslås, at 128 personer er blevet arresteret under loven om national sikkerhed og 64 formelt tiltalt, hvoraf 47 i øjeblikket er varetægtsfængslet; der henviser til, at loven om national sikkerhed fuldstændig overtræder princippet om »ét land, to systemer«; der henviser til, at udhulingen af pressefriheden også er i modstrid med Hongkongs ønske om at være et internationalt knudepunkt for erhvervslivet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den 30. juni 2021 var etårsdagen for den nationale sikkerhedslovgivnings ikrafttræden; der henviser til, at myndighederne havde meddelt, at loven kun ville være rettet mod et »yderligtgående mindretal«, der truer den offentlige sikkerhed; der henviser til, at loven imidlertid i løbet af et år blev anvendt til fuldstændig at afvikle Hongkongs frie samfund på næsten alle fronter på grundlag af en række anklager så vagt defineret som »undergravning«, »løsrivelse« og »hemmelige aftaler med udenlandske magter«, som fuldstændig ændrer Hongkongs politiske og juridiske landskab og kvæler pressefriheden og ytringsfriheden; der henviser til, at national sikkerhed blev anvendt til at retfærdiggøre censur, chikane, anholdelser og retsforfølgelser, der systematisk er rettet mod politiske og valgte repræsentanter, aktivister, studerende og journalister i den prodemokratiske lejr; der henviser til, at det anslås, at 128 personer er blevet arresteret under loven om national sikkerhed og 64 formelt tiltalt, hvoraf 47 i øjeblikket er varetægtsfængslet; der henviser til, at loven om national sikkerhed fuldstændig overtræder princippet om »ét land, to systemer«; der henviser til, at udhulingen af pressefriheden også er i modstrid med Hongkongs ønske om at være et internationalt knudepunkt for erhvervslivet;

| I. | der henviser til, at loven om national sikkerhed siden sin ikrafttræden er blevet brugt til at intimidere, angribe og sågar chikanere journalister og medierne, som allerede var begyndt at opgive deres arbejde som følge heraf; der henviser til, at mindst 10 journalister og forkæmpere for pressefrihed nu står over for potentielle livstidsdomme; der henviser til, at den tvungne lukning af Apple Daily på grundlag af anklager om, at dets aktiviteter udgør en trussel mod den nationale sikkerhed, er et udtryk for den endelige afskaffelse af mediefriheden og ytringsfriheden i Hongkong; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at loven om national sikkerhed siden sin ikrafttræden er blevet brugt til at intimidere, angribe og sågar chikanere journalister og medierne, som allerede var begyndt at opgive deres arbejde som følge heraf; der henviser til, at mindst 10 journalister og forkæmpere for pressefrihed nu står over for potentielle livstidsdomme; der henviser til, at den tvungne lukning af Apple Daily på grundlag af anklager om, at dets aktiviteter udgør en trussel mod den nationale sikkerhed, er et udtryk for den endelige afskaffelse af mediefriheden og ytringsfriheden i Hongkong;

| J. | der henviser til, at endnu en uafhængig medieudbyder, Stand News, den 27. juni 2021 bekendtgjorde, at alle artikler om meningstilkendegivelser ville blive slettet fra dens websted, og at seks direktører trådte tilbage; der henviser til, at Hongkongs journalistforbund har advaret mod yderligere anholdelser af journalister og meddelt, at myndighederne har udarbejdet en liste over personer, der skal arresteres under loven om national sikkerhed; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at endnu en uafhængig medieudbyder, Stand News, den 27. juni 2021 bekendtgjorde, at alle artikler om meningstilkendegivelser ville blive slettet fra dens websted, og at seks direktører trådte tilbage; der henviser til, at Hongkongs journalistforbund har advaret mod yderligere anholdelser af journalister og meddelt, at myndighederne har udarbejdet en liste over personer, der skal arresteres under loven om national sikkerhed;

| K. | der henviser til, at mindst to udenlandske dommere er trådt tilbage fra deres stilling med henvisning til loven om national sikkerhed som hovedårsagen; der henviser til, at lovgivere, der støtter Beijing, i juni i år for første gang greb ind i udnævnelsen af en højtstående dommer ved Hongkongs højesteret i det, der ser ud til at være et første konkret skridt i forsøget på at undergrave retsvæsenets uafhængighed; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at mindst to udenlandske dommere er trådt tilbage fra deres stilling med henvisning til loven om national sikkerhed som hovedårsagen; der henviser til, at lovgivere, der støtter Beijing, i juni i år for første gang greb ind i udnævnelsen af en højtstående dommer ved Hongkongs højesteret i det, der ser ud til at være et første konkret skridt i forsøget på at undergrave retsvæsenets uafhængighed;

| L. | der henviser til, at Hongkongs myndigheder har indført en hotline for whistleblowere i henhold til loven om national sikkerhed; der henviser til, at undervisningsmateriale og undervisningsplaner på primær- og sekundærtrinnet, herunder internationale skoler for børn i udlandet, nu undersøges på grundlag af principperne i loven om national sikkerhed; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Hongkongs myndigheder har indført en hotline for whistleblowere i henhold til loven om national sikkerhed; der henviser til, at undervisningsmateriale og undervisningsplaner på primær- og sekundærtrinnet, herunder internationale skoler for børn i udlandet, nu undersøges på grundlag af principperne i loven om national sikkerhed;

| M. | der henviser til, at 10 fremtrædende prodemokratiske personer, nemlig Martin Lee, Albert Ho, Jimmy Lai, Margaret Ng, Cyd Ho, Lee Cheuk-yan, Leung Kwok-hung, Au Nok-hin, Leung Yiu-chung og Yeung Sum, blev dømt den 16. april 2021 i Hongkong for deres fredelige deltagelse i protester; der henviser til, at deres domme spænder fra fængselsstraffe på mellem 8 og 18 måneder og betingede fængselsstraffe fra 8 til 12 måneder i fem af sagerne; der henviser til, at disse seneste afgørelser følger efter domsafsigelsen mod Joshua Wong og Sze-yiu Koo den 13. april 2021; der henviser til, at den langvarige fængsling af nogle af personerne for ikkevoldelige handlinger i forbindelse med udøvelsen af de beskyttede borgerrettigheder er et yderligere tegn på den fortsatte indskrænkning af det demokratiske rum og udhulingen af de grundlæggende frihedsrettigheder i Hongkong; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at 10 fremtrædende prodemokratiske personer, nemlig Martin Lee, Albert Ho, Jimmy Lai, Margaret Ng, Cyd Ho, Lee Cheuk-yan, Leung Kwok-hung, Au Nok-hin, Leung Yiu-chung og Yeung Sum, blev dømt den 16. april 2021 i Hongkong for deres fredelige deltagelse i protester; der henviser til, at deres domme spænder fra fængselsstraffe på mellem 8 og 18 måneder og betingede fængselsstraffe fra 8 til 12 måneder i fem af sagerne; der henviser til, at disse seneste afgørelser følger efter domsafsigelsen mod Joshua Wong og Sze-yiu Koo den 13. april 2021; der henviser til, at den langvarige fængsling af nogle af personerne for ikkevoldelige handlinger i forbindelse med udøvelsen af de beskyttede borgerrettigheder er et yderligere tegn på den fortsatte indskrænkning af det demokratiske rum og udhulingen af de grundlæggende frihedsrettigheder i Hongkong;

| N. | der henviser til, at loven om national sikkerhed retligt og faktisk udgør en klar overtrædelse af den kinesisk-britiske fælleserklæring fra 1984 og Det Særlige Administrative Område Hongkongs forfatning fra 1990, som garanterer den udøvende, lovgivende og dømmende magts uafhængighed samt grundlæggende rettigheder og friheder såsom ytrings-, forsamlings-, forenings- og pressefrihed i 50 år efter suverænitetsoverdragelsen; der henviser til, at loven om national sikkerhed også forhindrer Hongkong i at overholde sine internationale menneskerettighedsforpligtelser, herunder den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; der henviser til, at både fælleserklæringen og forfatningen sikrer princippet om »ét land, to systemer« som aftalt mellem Kina og Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at loven om national sikkerhed retligt og faktisk udgør en klar overtrædelse af den kinesisk-britiske fælleserklæring fra 1984 og Det Særlige Administrative Område Hongkongs forfatning fra 1990, som garanterer den udøvende, lovgivende og dømmende magts uafhængighed samt grundlæggende rettigheder og friheder såsom ytrings-, forsamlings-, forenings- og pressefrihed i 50 år efter suverænitetsoverdragelsen; der henviser til, at loven om national sikkerhed også forhindrer Hongkong i at overholde sine internationale menneskerettighedsforpligtelser, herunder den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; der henviser til, at både fælleserklæringen og forfatningen sikrer princippet om »ét land, to systemer« som aftalt mellem Kina og Det Forenede Kongerige;

| O. | der henviser til, at EU og Europa-Parlamentet altid har støttet princippet om »ét land, to systemer« og bevarelsen af Hongkongs høje grad af autonomi i overensstemmelse med forfatningen og internationale forpligtelser, og at EU har en stærk interesse i Hongkongs fortsatte stabilitet og velstand i henhold til dette princip; der henviser til, at disse principper under de nuværende omstændigheder uundgåeligt og uigenkaldeligt undergraves og ugyldiggøres; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU og Europa-Parlamentet altid har støttet princippet om »ét land, to systemer« og bevarelsen af Hongkongs høje grad af autonomi i overensstemmelse med forfatningen og internationale forpligtelser, og at EU har en stærk interesse i Hongkongs fortsatte stabilitet og velstand i henhold til dette princip; der henviser til, at disse principper under de nuværende omstændigheder uundgåeligt og uigenkaldeligt undergraves og ugyldiggøres;

| P. | der henviser til, at EU fortsat er dybt bekymret over Folkerepublikken Kinas lov om national sikkerhed for Hongkong; der henviser til, at dette er et følsomt emne med vidtrækkende konsekvenser for Hongkong og dets befolkning, for EU-borgere og udenlandske borgere, for EU's og internationale civilsamfundsorganisationer samt for erhvervslivets tillid til Hongkong; der henviser til, at ikrafttrædelsen af loven om national sikkerhed vil øge risiciene for EU-borgerne; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU fortsat er dybt bekymret over Folkerepublikken Kinas lov om national sikkerhed for Hongkong; der henviser til, at dette er et følsomt emne med vidtrækkende konsekvenser for Hongkong og dets befolkning, for EU-borgere og udenlandske borgere, for EU's og internationale civilsamfundsorganisationer samt for erhvervslivets tillid til Hongkong; der henviser til, at ikrafttrædelsen af loven om national sikkerhed vil øge risiciene for EU-borgerne;

| Q. | der henviser til, at ifølge Human Rights Watchs årsberetning er Kina midt i sin mørkeste periode for så vidt angår menneskerettigheder siden massakren på Den Himmelske Freds Plads; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at ifølge Human Rights Watchs årsberetning er Kina midt i sin mørkeste periode for så vidt angår menneskerettigheder siden massakren på Den Himmelske Freds Plads;

| R. | der henviser til, at journalisterne på Macaos offentlige radio- og TV-station er blevet beordret til at fremme »patriotisme, respekt og kærlighed« over for Kina, og at mindst seks journalister er trådt tilbage efter indførelsen af nye redaktionelle regler, hvilket viser, at bekymringer over loven om national sikkerhed også påvirker andre regioner; der henviser til, at Macaos grundlov også beskytter pressefriheden og er i kraft indtil 2049; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at journalisterne på Macaos offentlige radio- og TV-station er blevet beordret til at fremme »patriotisme, respekt og kærlighed« over for Kina, og at mindst seks journalister er trådt tilbage efter indførelsen af nye redaktionelle regler, hvilket viser, at bekymringer over loven om national sikkerhed også påvirker andre regioner; der henviser til, at Macaos grundlov også beskytter pressefriheden og er i kraft indtil 2049;

| S. | der henviser til, at en fælles erklæring fra Canada på vegne af 44 stater — det højeste antal signatarer indtil videre — herunder 23 EU-medlemsstater, blev vedtaget på den igangværende samling i FN's Menneskerettighedsråd; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en fælles erklæring fra Canada på vegne af 44 stater — det højeste antal signatarer indtil videre — herunder 23 EU-medlemsstater, blev vedtaget på den igangværende samling i FN's Menneskerettighedsråd;

| 1. | fordømmer på det kraftigste den tvungne lukning af avisen Apple Daily, den fortsatte indefrysning af dens aktiver og anholdelsen af dens journalister som endnu et skridt fra Folkerepublikken Kinas side med hensyn til at nedbryde det frie samfund i Hongkong og sætte en definitiv stopper for mediefriheden og ytringsfriheden i Hongkong; |
| --- | --- |

1.

| 2. | er foruroliget over den hastige forværring af menneskerettighedssituationen i Hongkong og mere specifikt de åbne angreb på ytrings- og pressefriheden, idet Folkerepublikken Kina fortsætter med at foretage en hidtil uset undertrykkelse af de grundlæggende frihedsrettigheder, som har udviklet sig til en menneskerettighedskrise, og understreger behovet for, at EU træffer hurtige og resolutte foranstaltninger; |
| --- | --- |

2.

| 3. | udtrykker sin stærkeste solidaritet med alle Hongkongs journalister, som trods ikrafttrædelsen af loven om national sikkerhed er fortsat med kraftigt at forsvare mediefriheden og den uafhængige journalistik og fortsætter med at rapportere om den dramatiske udvikling af begivenhederne i Hongkong; opfordrer Hongkongs myndigheder til at sætte en stopper for al juridisk chikane og al intimidering rettet mod journalister og til at stræbe efter beskyttelse af og sikkerhed for journalister mod alle former for vold, pres, forskelsbehandling, uretfærdige retssager og alle forsøg på at forhindre dem i at udføre deres opgaver eller svække deres evne til at gøre dette i overensstemmelse med internationale normer, navnlig artikel 19 og 21 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder om retten til ytringsfrihed og retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer indtrængende Hongkongs myndigheder til øjeblikkeligt og betingelsesløst at løslade og frafalde alle anklager mod alle journalister samt alle fredelige demonstranter, aktivister og politiske repræsentanter, som blot har udøvet deres ret til ytringsfrihed og andre menneskerettigheder, og som er blevet arresteret på grundlag af anklager i henhold til loven om national sikkerhed; opfordrer til, at der sættes en stopper for politisk motiverede retsforfølgelser og andre retlige procedurer mod fredelige demonstranter med henblik på at bringe kritiske røster til tavshed og afskrække folk fra at deltage i det offentlige rum; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager sin alvorlige bekymring over ikrafttrædelsen den 30. juni 2020 af loven om national sikkerhed, som er i strid med Folkerepublikken Kinas forpligtelser og forpligtelser i henhold til folkeretten, nemlig den kinesisk-britiske fælleserklæring, og som er et omfattende angreb på byens høje grad af autonomi, retsstatsprincippet og grundlæggende frihedsrettigheder; erkender, at loven er blevet anvendt adskillige gange som begrundelse for at diskvalificere og fængsle valgkandidater og politikere, anholde studerende på de sociale medier og forbyde fælles protestslogans; understreger, at loven om national sikkerhed forhindrer et tillidsforhold mellem Kina og EU, underminerer det fremtidige samarbejde og fører til en yderligere udhuling af Beijings troværdighed på den internationale scene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fordømmer ethvert forsøg på at give prodemokratiske aktivister mundkurv på, herunder blokering af prodemokratiske websteder, på grund af loven om national sikkerhed; gentager, at ytrings- og informationsfriheden er en grundlæggende rettighed, der er nedfældet i Hongkongs nationale og internationale lovgivning; |
| --- | --- |

6.

| 7. | udtrykker dyb bekymring over den rapporterede praksis med hemmelig tilbageholdelse, tortur og mishandling og tvungne tilståelser fra Hongkongs politistyrke og i fængslerne i Hongkong, herunder bekymring over personer, der i øjeblikket afventer en retssag, og som holdes i isolation i lange perioder; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fordømmer de nye begrænsninger af domstolenes uafhængighed og den stigende politisering af domstolene; understreger det presserende behov for at forhindre afviklingen af Hongkongs uafhængige retsvæsen som næste skridt og opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at udarbejde en detaljeret offentlig rapport om retsstatsprincippet og retsvæsenets uafhængighed ud over årsberetningen fra Hongkong; |
| --- | --- |

8.

| 9. | udtrykker bekymring over de nyligt vedtagne ændringer af Hongkongs valglov, som indfører et princip om »kun patrioter« og opretter et udvalg til at screene alle valgkandidater, hvilket vil fjerne enhver sidste tilbageværende afvigende stemme og fuldstændig modarbejde de forpligtelser til større demokratisk repræsentation, der er nedfældet i Hongkongs forfatning; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer indtrængende de kinesiske myndigheder til at ophæve loven om national sikkerhed, som skader Hongkongs internationale status, og opfordrer indtrængende Hongkongs myndigheder til fuldt ud at genoprette respekten for retsstatsprincippet, menneskerettighederne, de demokratiske principper og den høje grad af autonomi i henhold til princippet om »ét land, to systemer«, som er nedfældet i Hongkongs grundlov og i overensstemmelse med landets nationale og internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at behandle loven om national sikkerhed som en topprioritet på dagsordenen for alle møder mellem EU og Kina, herunder i forbindelse med diplomatiske konsultationer som forberedelse til disse møder; minder om, at det er vigtigt, at EU fortsætter med at rejse spørgsmålet om menneskerettighedskrænkelser i Kina, navnlig sagerne om mindretal i Xinjiang og Tibet, ved hver eneste politiske og menneskerettighedsrelaterede dialog med de kinesiske myndigheder, og i overensstemmelse med EU's tilsagn om en stærk, klar og forenet stemme i sin tilgang til Kina; minder om, at Kina har undertegnet en lang række internationale menneskerettighedstraktater og -konventioner, og fremhæver derfor betydningen af at fortsætte dialogen med Kina for at sikre, at Kina lever op til sit tilsagn om at overholde de internationale menneskerettighedsrammer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | beklager dybt den manglende vedtagelse af Rådets konklusioner om Hongkong på samlingen i Rådet for Udenrigsanliggender i april; støtter kraftigt NF/HR i forelæggelsen af udkast til konklusioner ved førstgivne lejlighed og opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at dæmme op for dødvandet og vedtage nye foranstaltninger, herunder målrettede sanktioner i henhold til den globale EU-menneskerettighedssanktionsordning, herunder gennemførelse af rejseforbud og indefrysning af aktiver, over for enkeltpersoner og enheder i Hongkong og Kina for de alvorlige krænkelser af menneskerettighederne og folkeretten i Hongkong, herunder Carrie Lam, Teresa Yeuk-wah Cheng, Xia Baolong, Zhang Xiaoming, Luo Huining, Zheng Yanxiong, Chris Tang Ping-keung, Stephen Lo Wai-chung og John Lee Ka-chiu, samt institutioner knyttet til loven om national sikkerhed, som har en afgørende rolle med hensyn til vedtagelsen af foranstaltninger og delagtige handlinger, der undergraver Hongkongs høje grad af autonomi og frihedsrettigheder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | gentager sin holdning til den samlede investeringsaftale mellem EU og Kina, som det gav udtryk for i sin beslutning af 21. maj 2021, herunder det presserende behov for om nødvendigt at vedtage yderligere målrettede foranstaltninger inden for rammerne af den globale EU-menneskerettighedssanktionsordning med henblik på fortsat at bekæmpe undertrykkelsen i Xinjiang og Hongkong og med det formål at bringe alle krænkelser til ophør; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Rådet til fortsat at vurdere og gøre fremskridt med den pakke af foranstaltninger, der blev vedtaget i juli 2020, og til at fastsætte en klar tidsplan for deres gennemførelse; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at fortsætte sin vurdering af og til at udarbejde konkrete svar på de mulige ekstraterritoriale virkninger af loven om national sikkerhed, navnlig artikel 38, som fastsætter, at loven også finder anvendelse på personer, der ikke er fast bosiddende i Hongkong; glæder sig over EU-medlemsstaternes og andre internationale partneres beslutning om at suspendere deres udleveringsaftaler med Hongkong; gentager sit krav om at de ti resterende medlemsstaters udleveringstraktater med Kina suspenderes; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om og gentager sin fordømmelse af EU-baserede bankers medvirken til at indefryse aktiver og bankkonti tilhørende tidligere prodemokratiske lovgivere; opfordrer EU-Udenrigstjenesten til at evaluere EU-baserede virksomheders overensstemmelse, involvering og samarbejde med Hongkongs myndigheder i håndhævelsen af loven om national sikkerhed og opfordrer medlemsstaterne til at række ud til EU-baserede banker for at frigive aktiver tilhørende Hongkongs prodemokratiske aktivister; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen til at vurdere de langsigtede kommercielle virkninger for EU-virksomheder, der opererer i Hongkong, i lyset af gennemførelsen af Hongkongs lov om national sikkerhed med henvisning til ændringen af retsstaten og de frie informations- og kapitalstrømme i byen; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til fortsat at anvende og arbejde på passende eksportkontrolmekanismer til at nægte Kina og Hongkong adgang til teknologier, der anvendes til at krænke menneskerettighederne, og til at overveje regler for at forhindre europæiske investeringer i virksomheder, der er medskyldige i grove krænkelser af menneskerettighederne i Kina og Hongkong, herunder muligheden for en liste over enheder; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig meget over de skridt, som Det Forenede Kongerige, Australien og Canada har taget for at åbne ordninger, der giver Hongkongs borgere mulighed for at bo og arbejde i deres respektive lande; gentager sin indtrængende opfordring til medlemsstaterne om at koordinere gennemførelsen af en »livreddeordning« for demokratiforkæmpere og politiske ledere i Hongkong efter denne eskalerende forværring af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder og til at udstede nødpas til journalister i Hongkong, som risikerer at blive anholdt under loven om national sikkerhed; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer indtrængende alt diplomatisk personale fra EU og Europa til at gøre alt, hvad de kan, for at yde beskyttelse og støtte til fredelige aktivister og politiske ledere i Hongkong, herunder også ved at overvære retssager, anmode om fængselsbesøg og konsekvent og beslutsomt nå ud til lokale myndigheder under fuld anvendelse af EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og andre relevante EU-politikker, herunder EU's nye handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati; forventer, at EU-Udenrigstjenesten og Rådet udtænker konkrete foranstaltninger til at øge støtten til Hongkongs civilsamfund og medier, såsom at udvide anvendelsesområdet for Den Europæiske Demokratifond til projekter i Sydøstasien og herunder aktivt samarbejde med Hongkongs diaspora; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at sikre, at folket i Hongkong, der er bragt til tavshed, får en stemme igen ved at bistå med arkivering, offentliggørelse og dokumentation af menneskerettighedskrænkelser, og til at modvirke Folkerepublikken Kina ved at gøre bøger, der er forbudt i Hongkong, bredt tilgængelige online; udtrykker sin støtte til bestræbelser fra internationale tv-kanaler som Deutsche Welle og France 24 på regelmæssigt at rapportere om udviklingen i Hongkong; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen, Rådet og medlemsstaterne til at afvise indbydelser til regeringsrepræsentanter og diplomater til at deltage i De Olympiske Lege i Beijing i 2022, medmindre den kinesiske regering påviser en mærkbar forbedring af menneskerettighedssituationen i Hongkong, Xinjiang Uyghur-regionen, Tibet, Indre Mongoliet og andre steder i Kina; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at øge antallet af akademiske og uddannelsesmæssige muligheder inden for Erasmusprogrammet for studerende og unge kandidater fra Hongkong; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og Kommissionen til at udvikle og koordinere foranstaltninger til beskyttelse af Hongkongs studerendes og videnskabsfolks akademiske frihed ved europæiske universiteter mod pres fra de kinesiske myndigheder; |
| --- | --- |

21.

| 22. | gentager sin opfordring til EU og alle dets medlemsstater til at arbejde sammen og beslutsomt hen imod afholdelsen af en særlig samling eller en hastedebat om Kina i FN's Menneskerettighedsråd og iværksættelsen af en uafhængig FN-undersøgelse af Kina; fremhæver den voksende internationale støtte til iværksættelsen af en uafhængig undersøgelse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer EU og dets medlemsstater til at tilskynde FN's generalsekretær til at overveje alle de mekanismer, der står til hans rådighed, for at sikre uafhængig overvågning og rapportering om situationen i Kina, herunder udnævnelsen af en særlig FN-udsending; opfordrer Rådet og NF/HR til at samarbejde med det internationale samfund om at oprette en international kontaktgruppe om Hongkong og til at regelmæssigt at sætte Hongkong på andre internationale organisationers dagsorden; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer FN's medlemmer til regelmæssigt at afholde offentlige arrangementer for at øge bevidstheden om den kinesiske regerings alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder forbrydelser mod menneskeheden, og andre krænkelser af folkeretten, herunder mindst et møde i FN's Sikkerhedsråd i henhold til Arria-formlen; ville glæde sig, hvis EU-institutionerne og medlemsstaterne ville overveje at markere den 1. juli som »støt Hong Kong-dag« for at øge den europæiske offentligheds bevidsthed om situationen i Hongkong hvert år; gentager sin opfordring til EU og medlemsstaterne om at overveje at indbringe en sag for Den Internationale Domstol med den begrundelse, at Kinas beslutning om at pålægge Hongkong loven om national sikkerhed og dens anvendelse er i strid med den kinesisk-britiske fælleserklæring og den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | beklager Hongkongs politis beslutning om at forbyde den årlige mindestund den 4. juni på Den Himmelske Freds Plads og den årlige march den 1. juli, samtidig med at der gives særlig tilladelse til at give afkald på covid-19-restriktioner for at give Hongkongs embedsmænd mulighed for at fejre hundredåret for det kinesiske kommunistparti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer NF/HR til at arbejde tæt sammen med ligesindede lande og partnere for at standse udhulingen af Hongkongs frihedsrettigheder; glæder sig over den nyligt etablerede bilaterale dialog mellem EU og USA om Kina og insisterer på, at en stærkere koordinering af menneskerettighederne, herunder med fokus på situationen i Hongkong, bør være et centralt mål; |
| --- | --- |

26.

| 27. | bemærker, at Kinas politik, som bevæger sig væk fra princippet om »ét land, to systemer«, vækker store bekymringer blandt befolkningen i Taiwan, og understreger sin vilje til at samarbejde med internationale partnere om at bidrage til at sikre demokratiet i Taiwan; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Folkerepublikken Kinas regering og parlament samt Det Særlige Administrative Område Hongkongs regeringsleder og lovgivende forsamling. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0027.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0174.

(3)  EUT C 165 af 4.5.2021, s. 2.

(4)  EUT C 224 af 27.6.2018, s. 78.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0255.

(6)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 103.

(7)  EUT C 399 af 24.11.2017, s. 92.

(8)  EUT C 369 af 11.10.2018, s. 156.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/185 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/185

---

P9_TA(2021)0357

Dødsstraf i Saudi-Arabien, navnlig sagerne om Mustafa Hashem al-Darwish og Abdullah al-Howaiti

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om dødsstraf i Saudi-Arabien, navnlig sagerne om Mustafa Hashem al-Darwish og Abdullah al-Howaiti (2021/2787(RSP))

(2022/C 99/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Saudi-Arabien, navnlig beslutningerne af 25. oktober 2018 om drabet på journalisten Jamal Khashoggi på det saudiarabiske konsulat i Istanbul (1), af 14. februar 2019 om kvinderettighedsforkæmpere i Saudi-Arabien (2), af 8. oktober 2020 om situationen for etiopiske migranter i tilbageholdelsescentre i Saudi-Arabien (3), af 11. februar 2021 om den humanitære og politiske situation i Yemen (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Saudi-Arabien, navnlig beslutningerne af 25. oktober 2018 om drabet på journalisten Jamal Khashoggi på det saudiarabiske konsulat i Istanbul (1), af 14. februar 2019 om kvinderettighedsforkæmpere i Saudi-Arabien (2), af 8. oktober 2020 om situationen for etiopiske migranter i tilbageholdelsescentre i Saudi-Arabien (3), af 11. februar 2021 om den humanitære og politiske situation i Yemen (4),

| — | der henviser til erklæringen af 10. december 2020 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), Josep Borrell, hvori det hedder, at »menneskerettighederne er i Den Europæiske Unions DNA«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 10. december 2020 fra næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR), Josep Borrell, hvori det hedder, at »menneskerettighederne er i Den Europæiske Unions DNA«,

| — | der henviser til FN-konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til FN-konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf,

| — | der henviser til den universelle regelmæssige gennemgang (UPR) af Saudi-Arabien i november 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til den universelle regelmæssige gennemgang (UPR) af Saudi-Arabien i november 2018,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder (CRC), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder (CRC),

| — | der henviser til FN's anbefalede minimumsregler for behandling af fængslede (»Nelson Mandela-reglerne«), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's anbefalede minimumsregler for behandling af fængslede (»Nelson Mandela-reglerne«),

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere,

| — | der henviser til den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale EU-ordning for menneskerettighedssanktioner,

| — | der henviser til det arabiske menneskerettighedscharter, |
| --- | --- |

—

der henviser til det arabiske menneskerettighedscharter,

| — | der henviser til erklæringen fra de særlige rapportører om omstødelse af dødsdomme af 3. marts 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra de særlige rapportører om omstødelse af dødsdomme af 3. marts 2021,

| — | der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om udenretslige, summariske eller vilkårlige henrettelser, Agnes Callamard, fra juni 2021, hvoraf det fremgår, at Saudi-Arabien er ansvarlig for den »overlagte henrettelse« af den saudiarabiske journalist Jamal Khashoggi (Callamard-rapporten), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om udenretslige, summariske eller vilkårlige henrettelser, Agnes Callamard, fra juni 2021, hvoraf det fremgår, at Saudi-Arabien er ansvarlig for den »overlagte henrettelse« af den saudiarabiske journalist Jamal Khashoggi (Callamard-rapporten),

| — | der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere, Mary Lawlor, som analyserer drabene på menneskerettighedsforkæmpere i Saudi-Arabien, som blev fremlagt på FN's Menneskerettighedsråds 46. samling i marts 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's særlige rapportør om situationen for menneskerettighedsforkæmpere, Mary Lawlor, som analyserer drabene på menneskerettighedsforkæmpere i Saudi-Arabien, som blev fremlagt på FN's Menneskerettighedsråds 46. samling i marts 2021,

| — | der henviser til rapporten fra kontoret for direktøren for National Intelligence, der vurderer den saudiarabiske regerings rolle i drabet på Jamal Khashoggi, der blev offentliggjort i februar 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra kontoret for direktøren for National Intelligence, der vurderer den saudiarabiske regerings rolle i drabet på Jamal Khashoggi, der blev offentliggjort i februar 2021,

| — | der henviser til, at Loujain al-Hathloul blev tildelt Vaclav Havel Human Rights Award 2020 af Europarådets Parlamentariske Forsamling, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Loujain al-Hathloul blev tildelt Vaclav Havel Human Rights Award 2020 af Europarådets Parlamentariske Forsamling,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 144, stk. 5, og artikel 132, stk. 4,

| A. | der henviser til, at Kongeriget Saudi-Arabien har forpligtet sig til at afskaffe dødsstraffen for alle mindreårige lovovertrædere uden undtagelse senest i 2016 gennem ny lovgivning og har bekræftet dette tilsagn i diplomatiske erklæringer; der henviser til, at disse udtalelser blev fremsat af det saudiarabiske udenrigsministerium i september 2016 i FN's Komité for Barnets Rettigheder samt i august 2018, hvori det erklæres, at »hvis den forbrydelse, der begås af den mindreårige, kan straffes med døden, skal straffen nedsættes til en periode på højst 10 års fængsel i institutionen«; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kongeriget Saudi-Arabien har forpligtet sig til at afskaffe dødsstraffen for alle mindreårige lovovertrædere uden undtagelse senest i 2016 gennem ny lovgivning og har bekræftet dette tilsagn i diplomatiske erklæringer; der henviser til, at disse udtalelser blev fremsat af det saudiarabiske udenrigsministerium i september 2016 i FN's Komité for Barnets Rettigheder samt i august 2018, hvori det erklæres, at »hvis den forbrydelse, der begås af den mindreårige, kan straffes med døden, skal straffen nedsættes til en periode på højst 10 års fængsel i institutionen«;

| B. | der henviser til, at det i artikel 15 i Saudi-Arabiens ungdomslov fra 2018, der blev bekendtgjort ved kongeligt dekret den 31. juli 2018, hedder, at »hvis den forbrydelse, der begås af den mindreårige, kan straffes med døden, nedsættes straffen til højst 10 års fængsel i institutionen«; der henviser til, at Saudi-Arabiens universelle regelmæssige gennemgang i FN's Menneskerettighedsråd i 2018 bemærkede, at landet havde gjort »bemærkelsesværdige fremskridt med hensyn til at fremme respekt for, beskyttelse af og loyalitet over for børns rettigheder«; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det i artikel 15 i Saudi-Arabiens ungdomslov fra 2018, der blev bekendtgjort ved kongeligt dekret den 31. juli 2018, hedder, at »hvis den forbrydelse, der begås af den mindreårige, kan straffes med døden, nedsættes straffen til højst 10 års fængsel i institutionen«; der henviser til, at Saudi-Arabiens universelle regelmæssige gennemgang i FN's Menneskerettighedsråd i 2018 bemærkede, at landet havde gjort »bemærkelsesværdige fremskridt med hensyn til at fremme respekt for, beskyttelse af og loyalitet over for børns rettigheder«;

| C. | der henviser til, at Mustafa Hashem al-Darwish, en ung saudiarabisk mand fra Shi'a-mindretallet, den 15. juni 2021 blev henrettet for lovovertrædelser, som rettighedsgrupper siger, at han kan have begået som mindreårig, til trods for at kongeriget for nylig meddelte, at det havde afskaffet dødsstraffen for mindreårige; der henviser til, at han blev udsat for en langvarig periode med varetægtsfængsling, tortur og en klart uretfærdig rettergang; der henviser til, at anklagerne mod al-Darwish ikke præciserer den nøjagtige dato, hvor hans påståede forbrydelser fandt sted, hvilket betyder, at der er en sandsynlighed for, at han var mindreårig på tidspunktet for de påståede forbrydelser, og at hans dom derfor bør revideres i henhold til ny national lovgivning om anvendelse af dødsstraf over for personer under 18 år; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Mustafa Hashem al-Darwish, en ung saudiarabisk mand fra Shi'a-mindretallet, den 15. juni 2021 blev henrettet for lovovertrædelser, som rettighedsgrupper siger, at han kan have begået som mindreårig, til trods for at kongeriget for nylig meddelte, at det havde afskaffet dødsstraffen for mindreårige; der henviser til, at han blev udsat for en langvarig periode med varetægtsfængsling, tortur og en klart uretfærdig rettergang; der henviser til, at anklagerne mod al-Darwish ikke præciserer den nøjagtige dato, hvor hans påståede forbrydelser fandt sted, hvilket betyder, at der er en sandsynlighed for, at han var mindreårig på tidspunktet for de påståede forbrydelser, og at hans dom derfor bør revideres i henhold til ny national lovgivning om anvendelse af dødsstraf over for personer under 18 år;

| D. | der henviser til, at Abdullah al-Howaiti blev retsforfulgt i en masseretssag med 6 personer i et tilfælde af væbnet røveri; der henviser til, at straffedomstolen i Tabuk (det nordlige Saudi-Arabien) den 27. oktober 2019 dømte Abdullah al-Howaiti til døden, selv om hans DNA-prøve blev udtaget efter hans anholdelse, hvilket ugyldiggjorde hans identifikation som mulig mistænkt; der henviser til, at Al-Howaiti blev arresteret i maj 2017, da han var 14 år; der henviser til, at han ifølge retsdokumenter blev tilbageholdt i isolation i fire måneder og udsat for tortur under afhøringen, uden at hans forældre eller advokat var til stede; der henviser til, at han blev tilbageholdt i Tabuks kriminalefterforskningsenhed i denne periode i stedet for på et center for mindreårige; der henviser til, at Abdullah al-Howaiti, der var 14 år på tidspunktet for de påståede forbrydelser, stadig tilbageholdes og sidder på dødsgangen; der henviser til, at højesteret tog hans sag op til fornyet overvejelse i juni 2021; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Abdullah al-Howaiti blev retsforfulgt i en masseretssag med 6 personer i et tilfælde af væbnet røveri; der henviser til, at straffedomstolen i Tabuk (det nordlige Saudi-Arabien) den 27. oktober 2019 dømte Abdullah al-Howaiti til døden, selv om hans DNA-prøve blev udtaget efter hans anholdelse, hvilket ugyldiggjorde hans identifikation som mulig mistænkt; der henviser til, at Al-Howaiti blev arresteret i maj 2017, da han var 14 år; der henviser til, at han ifølge retsdokumenter blev tilbageholdt i isolation i fire måneder og udsat for tortur under afhøringen, uden at hans forældre eller advokat var til stede; der henviser til, at han blev tilbageholdt i Tabuks kriminalefterforskningsenhed i denne periode i stedet for på et center for mindreårige; der henviser til, at Abdullah al-Howaiti, der var 14 år på tidspunktet for de påståede forbrydelser, stadig tilbageholdes og sidder på dødsgangen; der henviser til, at højesteret tog hans sag op til fornyet overvejelse i juni 2021;

| E. | der henviser til, at de saudiarabiske myndigheder den 23. april 2019 henrettede seks mindreårige lovovertrædere, herunder Saeed al-Scafi, Salman al-Quraish, Abdul Aziz al-Sahawi, Abdul Karim al-Hawaj, Abdullah alAsrih og Mujtaba al-Sweikat; der henviser til, at mindst ni andre mindreårige lovovertrædere i øjeblikket risikerer at blive henrettet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de saudiarabiske myndigheder den 23. april 2019 henrettede seks mindreårige lovovertrædere, herunder Saeed al-Scafi, Salman al-Quraish, Abdul Aziz al-Sahawi, Abdul Karim al-Hawaj, Abdullah alAsrih og Mujtaba al-Sweikat; der henviser til, at mindst ni andre mindreårige lovovertrædere i øjeblikket risikerer at blive henrettet;

| F. | der henviser til, at der i øjeblikket stadig er mindst 40 fanger i Saudi-Arabien, som risikerer at blive henrettet; der henviser til, at dette tal omfatter flere tilfælde af påståede forbrydelser begået af mindreårige og fredelige kritikere såsom islamiske akademikere Salman al-Odah og Hassan al-Maliki, for hvem den offentlige anklager fortsat kræver dødsstraf; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der i øjeblikket stadig er mindst 40 fanger i Saudi-Arabien, som risikerer at blive henrettet; der henviser til, at dette tal omfatter flere tilfælde af påståede forbrydelser begået af mindreårige og fredelige kritikere såsom islamiske akademikere Salman al-Odah og Hassan al-Maliki, for hvem den offentlige anklager fortsat kræver dødsstraf;

| G. | der henviser til, at Saudi-Arabien i mange år har været blandt de lande, der har foretaget det største antal henrettelser i verden; der henviser til, at der siden januar 2015 har været mere end 800 henrettelser, hvoraf et stort antal blev foretaget for ikkevoldelige narkotikaforbrydelser, mens andre var for lovovertrædelser, der af myndighederne blev betegnet som terrorrelaterede, men som var fredelige; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Saudi-Arabien i mange år har været blandt de lande, der har foretaget det største antal henrettelser i verden; der henviser til, at der siden januar 2015 har været mere end 800 henrettelser, hvoraf et stort antal blev foretaget for ikkevoldelige narkotikaforbrydelser, mens andre var for lovovertrædelser, der af myndighederne blev betegnet som terrorrelaterede, men som var fredelige;

| H. | der henviser til, at Saudi-Arabien foretog i alt 32 henrettelser i første halvdel af 2021, hvilket er mere end antallet i hele 2020, og henrettede mindst otte mindreårige lovovertrædere, siden de først forpligtede sig til at afskaffe dødsstraffen for mindreårige lovovertrædere; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Saudi-Arabien foretog i alt 32 henrettelser i første halvdel af 2021, hvilket er mere end antallet i hele 2020, og henrettede mindst otte mindreårige lovovertrædere, siden de først forpligtede sig til at afskaffe dødsstraffen for mindreårige lovovertrædere;

| I. | der henviser til, at dødsdomme efter en saudiarabisk kongelig anordning fra 2020 bør omstødes for personer, der har begået forbrydelser, da de var mindreårige; der henviser til, at dekretet indeholder forskellige smuthuller, der efterlader flere måder, hvorpå mindreårige stadig kan henrettes, f.eks. ved at udelukke dødsdomme, der er afsagt som hudud (lovovertrædelser med forud fastsatte straffe) eller qisas (lovovertrædelser med gengældelsesbaserede domme), og sager, der er anlagt i henhold til terrorbekæmpelsesloven; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at dødsdomme efter en saudiarabisk kongelig anordning fra 2020 bør omstødes for personer, der har begået forbrydelser, da de var mindreårige; der henviser til, at dekretet indeholder forskellige smuthuller, der efterlader flere måder, hvorpå mindreårige stadig kan henrettes, f.eks. ved at udelukke dødsdomme, der er afsagt som hudud (lovovertrædelser med forud fastsatte straffe) eller qisas (lovovertrædelser med gengældelsesbaserede domme), og sager, der er anlagt i henhold til terrorbekæmpelsesloven;

| J. | der henviser til, at Saudi-Arabien har omstødt dødsdommene over Ali al-Nimr, Dawood al-Marhoon og Abdullah al-Zaher for forbrydelser, som eksperter tidligere anså for at kriminalisere udøvelsen af grundlæggende rettigheder, herunder forsamlings- og ytringsfriheden, og som de angiveligt begik som mindreårige; der henviser til, at deres domme er blevet omstødt til 10 års fængsel, inklusive afsonet tid; der henviser til, at FN-eksperter har opfordret til, at de frigives; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Saudi-Arabien har omstødt dødsdommene over Ali al-Nimr, Dawood al-Marhoon og Abdullah al-Zaher for forbrydelser, som eksperter tidligere anså for at kriminalisere udøvelsen af grundlæggende rettigheder, herunder forsamlings- og ytringsfriheden, og som de angiveligt begik som mindreårige; der henviser til, at deres domme er blevet omstødt til 10 års fængsel, inklusive afsonet tid; der henviser til, at FN-eksperter har opfordret til, at de frigives;

| K. | der henviser til, at der på trods af meddelelsen fra Saudi-Arabiens menneskerettighedskommission om moratoriet for dødsstraf for narkotikarelaterede lovovertrædelser i januar 2021 endnu ikke er offentliggjort nogen ændring af loven, og at dødsstraffen fortsat er underlagt dommernes og myndighedernes skøn; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at der på trods af meddelelsen fra Saudi-Arabiens menneskerettighedskommission om moratoriet for dødsstraf for narkotikarelaterede lovovertrædelser i januar 2021 endnu ikke er offentliggjort nogen ændring af loven, og at dødsstraffen fortsat er underlagt dommernes og myndighedernes skøn;

| L. | der henviser til, at afskaffelse af dødsstraffen i hele verden er et af hovedmålene i EU's menneskerettighedspolitik; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at afskaffelse af dødsstraffen i hele verden er et af hovedmålene i EU's menneskerettighedspolitik;

| M. | der henviser til, at adskillige menneskerettighedsaktivister i løbet af de seneste måneder er blevet idømt hårde fængselsstraffe i retssager, der er præget af manglende retfærdig rettergang og troværdige påstande om tortur; der henviser til, at Abdurahman al-Sadhan er blevet idømt 20 års fængsel og et rejseforbud på 20 år for aktiviteter i forbindelse med tweets, der kritiserer regeringen; der henviser til, at hans retssag i alvorlig grad krænkede de internationale garantier for en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at adskillige menneskerettighedsaktivister i løbet af de seneste måneder er blevet idømt hårde fængselsstraffe i retssager, der er præget af manglende retfærdig rettergang og troværdige påstande om tortur; der henviser til, at Abdurahman al-Sadhan er blevet idømt 20 års fængsel og et rejseforbud på 20 år for aktiviteter i forbindelse med tweets, der kritiserer regeringen; der henviser til, at hans retssag i alvorlig grad krænkede de internationale garantier for en retfærdig rettergang;

| N. | der henviser til, at Mohammed al-Otaibi, grundlægger af menneskerettighedsunionen, som i marts 2021 slog til lyd for afskaffelse af dødsstraffen og styrkelse af kvinders rolle i samfundet, fik forhøjet sin fængselsstraf fra 14 til 17 år for fredelig menneskerettighedsaktivisme; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Mohammed al-Otaibi, grundlægger af menneskerettighedsunionen, som i marts 2021 slog til lyd for afskaffelse af dødsstraffen og styrkelse af kvinders rolle i samfundet, fik forhøjet sin fængselsstraf fra 14 til 17 år for fredelig menneskerettighedsaktivisme;

| O. | der henviser til, at adskillige kvinder, der blev arresteret under angrebene på kvinderettighedsforkæmpere i 2018, blev idømt lange fængselsstraffe udelukkende på grund af deres menneskerettighedsaktivisme; der henviser til, at de saudiarabiske myndigheder for nylig har løsladt kvinderettighedsforkæmpere fra fængslet, heriblandt Loujain al-Hathloul's, Nouf Abdulaziz, Samar Badawi og Nassima al-Sada; der henviser til, at deres domme kun blev suspenderet, og at de saudiarabiske myndigheder har indført rejseforbud mod de løsladte menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at adskillige kvinder, der blev arresteret under angrebene på kvinderettighedsforkæmpere i 2018, blev idømt lange fængselsstraffe udelukkende på grund af deres menneskerettighedsaktivisme; der henviser til, at de saudiarabiske myndigheder for nylig har løsladt kvinderettighedsforkæmpere fra fængslet, heriblandt Loujain al-Hathloul's, Nouf Abdulaziz, Samar Badawi og Nassima al-Sada; der henviser til, at deres domme kun blev suspenderet, og at de saudiarabiske myndigheder har indført rejseforbud mod de løsladte menneskerettighedsforkæmpere;

| P. | der henviser til, at loven fra 2017 om bekæmpelse af terrorisme og finansieringen heraf definerer terrorisme i vage vendinger og ikke kræver brug af vold, for at en handling kan kategoriseres som en terrorhandling; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at loven fra 2017 om bekæmpelse af terrorisme og finansieringen heraf definerer terrorisme i vage vendinger og ikke kræver brug af vold, for at en handling kan kategoriseres som en terrorhandling;

| Q. | der henviser til, at de saudiarabiske myndigheder ifølge FN's særlige rapportør om udenretslige, summariske eller vilkårlige henrettelser begår misbrug ved hjælp af elektronisk overvågningsteknologi; der henviser til, at der blev indført nye kontroller af cyberovervågningsteknologi i EU's forbedrede forordning om kontrol med udførsel af produkter med dobbelt anvendelse fra 2021 (5); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at de saudiarabiske myndigheder ifølge FN's særlige rapportør om udenretslige, summariske eller vilkårlige henrettelser begår misbrug ved hjælp af elektronisk overvågningsteknologi; der henviser til, at der blev indført nye kontroller af cyberovervågningsteknologi i EU's forbedrede forordning om kontrol med udførsel af produkter med dobbelt anvendelse fra 2021 (5);

| R. | der henviser til, at Kongeriget Saudi-Arabien har et af de laveste niveauer for ratifikation af centrale internationale menneskerettighedstraktater og ikke har tiltrådt centrale menneskerettighedstraktater, der udgør den normative kerne i retten til livet, såsom den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kongeriget Saudi-Arabien har et af de laveste niveauer for ratifikation af centrale internationale menneskerettighedstraktater og ikke har tiltrådt centrale menneskerettighedstraktater, der udgør den normative kerne i retten til livet, såsom den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder;

| S. | der henviser til, at tortur og nedværdigende behandling i fængsler er udbredt praksis i Saudi-Arabien og anvendes både under forhør til at fremtvinge tilståelser og som en form for straf under tilbageholdelse; der henviser til, at påstande om tortur sjældent efterforskes; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at tortur og nedværdigende behandling i fængsler er udbredt praksis i Saudi-Arabien og anvendes både under forhør til at fremtvinge tilståelser og som en form for straf under tilbageholdelse; der henviser til, at påstande om tortur sjældent efterforskes;

| 1. | fordømmer på det kraftigste Kongeriget Saudi-Arabiens igangværende henrettelse af mindreårige lovovertrædere på trods af landets påstande om, at det har afskaffet sådanne henrettelser, herunder den nylige henrettelse af Mustafa Hashem al-Darwish for forbrydelser, der kan have fundet sted, mens han var mindreårig, efter at han blev dømt i en uretfærdig retssag, der involverede en tilståelse fra ham, der blev fremtvunget under tortur, samt den kendsgerning, at der i øjeblikket er mindst 40 fanger i Saudi-Arabien, der er i fare for at blive henrettet, herunder mindst ni for påståede forbrydelser begået som mindreårige, og fredelige kritikere af regeringen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Saudi-Arabien til at bekræfte, at Abdullah al-Howaiti, Mohammed Al-Faraj og alle andre mindreårige lovovertrædere, der i øjeblikket befinder sig på dødsgangen, ikke vil blive henrettet, at »tilståelser«, der er fremtvunget under tortur, ikke tages med i deres sagsmapper, og at alle mindreårige lovovertrædere vil få en retfærdig rettergang uden idømmelse af dødsstraf; opfordrer til, at Abdullah al-Howaitis påstande om at være blevet udsat for tortur efterforskes, og til, at alle gerningsmænd retsforfølges; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer indtrængende Saudi-Arabien til reelt at afskaffe dødsstraffen for mindreårige lovovertrædere i overensstemmelse med landets forpligtelser i henhold til konventionen om barnets rettigheder, uanset hvilken type lovovertrædelse der er tale om, herunder ta'zir (lovovertrædelser med skønsmæssige domme), hudud og qisas, i henhold til hvilke mindst fire mindreårige tiltalte risikerer dødsstraf; opfordrer Saudi-Arabien til at offentliggøre sit kongelige dekret fra 2020 med henblik på at yde fuld beskyttelse med tilbagevirkende kraft til mindreårige lovovertrædere, som anført af de saudiarabiske myndigheder, og til at bringe sin ungdomslovgivning i overensstemmelse med internationale standarder; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gentager sin fordømmelse af anvendelsen af dødsstraf uanset forbrydelsens art og under alle omstændigheder; opfordrer Saudi-Arabien til at indføre et moratorium for henrettelser, indtil de afskaffes, og til at foretage en uafhængig gennemgang af alle sager i landets strafferetssystem, der omfatter dødsstraf for barndomsforbrydelser, eller som er baseret på tilståelser, der er fremtvunget under tortur, eller hvor der ikke var en retfærdig rettergang, og til at offentliggøre resultaterne af gennemgangen; opfordrer til, at der indgås en international og national dialog om de resterende hindringer for afskaffelse af dødsstraffen for alle mindreårige lovovertrædere, hvilket vil bane vejen for en fuldstændig afskaffelse af dødsstraffen i Saudi-Arabien; |
| --- | --- |

4.

| 5. | glæder sig over myndighedernes nylige beslutning om at omstøde dødsdommene til Ali al-Nimr, Dawood al-Marhoon og Abdullah al-Zaher for forbrydelser, der angiveligt blev begået, da de var mindreårige, som et nødvendigt skridt hen imod Saudi-Arabiens overholdelse af landets nationale og internationale menneskerettighedsforpligtelser, navnlig i henhold til konventionen om barnets rettigheder; opfordrer til, at de løslades i overensstemmelse med kravene fra FN's menneskerettighedseksperter, eftersom disse eksperter tidligere anså deres forbrydelser for at være en kriminalisering af udøvelsen af grundlæggende rettigheder, herunder forsamlings- og ytringsfriheden; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer de saudiarabiske myndigheder til at gennemgå sagerne vedrørende alle fanger, der i øjeblikket er idømt dødsstraf, med henblik på at omstøde deres domme eller tilbyde en ny og retfærdig rettergang, hvor dødsstraffen ikke vil blive idømt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer indtrængende EU's delegation og EU-medlemsstaternes diplomatiske missioner i Saudi-Arabien til omgående at anmode om at besøge mindreårige lovovertrædere, der tilbageholdes på dødsgangen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer indtrængende Rådet til at suspendere al EU-eksport af masseovervågningsteknologi og andre produkter med dobbelt anvendelse til Saudi-Arabien, som kan anvendes til at fremme intern undertrykkelse og bringe civilsamfundet til tavshed; understreger det særlige ansvar, der påhviler IT-sikkerhedsselskaber og nationale efterretningstjenester, der arbejder i EU, og deres moralske og juridiske forpligtelse til at undgå at være i en situation, hvor deres nuværende eller tidligere ansatte bistår Saudi-Arabien med at undertrykke landets egen befolkning ved indirekte eller direkte at hjælpe de saudiarabiske myndigheder med at undertrykke intern opposition og ytringsfrihed; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer indtrængende den saudiarabiske regering til at overholde sine forpligtelser i henhold til konventionen mod tortur (CAT), som den har ratificeret, og opfordrer kraftigt Kongeriget Saudi-Arabien til at ratificere den valgfrie protokol til konventionen mod tortur og den anden valgfrie protokol til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, der har til formål at afskaffe dødsstraffen; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer på det kraftigste mønstret med barske fængselsstraffe, som menneskerettighedsforkæmpere, fredelige kritikere og aktivister er blevet idømt, og giver igen udtryk for sin solidaritet med menneskerettighedsforkæmpernes vigtige arbejde og gentager behovet for at beskytte ytringsfriheden; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kræver øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle menneskerettighedsforkæmpere, kvinderettighedsforkæmpere, fredelige kritikere og aktivister, herunder Abdurahman al-Sadhan, Mohammed al-Otaibi, Khaled Al-Omair, Mohammed al-Rabiah, Israa al-Ghomgham, Mousa al-Hashim, Ahmed al-Matrood, Khaled al-Ghanim, Ali al-Ouwaisher, Mujtaba al-Muzain, Waleed Abu al-Khair, Abdulaziz al-Shubaili, Issa al-Nukhaifi og Natheer al-Majed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer til fuld frihed for menneskerettighedsforkæmpere, der midlertidigt løslades, men som stadig står over for restriktioner, såsom Loujain al-Hathloul, herunder ved at ophæve rejseforbud mod dem og deres familier, ophæve arbejdsforbud, begrænse onlineovervågning og genoprette deres fulde borgerrettigheder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at Sakharovprismodtageren Raif Badawi nu har været fængslet i ni år; opfordrer EU, medlemsstaterne og det internationale samfund til at øge presset på den saudiarabiske regering og arbejde hen imod hans øjeblikkelige løsladelse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at udøvelsen af retten til ytringsfrihed og retten til foreningsfrihed og til frit at deltage i fredelige forsamlinger er beskyttet i henhold til den internationale menneskerettighedslovgivning; opfordrer indtrængende de saudiarabiske myndigheder til at fjerne de begrænsninger, der er pålagt menneskerettighedsforkæmpere, som forbyder dem at ytre sig på de sociale medier og til de internationale medier; |
| --- | --- |

14.

| 15. | udtrykker bekymring over praksissen med hemmelige høringer; insisterer på, at diplomatiske missioner, herunder observatører fra EU's delegation til Saudi-Arabien eller fra EU-institutionerne, og internationale NGO'er bør have lov til at deltage i høringer og besøge saudiarabiske fængsler for at sikre, at der følges ordentlige og retfærdige procedurer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Saudi-Arabiens regering til at samarbejde fuldt ud med FN-organer og til at sende en stående indbydelse til repræsentanter for alle FN's Menneskerettighedsråds særlige procedurer og til at samarbejde proaktivt, navnlig med FN's særlige rapportører om tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf; |
| --- | --- |

16.

| 17. | er alvorligt bekymret over den vage definition af terrorisme i landets terrorbekæmpelseslov; fordømmer brugen af den særlige straffedomstol — som er en domstol, der er beregnet til at behandle terroranliggender — som et redskab til at straffe menneskerettighedsforkæmpere; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer indtrængende den saudiarabiske regering til at ratificere den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

18.

| 19. | gentager betydningen af redskaber såsom menneskerettighedsdialogen mellem EU og Saudi-Arabien med henblik på at fremme yderligere drøftelser og opfordrer indtrængende til, at den aktiveres hurtigst muligt; opfordrer indtrængende Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og alle EU-delegationer, der deltager i dialogen, til at samarbejde med civilsamfundet forud for dialogen for at sikre ajourførte oplysninger og viden om specifikke sager, der skal tages op; opfordrer til, at der anvendes benchmarks til at markere fremskridt i drøftelserne; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fordømmer det forhold, at det saudiarabiske politiske system fortsat er dybt udemokratisk og fortsætter med alvorligt at undertrykke de fleste kritikere til trods for bebudelsen om ambitiøse menneskerettighedsrelaterede reformer; fremhæver, at mordet på journalisten Jamal Khashoggi på det saudiarabiske konsulat i Istanbul den 2. oktober 2018 fortsat sender et skræmmende signal til alle kritiske røster i Saudi-Arabien, herunder mange, der i øjeblikket tilbageholdes for deres fredelige aktivisme; støtter kraftigt anvendelsen af den globale sanktionsmekanisme for menneskerettigheder mod dem, der er ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i Saudi-Arabien, herunder mordet på journalisten Jamal Khashoggi; opfordrer det internationale samfund til nøje at følge op på Callamard-rapporten, som implicerede den saudiarabiske kronprins Mohammed Bin Salman; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer medlemsstaterne og Rådets formand samt HR/NF og EU-Udenrigstjenesten til at tage menneskerettighedsspørgsmål, navnlig dødsstraf, op på alle formelle og uformelle møder med deres saudiarabiske modparter; beklager EU's forsigtige tilgang til offentligt diplomati om menneskerettigheder over for Saudi-Arabien; anmoder derfor de europæiske diplomatiske tjenester i Riyadh og andre steder i Saudi-Arabien om systematisk at anvende de mekanismer, der er fastsat i EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere, herunder offentlige erklæringer, diplomatiske demarcher, overvågning af retssager og fængselsbesøg; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer EU til at støtte enhver handling fra FN's Menneskerettighedsråd med henblik på at holde myndighederne i Kongeriget Saudi-Arabien ansvarlige for menneskerettighedskrænkelser; opfordrer EU til i FN's Menneskerettighedsråd at foreslå udnævnelsen af udnævnelsen af en særlig rapportør om menneskerettigheder i Saudi-Arabien; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer EU-delegationen og medlemsstaternes repræsentationer i landet til at styrke deres støtte til civilsamfundet i deres samarbejde med de saudiarabiske myndigheder og til at anvende alle tilgængelige instrumenter til at øge deres støtte til menneskerettighedsforkæmperes arbejde og, hvor det er relevant, til at lette udstedelsen af nødvisa og yde midlertidig husly i EU's medlemsstater; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, FN's generalsekretær, FN's højkommissær for menneskerettigheder, FN's Kommission for Kvinders Status, FN's Menneskerettighedsråd, Hans Majestæt Kong Salman bin Abdulaziz al-Saud og kronprins Mohammed bin Salman al-Saud, Kongeriget Saudi-Arabiens regering og generalsekretæren for Kongeriget Saudi-Arabiens center for national dialog. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUT C 345 af 16.10.2020, s. 67.

(2)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 133.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0260.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0053.

(5)  EUT L 206 af 11.6.2021, s. 1.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/191 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/191

---

P9_TA(2021)0358

Revision af de makroøkonomiske lovgivningsrammer

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om revision af de makroøkonomiske lovgivningsrammer for en bedre indvirkning på Europas realøkonomi og større gennemsigtighed i beslutningstagningen og den demokratiske ansvarlighed (2020/2075(INI))

(2022/C 99/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, undertegnet i Rom i 1957, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, undertegnet i Rom i 1957,

| — | der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), navnlig artikel 121, 122, 126 og 136 og protokol nr. 12, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), navnlig artikel 121, 122, 126 og 136 og protokol nr. 12,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (midtvejsbetænkning) (1), og til sin beslutning af 6. juli 2011 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (midtvejsbetænkning) (1), og til sin beslutning af 6. juli 2011 om den finansielle, økonomiske og sociale krise: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes (2),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2011/85/EU af 8. november 2011 om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2011/85/EU af 8. november 2011 om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 af 16. november 2011 om en effektiv håndhævelse af budgetovervågningen i euroområdet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 af 16. november 2011 om en effektiv håndhævelse af budgetovervågningen i euroområdet (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1174/2011 af 16. november 2011 om håndhævelsesforanstaltninger til at korrigere uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer i euroområdet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1174/2011 af 16. november 2011 om håndhævelsesforanstaltninger til at korrigere uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer i euroområdet (5),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1175/2011 af 16. november 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1175/2011 af 16. november 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (7),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 1177/2011 af 8. november 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 1177/2011 af 8. november 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. juni 2015 om gennemgang af rammerne for økonomisk styring: status og udfordringer (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. juni 2015 om gennemgang af rammerne for økonomisk styring: status og udfordringer (11),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. februar 2015 med titlen »Optimal udnyttelse af fleksibiliteten inden for rammerne af de gældende regler under stabilitets- og vækstpagten« (COM(2015)0012/2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 10. februar 2015 med titlen »Optimal udnyttelse af fleksibiliteten inden for rammerne af de gældende regler under stabilitets- og vækstpagten« (COM(2015)0012/2),

| — | der henviser til de fire formænds rapport af 5. december 2012 med titlen »Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union«, til de fem formænds rapport af 22. juni 2015 om gennemførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union, til Kommissionens hvidbog af 1. marts 2017 om Europas fremtid og til Kommissionens oplæg af 31. maj 2017 om en dybere Økonomisk og Monetær Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til de fire formænds rapport af 5. december 2012 med titlen »Hen imod en egentlig Økonomisk og Monetær Union«, til de fem formænds rapport af 22. juni 2015 om gennemførelse af Europas Økonomiske og Monetære Union, til Kommissionens hvidbog af 1. marts 2017 om Europas fremtid og til Kommissionens oplæg af 31. maj 2017 om en dybere Økonomisk og Monetær Union,

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 03/2018 med titlen »Revision af proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (PMU)«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 03/2018 med titlen »Revision af proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (PMU)«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om den europæiske grønne pagt (COM(2019)0640),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (12),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. februar 2020 med titlen »Evaluering af den økonomiske styring« (COM(2020)0055), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. februar 2020 med titlen »Evaluering af den økonomiske styring« (COM(2020)0055),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. marts 2020 med titlen »En koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet« (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. marts 2020 med titlen »En koordineret økonomisk reaktion på covid-19-udbruddet« (COM(2020)0112),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2020 om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul (COM(2020)0123), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2020 om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul (COM(2020)0123),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 med titlen »Et vigtigt øjeblik for Europa: Genopretning og forberedelser til den næste generation« (COM(2020)0456),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 om EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 27. maj 2020 om EU-budgettet som drivkraft bag genopretningsplanen for Europa (COM(2020)0442),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 28. maj 2020 til Rådets forordning om oprettelse af et EU-genopretningsinstrument til støtte for genopretningen efter covid-19-pandemien (COM(2020)0441), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 28. maj 2020 til Rådets forordning om oprettelse af et EU-genopretningsinstrument til støtte for genopretningen efter covid-19-pandemien (COM(2020)0441),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (13),

| — | der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 16/2020 med titlen »Det europæiske semester: De landespecifikke henstillinger tager fat på vigtige spørgsmål, men der er behov for en bedre gennemførelse af dem«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 16/2020 med titlen »Det europæiske semester: De landespecifikke henstillinger tager fat på vigtige spørgsmål, men der er behov for en bedre gennemførelse af dem«,

| — | der henviser til Det Europæiske Finanspolitiske Råds vurdering af EU's finanspolitiske regler med fokus på sixpack- og twopack-lovgivningen af 11. september 2019, til Det Europæiske Finanspolitiske Råds årsrapport af 29. oktober 2019, til Det Europæiske Finanspolitiske Råds erklæring af 24. marts 2020 om covid-19, til Det Europæiske Finanspolitiske Råds vurdering af 1. juli 2020 af den rette finanspolitiske kurs for euroområdet i 2021 og til Det Europæiske Finanspolitiske Råds årsrapport for 2020 af 20. oktober 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Finanspolitiske Råds vurdering af EU's finanspolitiske regler med fokus på sixpack- og twopack-lovgivningen af 11. september 2019, til Det Europæiske Finanspolitiske Råds årsrapport af 29. oktober 2019, til Det Europæiske Finanspolitiske Råds erklæring af 24. marts 2020 om covid-19, til Det Europæiske Finanspolitiske Råds vurdering af 1. juli 2020 af den rette finanspolitiske kurs for euroområdet i 2021 og til Det Europæiske Finanspolitiske Råds årsrapport for 2020 af 20. oktober 2020,

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 11. december 2020 om FFR og Next Generation EU, covid-19, klimaændringer, sikkerhed og eksterne forbindelser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 11. december 2020 om FFR og Next Generation EU, covid-19, klimaændringer, sikkerhed og eksterne forbindelser,

| — | der henviser til den institutionelle aftale af 16. december 2020 om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til den institutionelle aftale af 16. december 2020 om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 17. april 2020 om en EU-koordineret indsats til bekæmpelse af covid-19-pandemien og dens konsekvenser (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. maj 2020 om den nye flerårige finansielle ramme, egne indtægter og genopretningsplanen (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. maj 2020 om den nye flerårige finansielle ramme, egne indtægter og genopretningsplanen (16),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2020/672 af 19. maj 2020 om oprettelse af et europæisk instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) som følge af covid-19-udbruddet (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2020/672 af 19. maj 2020 om oprettelse af et europæisk instrument for midlertidig støtte til mindskelse af risiciene for arbejdsløshed i en nødsituation (SURE) som følge af covid-19-udbruddet (17),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 21. juli 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 21. juli 2020,

| — | der henviser til sin beslutning af 23. juli 2020 om konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 17.-21. juli 2020 (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. juli 2020 om konklusionerne fra det ekstraordinære møde i Det Europæiske Råd den 17.-21. juli 2020 (18),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Årlig strategi for bæredygtig vækst 2021« (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 17. september 2020 med titlen »Årlig strategi for bæredygtig vækst 2021« (COM(2020)0575),

| — | der henviser til sin holdning af 16. september 2020 om udkast til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 16. september 2020 om udkast til Rådets afgørelse om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (19),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. november 2020 om investeringsplanen for et bæredygtigt Europa — Finansiering af den grønne pagt (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. november 2020 om investeringsplanen for et bæredygtigt Europa — Finansiering af den grønne pagt (20),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (21),

| — | der henviser til Kommissionens europæiske økonomiske prognose — vinteren 2021 (Institutionelt dokument nr. 144) fra februar 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens europæiske økonomiske prognose — vinteren 2021 (Institutionelt dokument nr. 144) fra februar 2021,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »Et år siden covid-19 brød ud: finanspolitisk reaktion« (COM(2021)0105), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »Et år siden covid-19 brød ud: finanspolitisk reaktion« (COM(2021)0105),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. februar 2020 med titlen »Evaluering af den økonomiske styring — Rapport om anvendelsen af forordning (EU) nr. 1173/2011, (EU) nr. 1174/2011, (EU) nr. 1175/2011, (EU) nr. 1176/2011, (EU) nr. 1177/2011, (EU) nr. 472/2013 og (EU) nr. 473/2013 og om formålstjenligheden af Rådets direktiv 2011/85/EU« (COM(2020)0055), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 5. februar 2020 med titlen »Evaluering af den økonomiske styring — Rapport om anvendelsen af forordning (EU) nr. 1173/2011, (EU) nr. 1174/2011, (EU) nr. 1175/2011, (EU) nr. 1176/2011, (EU) nr. 1177/2011, (EU) nr. 472/2013 og (EU) nr. 473/2013 og om formålstjenligheden af Rådets direktiv 2011/85/EU« (COM(2020)0055),

| — | der henviser til Kommissionens europæiske økonomiske prognose — foråret 2021 (Institutionelt dokument nr. 149) fra maj 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens europæiske økonomiske prognose — foråret 2021 (Institutionelt dokument nr. 149) fra maj 2021,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juni 2021 med titlen »Samordning af den økonomiske politik i 2021: sådan får vi bugt med covid-19, understøttet genopretningen og moderniseret vores økonomi« (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. juni 2021 med titlen »Samordning af den økonomiske politik i 2021: sådan får vi bugt med covid-19, understøttet genopretningen og moderniseret vores økonomi« (COM(2021)0500),

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0212/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelse fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0212/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 54, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 54,

| A. | der henviser til, at rammerne for økonomisk styring i de sidste 30 år har gennemgået en række ændringer for at adressere fejl og mangler i deres udformning og gennemførelse og tilpasse dem til nye økonomiske udfordringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at rammerne for økonomisk styring i de sidste 30 år har gennemgået en række ændringer for at adressere fejl og mangler i deres udformning og gennemførelse og tilpasse dem til nye økonomiske udfordringer;

| B. | der henviser til, at den nuværende styringsramme har konceptuelle og praktiske svagheder, der har medført alt for komplekse regler, en svag håndhævelse, manglende ejerskab og manglende incitamenter til at føre symmetriske, kontracykliske politikker; der henviser til, at den nuværende ramme ikke har formået at mindske forskellene inden for EU eller at beskytte eller stimulere vækstfremmende offentlige investeringer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den nuværende styringsramme har konceptuelle og praktiske svagheder, der har medført alt for komplekse regler, en svag håndhævelse, manglende ejerskab og manglende incitamenter til at føre symmetriske, kontracykliske politikker; der henviser til, at den nuværende ramme ikke har formået at mindske forskellene inden for EU eller at beskytte eller stimulere vækstfremmende offentlige investeringer;

| C. | der henviser til, at de mange reformer af ØMU'en i kølvandet på den globale finansielle krise har fokuseret på risikoreduktion, men ikke har indført risikodelingselementer; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de mange reformer af ØMU'en i kølvandet på den globale finansielle krise har fokuseret på risikoreduktion, men ikke har indført risikodelingselementer;

| D. | der henviser til, at de makroøkonomiske tilpasningsprogrammer viste mangel på nationalt ejerskab og skadede den sociale struktur i de lande, der gennemførte dem; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de makroøkonomiske tilpasningsprogrammer viste mangel på nationalt ejerskab og skadede den sociale struktur i de lande, der gennemførte dem;

| E. | der henviser til, at Kommissionen i 2015 vedtog en vejledning om optimal udnyttelse af fleksibiliteten inden for rammerne af de gældende regler under stabilitets- og vækstpagten til at skabe større sammenhæng mellem strukturreformer, investeringer og finanspolitisk ansvarlighed; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Kommissionen i 2015 vedtog en vejledning om optimal udnyttelse af fleksibiliteten inden for rammerne af de gældende regler under stabilitets- og vækstpagten til at skabe større sammenhæng mellem strukturreformer, investeringer og finanspolitisk ansvarlighed;

| F. | der henviser til, at EU står over for mange langsigtede udfordringer: en folkesundhedskrise, en klimakrise og manglende investeringer i offentlig infrastruktur, der forværrer den socioøkonomisk ulighed; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU står over for mange langsigtede udfordringer: en folkesundhedskrise, en klimakrise og manglende investeringer i offentlig infrastruktur, der forværrer den socioøkonomisk ulighed;

| G. | der henviser til, at udfordringen med den dobbelte omstilling kræver yderligere offentlige investeringer, hvilket hindres under den nuværende finanspolitiske ramme; der henviser til, at investeringerne i både den offentlige og private sektor allerede var utilstrækkelige inden krisen til trods for de historisk lave renter; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at udfordringen med den dobbelte omstilling kræver yderligere offentlige investeringer, hvilket hindres under den nuværende finanspolitiske ramme; der henviser til, at investeringerne i både den offentlige og private sektor allerede var utilstrækkelige inden krisen til trods for de historisk lave renter;

| H. | der henviser til, at de offentlige bruttoinvesteringer blev beskåret efter den finansielle krise og statsgældskrisen, og at de offentlige nettoinvesteringer i mange medlemsstater endda er negative, hvilket indikerer, at den nuværende finanspolitiske ramme afføder alt for svage konsolideringsforanstaltninger og bidrager til et fald i de offentlige investeringer i perioder med finanspolitisk konsolidering; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at de offentlige bruttoinvesteringer blev beskåret efter den finansielle krise og statsgældskrisen, og at de offentlige nettoinvesteringer i mange medlemsstater endda er negative, hvilket indikerer, at den nuværende finanspolitiske ramme afføder alt for svage konsolideringsforanstaltninger og bidrager til et fald i de offentlige investeringer i perioder med finanspolitisk konsolidering;

| I. | der henviser til, at der er betydelige investeringshuller, som bør lukkes: 470 mia. EUR om året til og med 2030 til at nå EU's miljømæssige mål (22), 142 mia. EUR om året til social infrastruktur såsom hospitaler eller skoler (23) og 190 mia. EUR om året til stabilisering af beholdningen af offentlig kapital (24); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at der er betydelige investeringshuller, som bør lukkes: 470 mia. EUR om året til og med 2030 til at nå EU's miljømæssige mål (22), 142 mia. EUR om året til social infrastruktur såsom hospitaler eller skoler (23) og 190 mia. EUR om året til stabilisering af beholdningen af offentlig kapital (24);

| J. | der henviser til, at det offentlige gældsniveau i begyndelsen af pandemien var højt, og at det hidtil usete økonomiske tilbageslag, de ekstraordinære nationale finanspolitiske foranstaltninger, der er truffet som reaktion på pandemien, og nødvendigheden af at støtte en bæredygtig og inklusiv genopretning vil påvirke de offentlige finanser, så EU's gældskvote presses op på et nyt toppunkt på over 100 % af BNP; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det offentlige gældsniveau i begyndelsen af pandemien var højt, og at det hidtil usete økonomiske tilbageslag, de ekstraordinære nationale finanspolitiske foranstaltninger, der er truffet som reaktion på pandemien, og nødvendigheden af at støtte en bæredygtig og inklusiv genopretning vil påvirke de offentlige finanser, så EU's gældskvote presses op på et nyt toppunkt på over 100 % af BNP;

| K. | der henviser til, at miljømæssig (25) og social bæredygtighed er knyttet sammen med risici for den finanspolitiske stabilitet på lang sigt; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at miljømæssig (25) og social bæredygtighed er knyttet sammen med risici for den finanspolitiske stabilitet på lang sigt;

| L. | der henviser til, at pandemien skaber et hidtil uset, udefrakommende chok med store asymmetriske indvirkninger, der påvirker EU's økonomiske udsigter negativt og bidrager til at øge forskellene mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at pandemien skaber et hidtil uset, udefrakommende chok med store asymmetriske indvirkninger, der påvirker EU's økonomiske udsigter negativt og bidrager til at øge forskellene mellem medlemsstaterne;

| M. | der henviser til, at pandemien har forværret den allerede eksisterende ulighed og fattigdom og har vist vigtigheden af den europæiske sociale model og dens sociale sikkerhedsnet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at pandemien har forværret den allerede eksisterende ulighed og fattigdom og har vist vigtigheden af den europæiske sociale model og dens sociale sikkerhedsnet;

| N. | der henviser til, at økonomiske prognoser (26), (27) i Europa viser en ufuldstændig og uensartet genopretning, der sker i forskellige hastigheder; der henviser til, at vaccineudrulningen tager fart, og at der er betydelige risici for forskelle og forværrede uligheder mellem lande, sektorer og segmenter af samfundet, navnlig blandt unge arbejdstagere, kvinder og lavtuddannede arbejdstagere; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at økonomiske prognoser (26), (27) i Europa viser en ufuldstændig og uensartet genopretning, der sker i forskellige hastigheder; der henviser til, at vaccineudrulningen tager fart, og at der er betydelige risici for forskelle og forværrede uligheder mellem lande, sektorer og segmenter af samfundet, navnlig blandt unge arbejdstagere, kvinder og lavtuddannede arbejdstagere;

| O. | der henviser til, at der på lang sigt stadig er risici for negative virkninger for visse medlemsstaters økonomier, og at tilbagetrækningen af støtten derfor bør suppleres med foranstaltninger til fremme af jobskabelse og omfordeling, navnlig i form af efteruddannelses- og omskolingsprogrammer samt indkomststøtte i nødvendigt omfang; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der på lang sigt stadig er risici for negative virkninger for visse medlemsstaters økonomier, og at tilbagetrækningen af støtten derfor bør suppleres med foranstaltninger til fremme af jobskabelse og omfordeling, navnlig i form af efteruddannelses- og omskolingsprogrammer samt indkomststøtte i nødvendigt omfang;

| P. | der henviser til, at geopolitiske risici kan have indvirkning på bæredygtigheden af statsgælden; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at geopolitiske risici kan have indvirkning på bæredygtigheden af statsgælden;

| Q. | der henviser til, at den diskretionære finanspolitiske støtte varierede i størrelse og sammensætning mellem medlemsstaterne med en klar positiv sammenhæng mellem finanspolitisk råderum og størrelsen af den politiske indsats, hvilket fører til en asymmetrisk indsats, der også kan skabe risiko for ulige vilkår på det indre marked og yderligere forskelle i hastigheden af genopretningen; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den diskretionære finanspolitiske støtte varierede i størrelse og sammensætning mellem medlemsstaterne med en klar positiv sammenhæng mellem finanspolitisk råderum og størrelsen af den politiske indsats, hvilket fører til en asymmetrisk indsats, der også kan skabe risiko for ulige vilkår på det indre marked og yderligere forskelle i hastigheden af genopretningen;

| R. | der henviser til, at EU's kriserespons (28) har styrket ØMU'en og indtil videre er lykkedes med at skabe tillid og tiltro og dermed lægge en dæmper på volatiliteten på de finansielle markeder; understreger i den forbindelse betydningen af at udstede EU-obligationer; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at EU's kriserespons (28) har styrket ØMU'en og indtil videre er lykkedes med at skabe tillid og tiltro og dermed lægge en dæmper på volatiliteten på de finansielle markeder; understreger i den forbindelse betydningen af at udstede EU-obligationer;

| S. | der henviser til, at Kommissionen i 2020 indledte en offentlig høring til gennemgang af effektiviteten af rammerne for økonomisk styring, som blev afbrudt på grund af udbruddet af covid-19-pandemien; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Kommissionen i 2020 indledte en offentlig høring til gennemgang af effektiviteten af rammerne for økonomisk styring, som blev afbrudt på grund af udbruddet af covid-19-pandemien;

1.

opfordrer Kommissionen til at relancere den offentlige debat om gennemgangen af den europæiske ramme for økonomisk styring og til at fremsætte omfattende, fremadskuende lovgivningsforslag som følge af gennemgangen; noterer sig, at gennemgangen af rammerne for økonomisk styring blev indstillet på grund af pandemien;

Finanspolitik hen imod en bæredygtig og inklusiv genopretning

Finanspolitik hen imod en bæredygtig og inklusiv genopretning

| 2. | glæder sig over aktiveringen af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul, som er fuldt ud begrundet i pandemiens økonomiske og sociale konsekvenser; bemærker, at den generelle undtagelsesklausul ikke suspenderer procedurerne i stabilitets- og vækstpagten, og anerkender, at den vil gøre det muligt for Kommissionen og Rådet at træffe de nødvendige politiske samordningsforanstaltninger inden for rammerne af pagten under fravigelse af de budgetkrav, der normalt ville gælde; fremhæver, at den generelle undtagelsesklausul har gjort det muligt for medlemsstaterne at vedtage meget betydelige udgifts- og indtægtsforanstaltninger for at minimere pandemiens økonomiske og sociale konsekvenser, og at den finanspolitiske støtte bør udfases gradvist med henblik på at støtte medlemsstaternes bestræbelser på at fastholde genopretningen og styrke den økonomiske og sociale modstandsdygtighed; bemærker graden af fleksibilitet i den nuværende ramme for økonomisk styring i den koordinerede politiske reaktion på covid-19-krisen; |
| --- | --- |

2.

glæder sig over aktiveringen af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul, som er fuldt ud begrundet i pandemiens økonomiske og sociale konsekvenser; bemærker, at den generelle undtagelsesklausul ikke suspenderer procedurerne i stabilitets- og vækstpagten, og anerkender, at den vil gøre det muligt for Kommissionen og Rådet at træffe de nødvendige politiske samordningsforanstaltninger inden for rammerne af pagten under fravigelse af de budgetkrav, der normalt ville gælde; fremhæver, at den generelle undtagelsesklausul har gjort det muligt for medlemsstaterne at vedtage meget betydelige udgifts- og indtægtsforanstaltninger for at minimere pandemiens økonomiske og sociale konsekvenser, og at den finanspolitiske støtte bør udfases gradvist med henblik på at støtte medlemsstaternes bestræbelser på at fastholde genopretningen og styrke den økonomiske og sociale modstandsdygtighed; bemærker graden af fleksibilitet i den nuværende ramme for økonomisk styring i den koordinerede politiske reaktion på covid-19-krisen;

| 3. | glæder sig over Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med de foreslåede overvejelser vedrørende deaktivering eller fortsat aktivering af den generelle undtagelsesklausul; bemærker, at en samlet vurdering af den økonomiske situation primært ud fra kvantitative kriterier bør tages med i betragtning; er enig i, at det centrale kriterium vil være niveauet for den økonomiske aktivitet i EU eller euroområdet sammenlignet med niveauerne før krisen; understreger imidlertid i denne forbindelse betydningen af udviklingen i den sundhedsmæssige, sociale og økonomiske situation i hele EU og i euroområdets økonomi; glæder sig over Kommissionens meddelelse om samordning af den økonomiske politik, hvoraf det fremgår, at stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul fortsat vil være aktiveret i 2022 og forventes at blive deaktiveret i 2023; |
| --- | --- |

3.

glæder sig over Kommissionens meddelelse af 3. marts 2021 med de foreslåede overvejelser vedrørende deaktivering eller fortsat aktivering af den generelle undtagelsesklausul; bemærker, at en samlet vurdering af den økonomiske situation primært ud fra kvantitative kriterier bør tages med i betragtning; er enig i, at det centrale kriterium vil være niveauet for den økonomiske aktivitet i EU eller euroområdet sammenlignet med niveauerne før krisen; understreger imidlertid i denne forbindelse betydningen af udviklingen i den sundhedsmæssige, sociale og økonomiske situation i hele EU og i euroområdets økonomi; glæder sig over Kommissionens meddelelse om samordning af den økonomiske politik, hvoraf det fremgår, at stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul fortsat vil være aktiveret i 2022 og forventes at blive deaktiveret i 2023;

| 4. | mener, at gennemgangen af rammerne for økonomisk styring vil finde sted under udfordrende omstændigheder, nemlig de lave rentesatser, de hidtil usete problemer med nedarvet gæld og i lyset af en stor finanspolitisk genopretningspakke bestående af tilskud og lån finansieret af EU-gæld; |
| --- | --- |

4.

mener, at gennemgangen af rammerne for økonomisk styring vil finde sted under udfordrende omstændigheder, nemlig de lave rentesatser, de hidtil usete problemer med nedarvet gæld og i lyset af en stor finanspolitisk genopretningspakke bestående af tilskud og lån finansieret af EU-gæld;

| 5. | er af den opfattelse, at gennemgangen af EU-rammerne for økonomisk styring er nødvendig; er enig med Det Europæiske Finanspolitiske Råd i, at det er vigtigt at have en klar vej hen imod en revideret finanspolitisk ramme, helst inden den generelle undtagelsesklausul bliver deaktiveret; |
| --- | --- |

5.

er af den opfattelse, at gennemgangen af EU-rammerne for økonomisk styring er nødvendig; er enig med Det Europæiske Finanspolitiske Råd i, at det er vigtigt at have en klar vej hen imod en revideret finanspolitisk ramme, helst inden den generelle undtagelsesklausul bliver deaktiveret;

| 6. | er klar over, at hvis gennemgangen igangsættes efter deaktiveringen af den generelle undtagelsesklausul vil den blive sværere, mere omstridt og konfliktfyldt; mener derfor, at gennemgangen af rammerne for økonomisk styring bør overvejes før en eventuel tilbagevenden til de finanspolitiske regler; |
| --- | --- |

6.

er klar over, at hvis gennemgangen igangsættes efter deaktiveringen af den generelle undtagelsesklausul vil den blive sværere, mere omstridt og konfliktfyldt; mener derfor, at gennemgangen af rammerne for økonomisk styring bør overvejes før en eventuel tilbagevenden til de finanspolitiske regler;

| 7. | bemærker, at en anvendelse af de nuværende finanspolitiske regler, navnlig tilpasningsstierne, i den nuværende situation ville føre til en hurtig gældsreduktion, der kan bremse økonomiernes genopretning, og potentielt svække medlemsstaternes engagement med hensyn til at overholde reglerne; |
| --- | --- |

7.

bemærker, at en anvendelse af de nuværende finanspolitiske regler, navnlig tilpasningsstierne, i den nuværende situation ville føre til en hurtig gældsreduktion, der kan bremse økonomiernes genopretning, og potentielt svække medlemsstaternes engagement med hensyn til at overholde reglerne;

| 8. | opfordrer Kommissionen til at opstille klare finanspolitiske retningslinjer for medlemsstaterne i den periode, hvor den generelle undtagelsesklausul er aktiveret, med henblik på at opnå forsigtige finanspolitikker på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt; opfordrer til, at der, når den generelle undtagelsesklausul er deaktiveret, og så længe der endnu ikke er en revideret ramme på plads, gøres brug af al den eksisterende fleksibilitet, der er fastsat i den nuværende ramme for økonomisk styring, som f.eks. »klausulen om usædvanlige begivenheder« på et landespecifikt grundlag for at forhindre en for tidlig finanspolitisk konsolidering og begrænse risiciene for negative virkninger på lang sigt; |
| --- | --- |

8.

opfordrer Kommissionen til at opstille klare finanspolitiske retningslinjer for medlemsstaterne i den periode, hvor den generelle undtagelsesklausul er aktiveret, med henblik på at opnå forsigtige finanspolitikker på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt; opfordrer til, at der, når den generelle undtagelsesklausul er deaktiveret, og så længe der endnu ikke er en revideret ramme på plads, gøres brug af al den eksisterende fleksibilitet, der er fastsat i den nuværende ramme for økonomisk styring, som f.eks. »klausulen om usædvanlige begivenheder« på et landespecifikt grundlag for at forhindre en for tidlig finanspolitisk konsolidering og begrænse risiciene for negative virkninger på lang sigt;

| 9. | mener, at de økonomiske indikatorer og tilpasningsstierne skal gennemføres forsigtigt, og opfordrer derfor til, at vademecummet og adfærdskodeksen for stabilitets- og vækstpagten revideres; understreger, at den finanspolitiske vejledning bør undgå procykliske skævheder, fremme opadgående konvergens, styrke en bæredygtig, inklusiv, grøn og digital genopretning ved at bidrage til den europæiske grønne pagt og til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, tage hensyn til forskellige situationer i medlemsstaterne og modvirke makroøkonomiske ubalancer; |
| --- | --- |

9.

mener, at de økonomiske indikatorer og tilpasningsstierne skal gennemføres forsigtigt, og opfordrer derfor til, at vademecummet og adfærdskodeksen for stabilitets- og vækstpagten revideres; understreger, at den finanspolitiske vejledning bør undgå procykliske skævheder, fremme opadgående konvergens, styrke en bæredygtig, inklusiv, grøn og digital genopretning ved at bidrage til den europæiske grønne pagt og til gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, tage hensyn til forskellige situationer i medlemsstaterne og modvirke makroøkonomiske ubalancer;

| 10. | mener, at lån fra NextGenerationEU (NGEU) bør registreres som national gæld; opfordrer Kommissionen til i ajourføringerne af retningslinjerne for gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten at behandle NGEU-lånefinansierede udgifter på samme måde som Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) i forbindelse med Kommissionens meddelelse om fleksibilitet; |
| --- | --- |

10.

mener, at lån fra NextGenerationEU (NGEU) bør registreres som national gæld; opfordrer Kommissionen til i ajourføringerne af retningslinjerne for gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten at behandle NGEU-lånefinansierede udgifter på samme måde som Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) i forbindelse med Kommissionens meddelelse om fleksibilitet;

| 11. | opfordrer til en fortsat ekspansiv finanspolitisk kurs, så længe det er nødvendigt for at støtte genopretningen efter covid-19-pandemien og fremdrive de forandringer, der gør økonomierne grønnere, mere digitale og inklusive, samtidig med at der sikres finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt; advarer mod en for tidlig tilbagetrækning af støtten og er enig med Kommissionens henstilling om, at finanspolitikken fortsat bør være fleksibel og tilpasse sig den aktuelle udvikling i nødvendigt omfang; mener, at de finanspolitiske støtteforanstaltninger bør blive mere målrettede, efterhånden som genopretningen skrider frem; støtter politikker, der er tilpasset pandemiens fase, vejen mod økonomisk genopretning og de enkelte landes forhold; |
| --- | --- |

11.

opfordrer til en fortsat ekspansiv finanspolitisk kurs, så længe det er nødvendigt for at støtte genopretningen efter covid-19-pandemien og fremdrive de forandringer, der gør økonomierne grønnere, mere digitale og inklusive, samtidig med at der sikres finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt; advarer mod en for tidlig tilbagetrækning af støtten og er enig med Kommissionens henstilling om, at finanspolitikken fortsat bør være fleksibel og tilpasse sig den aktuelle udvikling i nødvendigt omfang; mener, at de finanspolitiske støtteforanstaltninger bør blive mere målrettede, efterhånden som genopretningen skrider frem; støtter politikker, der er tilpasset pandemiens fase, vejen mod økonomisk genopretning og de enkelte landes forhold;

| 12. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne udvikler troværdige strategier for tilbagetrækning af kriseforanstaltningerne uden at foregribe den fremtidige finanspolitiske udvikling; |
| --- | --- |

12.

opfordrer Kommissionen til at sikre, at medlemsstaterne udvikler troværdige strategier for tilbagetrækning af kriseforanstaltningerne uden at foregribe den fremtidige finanspolitiske udvikling;

| 13. | bemærker risiciene for negative virkninger på lang sigt for kapitalakkumulationen og arbejdsmarkedet som følge af pandemien, som kan lægge en dæmper på økonomien; fremhæver, at genopretningen sandsynligvis fortsat vil være ujævn, og at finanspolitikken bør begrænse de negative virkninger og mindske uligheder ved at støtte de segmenter af økonomien og samfundet, der har en højere risiko for divergens; |
| --- | --- |

13.

bemærker risiciene for negative virkninger på lang sigt for kapitalakkumulationen og arbejdsmarkedet som følge af pandemien, som kan lægge en dæmper på økonomien; fremhæver, at genopretningen sandsynligvis fortsat vil være ujævn, og at finanspolitikken bør begrænse de negative virkninger og mindske uligheder ved at støtte de segmenter af økonomien og samfundet, der har en højere risiko for divergens;

| 14. | opfordrer medlemsstaterne til at placere den finanspolitiske støtte af høj kvalitet i nogle troværdige mellemsigtede rammer og udarbejde robuste planer for den mellemsigtede finanspolitik for at sikre, at i det omfang, der er behov for ekspansive finanspolitiske foranstaltninger, bliver de støttet af vækst og inklusive foranstaltninger, og til at sikre finanspolitikkens kontracykliske funktion under hensyntagen til at de finanspolitiske nødforanstaltninger er midlertidige, begrænsede og målrettede med henblik på at sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt; opfordrer medlemsstaterne til at overvåge de finanspolitiske risici, navnlig eventualforpligtelser, i relevant omfang; minder om den voksende betydning af at overvåge bæredygtighedsrelaterede finanspolitiske risici; bemærker, at en sådan god praksis for forvaltning af de offentlige finanser ville give forbedret gennemsigtighed og ansvarlighed; |
| --- | --- |

14.

opfordrer medlemsstaterne til at placere den finanspolitiske støtte af høj kvalitet i nogle troværdige mellemsigtede rammer og udarbejde robuste planer for den mellemsigtede finanspolitik for at sikre, at i det omfang, der er behov for ekspansive finanspolitiske foranstaltninger, bliver de støttet af vækst og inklusive foranstaltninger, og til at sikre finanspolitikkens kontracykliske funktion under hensyntagen til at de finanspolitiske nødforanstaltninger er midlertidige, begrænsede og målrettede med henblik på at sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt; opfordrer medlemsstaterne til at overvåge de finanspolitiske risici, navnlig eventualforpligtelser, i relevant omfang; minder om den voksende betydning af at overvåge bæredygtighedsrelaterede finanspolitiske risici; bemærker, at en sådan god praksis for forvaltning af de offentlige finanser ville give forbedret gennemsigtighed og ansvarlighed;

| 15. | glæder sig over EU-institutionernes og medlemsstaternes øjeblikkelige og koordinerede finanspolitiske reaktion, der har til formål at undgå en kraftig stigning i antallet af virksomhedskonkurser og i arbejdsløsheden; anbefaler, at mere generel støtte gradvist erstattes af mere målrettede ordninger for at begrænse risiciene for virksomhedskriser og negative virkninger; anbefaler, at den offentlige støtte kun koncentreres om virksomheder, der er levedygtige på lang sigt, i lyset af EU's grønne og digitale dagsorden; |
| --- | --- |

15.

glæder sig over EU-institutionernes og medlemsstaternes øjeblikkelige og koordinerede finanspolitiske reaktion, der har til formål at undgå en kraftig stigning i antallet af virksomhedskonkurser og i arbejdsløsheden; anbefaler, at mere generel støtte gradvist erstattes af mere målrettede ordninger for at begrænse risiciene for virksomhedskriser og negative virkninger; anbefaler, at den offentlige støtte kun koncentreres om virksomheder, der er levedygtige på lang sigt, i lyset af EU's grønne og digitale dagsorden;

| 16. | bemærker, at den finanspolitiske kurs i medlemsstaterne og de makroøkonomiske rammer har fremmet nogle ofte procykliske finanspolitikker, både i gode og dårlige tider, som følge af at man ikke opbyggede tilstrækkelige stødpuder i nogle perioder eller ikke udnyttede det finanspolitiske råderum tilstrækkeligt i andre; bemærker endvidere, at der var en positiv sammenhæng mellem de medlemsstater, der har finanspolitisk råderum, og deres evne til hurtigt at mobilisere finanspolitiske hjælpepakker i et meget hurtigere tempo og uden tilknyttede låneomkostninger, hvilket har bidraget til at afbøde pandemiens negative socioøkonomiske virkninger; |
| --- | --- |

16.

bemærker, at den finanspolitiske kurs i medlemsstaterne og de makroøkonomiske rammer har fremmet nogle ofte procykliske finanspolitikker, både i gode og dårlige tider, som følge af at man ikke opbyggede tilstrækkelige stødpuder i nogle perioder eller ikke udnyttede det finanspolitiske råderum tilstrækkeligt i andre; bemærker endvidere, at der var en positiv sammenhæng mellem de medlemsstater, der har finanspolitisk råderum, og deres evne til hurtigt at mobilisere finanspolitiske hjælpepakker i et meget hurtigere tempo og uden tilknyttede låneomkostninger, hvilket har bidraget til at afbøde pandemiens negative socioøkonomiske virkninger;

| 17. | understreger vigtigheden af finanspolitikkernes rolle, således at medlemsstaterne i lige høj grad kan sikre en bæredygtig, grøn, digital og inklusiv genopretning på den ene side og på den anden side sikre bæredygtige finanspolitikker, og at statsgælden er bæredygtig på lang sigt; |
| --- | --- |

17.

understreger vigtigheden af finanspolitikkernes rolle, således at medlemsstaterne i lige høj grad kan sikre en bæredygtig, grøn, digital og inklusiv genopretning på den ene side og på den anden side sikre bæredygtige finanspolitikker, og at statsgælden er bæredygtig på lang sigt;

| 18. | mener, at den fælles europæiske finanspolitiske reaktion (NGEU) er afgørende for genopretningen; efterlyser en hurtig og effektiv udnyttelse af ressourcerne fra NGEU under fuld respekt for de aftalte kriterier, hvilket vil spille en vigtig rolle som støtte for en bæredygtig og inklusiv økonomisk genopretning og til fremme af produktiviteten og investeringerne i EU; |
| --- | --- |

18.

mener, at den fælles europæiske finanspolitiske reaktion (NGEU) er afgørende for genopretningen; efterlyser en hurtig og effektiv udnyttelse af ressourcerne fra NGEU under fuld respekt for de aftalte kriterier, hvilket vil spille en vigtig rolle som støtte for en bæredygtig og inklusiv økonomisk genopretning og til fremme af produktiviteten og investeringerne i EU;

En gennemgang af den makroøkonomiske lovgivningsramme

En gennemgang af den makroøkonomiske lovgivningsramme

| 19. | understreger det iboende samspil mellem penge- og finanspolitikken, idet det respekterer ECB's mandat og dens uafhængighed fuldt ud og værner om dens demokratiske legitimitet; bemærker, at det med en korrekt og ansvarlig udformning af begge politikker er lykkedes at yde den nødvendige støtte til økonomierne efter covid-19, førstnævnte ved at bevare gunstige finansieringsvilkår og sidstnævnte ved at støtte virksomheder, arbejdstagere og mennesker, hvilket viser, at de pågældende politikker er parate til at reagere på denne krise; mener, at en for tidlig tilbagetrækning af finanspolitikken også bør undgås for ikke at modvirke genopretningsplanens stimulerende virkning; |
| --- | --- |

19.

understreger det iboende samspil mellem penge- og finanspolitikken, idet det respekterer ECB's mandat og dens uafhængighed fuldt ud og værner om dens demokratiske legitimitet; bemærker, at det med en korrekt og ansvarlig udformning af begge politikker er lykkedes at yde den nødvendige støtte til økonomierne efter covid-19, førstnævnte ved at bevare gunstige finansieringsvilkår og sidstnævnte ved at støtte virksomheder, arbejdstagere og mennesker, hvilket viser, at de pågældende politikker er parate til at reagere på denne krise; mener, at en for tidlig tilbagetrækning af finanspolitikken også bør undgås for ikke at modvirke genopretningsplanens stimulerende virkning;

| 20. | understreger, at pengepolitikken har løftet den største byrde hvad angår stabilisering i de seneste år og kriser; bemærker, at krisen som følge af pandemien har vist, at stabilisering ikke kan være pengepolitikkens ansvar alene, og at finanspolitikken bør spille en større rolle; advarer mod at blive for afhængige af en lempelig pengepolitisk kurs og ekstremt lave statsgældsomkostninger, selv om de nuværende monetære vilkår er gunstige og støtter genopretningen af økonomien under krisen; |
| --- | --- |

20.

understreger, at pengepolitikken har løftet den største byrde hvad angår stabilisering i de seneste år og kriser; bemærker, at krisen som følge af pandemien har vist, at stabilisering ikke kan være pengepolitikkens ansvar alene, og at finanspolitikken bør spille en større rolle; advarer mod at blive for afhængige af en lempelig pengepolitisk kurs og ekstremt lave statsgældsomkostninger, selv om de nuværende monetære vilkår er gunstige og støtter genopretningen af økonomien under krisen;

| 21. | understreger, at de nationale finanspolitikker sammen med Unionens politikker vil spille en vigtig rolle i opfyldelsen af EU's forpligtelser og ansvar i den globale kamp mod klimaændringer; |
| --- | --- |

21.

understreger, at de nationale finanspolitikker sammen med Unionens politikker vil spille en vigtig rolle i opfyldelsen af EU's forpligtelser og ansvar i den globale kamp mod klimaændringer;

| 22. | understreger, at der er strukturelle faktorer såsom aldring, stigende opsparing, lav inflation, investeringstilbøjelighed og en produktivitetsnedgang, der kan holde realrenten nede på mellemlang til lang sigt; mener, at de makroøkonomiske politikker bør adressere de faktorer, der ligger til grund for risikoen for sekulær stagnation, ved hjælp af bæredygtige vækst- og produktivitetsfremmende, afbalancerede og socialt retfærdige reformer; minder om, at sekulær stagnation typisk bl.a. er kendetegnet ved en reduceret arbejdsstyrke, lav efterspørgsel, meget store opsparinger og lave investeringer; |
| --- | --- |

22.

understreger, at der er strukturelle faktorer såsom aldring, stigende opsparing, lav inflation, investeringstilbøjelighed og en produktivitetsnedgang, der kan holde realrenten nede på mellemlang til lang sigt; mener, at de makroøkonomiske politikker bør adressere de faktorer, der ligger til grund for risikoen for sekulær stagnation, ved hjælp af bæredygtige vækst- og produktivitetsfremmende, afbalancerede og socialt retfærdige reformer; minder om, at sekulær stagnation typisk bl.a. er kendetegnet ved en reduceret arbejdsstyrke, lav efterspørgsel, meget store opsparinger og lave investeringer;

| 23. | understreger nødvendigheden af at være forberedt på mindre positive scenarier; bemærker, at virkningen af chokket fra covid-19 har øget opsparingen, og at visse investeringsvalg er blevet forsinket; påpeger, at rentesatserne kan stige som følge af forventninger om højere inflation, når restriktionerne bliver lempet, og økonomien igen kommer op at stå; understreger vigtigheden af at fremme offentlige og private investeringer med henblik på at frigive ekstra kapital, navnlig i lyset af EU's genopretning; understreger, at det ikke kun er investeringsniveauet, der har betydning for væksten, men også oprettelsen, kvaliteten og gennemførelsen af investeringsprogrammer; bemærker, at der var et betydeligt tab af investeringer under den seneste krise, og understreger vigtigheden af det økonomiske opsving med henblik på at øge investeringernes rentabilitet; |
| --- | --- |

23.

understreger nødvendigheden af at være forberedt på mindre positive scenarier; bemærker, at virkningen af chokket fra covid-19 har øget opsparingen, og at visse investeringsvalg er blevet forsinket; påpeger, at rentesatserne kan stige som følge af forventninger om højere inflation, når restriktionerne bliver lempet, og økonomien igen kommer op at stå; understreger vigtigheden af at fremme offentlige og private investeringer med henblik på at frigive ekstra kapital, navnlig i lyset af EU's genopretning; understreger, at det ikke kun er investeringsniveauet, der har betydning for væksten, men også oprettelsen, kvaliteten og gennemførelsen af investeringsprogrammer; bemærker, at der var et betydeligt tab af investeringer under den seneste krise, og understreger vigtigheden af det økonomiske opsving med henblik på at øge investeringernes rentabilitet;

| 24. | mener, at en passende og troværdig ramme for økonomisk styring er en nødvendig forudsætning for bæredygtige finanspolitikker og for gælds- og underskudsudviklinger, der sikrer troværdige veje til gældsreduktion, idet den fremmer langsigtet bæredygtig og inklusiv vækst og samtidig sikrer gunstige finansieringsvilkår, navnlig på lang sigt; mener endvidere, at rammen bør integrere elementer til at undgå procykliske politikker og opbygge tilstrækkelige stødpuder i gode tider for om nødvendigt at kunne have en makrostabiliseringsfunktion på kort sigt og sikre en forbedret og gennemsigtig styring, hvilket igen får økonomien til at virke til gavn for borgerne; |
| --- | --- |

24.

mener, at en passende og troværdig ramme for økonomisk styring er en nødvendig forudsætning for bæredygtige finanspolitikker og for gælds- og underskudsudviklinger, der sikrer troværdige veje til gældsreduktion, idet den fremmer langsigtet bæredygtig og inklusiv vækst og samtidig sikrer gunstige finansieringsvilkår, navnlig på lang sigt; mener endvidere, at rammen bør integrere elementer til at undgå procykliske politikker og opbygge tilstrækkelige stødpuder i gode tider for om nødvendigt at kunne have en makrostabiliseringsfunktion på kort sigt og sikre en forbedret og gennemsigtig styring, hvilket igen får økonomien til at virke til gavn for borgerne;

En omfattende analyse af statsgældens holdbarhed

En omfattende analyse af statsgældens holdbarhed

| 25. | bemærker, at statsgældsniveauerne er steget betydeligt og nu udgør knap 102 % af euroområdets samlede gældskvote med en forventet yderligere stigning i 2021 og 2022, og at nogle medlemsstater allerede har et betragteligt gældsefterslæb; bemærker, at omstændighederne har ændret sig, siden Maastrichtkriterierne blev fastlagt; understreger derfor, at rammen for økonomisk styring bør revideres i lyset af det aktuelle økonomiske klima, og at den bør være faktabaseret og fremtidsorienteret, samtidig med at den bygger på erfaringerne fra den eksisterende ramme og overholder traktaterne fuldt ud; |
| --- | --- |

25.

bemærker, at statsgældsniveauerne er steget betydeligt og nu udgør knap 102 % af euroområdets samlede gældskvote med en forventet yderligere stigning i 2021 og 2022, og at nogle medlemsstater allerede har et betragteligt gældsefterslæb; bemærker, at omstændighederne har ændret sig, siden Maastrichtkriterierne blev fastlagt; understreger derfor, at rammen for økonomisk styring bør revideres i lyset af det aktuelle økonomiske klima, og at den bør være faktabaseret og fremtidsorienteret, samtidig med at den bygger på erfaringerne fra den eksisterende ramme og overholder traktaterne fuldt ud;

| 26. | mener, at Unionens ramme for økonomisk styring skal revideres for at gøre gældsreglerne enklere og lettere at håndhæve og udformet med henblik på at støtte langsigtet økonomisk vækst med passende offentlige og private investeringer; |
| --- | --- |

26.

mener, at Unionens ramme for økonomisk styring skal revideres for at gøre gældsreglerne enklere og lettere at håndhæve og udformet med henblik på at støtte langsigtet økonomisk vækst med passende offentlige og private investeringer;

| 27. | mener, at det i forbindelse med en revideret ramme for økonomisk styring bør overvejes, hvordan der kan sikres et landespecifikt tempo for nedbringelse af statsgælden, som sikrer finanspolitisk holdbarhed på lang sigt og bæredygtig og inklusiv vækst; opfordrer til, at gældsmålene på behørig vis afspejler den nye økonomiske virkelighed og de landespecifikke udfordringer; |
| --- | --- |

27.

mener, at det i forbindelse med en revideret ramme for økonomisk styring bør overvejes, hvordan der kan sikres et landespecifikt tempo for nedbringelse af statsgælden, som sikrer finanspolitisk holdbarhed på lang sigt og bæredygtig og inklusiv vækst; opfordrer til, at gældsmålene på behørig vis afspejler den nye økonomiske virkelighed og de landespecifikke udfordringer;

| 28. | mener, at europæiske sikre aktiver vil øge den finansielle stabilitet, forbedre den pengepolitiske transmission og bidrage til at styrke euroens internationale rolle; |
| --- | --- |

28.

mener, at europæiske sikre aktiver vil øge den finansielle stabilitet, forbedre den pengepolitiske transmission og bidrage til at styrke euroens internationale rolle;

| 29. | er klar over, at meget store budgetunderskud i 2020 og 2021 og et nominelt BNP-tab vil være afspejlet i gældskvoterne; |
| --- | --- |

29.

er klar over, at meget store budgetunderskud i 2020 og 2021 og et nominelt BNP-tab vil være afspejlet i gældskvoterne;

| 30. | anerkender, at de lave rentesatser mindsker trykket på finanspolitikken ved at reducere gældsbetjeningsomkostningerne; insisterer på, at konsekvenserne af de lave renter, eventuelle ændringer i rentesatserne og eventuelle kommende pengepolitiske foranstaltninger bliver indregnet ordentligt i analysen af statsgældens holdbarhed på mellemlang sigt; bemærker, at medlemsstaternes risikopræmier kan stige, navnlig for lande med høj eller stigende gæld, og at dette kan lægge ekstra pres på finanspolitikken og på økonomien; |
| --- | --- |

30.

anerkender, at de lave rentesatser mindsker trykket på finanspolitikken ved at reducere gældsbetjeningsomkostningerne; insisterer på, at konsekvenserne af de lave renter, eventuelle ændringer i rentesatserne og eventuelle kommende pengepolitiske foranstaltninger bliver indregnet ordentligt i analysen af statsgældens holdbarhed på mellemlang sigt; bemærker, at medlemsstaternes risikopræmier kan stige, navnlig for lande med høj eller stigende gæld, og at dette kan lægge ekstra pres på finanspolitikken og på økonomien;

| 31. | understreger, at gældsbetjeningsomkostningerne sandsynligvis vil forblive lave i en overskuelig fremtid, fordi en stor del af gældsbyrden er dækket af lange løbetider og nogle gange obligationer med negativ rente, og at primære underskud kan blive opvejet af gunstige rente-vækst-forskelle; bemærker, at den nuværende positive situation for gældsbetjeningsomkostningerne kan ændre sig relativt hurtigt, mens en holdbar nedbringelse af statsgælden tager væsentlig længere tid; mener, at fordelen med lave gældsbetjeningsomkostninger er en lejlighed til at fastholde og gradvis nedbringe de høje gældsniveauer til et bæredygtigt niveau, sætte skub i den potentielle vækst og øge økonomiens modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

31.

understreger, at gældsbetjeningsomkostningerne sandsynligvis vil forblive lave i en overskuelig fremtid, fordi en stor del af gældsbyrden er dækket af lange løbetider og nogle gange obligationer med negativ rente, og at primære underskud kan blive opvejet af gunstige rente-vækst-forskelle; bemærker, at den nuværende positive situation for gældsbetjeningsomkostningerne kan ændre sig relativt hurtigt, mens en holdbar nedbringelse af statsgælden tager væsentlig længere tid; mener, at fordelen med lave gældsbetjeningsomkostninger er en lejlighed til at fastholde og gradvis nedbringe de høje gældsniveauer til et bæredygtigt niveau, sætte skub i den potentielle vækst og øge økonomiens modstandsdygtighed;

| 32. | påpeger, at der er strukturelle problemer, der ligger til grund for de asymmetriske vækstrater i medlemsstaterne; mener, at vækst ikke er det eneste mål, da det kræver målrettet politisk støtte, herunder en finanspolitisk indsats, at skabe en økonomi, der tjener befolkningen, og at opfylde målene i den grønne pagt og Parisaftalen; |
| --- | --- |

32.

påpeger, at der er strukturelle problemer, der ligger til grund for de asymmetriske vækstrater i medlemsstaterne; mener, at vækst ikke er det eneste mål, da det kræver målrettet politisk støtte, herunder en finanspolitisk indsats, at skabe en økonomi, der tjener befolkningen, og at opfylde målene i den grønne pagt og Parisaftalen;

| 33. | minder foruden reformer om vigtigheden af vækstfremmende politikker og bæredygtige private og offentlige investeringer, der har til formål at øge vækstpotentialet og nå EU's mål med fokus på den grønne og digitale omstilling og at øge vækstpotentialet, konkurrenceevnen og produktiviteten og fremme det indre marked; gentager, at fremtidsorienterede investeringer og udgifter har en positiv afsmittende virkning på gældens holdbarhed på mellemlang til lang sigt; opfordrer medlemsstaterne til at føre bæredygtige finanspolitikker og samtidig fastholde nationalt finansierede og vækstfremmende offentlige investeringer; |
| --- | --- |

33.

minder foruden reformer om vigtigheden af vækstfremmende politikker og bæredygtige private og offentlige investeringer, der har til formål at øge vækstpotentialet og nå EU's mål med fokus på den grønne og digitale omstilling og at øge vækstpotentialet, konkurrenceevnen og produktiviteten og fremme det indre marked; gentager, at fremtidsorienterede investeringer og udgifter har en positiv afsmittende virkning på gældens holdbarhed på mellemlang til lang sigt; opfordrer medlemsstaterne til at føre bæredygtige finanspolitikker og samtidig fastholde nationalt finansierede og vækstfremmende offentlige investeringer;

| 34. | opfordrer Kommissionen til at tilstræbe en omfattende og gennemsigtig analyse af statsgældens holdbarhed med henblik på at støtte de politiske beslutningstageres beslutning om at fastlægge en passende landespecifik, tydelig og gennemsigtig tilpasningssti; fremhæver brugen af innovative værktøjer og teknikker såsom stresstest og stokastiske analyser til bedre at afspejle risiciene for dynamikken i den offentlige gæld (såsom rente-vækst-forskelle, gældssammensætning, demografi og bæredygtighed) og kvaliteten af de offentlige udgifter; |
| --- | --- |

34.

opfordrer Kommissionen til at tilstræbe en omfattende og gennemsigtig analyse af statsgældens holdbarhed med henblik på at støtte de politiske beslutningstageres beslutning om at fastlægge en passende landespecifik, tydelig og gennemsigtig tilpasningssti; fremhæver brugen af innovative værktøjer og teknikker såsom stresstest og stokastiske analyser til bedre at afspejle risiciene for dynamikken i den offentlige gæld (såsom rente-vækst-forskelle, gældssammensætning, demografi og bæredygtighed) og kvaliteten af de offentlige udgifter;

EU's ramme for samordning af finanspolitikken

EU's ramme for samordning af finanspolitikken

| 35. | opfordrer Kommissionen til under revisionsprocessen at overveje finanspolitikkens rolle i den europæiske økonomi med henblik på at afhjælpe de mangler, der allerede var konstateret i EU's finanspolitiske ramme før udbruddet (29), og også i lyset af pandemiens eftervirkninger; |
| --- | --- |

35.

opfordrer Kommissionen til under revisionsprocessen at overveje finanspolitikkens rolle i den europæiske økonomi med henblik på at afhjælpe de mangler, der allerede var konstateret i EU's finanspolitiske ramme før udbruddet (29

| 36. | opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvordan man kan fremme finanspolitisk bæredygtighed og kontracykliske regler, og til at overveje at forenkle rammen og forbedre Kommissionens autonomi i håndhævelsen af reglerne inden for en mere ansvarlig ramme med stærkere ejerskab; efterlyser endvidere klart definerede og gennemsigtigt udløste fleksibilitetsmekanismer, når denne fleksibilitet er velbegrundet, fordi den sikrer større effektivitet og troværdighed; understreger betydningen af en ramme, der sikrer samordning af finanspolitikken, tager ændringer i økonomierne og finansieringsvilkårene i betragtning og tager hensyn til medlemsstaternes særlige forhold og politiske målsætninger; mener endvidere, at EU's ramme for samordning af finanspolitikken bør gøre det muligt at fremme EU's langsigtede bæredygtige og inklusive vækst, samtidig med at der opretholdes sikkerhedsforanstaltninger mod risikoen hvad angår gældsholdbarheden; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at vurdere, hvordan man kan fremme finanspolitisk bæredygtighed og kontracykliske regler, og til at overveje at forenkle rammen og forbedre Kommissionens autonomi i håndhævelsen af reglerne inden for en mere ansvarlig ramme med stærkere ejerskab; efterlyser endvidere klart definerede og gennemsigtigt udløste fleksibilitetsmekanismer, når denne fleksibilitet er velbegrundet, fordi den sikrer større effektivitet og troværdighed; understreger betydningen af en ramme, der sikrer samordning af finanspolitikken, tager ændringer i økonomierne og finansieringsvilkårene i betragtning og tager hensyn til medlemsstaternes særlige forhold og politiske målsætninger; mener endvidere, at EU's ramme for samordning af finanspolitikken bør gøre det muligt at fremme EU's langsigtede bæredygtige og inklusive vækst, samtidig med at der opretholdes sikkerhedsforanstaltninger mod risikoen hvad angår gældsholdbarheden;

| 37. | noterer sig forslaget fra Det Europæiske Finanspolitiske Råd om, at EU's finanspolitiske ramme bør genopbygges på grundlag af tre principper: i) et gældsanker — dvs. et mål for gældskvoten og en landespecifik tilpasningssti i retning heraf, ii) en enkelt indikator for finanspolitiske resultater — dvs. en udgiftsregel for lande, hvor gælden overstiger målet for gældskvoten, og iii) en generel undtagelsesklausul, der understøttes af en udtalelse på grundlag af en uafhængig analyse og uafhængig rådgivning; |
| --- | --- |

37.

noterer sig forslaget fra Det Europæiske Finanspolitiske Råd om, at EU's finanspolitiske ramme bør genopbygges på grundlag af tre principper: i) et gældsanker — dvs. et mål for gældskvoten og en landespecifik tilpasningssti i retning heraf, ii) en enkelt indikator for finanspolitiske resultater — dvs. en udgiftsregel for lande, hvor gælden overstiger målet for gældskvoten, og iii) en generel undtagelsesklausul, der understøttes af en udtalelse på grundlag af en uafhængig analyse og uafhængig rådgivning;

| 38. | påpeger behovet for en realistisk og gennemsigtigt fastlagt landespecifik gældstilpasningssti med henblik på bedre at tilpasse sig landenes realiteter og afspejle graden af gældsholdbarhed i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

38.

påpeger behovet for en realistisk og gennemsigtigt fastlagt landespecifik gældstilpasningssti med henblik på bedre at tilpasse sig landenes realiteter og afspejle graden af gældsholdbarhed i medlemsstaterne;

| 39. | mener, at udgiftsregel med et loft (30) over de nominelle offentlige udgifter, når et lands offentlige gæld overstiger en vis tærskel, i overensstemmelse med forslaget fra Det Europæiske Finanspolitiske Råd kan sikre mere gennemsigtige finanspolitiske regler i EU; mener, at udgiftsloftets vækstrate vil afhænge af den forventede potentielle outputvækst, den forventede inflation og afstanden fra gældsankeret; bemærker, at gældsbetjeningsomkostninger og udbetalinger af arbejdsløshedsunderstøttelse (med uændrede satser) holdes udenfor, og at væksten i udgifterne justeres for virkningen af diskretionære ændringer i de offentlige indtægter (dvs. direkte og indirekte skattesatser); |
| --- | --- |

39.

mener, at udgiftsregel med et loft (30

| 40. | bemærker, at den landespecifikke kurs med medlemsstaternes ejerskab vil styrke troværdigheden og forbedre medlemsstaternes overholdelse af reglerne; bemærker endvidere, at den landespecifikke sti bør være resultatet af en gennemsigtig og omfattende økonomisk analyse og en drøftelse mellem medlemsstaterne og Kommissionen inden for rammerne af det europæiske semester, hvor det kan overvejes at høre Det Europæiske Finanspolitiske Råd og nationale uafhængige finanspolitiske institutioner, når det er hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

40.

bemærker, at den landespecifikke kurs med medlemsstaternes ejerskab vil styrke troværdigheden og forbedre medlemsstaternes overholdelse af reglerne; bemærker endvidere, at den landespecifikke sti bør være resultatet af en gennemsigtig og omfattende økonomisk analyse og en drøftelse mellem medlemsstaterne og Kommissionen inden for rammerne af det europæiske semester, hvor det kan overvejes at høre Det Europæiske Finanspolitiske Råd og nationale uafhængige finanspolitiske institutioner, når det er hensigtsmæssigt;

| 41. | understreger, at udgiftsreglerne har indbyggede automatiske stabiliseringsegenskaber (31); bemærker, at udgiftsreglerne har vist sig at være mere effektive med hensyn til at reducere procykliske tendenser i finanspolitikken (32); understreger betydningen af de automatiske stabilisatorer i lyset af de stigende usikkerheder; noterer sig endvidere Det Europæiske Finanspolitiske Råds henstilling om at oprette en kompensationskonto, hvor afvigelser fra den planlagte vækst i de primære nettoudgifter akkumuleres; |
| --- | --- |

41.

understreger, at udgiftsreglerne har indbyggede automatiske stabiliseringsegenskaber (31

32

| 42. | påpeger, at de måleparametre, der er en central del af rammerne for økonomisk styring, skal være lette at følge og kontrollere for de politiske beslutningstagere, så de bliver mere gennemsigtige og forståelige for både beslutningstagere og offentligheden; bemærker, at begreber som »outputgab« ikke opfylder disse kriterier; understreger, at i efterkriseperioden vil usikkerheden omkring et outputgab være endnu større end tidligere; mener, at den potentielle outputvækst ikke kan observeres og skal anslås, men at der er mindre sandsynlighed for, at den bliver genstand for revisioner end outputgabet; |
| --- | --- |

42.

påpeger, at de måleparametre, der er en central del af rammerne for økonomisk styring, skal være lette at følge og kontrollere for de politiske beslutningstagere, så de bliver mere gennemsigtige og forståelige for både beslutningstagere og offentligheden; bemærker, at begreber som »outputgab« ikke opfylder disse kriterier; understreger, at i efterkriseperioden vil usikkerheden omkring et outputgab være endnu større end tidligere; mener, at den potentielle outputvækst ikke kan observeres og skal anslås, men at der er mindre sandsynlighed for, at den bliver genstand for revisioner end outputgabet;

| 43. | foreslår ligesom Det Europæiske Finanspolitiske Råd, at Kommissionen i tilfælde af uforudsete økonomiske udviklinger fremsætter en henstilling om en generel undtagelsesklausul, som vedtages af Rådet og kan støttes af en udtalelse på grundlag af en uafhængig og veldefineret økonomisk analyse for at reducere kompleksiteten og bevare evnen til at handle i tilfælde af uforudsete omstændigheder; understreger ikke desto mindre i tilfælde af, at et uafhængigt organ er involveret, behovet for yderligere præcisering af sammensætningen af det uafhængige organ for at sikre objektivitet i bedømmelsen af reglerne, hvilket vil sikre dets uafhængighed og garantere, at processen ikke forsinkes; |
| --- | --- |

43.

foreslår ligesom Det Europæiske Finanspolitiske Råd, at Kommissionen i tilfælde af uforudsete økonomiske udviklinger fremsætter en henstilling om en generel undtagelsesklausul, som vedtages af Rådet og kan støttes af en udtalelse på grundlag af en uafhængig og veldefineret økonomisk analyse for at reducere kompleksiteten og bevare evnen til at handle i tilfælde af uforudsete omstændigheder; understreger ikke desto mindre i tilfælde af, at et uafhængigt organ er involveret, behovet for yderligere præcisering af sammensætningen af det uafhængige organ for at sikre objektivitet i bedømmelsen af reglerne, hvilket vil sikre dets uafhængighed og garantere, at processen ikke forsinkes;

| 44. | understreger, at der er tendens til at skære ned på de offentlige investeringer, når de offentlige finanser kommer under pres; bemærker, at de nuværende økonomiske, sociale og miljømæssige udfordringer i EU navnlig kræver en målrettet indsats i forbindelse med social modstandsdygtighed, klimaændringer og digitalisering; fremhæver betydningen af EU's ramme for økonomisk styring med henblik på at sætte regeringerne i stand til at beskytte offentlige investeringer uden at bringe gældsholdbarheden i fare; understreger, at der skal gøres en yderligere indsats for at forbedre kvaliteten af de offentlige finanser; opfordrer til, at de reviderede rammer i højere grad skal have fokus på den offentlige gælds kvalitet; fremhæver, at kvaliteten af de offentlige finanser forbedrer landets langsigtede gældsholdbarhed og øger det langsigtede vækstpotentiale; |
| --- | --- |

44.

understreger, at der er tendens til at skære ned på de offentlige investeringer, når de offentlige finanser kommer under pres; bemærker, at de nuværende økonomiske, sociale og miljømæssige udfordringer i EU navnlig kræver en målrettet indsats i forbindelse med social modstandsdygtighed, klimaændringer og digitalisering; fremhæver betydningen af EU's ramme for økonomisk styring med henblik på at sætte regeringerne i stand til at beskytte offentlige investeringer uden at bringe gældsholdbarheden i fare; understreger, at der skal gøres en yderligere indsats for at forbedre kvaliteten af de offentlige finanser; opfordrer til, at de reviderede rammer i højere grad skal have fokus på den offentlige gælds kvalitet; fremhæver, at kvaliteten af de offentlige finanser forbedrer landets langsigtede gældsholdbarhed og øger det langsigtede vækstpotentiale;

| 45. | fremhæver Det Europæiske Finanspolitiske Råds synspunkt om, at visse klart afgrænsede bæredygtige vækstfremmende udgifter vil blive holdt uden for loftet for vækst i de primære nettoudgifter; |
| --- | --- |

45.

fremhæver Det Europæiske Finanspolitiske Råds synspunkt om, at visse klart afgrænsede bæredygtige vækstfremmende udgifter vil blive holdt uden for loftet for vækst i de primære nettoudgifter;

| 46. | understreger, at staternes indtægter er en vigtig del af de offentlige finansers holdbarhed, og at deres stabilitet kan hjælpe med at sikre en troværdig strategi for reduktion af statsgælden; opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til yderligere at bekæmpe skattesvig, skatteundgåelse og skatteunddragelse samt hvidvask af penge; gentager, at effektive foranstaltninger på dette område fra medlemsstaternes side skaber tillid til styringen af de offentlige finanser; påpeger behovet for at sikre en ansvarlig udgiftspolitik for at undgå pres for at øge skatterne; |
| --- | --- |

46.

understreger, at staternes indtægter er en vigtig del af de offentlige finansers holdbarhed, og at deres stabilitet kan hjælpe med at sikre en troværdig strategi for reduktion af statsgælden; opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til yderligere at bekæmpe skattesvig, skatteundgåelse og skatteunddragelse samt hvidvask af penge; gentager, at effektive foranstaltninger på dette område fra medlemsstaternes side skaber tillid til styringen af de offentlige finanser; påpeger behovet for at sikre en ansvarlig udgiftspolitik for at undgå pres for at øge skatterne;

| 47. | bemærker, at Det Europæiske Finanspolitiske Råd har været en stærk fortaler for at indføre en fælles finanspolitisk kapacitet på europæisk plan, som vil skabe incitamenter til bedre overholdelse af EU's finanspolitiske regler; bemærker endvidere, at andre institutioner såsom IMF og ECB har tilsluttet sig denne holdning; |
| --- | --- |

47.

bemærker, at Det Europæiske Finanspolitiske Råd har været en stærk fortaler for at indføre en fælles finanspolitisk kapacitet på europæisk plan, som vil skabe incitamenter til bedre overholdelse af EU's finanspolitiske regler; bemærker endvidere, at andre institutioner såsom IMF og ECB har tilsluttet sig denne holdning;

| 48. | glæder sig over initiativerne NGEU og SURE; understreger, at NGEU finansieres gennem gældsudstedelse garanteret af EU-budgettet; understreger, at EU-gældsudstedelsen (33) vil give et nyt udbud af europæiske sikre aktiver af høj kvalitet; opfordrer Kommissionen til at udnytte genopretningspakkens og SURE-instrumentets potentiale fuldt ud for at forbedre konvergensen mellem medlemsstaterne, fremme EU's politikker og mindske EU's sårbarhed over for økonomiske chok; bemærker, at de nuværende NGEU- og SURE-instrumenter er blevet udformet til at være midlertidige, og understreger betydningen af en gennemsigtig plan for tilbagebetaling af gælden i NGEU- og SURE-obligationer; |
| --- | --- |

48.

glæder sig over initiativerne NGEU og SURE; understreger, at NGEU finansieres gennem gældsudstedelse garanteret af EU-budgettet; understreger, at EU-gældsudstedelsen (33

Overvågning af makroøkonomiske ubalancer

Overvågning af makroøkonomiske ubalancer

| 49. | understreger betydningen af proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (PMU) med hensyn til at afdække, forebygge og tackle makroøkonomiske ubalancer i EU; noterer sig Den Europæiske Revisionsrets (34) konstatering af, at selv om PMU-gennemførelsesmekanismen generelt er godt udformet, er dens potentiale ikke blevet udnyttet fuldt ud på en måde, der sikrer en effektiv forebyggelse og korrektion af ubalancer; bemærker endvidere, at klassificeringen af medlemsstater med ubalancer mangler gennemsigtighed, at der mangler offentlig bevidsthed om proceduren og dens konsekvenser, og at henstillingerne ikke i tilstrækkelig grad fremmer politiske tiltag til afhjælpning af de pågældende ubalancer, navnlig i euroområdet; |
| --- | --- |

49.

understreger betydningen af proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (PMU) med hensyn til at afdække, forebygge og tackle makroøkonomiske ubalancer i EU; noterer sig Den Europæiske Revisionsrets (34

| 50. | opfordrer til en mere effektiv udnyttelse af rapporten om varslingsmekanismen, idet det noterer sig Kommissionens seneste tekniske revision af PMU-resultattavlen, og glæder sig over den detaljerede og omfattende analyse, som understøtter rapporten; insisterer på, at resultattavlen for proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer skal være fokuseret og strømlinet omkring meningsfulde indikatorer og tærskler, der mere klart definerer ubalancer i euroområdet, samt databaseret og gennemsigtig; minder om, at landespecifikke henstillinger er fremadrettet vejledning til medlemsstaterne; mener, at der skal opnås en bedre overholdelse af færre henstillinger, og at PMU-relevante landespecifikke henstillinger bør fokusere på politiske tiltag, der kan have en direkte indvirkning på ubalancer, og være i overensstemmelse med henstillingerne for euroområdet, når det er relevant; |
| --- | --- |

50.

opfordrer til en mere effektiv udnyttelse af rapporten om varslingsmekanismen, idet det noterer sig Kommissionens seneste tekniske revision af PMU-resultattavlen, og glæder sig over den detaljerede og omfattende analyse, som understøtter rapporten; insisterer på, at resultattavlen for proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer skal være fokuseret og strømlinet omkring meningsfulde indikatorer og tærskler, der mere klart definerer ubalancer i euroområdet, samt databaseret og gennemsigtig; minder om, at landespecifikke henstillinger er fremadrettet vejledning til medlemsstaterne; mener, at der skal opnås en bedre overholdelse af færre henstillinger, og at PMU-relevante landespecifikke henstillinger bør fokusere på politiske tiltag, der kan have en direkte indvirkning på ubalancer, og være i overensstemmelse med henstillingerne for euroområdet, når det er relevant;

| 51. | mener, at klarhed og sammenhæng i samspillet mellem PMU og stabilitets- og vækstpagten er afgørende for at sikre, at deres mål bliver nået; |
| --- | --- |

51.

mener, at klarhed og sammenhæng i samspillet mellem PMU og stabilitets- og vækstpagten er afgørende for at sikre, at deres mål bliver nået;

| 52. | støtter i denne forbindelse Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs forslag om at indarbejde overvejelser fra PMU ved fastsættelsen af ovennævnte udgiftsregel, hvorved lande med store underskud på de løbende poster på grundlag af gensidig aftale vil have et lavere loft for deres udgiftsmål, mens lande med et uforholdsmæssigt stort overskud over for udlandet vil have en højere nedre grænse for væksten i udgifterne; |
| --- | --- |

52.

støtter i denne forbindelse Det Økonomiske og Finansielle Udvalgs forslag om at indarbejde overvejelser fra PMU ved fastsættelsen af ovennævnte udgiftsregel, hvorved lande med store underskud på de løbende poster på grundlag af gensidig aftale vil have et lavere loft for deres udgiftsmål, mens lande med et uforholdsmæssigt stort overskud over for udlandet vil have en højere nedre grænse for væksten i udgifterne;

| 53. | opfordrer til større inddragelse af makrotilsynsmyndigheder for bedre at kunne identificere makroøkonomiske ubalancer ud fra et makrotilsynssynspunkt og af nationale produktivitetsråd for at øge den fælles forståelse af de makroøkonomiske udviklinger i PMU-processen; |
| --- | --- |

53.

opfordrer til større inddragelse af makrotilsynsmyndigheder for bedre at kunne identificere makroøkonomiske ubalancer ud fra et makrotilsynssynspunkt og af nationale produktivitetsråd for at øge den fælles forståelse af de makroøkonomiske udviklinger i PMU-processen;

Styring

Styring

| 54. | understreger betydningen af EU's institutionelle ramme og fællesskabsmetoden med henblik på at fastsætte og effektivt håndhæve reglerne og sikre og styrke et stærkt politisk ejerskab og en stærk politisk ansvarlighed og understreger, at et svagt politisk ejerskab eller en svag politisk ansvarlighed på nationalt plan forværrer den manglende overholdelse; |
| --- | --- |

54.

understreger betydningen af EU's institutionelle ramme og fællesskabsmetoden med henblik på at fastsætte og effektivt håndhæve reglerne og sikre og styrke et stærkt politisk ejerskab og en stærk politisk ansvarlighed og understreger, at et svagt politisk ejerskab eller en svag politisk ansvarlighed på nationalt plan forværrer den manglende overholdelse;

| 55. | understreger behovet for at styrke den demokratiske legitimitet, ansvarlighed og kontrol i rammen for økonomisk styring; mener, at ansvaret skal være placeret på det niveau, hvor beslutningerne træffes eller gennemføres, for at forbedre ejerskabet, således at de nationale parlamenter kontrollerer de nationale regeringer, og Europa-Parlamentet kontrollerer den udøvende magt på EU-plan; fremhæver derfor institutionernes rolle og understreger betydningen af at sikre en passende ansvarsfordeling mellem de forskellige institutioner i forbindelse med gennemførelsen af EU's ramme for økonomisk styring; |
| --- | --- |

55.

understreger behovet for at styrke den demokratiske legitimitet, ansvarlighed og kontrol i rammen for økonomisk styring; mener, at ansvaret skal være placeret på det niveau, hvor beslutningerne træffes eller gennemføres, for at forbedre ejerskabet, således at de nationale parlamenter kontrollerer de nationale regeringer, og Europa-Parlamentet kontrollerer den udøvende magt på EU-plan; fremhæver derfor institutionernes rolle og understreger betydningen af at sikre en passende ansvarsfordeling mellem de forskellige institutioner i forbindelse med gennemførelsen af EU's ramme for økonomisk styring;

| 56. | minder om, at det europæiske semester er en veletableret ramme til samordning af budget-, økonomi-, social- og beskæftigelsespolitikkerne i hele EU, idet det støtter EU's mangeårige mål om bæredygtig vækst, bæredygtige offentlige finanser og opadgående konvergens; bemærker, at semestret siden oprettelsen er blevet udvidet til bl.a. at omfatte spørgsmål vedrørende den finansielle sektor og beskatning samt FN's mål for bæredygtig udvikling; bemærker, at EU for yderligere at styrke den økonomiske og sociale modstandsdygtighed skal leve op til principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder; minder om, at fremme af bæredygtig vækst indebærer fremme af finanspolitikker, der tager sigte på at opnå forsigtige finanspolitikker på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, fremme socialt retfærdige strukturreformer, øge investeringerne for at øge vækstpotentialet og støtte en inklusiv omstilling til en bæredygtig og digital økonomi; understreger betydningen af et stærkere samarbejde i forbindelse med den politiske samordning mellem beskæftigelses- og socialministre og finansministre, navnlig inden for euroområdet; bemærker, at konceptet med det europæiske semester blev indført ved forordning (EU) nr. 1175/2011, som er en del af revisionen af EU's økonomiske styring, og at Kommissionens forslag om, hvordan semesterprocessen kan forbedres, hilses velkommen; |
| --- | --- |

56.

minder om, at det europæiske semester er en veletableret ramme til samordning af budget-, økonomi-, social- og beskæftigelsespolitikkerne i hele EU, idet det støtter EU's mangeårige mål om bæredygtig vækst, bæredygtige offentlige finanser og opadgående konvergens; bemærker, at semestret siden oprettelsen er blevet udvidet til bl.a. at omfatte spørgsmål vedrørende den finansielle sektor og beskatning samt FN's mål for bæredygtig udvikling; bemærker, at EU for yderligere at styrke den økonomiske og sociale modstandsdygtighed skal leve op til principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder; minder om, at fremme af bæredygtig vækst indebærer fremme af finanspolitikker, der tager sigte på at opnå forsigtige finanspolitikker på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, fremme socialt retfærdige strukturreformer, øge investeringerne for at øge vækstpotentialet og støtte en inklusiv omstilling til en bæredygtig og digital økonomi; understreger betydningen af et stærkere samarbejde i forbindelse med den politiske samordning mellem beskæftigelses- og socialministre og finansministre, navnlig inden for euroområdet; bemærker, at konceptet med det europæiske semester blev indført ved forordning (EU) nr. 1175/2011, som er en del af revisionen af EU's økonomiske styring, og at Kommissionens forslag om, hvordan semesterprocessen kan forbedres, hilses velkommen;

| 57. | peger på manglende ejerskab som en af de største svagheder i det europæiske semester; bemærker, at udformningen af denne ramme skal indeholde et sæt langsigtede mål og retningslinjer på EU-plan, som koordinerer politiske valg, der afspejler nationale behov og prioriteter ordentligt, understøttet af en åben og inklusiv politisk dialog mellem EU og de nationale institutioner og interessenter; mener, at erfaringerne fra genopretnings- og resiliensfacilitetens forvaltningsstruktur giver en fantastisk mulighed for at blive brugt i forbindelse med nationalt ejerskab, fremme af EU's strategiske mål, bæredygtig vækst og landespecifikke henstillinger; |
| --- | --- |

57.

peger på manglende ejerskab som en af de største svagheder i det europæiske semester; bemærker, at udformningen af denne ramme skal indeholde et sæt langsigtede mål og retningslinjer på EU-plan, som koordinerer politiske valg, der afspejler nationale behov og prioriteter ordentligt, understøttet af en åben og inklusiv politisk dialog mellem EU og de nationale institutioner og interessenter; mener, at erfaringerne fra genopretnings- og resiliensfacilitetens forvaltningsstruktur giver en fantastisk mulighed for at blive brugt i forbindelse med nationalt ejerskab, fremme af EU's strategiske mål, bæredygtig vækst og landespecifikke henstillinger;

| 58. | opfordrer til en behørig inddragelse af Europa-Parlamentet i processen med det europæiske semester; fremhæver vigtigheden af den fulde debat i fastlæggelsen af de overordnede mål og retningslinjerne; |
| --- | --- |

58.

opfordrer til en behørig inddragelse af Europa-Parlamentet i processen med det europæiske semester; fremhæver vigtigheden af den fulde debat i fastlæggelsen af de overordnede mål og retningslinjerne;

| 59. | minder om, at det i aftalen om bedre lovgivning gentages, at Europa-Parlamentet og Rådet som medlovgivere skal udøve deres beføjelser på lige fod, og at Kommissionen derfor skal behandle dem ens, og understreger de nationale parlamenters rolle og ansvar; påpeger, at Europa-Parlamentet i henhold til artikel 121 og 126 i TEUF hverken kan kontrollere eller ændre de henstillinger, der vedtages af Rådet inden for rammerne af det europæiske semester; |
| --- | --- |

59.

minder om, at det i aftalen om bedre lovgivning gentages, at Europa-Parlamentet og Rådet som medlovgivere skal udøve deres beføjelser på lige fod, og at Kommissionen derfor skal behandle dem ens, og understreger de nationale parlamenters rolle og ansvar; påpeger, at Europa-Parlamentet i henhold til artikel 121 og 126 i TEUF hverken kan kontrollere eller ændre de henstillinger, der vedtages af Rådet inden for rammerne af det europæiske semester;

| 60. | opfordrer til en strengere demokratisk kontrol på EU-plan og nationalt plan for at holde de nationale regeringer ansvarlige; understreger, at et stærkt politisk ejerskab eller en stærk politisk ansvarlighed fører til større overholdelse; opfordrer til videreudvikling af det interparlamentariske samarbejde, herunder konferencen i henhold til artikel 13 i finanspagten, for at give mulighed for omfattende og rettidige drøftelser, hvor det er nødvendigt; |
| --- | --- |

60.

opfordrer til en strengere demokratisk kontrol på EU-plan og nationalt plan for at holde de nationale regeringer ansvarlige; understreger, at et stærkt politisk ejerskab eller en stærk politisk ansvarlighed fører til større overholdelse; opfordrer til videreudvikling af det interparlamentariske samarbejde, herunder konferencen i henhold til artikel 13 i finanspagten, for at give mulighed for omfattende og rettidige drøftelser, hvor det er nødvendigt;

| 61. | anerkender betydningen af EU's makroøkonomiske dialog med henblik på at øge ejerskabet og forbedre politikkoordineringen, og opfordrer derfor til, at de styrkes gennem dialog på euroområdeniveau og nationalt niveau med repræsentanter for regering, arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger, og at der på begge niveauer føres drøftelser med centralbankerne; |
| --- | --- |

61.

anerkender betydningen af EU's makroøkonomiske dialog med henblik på at øge ejerskabet og forbedre politikkoordineringen, og opfordrer derfor til, at de styrkes gennem dialog på euroområdeniveau og nationalt niveau med repræsentanter for regering, arbejdsgiverorganisationer og fagforeninger, og at der på begge niveauer føres drøftelser med centralbankerne;

| 62. | minder om, at det kompetente udvalg i Europa-Parlamentet i overensstemmelse med lovgivningen kan invitere formanden for Rådet, Kommissionen og, hvor det er relevant, formanden for Det Europæiske Råd eller formanden for Eurogruppen til at give møde for det pågældende udvalg, samt medlemsstater, der er genstand for en specifik procedure for økonomisk styring; |
| --- | --- |

62.

minder om, at det kompetente udvalg i Europa-Parlamentet i overensstemmelse med lovgivningen kan invitere formanden for Rådet, Kommissionen og, hvor det er relevant, formanden for Det Europæiske Råd eller formanden for Eurogruppen til at give møde for det pågældende udvalg, samt medlemsstater, der er genstand for en specifik procedure for økonomisk styring;

| 63. | understreger betydningen af gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og miljømålene i overensstemmelse med EU's forpligtelser vedrørende klima, miljø og bæredygtig udvikling; opfordrer indtrængende Kommissionen og Det Europæiske Råd til at tage hensyn til disse forpligtelser i Unionens økonomiske styring; opfordrer til, at der tages hensyn til den sociale resultattavle, som ledsager den europæiske søjle for sociale rettigheder, med henblik på overvågning af medlemsstaternes resultater i forbindelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder; noterer sig Kommissionens initiativ til at bekræfte, at den reviderede sociale resultattavle vil være en del af den politiske koordineringsramme i forbindelse med det europæiske semester; noterer sig, at EU's ledere bifaldt de europæiske arbejdsmarkedsparters fælles forslag til et alternativt sæt indikatorer til måling af økonomiske, sociale og miljømæssige fremskridt, der supplerer BNP som et velfærdsmål for inklusiv og bæredygtig vækst; opfordrer til, at resultattavlerne i højere grad afspejles i politiske henstillinger; |
| --- | --- |

63.

understreger betydningen af gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og miljømålene i overensstemmelse med EU's forpligtelser vedrørende klima, miljø og bæredygtig udvikling; opfordrer indtrængende Kommissionen og Det Europæiske Råd til at tage hensyn til disse forpligtelser i Unionens økonomiske styring; opfordrer til, at der tages hensyn til den sociale resultattavle, som ledsager den europæiske søjle for sociale rettigheder, med henblik på overvågning af medlemsstaternes resultater i forbindelse med principperne i den europæiske søjle for sociale rettigheder; noterer sig Kommissionens initiativ til at bekræfte, at den reviderede sociale resultattavle vil være en del af den politiske koordineringsramme i forbindelse med det europæiske semester; noterer sig, at EU's ledere bifaldt de europæiske arbejdsmarkedsparters fælles forslag til et alternativt sæt indikatorer til måling af økonomiske, sociale og miljømæssige fremskridt, der supplerer BNP som et velfærdsmål for inklusiv og bæredygtig vækst; opfordrer til, at resultattavlerne i højere grad afspejles i politiske henstillinger;

| 64. | mener, at tilpasning af de nationale finanspolitikker til EU's forpligtelser i henhold til Parisaftalen bør prioriteres, og at begrebet konkurrencedygtig bæredygtighed og dets fire akser, der blev fastlagt i den årlige strategi for bæredygtig vækst 2020, fortsat bør være de overordnede prioriteter i EU's langsigtede vækststrategi i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt; bemærker, at klimaet frembyder reelle og alvorlige risici for bæredygtigheden af medlemsstaternes finanspolitik; |
| --- | --- |

64.

mener, at tilpasning af de nationale finanspolitikker til EU's forpligtelser i henhold til Parisaftalen bør prioriteres, og at begrebet konkurrencedygtig bæredygtighed og dets fire akser, der blev fastlagt i den årlige strategi for bæredygtig vækst 2020, fortsat bør være de overordnede prioriteter i EU's langsigtede vækststrategi i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt; bemærker, at klimaet frembyder reelle og alvorlige risici for bæredygtigheden af medlemsstaternes finanspolitik;

| 65. | er enig med Revisionsretten i, at de landespecifikke henstillinger i det europæiske semester skal udformes og gennemføres bedre (35); foreslår, at de politiske henstillinger indrettes bedre efter de kort- og langsigtede landespecifikke politiske mål; |
| --- | --- |

65.

er enig med Revisionsretten i, at de landespecifikke henstillinger i det europæiske semester skal udformes og gennemføres bedre (35

| 66. | glæder sig over de betydelige forbedringer af den rolle, som de uafhængige finanspolitiske institutioner spiller i den nationale budgetproces med henblik på at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden i finanspolitikken både gennem overvågning og uafhængige analyser; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de uafhængige finanspolitiske institutioner opfylder betingelserne for at opfylde deres mandater og opgaver, og understreger betydningen af at sikre disse institutioners ansvarlighed over for Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i relevant omfang; |
| --- | --- |

66.

glæder sig over de betydelige forbedringer af den rolle, som de uafhængige finanspolitiske institutioner spiller i den nationale budgetproces med henblik på at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden i finanspolitikken både gennem overvågning og uafhængige analyser; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de uafhængige finanspolitiske institutioner opfylder betingelserne for at opfylde deres mandater og opgaver, og understreger betydningen af at sikre disse institutioners ansvarlighed over for Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter i relevant omfang;

| 67. | understreger, at der med henblik på en bedre håndhævelse i medlemsstaterne bør tilstræbes et stærkt ejerskab over henstillingerne om den økonomiske politik, og at der i den forbindelse bør tilstræbes den rette balance mellem gensidig støtte, gruppepres, incitamenter og negative incitamenter; |
| --- | --- |

67.

understreger, at der med henblik på en bedre håndhævelse i medlemsstaterne bør tilstræbes et stærkt ejerskab over henstillingerne om den økonomiske politik, og at der i den forbindelse bør tilstræbes den rette balance mellem gensidig støtte, gruppepres, incitamenter og negative incitamenter;

| 68. | glæder sig over vedtagelsen af den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelsen af nye egne indtægter; |
| --- | --- |

68.

glæder sig over vedtagelsen af den interinstitutionelle aftale mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelsen af nye egne indtægter;

| 69. | opfordrer Kommissionen til yderligere at overveje udformningen og gennemførelsen af makroøkonomiske tilpasningsprogrammer, navnlig behovet for yderligere at øge gennemsigtigheden, ejerskabet og den demokratiske ansvarlighed i beslutningsprocessen med behørig inddragelse af interessenterne og Europa-Parlamentet; erindrer i den henseende Kommissionen og Rådet om sin holdning, som blev vedtaget på plenarmødet, vedrørende forordning (EU) nr. 472/2013; |
| --- | --- |

69.

opfordrer Kommissionen til yderligere at overveje udformningen og gennemførelsen af makroøkonomiske tilpasningsprogrammer, navnlig behovet for yderligere at øge gennemsigtigheden, ejerskabet og den demokratiske ansvarlighed i beslutningsprocessen med behørig inddragelse af interessenterne og Europa-Parlamentet; erindrer i den henseende Kommissionen og Rådet om sin holdning, som blev vedtaget på plenarmødet, vedrørende forordning (EU) nr. 472/2013;

| 70. | bemærker, at medlemsstaterne efter et makroøkonomisk tilpasningsprogram også er under øget overvågning i det europæiske semester, og at der, hvor det er relevant, kan gennemføres dybtgående revisioner; |
| --- | --- |

70.

bemærker, at medlemsstaterne efter et makroøkonomisk tilpasningsprogram også er under øget overvågning i det europæiske semester, og at der, hvor det er relevant, kan gennemføres dybtgående revisioner;

| 71. | bemærker, at Eurogruppen og eurotopmødet er uformelle diskussionsfora i Rådet for Økonomi og Finans (Økofinrådet); opfordrer medlemsstaterne til at handle inden for fællesskabsrammen og sikre Europa-Parlamentets rolle som medlovgiver og dets ret til demokratisk kontrol; |
| --- | --- |

71.

bemærker, at Eurogruppen og eurotopmødet er uformelle diskussionsfora i Rådet for Økonomi og Finans (Økofinrådet); opfordrer medlemsstaterne til at handle inden for fællesskabsrammen og sikre Europa-Parlamentets rolle som medlovgiver og dets ret til demokratisk kontrol;

| 72. | opfordrer til, at Eurogruppen underlægges procedureregler, der øger gennemsigtigheden i beslutningstagningen og den demokratiske ansvarlighed; opfordrer til, at der skabes en gensidig forståelse mellem Eurogruppen og Europa-Parlamentet om, hvordan disse mål bedst kan nås; understreger betydningen af mekanismer, der giver medlemsstater uden for euroområdet mulighed for at deltage i drøftelserne, hvor det er relevant; |
| --- | --- |

72.

opfordrer til, at Eurogruppen underlægges procedureregler, der øger gennemsigtigheden i beslutningstagningen og den demokratiske ansvarlighed; opfordrer til, at der skabes en gensidig forståelse mellem Eurogruppen og Europa-Parlamentet om, hvordan disse mål bedst kan nås; understreger betydningen af mekanismer, der giver medlemsstater uden for euroområdet mulighed for at deltage i drøftelserne, hvor det er relevant;

| 73. | understreger behovet for, at beslutningsrammerne for EU's økonomiske styring er omfattet af fællesskabsmetoden; |
| --- | --- |

73.

understreger behovet for, at beslutningsrammerne for EU's økonomiske styring er omfattet af fællesskabsmetoden;

| 74. | understreger betydningen af en debat om økonomisk styring med borgere, civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedets parter og en række interessenter på europæisk, regionalt og lokalt plan inden for rammerne af konferencen om Europas fremtid; udpeger i den forbindelse konferencen om Europas fremtid som et muligt forum for at overveje øget demokratisk legitimitet gennem en større inddragelse af Europa-Parlamentet med hensyn til at stille et offentligt og demokratisk forum til rådighed til at definere og håndhæve fælles EU-regler om samordning af den økonomiske politik; |
| --- | --- |

74.

understreger betydningen af en debat om økonomisk styring med borgere, civilsamfundsorganisationer og arbejdsmarkedets parter og en række interessenter på europæisk, regionalt og lokalt plan inden for rammerne af konferencen om Europas fremtid; udpeger i den forbindelse konferencen om Europas fremtid som et muligt forum for at overveje øget demokratisk legitimitet gennem en større inddragelse af Europa-Parlamentet med hensyn til at stille et offentligt og demokratisk forum til rådighed til at definere og håndhæve fælles EU-regler om samordning af den økonomiske politik;

o

o o

| 75. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Eurogruppen, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

75.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, Eurogruppen, Regionsudvalget og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

---

(1)  EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 19.

1

(2)  EUT C 33 E af 5.2.2013, s. 140.

2

(3)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 41.

3

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 1.

4

(5)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 8.

5

(6)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 12.

6

(7)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

7

(8)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 33.

8

(9)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 1.

9

(10)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

10

(11)  EUT C 407 af 4.11.2016, s. 86.

11

(12)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

12

(13)  EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13.

13

(14)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

14

(15)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0054.

15

(16)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0124.

16

(17)  EUT L 159 af 20.5.2020, s. 1.

17

(18)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0206.

18

(19)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0220.

19

(20)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0305.

20

(21)  EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17.

21

(22)  Kommissionen, SWD(2020)0098 — »Identifying Europe’s recovery needs« af 27.5.2020, s. 14-16.

22

(23)  Dette skøn omfatter kun sundheds- og langtidspleje (70 mia. EUR), uddannelse og programmer for livslang læring (15 mia. EUR) samt økonomisk overkommelige boliger (57 mia. EUR). Kilde: L. Fransen, G. Bufalo og E. Reviglio, »Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe — Report of the High-Level Task Force on Financing Social Infrastructure in Europe«, 2018, s. 116.

23

(24)  Kommissionen, SWD(2020)0098 — »Identifying Europe’s recovery needs« af 27.5.2020, s. 18-20.

24

(25)  Extreme disaster tend to lower economic output (Botzen, Deschenes og Sanders, 2019); IMF forventer, at store vejrrelaterede katastrofer kan have en negativ indvirkning på det reale BNP pr. indbygger, og at lande, der er bedre rustet til at klare store naturkatastrofer, bedre kan afbøde denne indvirkning.

25

(26)  Kommissionens økonomiske forårsprognose 2021 viser en nedgang i 2020 på -6,1 % af BNP i EU og -6,6 % af BNP i euroområdet. BNP-væksten forventes på kort sigt kun at stige langsomt igen med 4,2 % i 2021 og 4,4 % i 2022 i EU og 4,3 % i 2021 og 4,4 % i 2022 i euroområdet.

26

(27)  World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries, IMF (april 2021).

27

(28)  Navnlig inden for rammerne af den økonomiske genopretningspakke og SURE-instrumentet.

28

(29)  Det Europæiske Finanspolitiske Råd (2018), årsrapport for 2018, september, og Det Europæiske Finanspolitiske Råd (2020), årsrapport for 2020, september.

29

(30)  Et loft for 3-5 år, som vil afhænge af den forventede potentielle outputvækst, den forventede inflation og afstanden fra gældsankeret.

30

(31)  Det Europæiske Finanspolitiske Råds »Assessment of EU fiscal rules with a focus on the six- and two-pack legislation«: »the net primary expenditure ceiling has a built-in automatic stabilising property: when actual output grows more slowly than at the trend rate of potential output, net primary expenditure growth will exceed the latter, while a rising expenditure to GDP ratio will help to stabilise the economy; vice versa, when actual GDP grows faster than trend, net expenditures will shrink as a share of GDP.«

31

(32)  C. Manescu, E. Bova (2021), »Effectiveness of national expenditure rules: Evidence from EU member states«.

32

(33)  NGEU- og SURE-obligationer.

33

(34)  Særberetning nr. 03/2018: Revision af proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer (PMU), Den Europæiske Revisionsret.

34

(35)  Den Europæiske Revisionsret

35

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/204 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/204

---

P9_TA(2021)0359

Situationen i Nicaragua

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om situationen i Nicaragua (2021/2777(RSP))

(2022/C 99/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Nicaragua, navnlig beslutningen af 19. december 2019 om situationen med hensyn til menneskerettigheder og demokrati i Nicaragua (1) og beslutningen af 8. oktober 2020 om loven om »udenlandske agenter« i Nicaragua (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Nicaragua, navnlig beslutningen af 19. december 2019 om situationen med hensyn til menneskerettigheder og demokrati i Nicaragua (1) og beslutningen af 8. oktober 2020 om loven om »udenlandske agenter« i Nicaragua (2),

| — | der henviser til aftale om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til aftale om oprettelse af en associering mellem Den Europæiske Union og dens medlemsstater på den ene side og Mellemamerika på den anden side (3),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2020/1998 (4) og Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 af 7. december 2020 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (5), Rådets afgørelse (FUSP) 2020/607 af 4. maj 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/1720 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Nicaragua (6), Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2020/606 af 4. maj 2020 om gennemførelse af forordning (EU) 2019/1716 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Nicaragua (7) og afgørelsen om forlængelse af sådanne sanktioner indtil den 15. oktober 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2020/1998 (4) og Rådets afgørelse (FUSP) 2020/1999 af 7. december 2020 om restriktive foranstaltninger over for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne (5), Rådets afgørelse (FUSP) 2020/607 af 4. maj 2020 om ændring af afgørelse (FUSP) 2019/1720 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Nicaragua (6), Rådets gennemførelsesforordning (EU) 2020/606 af 4. maj 2020 om gennemførelse af forordning (EU) 2019/1716 om restriktive foranstaltninger på baggrund af situationen i Nicaragua (7) og afgørelsen om forlængelse af sådanne sanktioner indtil den 15. oktober 2021,

| — | der henviser til erklæringen fra den højtstående repræsentant på Den Europæiske Unions vegne af 10. juni 2021 om den forværrede politiske situation i Nicaragua, erklæringen fra hans talsmand af 6. maj 2021 om den nye valglov og den fælles erklæring om Nicaragua fra 59 lande på den 47. samling i FN's Menneskerettighedsråd den 22. juni 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra den højtstående repræsentant på Den Europæiske Unions vegne af 10. juni 2021 om den forværrede politiske situation i Nicaragua, erklæringen fra hans talsmand af 6. maj 2021 om den nye valglov og den fælles erklæring om Nicaragua fra 59 lande på den 47. samling i FN's Menneskerettighedsråd den 22. juni 2021,

| — | der henviser til erklæringen af 15. juni 2021 om den vedvarende tilbageholdelse af oppositionsledere i Nicaragua fra formanden for Udenrigsudvalget og formanden for Delegationen for Forbindelserne med Landene i Mellemamerika, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 15. juni 2021 om den vedvarende tilbageholdelse af oppositionsledere i Nicaragua fra formanden for Udenrigsudvalget og formanden for Delegationen for Forbindelserne med Landene i Mellemamerika,

| — | der henviser til erklæringen fra talsmanden for FN's højkommissær for menneskerettigheder om Nicaragua af 28. maj 2021 og den mundtlige opdatering fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, på den 47. samling i Menneskerettighedsrådet den 22. juni 2021 om menneskerettighedssituationen i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra talsmanden for FN's højkommissær for menneskerettigheder om Nicaragua af 28. maj 2021 og den mundtlige opdatering fra FN's højkommissær for menneskerettigheder, Michelle Bachelet, på den 47. samling i Menneskerettighedsrådet den 22. juni 2021 om menneskerettighedssituationen i Nicaragua,

| — | der henviser til erklæringen af 6. maj 2021 fra Organisationen af Amerikanske Staters (OAS') generalsekretariat om valget af dommere til det øverste valgråd og valgreformen i Nicaragua og til OAS' beslutning af 15. juni 2021 om situationen i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 6. maj 2021 fra Organisationen af Amerikanske Staters (OAS') generalsekretariat om valget af dommere til det øverste valgråd og valgreformen i Nicaragua og til OAS' beslutning af 15. juni 2021 om situationen i Nicaragua,

| — | der henviser til erklæringerne fra Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder, nyhedsbrevene fra den særlige overvågningsmekanisme for Nicaragua (MESENI) og bemærkningerne fra kommissær Antonia Urrejola, formand for Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder, på den særlige samling i OAS' Permanente Råd den 23. juni 2021 om situationen i Nicaragua, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringerne fra Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder, nyhedsbrevene fra den særlige overvågningsmekanisme for Nicaragua (MESENI) og bemærkningerne fra kommissær Antonia Urrejola, formand for Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder, på den særlige samling i OAS' Permanente Råd den 23. juni 2021 om situationen i Nicaragua,

| — | der henviser til kapitlet om Nicaragua i EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2020, som blev vedtaget af Rådet den 21. juni 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til kapitlet om Nicaragua i EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden i 2020, som blev vedtaget af Rådet den 21. juni 2021,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder fra 1966,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948,

| — | der henviser til Nicaraguas forfatning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Nicaraguas forfatning,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at situationen med hensyn til menneskerettigheder og demokrati i Nicaragua er blevet yderligere forværret i kølvandet på den voldelige undertrykkelse af borgerprotester i april 2018; der henviser til, at mindst 130 mennesker er blevet frihedsberøvet af politiske årsager siden da, mens regeringens modstandere og deres familier står over for en konstant trussel om chikane, både personligt og online, fra politiet og regeringens tilhængere; der henviser til, at vilkårlig tilbageholdelse i stigende grad er blevet brugt som et redskab til at straffe aktivister og systemkritikere siden protesterne i 2018; der henviser til, at aktivister er særligt udsatte for vold, herunder seksuel og kønsbaseret vold; der henviser til, at tilbageholdte mishandles i fængslet, nægtes lægebehandling og adgang til deres advokater, angribes og udsættes for seksuelle overgreb, og at personer, der protesterer mod regeringen, sættes i topsikrede celler, hvor de oplever øget overvågning, kropsvisiteringer og isolation; der henviser til, at der er særlig bekymring over situationen for kvinder og ældre, der berøves deres frihed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at situationen med hensyn til menneskerettigheder og demokrati i Nicaragua er blevet yderligere forværret i kølvandet på den voldelige undertrykkelse af borgerprotester i april 2018; der henviser til, at mindst 130 mennesker er blevet frihedsberøvet af politiske årsager siden da, mens regeringens modstandere og deres familier står over for en konstant trussel om chikane, både personligt og online, fra politiet og regeringens tilhængere; der henviser til, at vilkårlig tilbageholdelse i stigende grad er blevet brugt som et redskab til at straffe aktivister og systemkritikere siden protesterne i 2018; der henviser til, at aktivister er særligt udsatte for vold, herunder seksuel og kønsbaseret vold; der henviser til, at tilbageholdte mishandles i fængslet, nægtes lægebehandling og adgang til deres advokater, angribes og udsættes for seksuelle overgreb, og at personer, der protesterer mod regeringen, sættes i topsikrede celler, hvor de oplever øget overvågning, kropsvisiteringer og isolation; der henviser til, at der er særlig bekymring over situationen for kvinder og ældre, der berøves deres frihed;

| B. | der henviser til, at over 108 000 nicaraguanere på grund af den nuværende situation har været tvunget til at flygte og søge asyl i nabolandene siden 2018, og at tre fjerdedele heraf har søgt beskyttelse i Costa Rica; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at over 108 000 nicaraguanere på grund af den nuværende situation har været tvunget til at flygte og søge asyl i nabolandene siden 2018, og at tre fjerdedele heraf har søgt beskyttelse i Costa Rica;

| C. | der henviser til, at den nicaraguanske nationalforsamling den 4. maj 2021 vedtog reformer af valglov 331, som omfatter nyligt vedtagne straffelove; der henviser til, at ovennævnte reform også omfatter regler, som begrænser konkurrencen om vælgerne og udøvelsen af de politiske rettigheder, og som yderligere begrænser den politiske oppositions deltagelse og begrænser de offentlige frihedsrettigheder i strid med internationale standarder og især retten til at deltage i offentlige anliggender, foreningsfriheden, ytringsfriheden, retten til sociale protester og retten til at forsvare rettigheder; der henviser til, at disse reformer tilsidesætter oppositionens, civilsamfundets og det internationale samfunds krav; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den nicaraguanske nationalforsamling den 4. maj 2021 vedtog reformer af valglov 331, som omfatter nyligt vedtagne straffelove; der henviser til, at ovennævnte reform også omfatter regler, som begrænser konkurrencen om vælgerne og udøvelsen af de politiske rettigheder, og som yderligere begrænser den politiske oppositions deltagelse og begrænser de offentlige frihedsrettigheder i strid med internationale standarder og især retten til at deltage i offentlige anliggender, foreningsfriheden, ytringsfriheden, retten til sociale protester og retten til at forsvare rettigheder; der henviser til, at disse reformer tilsidesætter oppositionens, civilsamfundets og det internationale samfunds krav;

| D. | der henviser til, at det nye øverste valgråd (SEC) er et organ, som fører tilsyn med og forvalter valgprocessen i Nicaragua; der henviser til, at dette er en proces, som bør forvaltes af et upartisk, uafhængigt og gennemsigtigt organ, der respekterer de demokratiske principper og en effektiv og pluralistisk udøvelse af befolkningens borgerlige og politiske rettigheder; der henviser til, at medlemmerne af SEC blev udpeget af den nicaraguanske nationalforsamling, som kontrolleres af Ortega med fast hånd; der henviser til, at dette gør SEC til et forudindtaget og uigennemsigtigt organ og yderligere udhuler den politiske proces; der henviser til, at disse udnævnelser sammen med de seneste valgreformer ikke er resultatet af en dialog mellem regeringen og oppositionsgrupperne, som EU og det internationale samfund gentagne gange har opfordret til, men blev pålagt af det regerende flertal; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det nye øverste valgråd (SEC) er et organ, som fører tilsyn med og forvalter valgprocessen i Nicaragua; der henviser til, at dette er en proces, som bør forvaltes af et upartisk, uafhængigt og gennemsigtigt organ, der respekterer de demokratiske principper og en effektiv og pluralistisk udøvelse af befolkningens borgerlige og politiske rettigheder; der henviser til, at medlemmerne af SEC blev udpeget af den nicaraguanske nationalforsamling, som kontrolleres af Ortega med fast hånd; der henviser til, at dette gør SEC til et forudindtaget og uigennemsigtigt organ og yderligere udhuler den politiske proces; der henviser til, at disse udnævnelser sammen med de seneste valgreformer ikke er resultatet af en dialog mellem regeringen og oppositionsgrupperne, som EU og det internationale samfund gentagne gange har opfordret til, men blev pålagt af det regerende flertal;

| E. | der henviser til, at de nicaraguanske myndigheder i de seneste uger har opløst to politiske partier uden retfærdig rettergang og har anvendt metoder, som er i modstrid med de internationale normer; der henviser til, at opløsningen af politiske partier — Partido de Restauración Democrática og Partido Conservador — og indledningen af strafferetlige efterforskninger med politiske bagtanker, som kan føre til udelukkelse af demokratiske oppositionskandidater, uden retfærdig rettergang, ikke blot undergraver kandidaternes ret til at stille op til valg, men også vælgernes ret til at vælge kandidater efter eget ønske; der henviser til, at disse foranstaltninger sammen med den politiske anvendelse af retssystemet er i strid med grundlæggende demokratiske principper og udgør en alvorlig krænkelse af det nicaraguanske folks rettigheder i henhold til Nicaraguas forfatning og folkeretten; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at de nicaraguanske myndigheder i de seneste uger har opløst to politiske partier uden retfærdig rettergang og har anvendt metoder, som er i modstrid med de internationale normer; der henviser til, at opløsningen af politiske partier — Partido de Restauración Democrática og Partido Conservador — og indledningen af strafferetlige efterforskninger med politiske bagtanker, som kan føre til udelukkelse af demokratiske oppositionskandidater, uden retfærdig rettergang, ikke blot undergraver kandidaternes ret til at stille op til valg, men også vælgernes ret til at vælge kandidater efter eget ønske; der henviser til, at disse foranstaltninger sammen med den politiske anvendelse af retssystemet er i strid med grundlæggende demokratiske principper og udgør en alvorlig krænkelse af det nicaraguanske folks rettigheder i henhold til Nicaraguas forfatning og folkeretten;

| F. | der henviser til, at mindst 21 medlemmer af den demokratiske opposition, herunder seks kandidater forud for præsidentvalget, fagforeningsledere og politiske ledere, siden begyndelsen af juni 2021 er blevet vilkårligt arresteret på grundlag af politisk motiverede og tvivlsomme anklager uden nogen som helst beviser i en proces, der kendetegnes af alvorlige krænkelser af de proceduremæssige garantier, hvilket viser retsvæsenets manglende uafhængighed; der henviser til, at dusinvis af fremtrædende modstandere rapporterer om systematisk chikane og lever under konstant intimidering, og at politiet næsten permanent er placeret foran deres huse eller følger efter dem på gaden, hvilket forhindrer dem i at bevæge sig frit; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at mindst 21 medlemmer af den demokratiske opposition, herunder seks kandidater forud for præsidentvalget, fagforeningsledere og politiske ledere, siden begyndelsen af juni 2021 er blevet vilkårligt arresteret på grundlag af politisk motiverede og tvivlsomme anklager uden nogen som helst beviser i en proces, der kendetegnes af alvorlige krænkelser af de proceduremæssige garantier, hvilket viser retsvæsenets manglende uafhængighed; der henviser til, at dusinvis af fremtrædende modstandere rapporterer om systematisk chikane og lever under konstant intimidering, og at politiet næsten permanent er placeret foran deres huse eller følger efter dem på gaden, hvilket forhindrer dem i at bevæge sig frit;

| G. | der henviser til, at Nicaraguas regering i de seneste år har vedtaget stadig mere restriktive love, såsom loven om regulering af udenlandske agenter, særloven mod cyberkriminalitet, loven om bekæmpelse af hadforbrydelser, loven om folkets ret til uafhængighed, suverænitet og selvbestemmelse for fred og loven om ændring af strafferetsplejeloven, hvor undersøgelsesperioden blev øget til 90 dage i stedet for den forfatningsmæssige periode på 48 timer; der henviser til, at disse love institutionaliserer undertrykkelse og lovliggør de handlinger, som er blevet begået i landet siden vedtagelsen heraf; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Nicaraguas regering i de seneste år har vedtaget stadig mere restriktive love, såsom loven om regulering af udenlandske agenter, særloven mod cyberkriminalitet, loven om bekæmpelse af hadforbrydelser, loven om folkets ret til uafhængighed, suverænitet og selvbestemmelse for fred og loven om ændring af strafferetsplejeloven, hvor undersøgelsesperioden blev øget til 90 dage i stedet for den forfatningsmæssige periode på 48 timer; der henviser til, at disse love institutionaliserer undertrykkelse og lovliggør de handlinger, som er blevet begået i landet siden vedtagelsen heraf;

| H. | der henviser til, at den fortsatte chikane og kriminalisering af uafhængige medier begrænser ytringsfriheden og undergraver offentlighedens ret til at blive rigtigt informeret; der henviser til, at ytringsfrihed, både online og offline, til enhver tid er afgørende for ethvert demokrati, men er af allerstørste betydning i en valgperiode; der henviser til, at offentlige udtalelser fra regeringsmyndighederne og regeringsvenlige medier har haft til formål at stigmatisere dem, der opfattes som systemkritikere; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den fortsatte chikane og kriminalisering af uafhængige medier begrænser ytringsfriheden og undergraver offentlighedens ret til at blive rigtigt informeret; der henviser til, at ytringsfrihed, både online og offline, til enhver tid er afgørende for ethvert demokrati, men er af allerstørste betydning i en valgperiode; der henviser til, at offentlige udtalelser fra regeringsmyndighederne og regeringsvenlige medier har haft til formål at stigmatisere dem, der opfattes som systemkritikere;

| I. | der henviser til, at denne bekymrende udvikling, som den nicaraguanske regering overvåger, viser, at regimet bevæger sig yderligere ind i autoritære styreformer ved at lukke af for demokrati, national forståelse og international mægling i retning af en fredelig løsning på konflikten og klart hindrer afholdelsen af et frit og retfærdigt valg den 7. november 2021; der henviser til, at EU, andre internationale aktører og menneskerettighedsorganisationer har advaret om, at der var velbegrundet frygt for, at disse love ville blive brugt til at få ram på personer, der protesterer mod undertrykkende politikker; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at denne bekymrende udvikling, som den nicaraguanske regering overvåger, viser, at regimet bevæger sig yderligere ind i autoritære styreformer ved at lukke af for demokrati, national forståelse og international mægling i retning af en fredelig løsning på konflikten og klart hindrer afholdelsen af et frit og retfærdigt valg den 7. november 2021; der henviser til, at EU, andre internationale aktører og menneskerettighedsorganisationer har advaret om, at der var velbegrundet frygt for, at disse love ville blive brugt til at få ram på personer, der protesterer mod undertrykkende politikker;

| J. | der henviser til, at Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheders Interdisciplinære Gruppe af Uafhængige Eksperter allerede har anført, at de metoder, der anvendes til at undertrykke gadeprotester, kan betragtes som forbrydelser mod menneskeheden; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheders Interdisciplinære Gruppe af Uafhængige Eksperter allerede har anført, at de metoder, der anvendes til at undertrykke gadeprotester, kan betragtes som forbrydelser mod menneskeheden;

| K. | der henviser til, at næsten ingen af de henstillinger, som FN's højkommissær for menneskerettigheder har udstedt til Nicaragua, er blevet gennemført, hvilket har resulteret i fortsat straffrihed og yderligere krænkelser; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at næsten ingen af de henstillinger, som FN's højkommissær for menneskerettigheder har udstedt til Nicaragua, er blevet gennemført, hvilket har resulteret i fortsat straffrihed og yderligere krænkelser;

| L. | der henviser til, at den nicaraguanske nationalforsamlings reformer af forbrugerloven (lov 842) forpligter bankerne til at åbne konti for slægtninge til personer, som USA's regering og andre lande har indført sanktioner mod, og som anklages for korruption, hvidvask af penge og menneskerettighedskrænkelser; der henviser til, at Ortega-Murillo-familien anklages for at opbygge et forretningsimperium inden for telekommunikation, energi og andre sektorer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at den nicaraguanske nationalforsamlings reformer af forbrugerloven (lov 842) forpligter bankerne til at åbne konti for slægtninge til personer, som USA's regering og andre lande har indført sanktioner mod, og som anklages for korruption, hvidvask af penge og menneskerettighedskrænkelser; der henviser til, at Ortega-Murillo-familien anklages for at opbygge et forretningsimperium inden for telekommunikation, energi og andre sektorer;

| M. | der henviser til, at udvikling og konsolidering af demokratiet og retsstaten og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder er en integreret del af EU's eksterne politikker, der indgår i associeringsaftalen fra 2012 mellem Den Europæiske Union og landene i Mellemamerika; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at udvikling og konsolidering af demokratiet og retsstaten og respekt for menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder er en integreret del af EU's eksterne politikker, der indgår i associeringsaftalen fra 2012 mellem Den Europæiske Union og landene i Mellemamerika;

| 1. | udtrykker sin solidaritet med den nicaraguanske befolkning og fordømmer kraftigt alle de nicaraguanske myndigheders undertrykkende foranstaltninger over for demokratiske oppositionspartier og deres medlemmer, journalister og andre mediefolk, studerende, oprindelige folk, menneskerettighedsforkæmpere og civilsamfundet samt deres familiemedlemmer og især de dødsfald, som disse har forårsaget; opfordrer til, at der øjeblikkeligt sættes en stopper for restriktive foranstaltninger, undertrykkelse og menneskerettighedskrænkelser, og opfordrer til, at den nicaraguanske regering stilles til regnskab for de alvorlige overgreb, den har begået siden 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer til øjeblikkelig og betingelsesløs løsladelse af alle vilkårligt tilbageholdte politiske fanger, herunder præsidentkandidaterne Cristiana Chamorro, Arturo Cruz, Félix Maradiaga, Juan Sebastián Chamorro, Miguel Mora og Medardo Mairena, de politiske ledere José Pallais, José Adán Aguerri, Dora María Téllez, Hugo Torres, Víctor Hugo Tinoco, Violeta Granera, Ana Margarita Vijil, Suyen Barahona og Pedro Joaquín Chamorro og andre oppositionsaktivister, menneskerettighedsforkæmpere og journalister; opfordrer endvidere til, at respekten for deres grundlæggende retsgarantier, menneskerettigheder og borgerlige og politiske rettigheder sikres; kræver, at regeringen straks fremlægger bevis for, at de fængslede stadig er i live, og dokumentation for deres opholdssted; minder om, at de personer, som er i eksil, skal have fuld garanti for at kunne vende tilbage til deres land; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Nicaraguas regering om at ophæve den reelle belejringstilstand, respektere det nationale politis rolle som en ikke-politisk, upartisk og ikke-deliberativ styrke, afvæbne de paramilitære styrker, efterleve de aftaler, der er indgået med Den Civile Alliance, og genoprette borgernes rettigheder; gentager sin opfordring til regeringen om at give civilsamfundsorganisationer mulighed for at fungere i et sikkert og gunstigt miljø og uden frygt for repressalier; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gentager sin opfordring til at genoptage en inklusiv dialog og genindføre demokrati som den eneste fredelige vej ud af den politiske, økonomiske og sociale krise i Nicaragua; understreger behovet for at vedtage reformer på en inklusiv og gennemsigtig måde; opfordrer EU's delegation i Nicaragua til at fortsætte og intensivere sit diplomatiske engagement i valgprocessen og til fortsat at henvende sig til myndighederne for at finde en politisk løsning på krisen i Nicaragua; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer indtrængende de nicaraguanske myndigheder til omgående at ændre valgloven i overensstemmelse med de internationale parametre, som OAS krævede i sin beslutning af 21. oktober 2020, at udpege upartiske personer til de forskellige valgstrukturer, genindføre den retlige status for de partier, der blev frataget den, respektere nicaraguaneres ret til at vælge og blive valgt og garantere uhindret tilstedeværelse af nationale og internationale valgobservationsorganer, samtidig med at de forpligter sig til politisk sameksistens efter valget; understreger, at hvis valget og den deraf følgende regering skal kunne anerkendes af Europa-Parlamentet, skal de ændringer, som OAS og internationale organisationer har anmodet om, gennemføres, navnlig gen-etableringen af de rettigheder og friheder, der muliggør en fri, troværdig og retfærdig valgproces; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fordømmer vedtagelsen og gennemførelsen af de restriktive straffelove og opfordrer til øjeblikkelig ophævelse heraf; understreger, at disse love strider mod nicaraguanernes rettigheder og frihedsrettigheder som nedfældet i Republikken Nicaraguas forfatning, det interamerikanske demokratiske charter og andre internationale traktater, som Nicaragua har undertegnet; afviser Nicaraguas autoritære regerings misbrug af institutioner og love med det formål at kriminalisere civilsamfundsorganisationer og politiske modstandere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | gentager sin opfordring til de nicaraguanske myndigheder om at tillade uhindret adgang for FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder (OHCHR), Den Interamerikanske Kommission for Menneskerettigheder (IACHR), den tværfaglige gruppe af uafhængige eksperter (GIEI), den særlige overvågningsmekanisme for Nicaragua (MESENI), internationale civilsamfundsorganisationer og EU-institutionerne for at sikre respekt for menneskerettighederne i Nicaragua; gentager sin opfordring til omgående at genoprette menneskerettighedsforkæmperes, såsom Centro Nicaragüense de Derechos Humanos (CENIDH), status som juridisk person; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Nicaraguas regering til at oprette en uafhængig efterforskningsenhed med deltagelse af internationale eksperter, der skal føre tilsyn med justitsministerens troværdige, upartiske og udtømmende efterforskning af det påståede ansvar for højtstående politifolk for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne begået i forbindelse med angrebene i 2018 og derefter; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Det Centralamerikanske Integrationssystem (SICA) og dets medlemsstater til at spille en aktiv rolle i forsvaret, beskyttelsen og fremme af demokratiet og i forsvaret af menneskerettighederne i Nicaragua som fastsat i Tegucigalpaprotokollen fra 1991 og rammetraktaten om demokratisk sikkerhed i Centralamerika fra 1995, hvori det i artikel 1 hedder, at demokrati er baseret på eksistensen af regeringer, der vælges ved almindelige og frie valg ved hemmelig afstemning, og på ubetinget overholdelse af alle menneskerettigheder i de stater, der udgør den centralamerikanske region; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF) til at etablere den nødvendige koordinering med US Office of foreign Assets Control for at sikre international finansiel sikkerhed i forbindelse med ulovlige operationer fra Ortega-Murillo-regimet og dets samarbejdspartnere og deres kommercielle forbindelser og aktiver i europæiske lande; understreger, at Nicaragua har været sortlistet af FATF siden oktober 2020; |
| --- | --- |

10.

| 11. | Opfordrer Rådet og medlemsstaterne til hurtigt at udvide listen over personer og enheder, der skal pålægges sanktioner, så den kommer til at omfatte Nicaraguas præsident og vicepræsident og deres inderkreds, samtidig med at der lægges særlig vægt på ikke at skade det nicaraguanske folk; understreger behovet for at opretholde og sikre, at EU's bistand til civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere og befolkningen i Nicaragua bl.a. gennem EU's udviklingsprogrammer og humanitære programmer når ud til de egentlige modtagere og ikke regeringen og myndighederne, med henblik på at afbøde virkningerne af covid-19 og den nuværende statslige undertrykkelse og forhindre, at denne krise bliver til en humanitær krise; minder om, at Nicaragua i lyset af associeringsaftalen mellem EU og Mellemamerika skal respektere og konsolidere retsstatsprincippet, demokratiet og menneskerettighederne, og henviser til dens krav om, at associeringsaftalens demokratiske bestemmelse under de nuværende omstændigheder skal udløses; |
| --- | --- |

11.

| 12. | roser og støtter den indsats og det positive arbejde, som EU-delegationen i Nicaragua har gjort i et meget kompliceret miljø; opfordrer EU og dets medlemsstater til nøje at overvåge situationen på stedet gennem deres repræsentanter og ambassader i Nicaragua, herunder gennem overvågning af retssager og ved at besøge kritikere og oppositionsledere i fængsler eller under husarrest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer EU's delegation i Nicaragua og medlemsstaterne til, hvor det er relevant, at lette udstedelsen af nødvisa og give mulighed for at søge midlertidig tilflugt af politiske årsager i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | anmoder Formandskonferencen om at sende en undersøgelsesmission til Nicaragua med deltagelse af Delegationen for Forbindelserne med Landene i Mellemamerika med henblik på at vurdere menneskerettighedssituationen og den politiske situation; |
| --- | --- |

14.

| 15. | gentager sin anmodning i sin beslutning af 14. marts 2019 om øjeblikkelig udlevering til Italien af Alessio Casimirri, der stadig bor i Managua under beskyttelse af den nicaraguanske regering, og som er idømt seks gange livstidsstraf for sin påviste deltagelse i bortførelsen af og mordet på Aldo Moro, tidligere premierminister og formand for De Kristelige Demokrater, og drabet på betjentene i hans eskorte den 16. marts 1978 i Rom; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, generalsekretæren for Organisationen af Amerikanske Stater, Den Euro-Latinamerikanske Parlamentariske Forsamling, Det Centralamerikanske Parlament, Limagruppen samt til Republikken Nicaraguas regering og parlament. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUT C 255 af 29.6.2021, s. 65.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0259.

(3)  EUT L 346 af 15.12.2012, s. 3.

(4)  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 1.

(5)  EUT L 410 I af 7.12.2020, s. 13.

(6)  EUT L 139 I af 4.5.2020, s. 4.

(7)  EUT L 139 I af 4.5.2020, s. 1.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/209 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/209

---

P9_TA(2021)0360

Undertrykkelsen af oppositionen i Tyrkiet, navnlig HDP

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om undertrykkelsen af oppositionen i Tyrkiet, navnlig Folkets Demokratiske Parti (HDP) (2021/2788(RSP))

(2022/C 99/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Tyrkiet, navnlig beslutning af 19. maj 2021 om Kommissionens 2019-2020-rapport om Tyrkiet (1), af 20. januar 2021 om menneskerettighedssituationen i Tyrkiet, navnlig sagen om Selahattin Demirtaş og andre samvittighedsfanger (2), og af 19. september 2019 om situationen i Tyrkiet, navnlig fjernelsen af valgte borgmestre (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Tyrkiet, navnlig beslutning af 19. maj 2021 om Kommissionens 2019-2020-rapport om Tyrkiet (1), af 20. januar 2021 om menneskerettighedssituationen i Tyrkiet, navnlig sagen om Selahattin Demirtaş og andre samvittighedsfanger (2), og af 19. september 2019 om situationen i Tyrkiet, navnlig fjernelsen af valgte borgmestre (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 om EU's udvidelsespolitik (COM(2020)0660) og til den ledsagende 2020-rapport om Tyrkiet (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. oktober 2020 om EU's udvidelsespolitik (COM(2020)0660) og til den ledsagende 2020-rapport om Tyrkiet (SWD(2020)0355),

| — | der henviser til forhandlingsrammen for Tyrkiet af 3. oktober 2005 og til, at Tyrkiets tiltrædelse af EU — som det er tilfældet for alle kandidatlande — afhænger af, at landet fuldt ud opfylder Københavnskriterierne, |
| --- | --- |

—

der henviser til forhandlingsrammen for Tyrkiet af 3. oktober 2005 og til, at Tyrkiets tiltrædelse af EU — som det er tilfældet for alle kandidatlande — afhænger af, at landet fuldt ud opfylder Københavnskriterierne,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 24. juni 2021 om udenrigsanliggender og til andre relevante konklusioner fra Rådet og Det Europæiske Råd om Tyrkiet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 24. juni 2021 om udenrigsanliggender og til andre relevante konklusioner fra Rådet og Det Europæiske Råd om Tyrkiet,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 22. marts 2021 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den aktuelle status i EU's og Tyrkiets politiske, økonomiske og handelsmæssige forbindelser (JOIN(2021)0008), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 22. marts 2021 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik om den aktuelle status i EU's og Tyrkiets politiske, økonomiske og handelsmæssige forbindelser (JOIN(2021)0008),

| — | der henviser til erklæringen af 19. august 2019 fra talspersonen for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om suspensionerne af folkevalgte borgmestre og tilbageholdelsen af hundredvis af mennesker i det sydøstlige Tyrkiet og til erklæringerne fra den 21. og 25. december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 19. august 2019 fra talspersonen for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik i Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om suspensionerne af folkevalgte borgmestre og tilbageholdelsen af hundredvis af mennesker i det sydøstlige Tyrkiet og til erklæringerne fra den 21. og 25. december 2020,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 18. marts 2021 fra Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Josep Borrell, og kommissæren med ansvar for naboskab og udvidelse Olivér Várhelyi om de seneste tiltag vedrørende Folkets Demokratiske Parti, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 18. marts 2021 fra Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Josep Borrell, og kommissæren med ansvar for naboskab og udvidelse Olivér Várhelyi om de seneste tiltag vedrørende Folkets Demokratiske Parti,

| — | der henviser til artikel 46 i den europæiske menneskerettighedskonvention, hvoraf det fremgår, at de kontraherende parter forpligter sig til at rette sig efter Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols endelige domme i enhver sag, som de er part i, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 46 i den europæiske menneskerettighedskonvention, hvoraf det fremgår, at de kontraherende parter forpligter sig til at rette sig efter Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols endelige domme i enhver sag, som de er part i,

| — | der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols Storkammers dom af 22. december 2020 i sagen Demirtaş mod Tyrkiet (14305/17), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols Storkammers dom af 22. december 2020 i sagen Demirtaş mod Tyrkiet (14305/17),

| — | der henviser til resolution 2347 af 23. oktober 2020 fra Europarådets Parlamentariske Forsamling (PACE) med titlen »New crackdown on political opposition and civil dissent in Turkey: urgent need to safeguard Council of Europe standards«, and to PACE-resolution 2260 af 24. januar 2019 med titlen »The worsening situation of opposition politicians in Turkey: what can be done to protect their fundamental rights in a Council of Europe member State?«, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 2347 af 23. oktober 2020 fra Europarådets Parlamentariske Forsamling (PACE) med titlen »New crackdown on political opposition and civil dissent in Turkey: urgent need to safeguard Council of Europe standards«, and to PACE-resolution 2260 af 24. januar 2019 med titlen »The worsening situation of opposition politicians in Turkey: what can be done to protect their fundamental rights in a Council of Europe member State?«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at oppositionspartierne i Tyrkiet — og navnlig Folkets Demokratiske Parti (HDP) — i forbindelse med en generel svækkelse af de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet, konstant og i stigende grad har været under angreb fra de tyrkiske myndigheders side; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at oppositionspartierne i Tyrkiet — og navnlig Folkets Demokratiske Parti (HDP) — i forbindelse med en generel svækkelse af de grundlæggende frihedsrettigheder og retsstatsprincippet, konstant og i stigende grad har været under angreb fra de tyrkiske myndigheders side;

| B. | der henviser til, at statsadvokaten ved den tyrkiske kassationsdomstol den 17. marts 2021 først indgav et anklageskrift til forfatningsdomstolen med krav om opløsning af HDP, det største politiske parti i det tyrkiske parlament; der henviser til, at forfatningsdomstolens generalforsamling den 31. marts 2021 fandt proceduremæssige mangler i forbindelse med dette anklageskrift og besluttede at sende det tilbage til statsadvokatens kontor; der henviser til, at der den 7. juni 2021 blev indgivet et revideret anklageskrift, som ud over lukningen af partiet krævede et forbud mod at udøve politiske aktiviteter for næsten 500 HDP-politikere og en indefrysning af partiets bankkonti; der henviser til, at forfatningsdomstolens generalforsamling enstemmigt accepterede det reviderede anklageskrift den 21. juni 2021; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at statsadvokaten ved den tyrkiske kassationsdomstol den 17. marts 2021 først indgav et anklageskrift til forfatningsdomstolen med krav om opløsning af HDP, det største politiske parti i det tyrkiske parlament; der henviser til, at forfatningsdomstolens generalforsamling den 31. marts 2021 fandt proceduremæssige mangler i forbindelse med dette anklageskrift og besluttede at sende det tilbage til statsadvokatens kontor; der henviser til, at der den 7. juni 2021 blev indgivet et revideret anklageskrift, som ud over lukningen af partiet krævede et forbud mod at udøve politiske aktiviteter for næsten 500 HDP-politikere og en indefrysning af partiets bankkonti; der henviser til, at forfatningsdomstolens generalforsamling enstemmigt accepterede det reviderede anklageskrift den 21. juni 2021;

| C. | der henviser til, at statsanklageren baserede de fleste af sine anklager mod HDP på Kobane-protesterne, i forbindelse med hvilke der er indledt en retssag mod HDP-politikere, herunder de tidligere medformænd Selahattin Demirtaş og Figen Yüksekdağ; der henviser til, at disse anklager hovedsageligt var baseret på et tweet fra HDP's centrale bestyrelse (dateret den 6. oktober 2014), som opfordrede folk til at protestere solidarisk med befolkningen i Kobane mod ISIS og mod Tyrkiets embargo mod Kobane; der henviser til, at mere end 50 mennesker blev dræbt under demonstrationerne, hvoraf langt størstedelen var HDP-medlemmer eller -tilhængere, der blev dræbt under sammenstød med det tyrkiske politi; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at statsanklageren baserede de fleste af sine anklager mod HDP på Kobane-protesterne, i forbindelse med hvilke der er indledt en retssag mod HDP-politikere, herunder de tidligere medformænd Selahattin Demirtaş og Figen Yüksekdağ; der henviser til, at disse anklager hovedsageligt var baseret på et tweet fra HDP's centrale bestyrelse (dateret den 6. oktober 2014), som opfordrede folk til at protestere solidarisk med befolkningen i Kobane mod ISIS og mod Tyrkiets embargo mod Kobane; der henviser til, at mere end 50 mennesker blev dræbt under demonstrationerne, hvoraf langt størstedelen var HDP-medlemmer eller -tilhængere, der blev dræbt under sammenstød med det tyrkiske politi;

| D. | der henviser til, at der er 108 tiltalte fra HDP i »Kobane-retssagen«; der henviser til, at 28 af dem er blevet varetægtsfængslet; der henviser til, at der er indført retlige begrænsninger mod seks personer og udstedt arrestordrer på 75 personer; der henviser til, at Parlamentet fortsat nøje vil følge Kobane-retssagen og andre relevante sager; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der er 108 tiltalte fra HDP i »Kobane-retssagen«; der henviser til, at 28 af dem er blevet varetægtsfængslet; der henviser til, at der er indført retlige begrænsninger mod seks personer og udstedt arrestordrer på 75 personer; der henviser til, at Parlamentet fortsat nøje vil følge Kobane-retssagen og andre relevante sager;

| E. | der henviser til, at forfatningsdomstolen tidligere har forbudt seks prokurdiske politiske partier; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forfatningsdomstolen tidligere har forbudt seks prokurdiske politiske partier;

| F. | der henviser til, at ECHR gentagne gange har fastslået, at opløsningen af politiske partier krænker foreningsfriheden i henhold til artikel 11 i den europæiske menneskerettighedskonvention; der henviser til, at Det Europæiske Råd i sine konklusioner af 24. juni 2021 fastslog, at målrettet forfølgelse af politiske partier udgør et stort tilbageslag for menneskerettighederne og er i modstrid med Tyrkiets forpligtelser til at respektere demokratiet og retsstatsprincippet, og at dialogen om dette spørgsmål fortsat er en integreret del af forbindelserne mellem EU og Tyrkiet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ECHR gentagne gange har fastslået, at opløsningen af politiske partier krænker foreningsfriheden i henhold til artikel 11 i den europæiske menneskerettighedskonvention; der henviser til, at Det Europæiske Råd i sine konklusioner af 24. juni 2021 fastslog, at målrettet forfølgelse af politiske partier udgør et stort tilbageslag for menneskerettighederne og er i modstrid med Tyrkiets forpligtelser til at respektere demokratiet og retsstatsprincippet, og at dialogen om dette spørgsmål fortsat er en integreret del af forbindelserne mellem EU og Tyrkiet;

| G. | der henviser til, at Deniz Poyraz, ansat og medlem af HDP, den 17. juni 2021 blev myrdet i partiets kontorer i Izmir; der henviser til, at hun angiveligt blev lemlæstet efter sin død; der henviser til, at hundredvis af HDP-partikontorer, herunder hovedkvarteret i Ankara, blev angrebet i 2015 og 2016, og at mange af disse blev brændt ned; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Deniz Poyraz, ansat og medlem af HDP, den 17. juni 2021 blev myrdet i partiets kontorer i Izmir; der henviser til, at hun angiveligt blev lemlæstet efter sin død; der henviser til, at hundredvis af HDP-partikontorer, herunder hovedkvarteret i Ankara, blev angrebet i 2015 og 2016, og at mange af disse blev brændt ned;

| H. | der henviser til, at omkring 4 000 HDP-medlemmer og -funktionærer fortsat sidder fængslet, herunder en række parlamentsmedlemmer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at omkring 4 000 HDP-medlemmer og -funktionærer fortsat sidder fængslet, herunder en række parlamentsmedlemmer;

| I. | der henviser til, at tre HDP-parlamentsmedlemmer er blevet frataget deres pladser i parlamentet og deres parlamentariske immunitet og efterfølgende er blevet arresteret; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at tre HDP-parlamentsmedlemmer er blevet frataget deres pladser i parlamentet og deres parlamentariske immunitet og efterfølgende er blevet arresteret;

| J. | der henviser til, at justitsministeriets anklagere den 30. juni 2021 forelagde Tyrkiets Store Nationalforsamlings blandede parlamentariske forfatnings- og retsudvalg resuméer af de procedurer, der havde til formål at ophæve den parlamentariske immunitet for 20 parlamentsmedlemmer fra seks forskellige oppositionspartier; der henviser til, at disse procedurer var rettet mod 15 parlamentsmedlemmer fra HDP, lederen af det Republikanske Folkeparti Kemal Kılıçdaroğlu og et medlem fra hvert af de andre oppositionspartier, nemlig Det Demokratiske Regionsparti (DBP), İYİ-partiet (Det Gode Parti), Det Tyrkiske Arbejderparti (TİP) og Det Demokratiske Parti (DP); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at justitsministeriets anklagere den 30. juni 2021 forelagde Tyrkiets Store Nationalforsamlings blandede parlamentariske forfatnings- og retsudvalg resuméer af de procedurer, der havde til formål at ophæve den parlamentariske immunitet for 20 parlamentsmedlemmer fra seks forskellige oppositionspartier; der henviser til, at disse procedurer var rettet mod 15 parlamentsmedlemmer fra HDP, lederen af det Republikanske Folkeparti Kemal Kılıçdaroğlu og et medlem fra hvert af de andre oppositionspartier, nemlig Det Demokratiske Regionsparti (DBP), İYİ-partiet (Det Gode Parti), Det Tyrkiske Arbejderparti (TİP) og Det Demokratiske Parti (DP);

| K. | der henviser til, at Kılıçdaroğlu som leder af det største oppositionsparti retsforfølges for angiveligt at have fornærmet Tyrkiets præsident, for hvilken han risikerer en dom på op til fire år; der henviser til, at præsident Recep Tayyip Erdoğan også den 11. januar 2021 har anlagt sag mod ham med krav om 1 mio. TRY i skadeserstatning; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kılıçdaroğlu som leder af det største oppositionsparti retsforfølges for angiveligt at have fornærmet Tyrkiets præsident, for hvilken han risikerer en dom på op til fire år; der henviser til, at præsident Recep Tayyip Erdoğan også den 11. januar 2021 har anlagt sag mod ham med krav om 1 mio. TRY i skadeserstatning;

| L. | der henviser til, at Selahattin Demirtaș, tidligere medformand for HDP og præsidentkandidat ved valget i 2014 og 2018 har været frihedsberøvet i mere end fire år på ubegrundede anklager og på trods af to afgørelser fra ECHR om hans løsladelse; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Selahattin Demirtaș, tidligere medformand for HDP og præsidentkandidat ved valget i 2014 og 2018 har været frihedsberøvet i mere end fire år på ubegrundede anklager og på trods af to afgørelser fra ECHR om hans løsladelse;

| M. | der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i samme dom fastslog, at opfordringen fra HDP's hovedkvarter til solidaritet med befolkningen i Kobane faldt inden for rammerne af politisk tale, for så vidt som de ikke kunne opfattes som en opfordring til vold; der henviser til, at domstolen fastslog, at de voldshandlinger, der fandt sted mellem den 6. og den 8. oktober 2014, selv om de var beklagelige, ikke kan betragtes som en direkte konsekvens af tweets fra HDP's hovedkvarter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Menneskerettighedsdomstolen i samme dom fastslog, at opfordringen fra HDP's hovedkvarter til solidaritet med befolkningen i Kobane faldt inden for rammerne af politisk tale, for så vidt som de ikke kunne opfattes som en opfordring til vold; der henviser til, at domstolen fastslog, at de voldshandlinger, der fandt sted mellem den 6. og den 8. oktober 2014, selv om de var beklagelige, ikke kan betragtes som en direkte konsekvens af tweets fra HDP's hovedkvarter;

| N. | der henviser til, at siden lokalvalget den 31. marts 2019 er 59 af de 65 demokratisk valgte HDP-borgmestre i det sydøstlige Tyrkiet erstattet af regeringsudpegede provinsguvernører/-administratorer med den begrundelse, at de førstnævnte er genstand for strafferetlig efterforskning for påståede forbindelser til terrorisme; der henviser til, at 32 af de 36 arresterede blev løsladt under retssagen, men at seks folkevalgte medborgmestre stadig er fængslet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at siden lokalvalget den 31. marts 2019 er 59 af de 65 demokratisk valgte HDP-borgmestre i det sydøstlige Tyrkiet erstattet af regeringsudpegede provinsguvernører/-administratorer med den begrundelse, at de førstnævnte er genstand for strafferetlig efterforskning for påståede forbindelser til terrorisme; der henviser til, at 32 af de 36 arresterede blev løsladt under retssagen, men at seks folkevalgte medborgmestre stadig er fængslet;

| O. | der henviser til, at de forværrede strukturelle problemer, der fører til, at retsvæsenet mangler institutionel uafhængighed, fortsat har indvirkning på oppositionspartiernes rettigheder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at de forværrede strukturelle problemer, der fører til, at retsvæsenet mangler institutionel uafhængighed, fortsat har indvirkning på oppositionspartiernes rettigheder;

| 1. | er stærkt bekymret over de stadige angreb og det stadige pres mod oppositionspartier i Tyrkiet og navnlig over den måde, hvorpå HDP, herunder dets ungdomsorganisationer, specifikt og vedvarende er gjort til mål for angreb fra de tyrkiske myndigheders side; fordømmer på det kraftigste denne undertrykkelse af HDP og andre tyrkiske oppositionspartier, som underminerer det demokratiske systems ordentlige funktionsmåde; opfordrer indtrængende den tyrkiske regering til at bringe denne situation til ophør og sikre, at alle politiske partier i landet frit og fuldt ud kan udøve deres legitime aktiviteter i overensstemmelse med de grundlæggende principper for et pluralistisk og demokratisk system; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fordømmer på det kraftigste det nye anklageskrift fra Tyrkiets statsadvokat, der er indgivet til forfatningsdomstolen, og som kræver opløsning af HDP og forbud mod politisk aktivitet for næsten 500 HDP-medlemmer, herunder størstedelen af dets nuværende ledelse, hvilket vil forhindre dem i at udøve enhver form for politisk aktivitet i de kommende 5 år; er dybt bekymret over forfatningsdomstolens afgørelse om at acceptere denne sag, hvilket skete med enstemmighed; bemærker med dyb bekymring, at sagen om opløsning af HDP er kulminationen på en undertrykkelse af partiet, som har været i gang i flere år, og i forbindelse med hvilke tusindvis af partimedlemmer, ledere, parlamentsmedlemmer, kommunalbestyrelsesmedlemmer og medborgmestre har været anklaget i retssager for navnlig terrorrelaterede forhold; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er af den faste overbevisning, at det er et grundlæggende element for at sikre et mere inklusivt samfund i Tyrkiet, at HDP ikke hæmmes i at deltage i de demokratiske institutioner, og at det ville skabe et positivt signal, der kan føre til en fredelig løsning på det kurdiske spørgsmål; gentager i denne henseende og i betragtning af, at HDP er fast forpligtet på at arbejde for sine sager gennem deltagelse i demokratiske institutioner, at et forbud mod partiet vil være en alvorlig politisk fejl på mellemlang sigt, og at det vil være et uigenkaldeligt slag mod pluralisme og demokratiske principper og skabe en situation, hvor millioner af vælgere i Tyrkiet ikke længere vil være repræsenteret; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fordømmer på det kraftigste det forfærdelige drab på HDP-medlem og -ansat Deniz Poyraz og angrebet på partiets kontorer i İzmir; udtrykker sin medfølelse med hendes pårørende og venner; opfordrer indtrængende myndighederne til at undersøge denne sag grundigt og retsforfølge de ansvarlige; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer de tyrkiske myndigheder til at afstå fra at føre hetz mod HDP og til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at beskytte partiets kontorer og tjenestemænd, herunder parlamentsmedlemmer og valgte kommunalbestyrelsesmedlemmer samt borgmestre; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fordømmer den vilkårlige anvendelse af retsstatsprincippet under den igangværende Kobane-retssag, som førte til genoptagelsen af sagen, og under dens behandling, navnlig manglen på domstolenes uafhængighed, upartiskhed, fuldstændig retfærdighed og proceduremæssige garantier; er dybt bekymret over misbruget af den brede antiterrorlovgivning; gentager sin opfordring til de tyrkiske myndigheder om at bringe sin antiterrorlovgivning på linje med internationale normer for at sikre effektiv beskyttelse af grundlæggende rettigheder og frihedsrettigheder samt proportionalitet og lighed for loven; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fordømmer beslutningen om at fratage HDP's parlamentsmedlemmer Leyla Güven, Ömer Faruk Gergerlioğlu og Musa Farisoğulları deres parlamentariske mandat og immunitet og de efterfølgende anholdelser af dem; glæder sig over forfatningsdomstolens nylige dom af 1. juli 2021, hvori den enstemmigt fastslog, at parlamentsmedlem Gergerlioğlus ret til at blive valgt og deltage i politiske aktiviteter samt hans ret til personlig frihed og sikkerhed var blevet krænket; glæder sig over hans løsladelse og opfordrer indtrængende de tyrkiske myndigheder og de lavere retsinstanser til at gennemføre forfatningsdomstolens afgørelse og hurtigst muligt give ham hans parlamentariske status tilbage; opfordrer til øjeblikkelig løsladelse af de to andre HDP-parlamentsmedlemmer og til, at alle anklager mod dem frafaldes; fordømmer den gentagne anvendelse af fratagelse af oppositionsparlamentarikeres parlamentariske status, hvilket i alvorlig grad skader det tyrkiske parlamentets image som en demokratisk institution; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fordømmer på det kraftigste den fortsatte tilbageholdelse siden november 2016 af tidligere HDP-medformænd Figen Yüksekdağ og Selahattin Demirtaș, oppositionsleder og tidligere præsidentkandidat; minder om ECHR's afgørelse af 20. november 2018 i sagen Selahattin Demirtaş mod Tyrkiet, som blev stadfæstet ved domstolens Storkammers afgørelse den 22. december 2020, hvori de tyrkiske myndigheder opfordres til omgående at løslade Selahattin Demirtaş; er forfærdet over de tyrkiske myndigheders fortsatte tilsidesættelse og manglende efterlevelse af Menneskerettighedsdomstolens afgørelser, herunder i forbindelse med andre sager som sagen om Osman Kavalas, hvor Europarådets Ministerkomité kan indlede en overtrædelsesprocedure mod Tyrkiet; opfordrer indtrængende til fuldt samarbejde med Europarådet med henblik på at styrke retsstatsprincippet, mindretals rettigheder, demokrati og grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | er dybt bekymret over det gradvist stigende pres på det største oppositionsparti (CHP) og dets leder Kemal Kılıçdaroğlu, herunder beslaglæggelsen af partibrochurer ved retskendelse, de offentlige trusler mod ham og de fysiske angreb mod ham; fordømmer anmodningen om at ophæve Kılıçdaroğlu's immunitet på grundlag af hans politiske erklæringer, herunder retsforfølgelsen af ham for angiveligt at have fornærmet Tyrkiets præsident, for hvilken han risikerer en dom på op til fire år; gentager sin alvorlige bekymring over den fortsatte politiske og retslige chikane af Canan Kaftancıoğlu, formanden for CHP i Istanbul; |
| --- | --- |

9.

| 10. | er dybt bekymret over det øgede pres på alle oppositionspartier og den seneste beslutning fra justitsministeriets anklagere om at forelægge Tyrkiets Store Nationalforsamlings blandede parlamentariske forfatnings- og retsudvalg resuméer af de procedurer, der har til formål at ophæve den parlamentariske immunitet for 20 parlamentsmedlemmer fra seks forskellige oppositionspartier; fremhæver, at det generelt fjendtlige miljø påvirker andre oppositionsledere såsom formanden for İYİ -partiet, Meral Akşener, som for nylig blev angrebet mundtligt under et besøg i Rize af tilhængere af regeringspartiet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fordømmer de tyrkiske myndigheders beslutning om at fjerne demokratisk valgte borgmestre fra embedet på grundlag af tvivlsomme beviser og erstatte dem med ikke-valgte bemyndigede, hvilket underminerer det lokale demokrati; bemærker de politiske, lovgivningsmæssige og administrative foranstaltninger, der er truffet af den tyrkiske regering for at lamme kommuner ledet af borgmestre fra oppositionspartierne i Istanbul, Ankara og Izmir; beklager, at den siddende regering misbruger statens økonomiske ressourcer og administrative myndighed til at svække oppositionen eller til at gøre den tavs; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at disse tiltag fortsat undergraver den politiske oppositions mulighed for at udøve deres rettigheder og udfylde deres demokratiske roller; er dybt bekymret over de alvorlige tilbageskridt for oppositionspartiernes frihed til at virke, hvilket vidner om den alvorlige menneskerettighedssituation i Tyrkiet, og den fortsatte undergravelse af demokratiet og retsstaten, hvilket er i strid med Københavnskriterierne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener, at eroderingen af retsstaten og retsvæsenets systemiske mangel på uafhængighed fortsat er to af de mest presserende og bekymrende spørgsmål; opfordrer Tyrkiet til at sikre pluralisme og respektere forenings- og ytringsfriheden i overensstemmelse med beskyttelsen, der er fastsat i den tyrkiske forfatning og i Tyrkiets internationale forpligtelser; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer EU's delegation i Tyrkiet til yderligere at overvåge situationen for politiske modstandere, blandt andet ved at observere retssager, herunder »Kobane-retssagen«, fremsætte offentlige erklæringer og anmode om tilladelse til fængselsbesøg; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at fremskridt med hensyn til enhver positiv dagsorden, der kan tilbydes Tyrkiet, ud over forbedringer i udenrigspolitiske spørgsmål, også bør afhænge af forbedringer i civil- og menneskerettigheds- og retsstatssituationen i landet, herunder kvinders rettigheder, såsom dem, der er garanteret ved Istanbulkonventionen, religionsfrihed og rettigheder for etniske mindretal og LGBTI-samfundet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råds formand, Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt Republikken Tyrkiets regering og parlament. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0234.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0028.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2019)0017.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/214 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/214

---

P9_TA(2021)0361

Etablering af beskyttede havområder i Antarktis og bevarelse af biodiversiteten i Det Sydlige Ishav

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om etablering af beskyttede havområder i Antarktis og bevarelse af biodiversiteten i Det Sydlige Ishav (2021/2757(RSP))

(2022/C 99/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til dens mål for bæredygtig udvikling (SDG), navnlig mål 13 og 14, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers 2030-dagsorden for bæredygtig udvikling og til dens mål for bæredygtig udvikling (SDG), navnlig mål 13 og 14,

| — | der henviser til FN's konvention om den biologiske mangfoldighed (CBD), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om den biologiske mangfoldighed (CBD),

| — | der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS), navnlig del XII, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers havretskonvention (UNCLOS), navnlig del XII,

| — | der henviser til konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis (CAMLR-konventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis (CAMLR-konventionen),

| — | der henviser til den globale rapport om vurdering af biodiversitet og økosystemydelser af 31. maj 2019 fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES), |
| --- | --- |

—

der henviser til den globale rapport om vurdering af biodiversitet og økosystemydelser af 31. maj 2019 fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES),

| — | der henviser til særrapporten fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) om havene og kryosfæren i et klima under forandring af 24. september 2019 og til IPCC's særrapport om global opvarmning på 1,5 oC af 8. oktober 2018, |
| --- | --- |

—

der henviser til særrapporten fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) om havene og kryosfæren i et klima under forandring af 24. september 2019 og til IPCC's særrapport om global opvarmning på 1,5 oC af 8. oktober 2018,

| — | der henviser til rapporten »Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters« (mission søstjerne 2030: genopret vores have og vandløb) fra Kommissionens »Mission Board for Healthy Oceans, Seas, and Coastal and Inland Waters« (missionsgruppe for sunde have og sunde kystnære og indre vandområder), der blev offentliggjort den 22. september 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten »Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters« (mission søstjerne 2030: genopret vores have og vandløb) fra Kommissionens »Mission Board for Healthy Oceans, Seas, and Coastal and Inland Waters« (missionsgruppe for sunde have og sunde kystnære og indre vandområder), der blev offentliggjort den 22. september 2020,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 med titlen »Den europæiske grønne pagt« (COM(2019)0640),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. maj 2020 med titlen »EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv« (COM(2020)0380),

| — | der henviser til den tale om Unionens tilstand, som Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, holdt den 16. september 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den tale om Unionens tilstand, som Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, holdt den 16. september 2020,

| — | der henviser til fælles erklæring af 9. april 2019 fra det 21. topmøde mellem EU og Kina, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles erklæring af 9. april 2019 fra det 21. topmøde mellem EU og Kina,

| — | der henviser til G7-ledernes kommuniké »Our Shared Agenda for Global Action to Build Back Better« af 13. juni 2021, |
| --- | --- |

—

der henviser til G7-ledernes kommuniké »Our Shared Agenda for Global Action to Build Back Better« af 13. juni 2021,

| — | der henviser til erklæringen fra topmødet mellem EU og USA af 15. juni 2021»Mod et fornyet transatlantisk partnerskab«, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra topmødet mellem EU og USA af 15. juni 2021»Mod et fornyet transatlantisk partnerskab«,

| — | der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. november 2019 om klima- og miljøkrisen (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. januar 2020 om den europæiske grønne pagt (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2021 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2021 om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: Naturen skal bringes tilbage i vores liv (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om det 15. møde i partskonferencen under konventionen om den biologiske mangfoldighed (COP15) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om det 15. møde i partskonferencen under konventionen om den biologiske mangfoldighed (COP15) (4),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om havaffalds indvirkning på fiskeri (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. marts 2021 om havaffalds indvirkning på fiskeri (5),

| — | der henviser til traktaten om Antarktis, der blev undertegnet den 1. december 1959, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Antarktis, der blev undertegnet den 1. december 1959,

| — | der henviser til Madrid-protokollen om miljøbeskyttelse til traktaten om Antarktis, der blev undertegnet den 4. oktober 1991 (Madridprotokollen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Madrid-protokollen om miljøbeskyttelse til traktaten om Antarktis, der blev undertegnet den 4. oktober 1991 (Madridprotokollen),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| A. | der henviser til, at havets gode økologiske tilstand er afgørende for at beskytte biodiversiteten og sikre kontinuiteten i dets økosystemtjenester såsom absorption af CO2 og produktion af ilt; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at havets gode økologiske tilstand er afgørende for at beskytte biodiversiteten og sikre kontinuiteten i dets økosystemtjenester såsom absorption af CO2 og produktion af ilt;

| B. | der henviser til, at Antarktis og Det Sydlige Ishav er hjemsted for et ekstremt rigt økosystem af vilde dyr og planter, mens visse arter er opført på Den Internationale Naturbeskyttelsessammensætning rødliste over truede arter, der er i fare eller i en sårbar tilstand; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Antarktis og Det Sydlige Ishav er hjemsted for et ekstremt rigt økosystem af vilde dyr og planter, mens visse arter er opført på Den Internationale Naturbeskyttelsessammensætning rødliste over truede arter, der er i fare eller i en sårbar tilstand;

| C. | der henviser til, at havet er afgørende for at afbøde klimaændringerne og har absorberet over 90 % af den varme, der er fanget af vores kuldioxidemissioner; der henviser til, at det er verdens største aktive kulstofdræn, idet det har bundet mere end 30 % af kulstoffet fra disse emissioner (6); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at havet er afgørende for at afbøde klimaændringerne og har absorberet over 90 % af den varme, der er fanget af vores kuldioxidemissioner; der henviser til, at det er verdens største aktive kulstofdræn, idet det har bundet mere end 30 % af kulstoffet fra disse emissioner (6);

| D. | der henviser til, at Antarktis fra 1989 til 2018 blev opvarmet med 1,8 oC, hvilket er tre gange mere end det globale gennemsnit (7); der henviser til, at den grønlandske og den antarktiske iskappe forventes at tabe masse med stigende hastighed i hele det 21. århundrede og derefter; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Antarktis fra 1989 til 2018 blev opvarmet med 1,8 oC, hvilket er tre gange mere end det globale gennemsnit (7); der henviser til, at den grønlandske og den antarktiske iskappe forventes at tabe masse med stigende hastighed i hele det 21. århundrede og derefter;

| E. | der henviser til, at antarktisk lyskrebs er en væsentlig del af fødekæden for mange havrovdyr (pingviner, hvaler, sæler, fisk) i Det Sydlige Ishav; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at antarktisk lyskrebs er en væsentlig del af fødekæden for mange havrovdyr (pingviner, hvaler, sæler, fisk) i Det Sydlige Ishav;

| F. | der henviser til, at det i særberetningen fra IPCC om klimaforandringer i havene og kryosfæren (8) præciseres, at klimamekanismer er afhængige af oceanets og de marine økosystemers sundhed, som i øjeblikket påvirkes af den globale opvarmning, forurening, overudnyttelse af havets biodiversitet, forsuring, afiltning og kysterosion; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det i særberetningen fra IPCC om klimaforandringer i havene og kryosfæren (8) præciseres, at klimamekanismer er afhængige af oceanets og de marine økosystemers sundhed, som i øjeblikket påvirkes af den globale opvarmning, forurening, overudnyttelse af havets biodiversitet, forsuring, afiltning og kysterosion;

| G. | der henviser til, at FN har udråbt 2021-2030 til tiåret for havforskning for bæredygtig udvikling for at øge havforskningen og opbygge kollektiv viden; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at FN har udråbt 2021-2030 til tiåret for havforskning for bæredygtig udvikling for at øge havforskningen og opbygge kollektiv viden;

| H. | der henviser til, at traktaten om Antarktis, der trådte i kraft for 60 år siden den 23. juni 1961, i artikel IX opfordrer til beskyttelse og fredning af de levende rigdomskilder; der henviser til, at disse bestræbelser er fastlagt i Madrid-protokollen; der henviser til, at denne protokol udpeger Antarktis til at være en naturreserve, der er helliget fred og videnskab, og fastsætter de grundlæggende principper for aktiviteter i Antarktis; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at traktaten om Antarktis, der trådte i kraft for 60 år siden den 23. juni 1961, i artikel IX opfordrer til beskyttelse og fredning af de levende rigdomskilder; der henviser til, at disse bestræbelser er fastlagt i Madrid-protokollen; der henviser til, at denne protokol udpeger Antarktis til at være en naturreserve, der er helliget fred og videnskab, og fastsætter de grundlæggende principper for aktiviteter i Antarktis;

| I. | der henviser til, at Den Europæiske Union og dens medlemsstater, Australien, Norge, Det Forenede Kongerige og Uruguay den 28. april 2021 fik følge af USA og New Zealand som sponsorer for forslaget om at oprette to beskyttede havområder i Det Sydlige (Antarktiske) Ishav, i det østlige Antarktis og i Weddellhavet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Den Europæiske Union og dens medlemsstater, Australien, Norge, Det Forenede Kongerige og Uruguay den 28. april 2021 fik følge af USA og New Zealand som sponsorer for forslaget om at oprette to beskyttede havområder i Det Sydlige (Antarktiske) Ishav, i det østlige Antarktis og i Weddellhavet;

| J. | der henviser til, at der pågår forhandlinger i Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR) om etablering af disse to nye beskyttede havområder, som tilsammen vil have en størrelse på ca. 3 mio. km2; der henviser til, at godkendelsen af disse beskyttede havområder vil bidrage til at opfylde EU's og de globale forpligtelser til at beskytte havets biodiversitet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der pågår forhandlinger i Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR) om etablering af disse to nye beskyttede havområder, som tilsammen vil have en størrelse på ca. 3 mio. km2; der henviser til, at godkendelsen af disse beskyttede havområder vil bidrage til at opfylde EU's og de globale forpligtelser til at beskytte havets biodiversitet;

| K. | der henviser til, at beskyttede havområder er et vigtigt redskab til beskyttelse af havenes økosystemer, da de kan øge arternes mangfoldighed og tæthed og samtidig øge havenes modstandsdygtighed over for miljøpåvirkninger, herunder klimaændringer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at beskyttede havområder er et vigtigt redskab til beskyttelse af havenes økosystemer, da de kan øge arternes mangfoldighed og tæthed og samtidig øge havenes modstandsdygtighed over for miljøpåvirkninger, herunder klimaændringer;

| L. | der henviser til, at G7-lederne har erklæret, at de fuldt ud støtter CCAMLR's tilsagn om at udvikle et repræsentativt system af beskyttede havområder i CAMLR-konventionsområdet i Det Sydlige Ishav på grundlag af den bedste tilgængelige videnskab; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at G7-lederne har erklæret, at de fuldt ud støtter CCAMLR's tilsagn om at udvikle et repræsentativt system af beskyttede havområder i CAMLR-konventionsområdet i Det Sydlige Ishav på grundlag af den bedste tilgængelige videnskab;

| M. | der henviser til, at EU og USA har givet udtryk for deres fulde engagement i at fremme en vellykket og ambitiøs global ramme for biodiversitet efter 2020 inden for rammerne af konventionen om den biologiske mangfoldighed og deres fulde støtte til udpegelsen af nye beskyttede havområder i Det Sydlige Ishav og til fortsat at samarbejde om at fremme en bæredygtig blå økonomi, bæredygtigt fiskeri og forebyggelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU og USA har givet udtryk for deres fulde engagement i at fremme en vellykket og ambitiøs global ramme for biodiversitet efter 2020 inden for rammerne af konventionen om den biologiske mangfoldighed og deres fulde støtte til udpegelsen af nye beskyttede havområder i Det Sydlige Ishav og til fortsat at samarbejde om at fremme en bæredygtig blå økonomi, bæredygtigt fiskeri og forebyggelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri);

| N. | der henviser til, at Parlamentet har givet udtryk for sin stærke støtte til en ambitiøs indsats for at beskytte og genoprette den marine biodiversitet, navnlig i sin beslutning om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: der henviser til, at »naturen skal bringes til bage i vores liv« og til sin beslutning om det 15. møde i partskonferencen under konventionen om den biologiske mangfoldighed (COP15); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Parlamentet har givet udtryk for sin stærke støtte til en ambitiøs indsats for at beskytte og genoprette den marine biodiversitet, navnlig i sin beslutning om EU's biodiversitetsstrategi for 2030: der henviser til, at »naturen skal bringes til bage i vores liv« og til sin beslutning om det 15. møde i partskonferencen under konventionen om den biologiske mangfoldighed (COP15);

| O. | der henviser til, at Parlamentet har opfordret Kommissionen til at fremme en ambitiøs international forvaltningsmodel for havets biodiversitet uden for nationale jurisdiktioner og til at anerkende alle have som et globalt fælles gode; der henviser til, at det i øvrigt har opfordret EU til at presse på for vedtagelsen af en ambitiøs global havtraktat for at beskytte havenes biodiversitet i områder uden for national jurisdiktion over hele verden ved den kommende regeringskonference om biodiversitet uden for national jurisdiktion; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Parlamentet har opfordret Kommissionen til at fremme en ambitiøs international forvaltningsmodel for havets biodiversitet uden for nationale jurisdiktioner og til at anerkende alle have som et globalt fælles gode; der henviser til, at det i øvrigt har opfordret EU til at presse på for vedtagelsen af en ambitiøs global havtraktat for at beskytte havenes biodiversitet i områder uden for national jurisdiktion over hele verden ved den kommende regeringskonference om biodiversitet uden for national jurisdiktion;

| P. | der henviser til, at der i FN er forhandlinger i gang om en gennemførelsesaftale til beskyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion i henhold til UNCLOS, som indeholder bestemmelser om etablering af beskyttede havområder på åbent hav; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der i FN er forhandlinger i gang om en gennemførelsesaftale til beskyttelse af havets biologiske mangfoldighed i områder uden for national jurisdiktion i henhold til UNCLOS, som indeholder bestemmelser om etablering af beskyttede havområder på åbent hav;

| 1. | understreger, at Antarktis og Det Sydlige Ishav indeholder økosystemer og biodiversitet af usædvanlig værdi og videnskabelig betydning, og at Weddellhavet er afgørende for den globale havcirkulation og for verdens klima; understreger vigtigheden af at sikre deres hurtige og effektive beskyttelse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | udtrykker sin fulde støtte til de bestræbelser, som Den Europæiske Union og dens medlemsstater, Australien, Norge, Det Forenede Kongerige, Uruguay, USA og New Zealand har gjort for at oprette to nye beskyttede havområder i det østlige Antarktis og Weddellhavet ved Antarktis; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til som forberedelse til det årlige møde i CCAMLR i 2021 at intensivere deres bilaterale og multilaterale bestræbelser på at sikre støtte til oprettelsen af disse beskyttede havområder i de kommende måneder og navnlig fokusere på CCAMLR-medlemmer, der har givet udtryk for modstand mod forslagene fra bevarelses- og partnerskabsaftalerne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at EU i henhold til biodiversitetsstrategien for 2030 bør udnytte al sin diplomatiske indflydelse og opsøgende kapacitet til at mægle i en aftale om udpegelse af omfattende beskyttede havområder i Det Sydlige Ishav; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om Unionens tilsagn om at beskytte mindst 30 % af EU's havområder juridisk, herunder en streng beskyttelse af 10 % af EU's havområder; minder om, at EU bør sikre, at den globale ramme for perioden efter 2020 omfatter ambitiøse globale 2030-mål i overensstemmelse med EU's forpligtelser; gentager endvidere sin holdning, nemlig at EU bør optræde som en global leder og presse på for et højt ambitionsniveau, der matcher eller overskrider EU's eget, under forhandlingerne om den globale ramme, der bør omfatte retligt bindende globale genoprettelses- og beskyttelsesmål på mindst 30 % inden 2030; understreger, at beskyttede områder skal beskyttes effektivt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om CCAMLR's tilsagn om senest i 2012 at oprette et repræsentativt system af beskyttede havområder i CAMLR-konventionsområdet, som beskytter repræsentative eksempler på marine økosystemer, biodiversitet og habitater; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at Madridprotokollen forbyder aktiviteter i forbindelse med mineralressourcer i Antarktis, undtagen til videnskabelige forskningsformål; opfordrer til, at denne afgørende bestemmelse opretholdes i fremtidige aftaler; |
| --- | --- |

6.

| 7. | påpeger, at Det Sydlige Ishavs isolerede geografiske beliggenhed gør det indviklet og vanskeligt at foretage i CAMLR-konventionsområdet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fremhæver, at over 80 % af havbunden stadig er uudforsket (9), og at der er behov for yderligere oceanografisk forskning, navnlig om forureningens og klimaændringernes indvirkning på økosystemerne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til sammen med globale partnere at styrke netværket af beskyttede havområder globalt gennem forbedret forvaltning, bedre fysisk planlægning, evalueringer og håndhævelse med henblik på at øge den økologiske sammenhæng og forbindelserne mellem de beskyttede havområder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at IUU-fiskeri udgør en betydelig trussel mod bæredygtigt fiskeri og de marine økosystemers modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at turismen i Antarktis skal forvaltes på en bæredygtig måde; opfordrer derfor CCAMLR til at sikre, at turismen forvaltes i overensstemmelse hermed, og at den ikke har en negativ indvirkning på økosystemet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at oprettelsen af disse to nye beskyttede havområder vil være et vigtigt bidrag til den globale dimension af EU's biodiversitetsstrategi; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at anvende oprettelsen af disse beskyttede havområder som grundlag for de globale forhandlinger under konventionen om biologisk mangfoldighed på FN's COP15-konference om biodiversitet i Kunming, Kina; |
| --- | --- |

12.

| 13. | bemærker, at oprettelsen af beskyttede havområder, der dækker mere end 3 mio. km2 i det østlige Antarktis og Weddellhavet, vil skabe et af de største beskyttede havområder i historien; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik samt til CCAMLR's medlemsstater. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUT C 232 af 16.6.2021, s. 28.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0005.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0277.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0015.

(5)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0096.

(6)  Bindoff, N. et al., »Observations: Oceanic Climate Change and Sea Level«, Climate Change 2007: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 2007. https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/ar4-wg1-chapter5-1.pdf; Rhein, M. et al., »observations Ocean«Climate Change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 2013. https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/WG1AR5_Chapter03_FINAL.pdf;

Cheng L, et al., 2019, »Record-Setting Ocean Warmth Continued in 2019«, Advances in Atmospheric Sciences, Vol. 37, February 2020. https://link.springer.com/article/10.1007/s00376-020-9283-7

(7)  Kyle R. Clem, Ryan L. Fogt, John Turner, Benjamin R. Lintner, Gareth J. Marshall, James R. Miller, James A. Renwick,’Record warming at the South Pole during the past three decades’, Nature Climate Change, 2020; DOI: 10.1038/s41558-020-0815-z.

(8)  IPCC Special Report on the Ocean and Cryosphere in a Changing Climate. Summary for Policymakers, 2019. https://www.ipcc.ch/srocc/chapter/summary-for-policymakers/

(9)  National Ocean Service, 2021: https://oceanservice.noaa.gov/facts/exploration.html.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/218 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/218

---

P9_TA(2021)0362

Tilsidesættelse af EU-retten og LGBTIQ-borgeres rettigheder i Ungarn som følge af de lovændringer, der er vedtaget i det ungarske parlament

Europa-Parlamentets beslutning af 8. juli 2021 om tilsidesættelse af EU-retten og LGBTIQ-borgeres rettigheder i Ungarn som følge af de lovændringer, der er vedtaget i det ungarske parlament (2021/2780(RSP))

(2022/C 99/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (i det følgende benævnt »chartret«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (i det følgende benævnt »chartret«),

| — | der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols hermed forbundne retspraksis (ECHR), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Menneskerettighedskonvention og til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstols hermed forbundne retspraksis (ECHR),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (EU-Domstolens) og Menneskerettighedsdomstolens retspraksis, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Domstols (EU-Domstolens) og Menneskerettighedsdomstolens retspraksis,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. november 2020 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025« (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. november 2020 med titlen »En Union med lige muligheder: Strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer 2020-2025« (COM(2020)0698),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. marts 2021 med titlen »EU-strategi om barnets rettigheder (2020-2025)« (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 24. marts 2021 med titlen »EU-strategi om barnets rettigheder (2020-2025)« (COM(2021)0142),

| — | der henviser til resultaterne af EU's LGBT-undersøgelse fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) i 2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til resultaterne af EU's LGBT-undersøgelse fra EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA) i 2019,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (1) (»forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (1) (»forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet«),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om et forslag om at opfordre Rådet til i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionens bygger på (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2018 om et forslag om at opfordre Rådet til i henhold til artikel 7, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union at fastslå, at der er en klar fare for, at Ungarn groft overtræder de værdier, som Unionens bygger på (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 18. december 2019 om offentlig forskelsbehandling af og hadefulde udtalelser om LGBTI-personer, herunder LGBTI-fri områder (3),

| — | der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. januar 2020 om igangværende høringer inden for rammerne af artikel 7, stk. 1, i TEU vedrørende Polen og Ungarn (4),

| — | der henviser til EU-Domstolens dom af 3. juni 2021 i sag C-650/18 med afvisning af Ungarns annullationssøgsmål til prøvelse af Parlamentets beslutning af 12. september 2018, som indleder den procedure, hvorved det kan fastslås, at der er en klar fare for, at en medlemsstat groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens dom af 3. juni 2021 i sag C-650/18 med afvisning af Ungarns annullationssøgsmål til prøvelse af Parlamentets beslutning af 12. september 2018, som indleder den procedure, hvorved det kan fastslås, at der er en klar fare for, at en medlemsstat groft overtræder de værdier, som Unionen bygger på (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. oktober 2020 om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2021 om erklæring af EU som LGBTIQ-frihedszone (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2021 om erklæring af EU som LGBTIQ-frihedszone (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om situationen for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i EU inden for rammerne af kvinders sundhed (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om situationen for så vidt angår seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder i EU inden for rammerne af kvinders sundhed (8),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Rapport om retsstatssituationen 2020 — Retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 30. september 2020 med titlen »Rapport om retsstatssituationen 2020 — Retsstatssituationen i Den Europæiske Union« (COM(2020)0580),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. juni 2021 om Kommissionens rapport om retsstatssituationen 2020 (9),

| — | der henviser til den ungarske lov LXXIX fra 2021 om strengere foranstaltninger mod pædofile lovovertrædere og ændring af visse love til beskyttelse af børn (»lovforslaget« og efter bekendtgørelse »loven«), |
| --- | --- |

—

der henviser til den ungarske lov LXXIX fra 2021 om strengere foranstaltninger mod pædofile lovovertrædere og ændring af visse love til beskyttelse af børn (»lovforslaget« og efter bekendtgørelse »loven«),

| — | der henviser til den undersøgelse, som kommissæren for ligestilling iværksatte den 16. juni 2021 af den ungarske lovs overensstemmelse med EU-retten, |
| --- | --- |

—

der henviser til den undersøgelse, som kommissæren for ligestilling iværksatte den 16. juni 2021 af den ungarske lovs overensstemmelse med EU-retten,

| — | der henviser til skrivelsen fra kommissærerne for retlige anliggender og det indre marked til den ungarske justitsminister (Ares S (2021) 4587976) om lovforslagets manglende overholdelse af flere EU-bestemmelser, herunder artikel 2 i TEU om respekt for menneskerettighederne og ikke-forskelsbehandling, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen fra kommissærerne for retlige anliggender og det indre marked til den ungarske justitsminister (Ares S (2021) 4587976) om lovforslagets manglende overholdelse af flere EU-bestemmelser, herunder artikel 2 i TEU om respekt for menneskerettighederne og ikke-forskelsbehandling,

| — | der henviser til skrivelsen fra 17 stats- og regeringschefer på Det Europæiske Råds møde i juni 2021, hvori de lovede at »fortsætte bekæmpelsen af forskelsbehandling af LGBTI-samfundet« (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelsen fra 17 stats- og regeringschefer på Det Europæiske Råds møde i juni 2021, hvori de lovede at »fortsætte bekæmpelsen af forskelsbehandling af LGBTI-samfundet« (10),

| — | der henviser til erklæringen i forbindelse med samlingen den 22. juni 2021 i Rådet for Almindelige Anliggender, som blev underskrevet af 18 medlemsstater, om vedtagelsen af det ungarske lovforslag (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen i forbindelse med samlingen den 22. juni 2021 i Rådet for Almindelige Anliggender, som blev underskrevet af 18 medlemsstater, om vedtagelsen af det ungarske lovforslag (11),

| — | der henviser til Europarådets Ministerkomités henstilling CM/Rec(2010)5 til medlemsstaterne om foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af seksuel orientering eller kønsidentitet og til de standarder, der er vedtaget af Europarådets Parlamentariske Forsamling, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Ministerkomités henstilling CM/Rec(2010)5 til medlemsstaterne om foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af seksuel orientering eller kønsidentitet og til de standarder, der er vedtaget af Europarådets Parlamentariske Forsamling,

| — | der henviser til erklæringen fra Europarådets menneskerettighedskommissær vedrørende lovforslaget (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen fra Europarådets menneskerettighedskommissær vedrørende lovforslaget (12),

| — | der henviser til Menneskerettighedsdomstolens afgørelse den 20. juni 2017 i sagen Bayev m.fl. mod Rusland (stævning nr. 67667/09 og 2 andre) (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Menneskerettighedsdomstolens afgørelse den 20. juni 2017 i sagen Bayev m.fl. mod Rusland (stævning nr. 67667/09 og 2 andre) (13),

| — | der henviser til den mundtlige forespørgsel til Kommissionen af 22. juni 2021 om tilsidesættelse af EU-retten og LGBTIQ-borgeres rettigheder i Ungarn som følge af de lovændringer, der er vedtaget i det ungarske parlament (O-000050/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til den mundtlige forespørgsel til Kommissionen af 22. juni 2021 om tilsidesættelse af EU-retten og LGBTIQ-borgeres rettigheder i Ungarn som følge af de lovændringer, der er vedtaget i det ungarske parlament (O-000050/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 132, stk. 2,

| A. | der henviser til, at den ungarske nationalforsamling den 15. juni 2021 vedtog et lovforslag, der oprindeligt havde til formål at beskytte børn mod pædofile lovovertrædere, hvilket er et mål, der deles og forfølges af alle institutioner og medlemsstater i Unionen; der henviser til, at lovforslaget blev bekendtgjort den 23. juni 2021 og træder i kraft den 8. juli 2021 (14); der henviser til, at loven i alvorlig grad og forsætligt vil begrænse LGBTIQ-personers rettigheder og frihedsrettigheder samt børns rettigheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den ungarske nationalforsamling den 15. juni 2021 vedtog et lovforslag, der oprindeligt havde til formål at beskytte børn mod pædofile lovovertrædere, hvilket er et mål, der deles og forfølges af alle institutioner og medlemsstater i Unionen; der henviser til, at lovforslaget blev bekendtgjort den 23. juni 2021 og træder i kraft den 8. juli 2021 (14); der henviser til, at loven i alvorlig grad og forsætligt vil begrænse LGBTIQ-personers rettigheder og frihedsrettigheder samt børns rettigheder;

| B. | der henviser til, at Ungarn for nylig har fremsat en række erklæringer i Rådet, der har fortolket begrebet »køn« i visse tekster som en henvisning udelukkende til biologisk køn og dermed benægtet eksistensen af socialt køn, navnlig for så vidt angår krisestyringskonceptet (CMC) for en eventuel militær EU-FSFP-mission uden udøvende beføjelser i Mozambique, forordningen om en fond for retfærdig omstilling, forordningen om fælles bestemmelser samt ved andre lejligheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Ungarn for nylig har fremsat en række erklæringer i Rådet, der har fortolket begrebet »køn« i visse tekster som en henvisning udelukkende til biologisk køn og dermed benægtet eksistensen af socialt køn, navnlig for så vidt angår krisestyringskonceptet (CMC) for en eventuel militær EU-FSFP-mission uden udøvende beføjelser i Mozambique, forordningen om en fond for retfærdig omstilling, forordningen om fælles bestemmelser samt ved andre lejligheder;

| C. | der henviser til, at lovens definitioner bevidst er vage med det formål at skabe en afskrækkende virkning; der henviser til, at loven forbyder »skildring og fremme af kønsidentitet, der er forskellig fra det køn, vedkommende er tildelt ved fødslen, kønsskifte og homoseksualitet« i skoler, i tv-programmer og i offentligt tilgængelige reklamer på alle platforme for personer under 18 år, selv i uddannelsesøjemed; der henviser til, at loven udelukker, at et sådant indhold kan betragtes som en public service-meddelelse eller en reklame for socialt ansvar, selv om det er rettet mod voksne; der henviser til, at loven indfører ændringer til loven om beskyttelse af børn, loven om beskyttelse af familien, loven om erhvervsannoncering, medieloven og loven om offentlig uddannelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at lovens definitioner bevidst er vage med det formål at skabe en afskrækkende virkning; der henviser til, at loven forbyder »skildring og fremme af kønsidentitet, der er forskellig fra det køn, vedkommende er tildelt ved fødslen, kønsskifte og homoseksualitet« i skoler, i tv-programmer og i offentligt tilgængelige reklamer på alle platforme for personer under 18 år, selv i uddannelsesøjemed; der henviser til, at loven udelukker, at et sådant indhold kan betragtes som en public service-meddelelse eller en reklame for socialt ansvar, selv om det er rettet mod voksne; der henviser til, at loven indfører ændringer til loven om beskyttelse af børn, loven om beskyttelse af familien, loven om erhvervsannoncering, medieloven og loven om offentlig uddannelse;

| D. | der henviser til, at Parlamentet tidligere har fordømt misbrug af lovgivning om de oplysninger, der stilles til rådighed for mindreårige, navnlig inden for uddannelse og medier, med henblik på at censurere LGBTI-relateret indhold og materiale, navnlig i Litauen og Letland; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Parlamentet tidligere har fordømt misbrug af lovgivning om de oplysninger, der stilles til rådighed for mindreårige, navnlig inden for uddannelse og medier, med henblik på at censurere LGBTI-relateret indhold og materiale, navnlig i Litauen og Letland;

| E. | der henviser til, at den polske præsident Andrzej Duda i 2018 erklærede, at han ville overveje at udstede en såkaldt »homopropaganda«-lov i lighed med den, der er vedtaget i Rusland, hvilket ville forbyde LGBTIQ-medier, -litteratur og -forsamlinger som f.eks. Pride; der henviser til, at den polske vicejustitsminister Michal Wos i juni 2021 meddelte, at Polen i øjeblikket arbejder på et lovforslag, der har til formål at forbyde »LGBT-propaganda«; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at den polske præsident Andrzej Duda i 2018 erklærede, at han ville overveje at udstede en såkaldt »homopropaganda«-lov i lighed med den, der er vedtaget i Rusland, hvilket ville forbyde LGBTIQ-medier, -litteratur og -forsamlinger som f.eks. Pride; der henviser til, at den polske vicejustitsminister Michal Wos i juni 2021 meddelte, at Polen i øjeblikket arbejder på et lovforslag, der har til formål at forbyde »LGBT-propaganda«;

| F. | der henviser til, at præsidenten for Den Tjekkiske Republik, Milos Zeman, i juni 2021 fremsatte nedværdigende bemærkninger om det transkønnede samfund i et medieinterview vedrørende den nye anti-LGBTIQ-lov i Ungarn; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at præsidenten for Den Tjekkiske Republik, Milos Zeman, i juni 2021 fremsatte nedværdigende bemærkninger om det transkønnede samfund i et medieinterview vedrørende den nye anti-LGBTIQ-lov i Ungarn;

| G. | der henviser til, at der er konstateret en lignende bekymrende udvikling i Kroatien, navnlig det bebudede forslag fra det konservative parti om at medtage »forbud mod børns eksponering for LGBT-propaganda« i de love, der drøftes i det kroatiske parlament, og angreb på LGBTI-personer den 3. juli 2021, dagen for den 20. Zagreb Pride; der henviser til, at formanden og næstformanden for partiet Most den 4. juli 2021 bekendtgjorde retssager mod LGBTI-organisationer, der havde anklaget det største parti for at sprede intolerance og homofobi og tilskynde til splittelse og had; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er konstateret en lignende bekymrende udvikling i Kroatien, navnlig det bebudede forslag fra det konservative parti om at medtage »forbud mod børns eksponering for LGBT-propaganda« i de love, der drøftes i det kroatiske parlament, og angreb på LGBTI-personer den 3. juli 2021, dagen for den 20. Zagreb Pride; der henviser til, at formanden og næstformanden for partiet Most den 4. juli 2021 bekendtgjorde retssager mod LGBTI-organisationer, der havde anklaget det største parti for at sprede intolerance og homofobi og tilskynde til splittelse og had;

| H. | der henviser til, at Rusland i 2013 indførte en føderal lov »med henblik på at beskytte børn mod oplysninger, der fremmer fornægtelse af traditionelle familieværdier«, som havde til formål at forbyde en normalisering af homoseksualitet i medierne; der henviser til, at adskillige menneskerettighedsorganisationer i hele verden har erklæret, at den russiske lov udgør en fare for unge LGBTIQ-personer; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Rusland i 2013 indførte en føderal lov »med henblik på at beskytte børn mod oplysninger, der fremmer fornægtelse af traditionelle familieværdier«, som havde til formål at forbyde en normalisering af homoseksualitet i medierne; der henviser til, at adskillige menneskerettighedsorganisationer i hele verden har erklæret, at den russiske lov udgør en fare for unge LGBTIQ-personer;

| I. | der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 2 i TEU bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Unionen i henhold til artikel 2 i TEU bygger på værdierne respekt for den menneskelige værdighed, frihed, demokrati, ligestilling, retsstaten og respekt for menneskerettighederne, herunder rettigheder for personer, der tilhører mindretal;

| J. | der henviser til, at Kommissionens strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer fastlægger fælles retningslinjer for Unionen til beskyttelse af LGBTIQ-personers rettigheder i alle medlemsstater, og gentager, at lighed og ikke-forskelsbehandling er centrale værdier og grundlæggende rettigheder i EU, som er nedfældet i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Kommissionens strategi for ligestilling af LGBTIQ-personer fastlægger fælles retningslinjer for Unionen til beskyttelse af LGBTIQ-personers rettigheder i alle medlemsstater, og gentager, at lighed og ikke-forskelsbehandling er centrale værdier og grundlæggende rettigheder i EU, som er nedfældet i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder;

| K. | der henviser til, at Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, beskrev loven som »beskæmmende« og pålagde de ansvarlige kommissærer at henvende sig til den ungarske regering (15); der henviser til, at kommissærerne for retlige anliggender og det indre marked sendte en skrivelse til den ungarske justitsminister, hvori de anførte, at loven krænker følgende rettigheder: retten til privatliv og familieliv (chartrets artikel 7 og 9), retten til ytrings- og informationsfrihed (artikel 11 i chartret), frihed til at oprette egen virksomhed (artikel 16 i chartret) og ikke-forskelsbehandling (artikel 21 i chartret); der henviser til, at direktivet om audiovisuelle medietjenester (»AVMS-direktivet«) (16), direktivet om elektronisk handel (17) og artikel 56 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) finder anvendelse på i det mindste nogle af de scenarier, der reguleres, og at artikel 34 og 36 i TEUF også kan finde anvendelse og overtrædes af de anfægtede bestemmelser i loven; der henviser til, at der blev anmodet om et svar på denne skrivelse senest den 30. juni 2021 (18); der henviser til, at den ungarske justitsminister svarede den 1. juli 2021; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionens formand, Ursula von der Leyen, beskrev loven som »beskæmmende« og pålagde de ansvarlige kommissærer at henvende sig til den ungarske regering (15); der henviser til, at kommissærerne for retlige anliggender og det indre marked sendte en skrivelse til den ungarske justitsminister, hvori de anførte, at loven krænker følgende rettigheder: retten til privatliv og familieliv (chartrets artikel 7 og 9), retten til ytrings- og informationsfrihed (artikel 11 i chartret), frihed til at oprette egen virksomhed (artikel 16 i chartret) og ikke-forskelsbehandling (artikel 21 i chartret); der henviser til, at direktivet om audiovisuelle medietjenester (»AVMS-direktivet«) (16), direktivet om elektronisk handel (17) og artikel 56 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) finder anvendelse på i det mindste nogle af de scenarier, der reguleres, og at artikel 34 og 36 i TEUF også kan finde anvendelse og overtrædes af de anfægtede bestemmelser i loven; der henviser til, at der blev anmodet om et svar på denne skrivelse senest den 30. juni 2021 (18); der henviser til, at den ungarske justitsminister svarede den 1. juli 2021;

| L. | der henviser til, at 18 medlemsstater (19) er medunderskrivere på en erklæring, hvori Kommissionen opfordres til at anvende alle de redskaber, den har til rådighed, for at sikre fuld overholdelse af EU-retten, herunder ved at indbringe sagen for EU-Domstolen; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at 18 medlemsstater (19) er medunderskrivere på en erklæring, hvori Kommissionen opfordres til at anvende alle de redskaber, den har til rådighed, for at sikre fuld overholdelse af EU-retten, herunder ved at indbringe sagen for EU-Domstolen;

| M. | der henviser til, at 17 stats- og regeringschefer den 24. juni 2021 vedtog en fælles erklæring, hvori de fastslog, at de ville fortsætte med at bekæmpe forskelsbehandling af LGBTIQ-samfundet, hvormed de bekræftede deres forsvar af LGBTIQ-personers grundlæggende rettigheder (20); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at 17 stats- og regeringschefer den 24. juni 2021 vedtog en fælles erklæring, hvori de fastslog, at de ville fortsætte med at bekæmpe forskelsbehandling af LGBTIQ-samfundet, hvormed de bekræftede deres forsvar af LGBTIQ-personers grundlæggende rettigheder (20);

| N. | der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær indtrængende opfordrede medlemmerne af det ungarske parlament til at forkaste lovforslaget; der henviser til, at hun hævdede, at lovforslaget krænkede LGBTIQ-personers rettigheder og identitet, og at det desuden begrænsede ytrings- og uddannelsesfriheden for alle ungarere (21); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Europarådets menneskerettighedskommissær indtrængende opfordrede medlemmerne af det ungarske parlament til at forkaste lovforslaget; der henviser til, at hun hævdede, at lovforslaget krænkede LGBTIQ-personers rettigheder og identitet, og at det desuden begrænsede ytrings- og uddannelsesfriheden for alle ungarere (21);

| O. | der henviser til, at ifølge Europarådets Ministerkomités henstilling CM/Rec(2010)5 til medlemsstaterne om foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af seksuel orientering eller kønsidentitet, har lederne af Europarådets medlemsstater ansvaret for at uddanne, bekæmpe fordomme og forskelsbehandling og arbejde for accept af LGBTIQ-personer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at ifølge Europarådets Ministerkomités henstilling CM/Rec(2010)5 til medlemsstaterne om foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på grund af seksuel orientering eller kønsidentitet, har lederne af Europarådets medlemsstater ansvaret for at uddanne, bekæmpe fordomme og forskelsbehandling og arbejde for accept af LGBTIQ-personer;

| P. | der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sagen Bayev m.fl. mod Rusland fastslog, at lovgivning, der forbyder fremme af homoseksualitet, også kendt som »lovgivning om homoseksuel propaganda«, var i strid med artikel 10 (ytringsfrihed) og artikel 14 (forbud mod forskelsbehandling) i den europæiske menneskerettighedskonvention og derfor var diskriminerende, og at en sådan lovgivning styrkede fordomme mod LGBTIQ-personer, hvilket er uforeneligt med værdierne i et demokratisk samfund; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sagen Bayev m.fl. mod Rusland fastslog, at lovgivning, der forbyder fremme af homoseksualitet, også kendt som »lovgivning om homoseksuel propaganda«, var i strid med artikel 10 (ytringsfrihed) og artikel 14 (forbud mod forskelsbehandling) i den europæiske menneskerettighedskonvention og derfor var diskriminerende, og at en sådan lovgivning styrkede fordomme mod LGBTIQ-personer, hvilket er uforeneligt med værdierne i et demokratisk samfund;

| Q. | der henviser til, at Parlamentet ved flere lejligheder har opfordret medlemsstaterne til at sikre retten til omfattende seksual-, køns- og relationsundervisning, som er videnskabeligt nøjagtig, evidensbaseret, alderssvarende og ikkefordømmende; der henviser til, at internationale menneskerettighedsorganer (22) som Europarådet har fastslået, at børn og unge har ret til at modtage omfattende seksualundervisning; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Parlamentet ved flere lejligheder har opfordret medlemsstaterne til at sikre retten til omfattende seksual-, køns- og relationsundervisning, som er videnskabeligt nøjagtig, evidensbaseret, alderssvarende og ikkefordømmende; der henviser til, at internationale menneskerettighedsorganer (22) som Europarådet har fastslået, at børn og unge har ret til at modtage omfattende seksualundervisning;

| R. | der henviser til, at det i FRA's LGBT-undersøgelse fremhæves, at over halvdelen af respondenterne altid eller ofte hørte eller så negative kommentarer eller negativ adfærd i løbet af deres skoletid, fordi en skolekammerat/jævnaldrende blev opfattet som LGBTI; Der henviser til, at dette tal stiger til 70 % for respondenter i alderen 15-17 år, hvilket understreger behovet for, at accept og tolerance tages op i uddannelsessammenhænge; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det i FRA's LGBT-undersøgelse fremhæves, at over halvdelen af respondenterne altid eller ofte hørte eller så negative kommentarer eller negativ adfærd i løbet af deres skoletid, fordi en skolekammerat/jævnaldrende blev opfattet som LGBTI; Der henviser til, at dette tal stiger til 70 % for respondenter i alderen 15-17 år, hvilket understreger behovet for, at accept og tolerance tages op i uddannelsessammenhænge;

Loven, dens bestemmelser og overtrædelse af EU-retten

| 1. | fordømmer på det kraftigste den lov, som det ungarske parlament har vedtaget, og som udgør et klart brud på EU's værdier, principper og lovgivning; minder om, at loven vil indføre bestemmelser i forskellige ungarske retsakter, som krænker de grundlæggende rettigheder i henhold til chartret og traktaterne og EU's lovgivning om det indre marked (direktivet om audiovisuelle medietjenester og direktivet om e-handel); mener, at loven er i strid med gældende EU-ret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over den erklæring, der blev undertegnet af 18 medlemsstater, og hvori Kommissionen opfordres til at tage retlige skridt og Kommissionens formand og individuelle kommissærer til at fordømme lovforslaget; noterer sig skrivelsen til den ungarske justitsminister med anmodning om afklaring af og oplysninger om de rejste spørgsmål senest den 30. juni 2021; opfordrer Kommissionen til at offentliggøre svaret på skrivelsen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig Kommissionens opfordring til en konstruktiv og loyal debat med Ungarn; beklager imidlertid, at loven blev bekendtgjort den 23. juni 2021 på trods af de skarpe protester fra internationale organisationer; opfordrer Kommissionen til straks at tage retlige skridt, navnlig ved at indlede en fremskyndet traktatbrudsprocedure mod Ungarn i henhold til artikel 258 i TEUF vedrørende loven; opfordrer Kommissionen til om nødvendigt at anvende alle Domstolens proceduremæssige redskaber, herunder anmodninger om en fremskyndet procedure og foreløbige foranstaltninger, herunder sanktioner for manglende overholdelse af sidstnævnte; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at en medlemsstat, der mener, at en anden medlemsstat har undladt at opfylde en forpligtelse i henhold til traktaterne, i henhold til artikel 259 i TEUF kan indbringe sagen for EU-Domstolen; opfordrer medlemsstaterne til at udløse denne artikel i forbindelse med loven, hvis Kommissionen undlader at handle; opfordrer medlemsstaterne til at indgive en mellemstatslig klage til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol vedrørende aspekter, der ikke er omfattet af EU-retten; |
| --- | --- |

4.

Igangværende procedurer i henhold til artikel 7, stk. 1

| 5. | understreger, at loven ikke er et isoleret eksempel, men snarere er endnu et bevidst eksempel på en gradvis afvikling af de grundlæggende rettigheder i Ungarn; understreger, at organiseret statsstøttet LGBTIQ-fobi og desinformationskampagner er blevet redskaber til politisk censur fra den ungarske regerings side, og mener, at dette er i strid med artikel 2 i TEU; minder om, at Den Europæiske Union er blevet erklæret for en LGBTIQ-frihedszone (23); |
| --- | --- |

5.

| 6. | mnder om, at krænkelser af LGBTIQ-personers menneskerettigheder er en del af en større politisk dagsorden, som fører til opløsning af demokratiet og retsstatsprincippet, herunder mediefrihed, og bør betragtes som systematiske overtrædelser af artikel 2 i TEU; minder om, at Parlamentet allerede i sin beslutning af 12. september 2018 (24) udtrykte bekymring over retten til ligebehandling og ytringsfrihed; |
| --- | --- |

6.

| 7. | udtrykker stærk bekymring over, at retsstatssituationen og situationen med hensyn til grundlæggende rettigheder i Ungarn fortsat er blevet forværret, siden Parlamentet udløste artikel 7, stk. 1; understreger manglen på handling og ansvar fra Rådets side i denne henseende i årenes løb; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over, at det portugisiske formandskab har afholdt den første høring i henhold til artikel 7, stk. 1, om retsstatsprincippet i Ungarn siden 2019, samt erklæringerne fra 18 medlemsstater, der fordømmer loven; understreger imidlertid, at dialogen skal frembringe håndgribelige resultater i form af foranstaltninger med henblik på aktivt at tage fat på eksemplerne på forværring af de grundlæggende rettigheder i Ungarn; gentager sin opfordring til Rådet om at rette konkrete henstillinger til de Ungarn, som foreskrevet i artikel 7, stk. 1, i TEU, herunder en henstilling om at ophæve loven, og angive frister for gennemførelsen af disse henstillinger; opfordrer det slovenske formandskab til at afholde en høring om Ungarn i september 2021 og til at fastsætte en afstemning om henstillingerne så hurtigt som muligt; bemærker, at LGBTIQ-personers menneskerettigheder gradvist er blevet afviklet i løbet af de seneste år; |
| --- | --- |

8.

| 9. | minder om, at det ungarske medieråd den 2. marts 2021 bebudede en retssag mod mediegruppen RTL Ungarn efter lanceringen af kampagnen »familie er familie«; mener, at disse handlinger udgør censur af medieindhold og reklamer og derfor er i strid med direktivet om audiovisuelle medietjenester; understreger, at en række radio- og TV-selskaber i hele EU har opfordret Kommissionen til at indlede traktatbrudsprocedurer (25) sammen med civilsamfundsorganisationer; opfordrer Kommissionen til at anvende alle de retlige instrumenter, den har til rådighed, til at bekæmpe censur af materiale, der er i overensstemmelse med direktivet om audiovisuelle medietjenester sammenholdt med chartret; |
| --- | --- |

9.

| 10. | udtrykker dyb bekymring over, at forringelsen af mediefriheden fører til, at mindretal i stigende grad bliver syndebukke og skydeskive, herunder LGBTIQ-personer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om, at Ungarns grundlov (forfatning) blev ændret i december 2020 for at præcisere, at moderen er en kvinde, og at faderen er en mand, og at Ungarn beskytter børns ret til at fastslå deres identitet i overensstemmelse med det køn, de er født med, og deres ret til uddannelse i henhold til landets forfatningsmæssige identitet og værdisystem baseret på kristen kultur; bemærker, at selv om familieret er en national kompetence, medfører en ændring af forfatningen på denne måde sammen med den opfølgende lovgivning, herunder den pågældende loven, en direkte reduktion af beskyttelsen af de værdier, der er fastsat i artikel 2 i TEU; bemærker, at Venedigkommissionen har vedtaget en udtalelse om de forfatningsændringer, som det ungarske parlament vedtog i december 2020 (26); |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at Venedigkommissionen den 18. juni 2013 vedtog udtalelse CDL-AD (2013) 022-e om forbuddet mod såkaldt »propaganda for homoseksualitet« i lyset af den seneste lovgivning i nogle af Europarådets medlemsstater; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at det ungarske parlament har vedtaget lovgivning, som begrænser adoption til gifte par, de facto forbyder adoption for personer, der lever i partnerskaber mellem personer af samme køn, og enlige og ugifte personer, medmindre ministeren for familiepolitik giver særlig tilladelse hertil; understreger, at sidstnævnte krav giver et medlem af regeringen mulighed for at træffe ensidige beslutninger i denne henseende; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om, at vedtagelsen af artikel 33 i omnibusloven fra 2020 de facto forbød juridisk anerkendelse af køn for transkønnede og interkønnede personer i Ungarn, og dermed krænker deres ret til privatlivets fred og udsætter dem for forskelsbehandling, hvilket kan have alvorlige psykologiske virkninger og kan begrænse deres ret til at deltage aktivt i civilsamfundet; bemærker, at den nationale myndighed for databeskyttelse og informationsfrihed har afgivet udtalelse om artikel 33, idet den hævder, at den er i strid med artikel 5, stk. 1, litra d), i den generelle forordning om databeskyttelse (27); minder om, at Kommissionen hidtil ikke har truffet foranstaltninger til at løse dette problem; opfordrer Kommissionen til at undersøge sagen og om nødvendigt tage retlige skridt; bemærker, at selv om den ungarske forfatningsdomstol (28) fandt dele af loven forfatningsstridige, har de offentlige myndigheder stadig ikke gennemført dens afgørelse og afviser fortsat ansøgninger, selv om de var indgivet inden lovens ikrafttræden; bemærker, at dette udgør en overtrædelse af retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fordømmer den afgørelse, som en forbrugerbeskyttelsesmyndighed i Budapest (29) har truffet om at pålægge forlag at trykke ansvarsfraskrivelser på børnebøger, der indeholder regnbuefamilier, da de indeholder »adfærd, der er uforenelig med traditionelle kønsroller«; |
| --- | --- |

15.

| 16. | udtrykker stærk bekymring over indskrænkningen af spillerummet for ikkestatslige organisationer (NGO'er) i Ungarn, herunder LGBTIQ-NGO'er; glæder sig over EU-Domstolens dom i sag C-78/18 (30), hvori det fastslås, at lov nr. LXXVI af 2017 om gennemsigtighed for organisationer, der modtager udenlandsk støtte, indførte diskriminerende og ubegrundede restriktioner for udenlandske donationer til civilsamfundsorganisationer i strid med dens forpligtelser med hensyn til kapitalens frie bevægelighed, respekt for privatliv, beskyttelse af personoplysninger og foreningsfrihed; bemærker ophævelsen af denne lov, men giver udtryk for bekymring over nye begrænsninger for civilsamfundsfinansiering i Ungarn, såsom selektiv revision foretaget af den statslige revisionsmyndighed og forpligtelsen til at angive alle donorer i offentlige sociale rapporter, som er offentligt tilgængelige; mener, at sådanne begrænsninger hverken er nødvendige eller forholdsmæssige og ikke er i overensstemmelse med hverken EU-Domstolens retspraksis eller konklusionerne i den rapport om finansiering af foreninger, som Venedigkommissionen vedtog på sin 118. plenarforsamling den 15.-16. marts 2019; |
| --- | --- |

16.

| 17. | erklærer sit urokkelige engagement i at forsvare børns rettigheder i og uden for EU; er af den opfattelse, at fremme af tolerance, accept og mangfoldighed i stedet for fremme af LGBTIQ-fobi og had bør tjene som vejledende principper for at sikre respekt for barnets tarv; mener i denne forbindelse, at sammenblandingen af seksuel orientering og kønsidentitet med pædofili eller angreb på børns rettigheder viser et klart forsøg på at instrumentalisere menneskerettighedssproget med henblik på at vedtage diskriminerende politikker; mener, at dette er i modstrid med internationale menneskerettighedsprincipper og -normer; |
| --- | --- |

17.

| 18. | udtrykker bekymring over, at loven ligner den såkaldte russiske LGBT-propagandalov fra 2013, som resulterede i alvorlig skade for LGBTIQ-samfundet i Rusland; opfordrer Kommissionen til yderligere at undersøge finansieringen af LGBTIQ-kampagner i EU, som klart udgør en trussel mod demokratiet og den nationale sikkerhed i EU; |
| --- | --- |

18.

Foranstaltninger, som Kommissionen skal træffe

| 19. | gentager sin opfordring til Kommissionen og Rådet til endelig at anerkende det presserende behov for handling for at forsvare de værdier, der er nedfældet i artikel 2 i TEU, og til at indrømme, at en medlemsstat ikke kan ændre sin lovgivning, herunder forfatningsmæssige bestemmelser, på en sådan måde, at beskyttelsen af disse værdier mindskes (31); påpeger, at dette er forbudt i henhold til traktaterne, som Domstolen for nylig har fortolket i sag C-896/19 (32); |
| --- | --- |

19.

| 20. | er af den opfattelse, at loven er i direkte modstrid med Kommissionens LGBTIQ-ligestillingsstrategi; opfordrer indtrængende Kommissionen til at sikre, at strategien gennemføres på lige fod i alle medlemsstater i EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer Rådet og Kommissionen til hurtigst muligt at ophæve blokeringen af det horisontale direktiv om forskelsbehandling, som har været blokeret i Rådet i over 10 år (33); |
| --- | --- |

21.

| 22. | minder om, at der endnu ikke er kommet noget egentligt svar på Parlamentets initiativ om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder reguleret ved en inierinstitutionel aftale mellem Parlamentet, Kommissionen og Rådet; opfordrer Kommissionen og Rådet til straks at indlede forhandlinger med Parlamentet om en interinstitutionel aftale i henhold til artikel 295 TEUF; |
| --- | --- |

22.

| 23. | gentager sin holdning til forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet, som trådte i kraft den 1. januar 2021 og finder direkte anvendelse i sin helhed i Den Europæiske Union og alle dens medlemsstater for alle midler fra EU-budgettet, herunder midler, der siden da er bevilget gennem EU-genopretningsinstrumentet; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om, at forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet tilvejebringer en klar definition af retsstatsprincippet, som skal forstås i relation til andre af EU's værdier, herunder grundlæggende rettigheder og ikkeforskelsbehandling; mener, at statssanktioneret forskelsbehandling af minoriteter direkte påvirker, hvilke projekter, medlemsstaterne beslutter at bruge EU-midler på, og derfor direkte påvirker beskyttelsen af Unionens finansielle interesser; opfordrer Kommissionen til straks at iværksætte den procedure, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, i forordningen om konditionalitet vedrørende retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at der er alvorlig tvivl om de ungarske myndigheders evne til at forvalte EU-midler på en ikkediskriminerende måde og i overensstemmelse med chartret; opfordrer Kommissionen til at vurdere vedtagelsen af loven i forhold til den horisontale grundforudsætning for at sikre, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik (34) (forordningen om fælles bestemmelser) er i overensstemmelse med chartret; opfordrer Kommissionen til at tage de skridt, der er fastsat i forordningen om fælles bestemmelser, vedrørende udgifter i forbindelse med relevante fonde, og til at sikre, at partnerskabsaftalen og programmerne for Ungarn for 2021-2027 ikke godkendes, før der er sikret fuld overensstemmelse med den horisontale grundforudsætning vedrørende overholdelse af chartret som fastsat i artiklerne i forordningen om fælles bestemmelser; minder om, at enhver kommissionsafgørelse, der ikke er i overensstemmelse med EU-retten, kan anfægtes ved Domstolen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | udtrykker alvorlig bekymring om, hvorvidt udkastet til den ungarske genopretnings- og resiliensplan er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (35) og med chartret; opfordrer Kommissionen og Rådet til nøje at analysere alle de foranstaltninger, der er skitseret i udkastet til den ungarske genopretnings- og resiliensplan, og til kun at godkende planen, hvis det fastslås, at den ikke vil bidrage til gennemførelsen af loven og efterfølgende føre til, at EU-budgettet bidrager aktivt til krænkelser af de grundlæggende rettigheder i Ungarn; |
| --- | --- |

26.

| 27. | minder om, at LGBTIQ-rettigheder er menneskerettigheder; gentager sin opfordring til medlemsstaterne, navnlig Ungarn, om at sikre, at den eksisterende lovgivning om uddannelse og information, der er til rådighed for mindreårige, fuldt ud overholder de grundlæggende rettigheder, der er nedfældet i EU-retten og folkeretten, og til at sikre adgang til omfattende seksual- og relationsundervisning, som er videnskabeligt nøjagtig, evidensbaseret, alderssvarende og ikkefordømmende; minder om, at offentliggjort information bør afspejle forskelligheden af seksuel orientering, kønsidentiteter, kønsudtryk og kønskarakteristika, for at imødegå misinformation baseret på stereotyper eller forudindtagethed; opfordrer Kommissionen til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at sikre overholdelsen af de grundlæggende rettigheder i Ungarn; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at protestere mod LGBTIQ-fobisk hadefuld tale, navnlig fra regeringer og politikere; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Rådet, Kommissionen og Regionsudvalget. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 1.

(2)  EUT C 433 af 23.12.2019, s. 66.

(3)  EUT C 255 af 29.6.2021, s. 7.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0014.

(5)  Dom af 3. juni 2021, Ungarn mod Parlamentet, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(6)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0251.

(7)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0089.

(8)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0314.

(9)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0313.

(10)  https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457/photo/1

(11)  https://wilmes.belgium.be/en/thirteen-countries-unite-belgiums-initiative-defend-lgbtiq-rights-europe

(12)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(13)  http://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-174422

(14)  Lov offentliggjort i den ungarske Lovtidende: https://njt.hu/jogszabaly/2021-79-00-00; https://magyarkozlony.hu/dokumentumok/ba643dee7b59c2a1901132e6e3320483d2245b56/megtekintes

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/da/statement_21_3164

(16)  EUT L 303 af 28.11.2018, s. 69.

(17)  EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1.

(18)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/api/files/attachment/869254/Letter% 20by%20Commissioners%20Reynders%20and%20Breton.pdf

(19)  Belgien, Danmark, Estland, Finland, Frankrig, Tyskland, Irland, Litauen, Luxembourg, Nederlandene, Spanien, Sverige, Letland, Italien, Grækenland, Østrig, Cypern og Portugal.

(20)  https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457?s=20

(21)  https://www.coe.int/be/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(22)  konventionen om barnets rettigheder, konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, rapport fra den særlige FN-rapportør om retten til uddannelse.

(23)  Europa-Parlamentets beslutning af 11. marts 2021 om erklæring af EU som LGBTIQ-frihedszone.

(24)  Vedtagne tekster, P8_TA(2018)0340.

(25)  ACT, Ungarn: Broadcasting associations across Europe express dismay at anti-LGBTIQ bill & urge European Commission to open infringement proceedings, (Radio- og TV-selskaber i hele Europa udtrykker forfærdelse over lanti-LGBTIQ-loven og opfordrer indtrængende Kommissionen til at indlede en overtrædelsesprocedure), Bruxelles, den 29. juni 2021.

(26)  Hungary — Opinion on the constitutional amendments adopted by the Hungarian parliament in December 2020, adopted by the Venice Commission at its 127th Plenary Session, Venice and online, 2.-3. juli 2021 (CDL-AD(2021)029-e).

(27)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(28)  http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/ CB4CA4E8F72D33DFC125863A00604976?OpenDocument. Engelsk resumé tilgængeligt på http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/CB4CA4E8F72D33DFC125863A00604976?OpenDocument&english&english

(29)  https://www.kormanyhivatal.hu/hu/budapest/hirek/tisztessegtelen-kereskedelmi-gyakorlatot-folytat-a-labrisz-egyesulet-a-meseorszag-mindenkie-cimu-konyv-ertekesitesekor.

(30)  Domstolens dom af 18. juni 2020, Kommissionen mod Ungarn, sag C-78/18, ECLI:EU:C:2020:476.

(31)  Europa-Parlamentets beslutning af 10. juni 2021 om retsstatssituationen i Den Europæiske Union og anvendelsen af forordning (EU, Euratom) 2020/2092 om konditionalitet.

(32)  Domstolens dom af 20. april 2021, Repubblika mod Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

(33)  Forslag af 2. juli 2008 til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (COM(2008)0426).

(34)  EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159.

(35)  EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Parlamentet

Onsdag den 7. juli 2021

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/226 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/226

---

P9_TA(2021)0330

Ændringer til Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets afgørelse af 7. juli 2021 om ændringer til Parlamentets forretningsorden, der vedrører artikel 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230, 235 og bilag V og tilføjelse af en ny artikel 106a (2021/2048(REG))

(2022/C 99/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 236 og 237, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 236 og 237,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0214/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A9-0214/2021),

1.

vedtager at optage nedenstående ændringer i forretningsordenen;

2.

| a) | ændringen af artikel 213, stk. 1, om kønsdiversitet, som træder i kraft ved åbningen af den første mødeperiode efter det næste valg til Europa-Parlamentet, der finder sted i 2024 |
| --- | --- |

a)

ændringen af artikel 213, stk. 1, om kønsdiversitet, som træder i kraft ved åbningen af den første mødeperiode efter det næste valg til Europa-Parlamentet, der finder sted i 2024

| b) | ændringen af artikel 223 om funktionsperioden for medlemmerne af delegationernes formandskaber, som træder i kraft ved åbningen af den første mødeperiode efter det næste valg til Europa-Parlamentet, der finder sted i 2024; |
| --- | --- |

b)

ændringen af artikel 223 om funktionsperioden for medlemmerne af delegationernes formandskaber, som træder i kraft ved åbningen af den første mødeperiode efter det næste valg til Europa-Parlamentet, der finder sted i 2024;

3.

pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering.

Ændring 1

Ændring 1

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 99

Artikel 99

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Bestemmelserne i forbindelse med afgørelsen om at give Kommissionen decharge for budgettets gennemførelse i henhold til de finansielle bestemmelser i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom)
  nr. 966
  /
  2012

   (1) (»finansforordningen«) vedføjes denne forretningsorden som bilag. | Bestemmelserne i forbindelse med afgørelsen om at give Kommissionen decharge for budgettets gennemførelse i henhold til de finansielle bestemmelser i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046

   (1) (»finansforordningen«) vedføjes denne forretningsorden som bilag. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Bestemmelserne i forbindelse med afgørelsen om at give Kommissionen decharge for budgettets gennemførelse i henhold til de finansielle bestemmelser i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom)
  nr. 966
  /
  2012

   (1) (»finansforordningen«) vedføjes denne forretningsorden som bilag.

nr. 966

2012

1

Bestemmelserne i forbindelse med afgørelsen om at give Kommissionen decharge for budgettets gennemførelse i henhold til de finansielle bestemmelser i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde samt Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046

   (1) (»finansforordningen«) vedføjes denne forretningsorden som bilag.

2018

1046

1

Ændring 2

Ændring 2

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 106 a (ny)

Artikel 106 a (ny)

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 106a |
| | Procedure for fastlæggelse af Parlamentets holdning til oprettelse eller udvidelse af EU-trustfonde for foranstaltninger udadtil |
| | 1.
     
  Når Kommissionen hører Parlamentet om sin hensigt om at oprette eller udvide en trustfond for nødhjælps- eller kriseforanstaltninger i henhold til finansforordningens artikel 234, stk. 1, tredje afsnit, eller artikel 234, stk. 5, første afsnit, udarbejder det kompetente udvalg udkast til henstillinger. |
| | Disse udkast til henstillinger kan omfatte specifikke henstillinger til Kommissionen om enkelthederne vedrørende trustfonden, såsom de mål, den bør forfølge, eller hvordan den bør fungere. |
| | Artikel 118, stk. 2-6, finder tilsvarende anvendelse. |
| | 2.
     
  Når Kommissionen anmoder Parlamentet om at godkende et udkast til afgørelse om oprettelse eller udvidelse af en trustfond for tematiske foranstaltninger i henhold til finansforordningens artikel 234, stk. 1, fjerde afsnit, eller artikel 234, stk. 5, første afsnit, udarbejder det kompetente udvalg en henstilling om at godkende eller forkaste udkastet til afgørelse. |
| | Artikel 105, stk. 1-4, finder tilsvarende anvendelse. |
| | 3.
     
  Medlemmer eller en politisk gruppe eller politiske grupper, der mindst når op på den middelhøje tærskel, eller det kompetente udvalg kan forelægge Parlamentet et forslag til beslutning, hvori Kommissionen anmodes om at standse bevillingerne til en EU-trustfond eller ændre aftalen om oprettelse med henblik på afvikling af en EU-trustfond i henhold til finansforordningens artikel 234, stk. 5, andet afsnit. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Artikel 106a

Artikel 106a

Procedure for fastlæggelse af Parlamentets holdning til oprettelse eller udvidelse af EU-trustfonde for foranstaltninger udadtil

Procedure for fastlæggelse af Parlamentets holdning til oprettelse eller udvidelse af EU-trustfonde for foranstaltninger udadtil

1.
     
  Når Kommissionen hører Parlamentet om sin hensigt om at oprette eller udvide en trustfond for nødhjælps- eller kriseforanstaltninger i henhold til finansforordningens artikel 234, stk. 1, tredje afsnit, eller artikel 234, stk. 5, første afsnit, udarbejder det kompetente udvalg udkast til henstillinger.

Disse udkast til henstillinger kan omfatte specifikke henstillinger til Kommissionen om enkelthederne vedrørende trustfonden, såsom de mål, den bør forfølge, eller hvordan den bør fungere.

Disse udkast til henstillinger kan omfatte specifikke henstillinger til Kommissionen om enkelthederne vedrørende trustfonden, såsom de mål, den bør forfølge, eller hvordan den bør fungere.

Artikel 118, stk. 2-6, finder tilsvarende anvendelse.

Artikel 118, stk. 2-6, finder tilsvarende anvendelse.

2.
     
  Når Kommissionen anmoder Parlamentet om at godkende et udkast til afgørelse om oprettelse eller udvidelse af en trustfond for tematiske foranstaltninger i henhold til finansforordningens artikel 234, stk. 1, fjerde afsnit, eller artikel 234, stk. 5, første afsnit, udarbejder det kompetente udvalg en henstilling om at godkende eller forkaste udkastet til afgørelse.

Artikel 105, stk. 1-4, finder tilsvarende anvendelse.

Artikel 105, stk. 1-4, finder tilsvarende anvendelse.

3.
     
  Medlemmer eller en politisk gruppe eller politiske grupper, der mindst når op på den middelhøje tærskel, eller det kompetente udvalg kan forelægge Parlamentet et forslag til beslutning, hvori Kommissionen anmodes om at standse bevillingerne til en EU-trustfond eller ændre aftalen om oprettelse med henblik på afvikling af en EU-trustfond i henhold til finansforordningens artikel 234, stk. 5, andet afsnit.

Ændring 3

Ændring 3

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 197

Artikel 197

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Artikel 197 | udgår |
| Afvisning af en sag af formelle grunde | |
| 1.
     
  Ved påbegyndelsen af forhandlingen om et bestemt punkt på dagsordenen kan en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, stille forslag om at afvise den pågældende sag af formelle grunde. Der stemmes straks herom. | |
| Det skal meddeles formanden senest 24 timer forinden, at der vil blive stillet forslag om afvisning, og formanden underretter straks Parlamentet herom. | |
| 2.
     
  Vedtages forslaget, går Parlamentet straks over til næste punkt på dagsordenen. | |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Artikel 197

Artikel 197

udgår

udgår

Afvisning af en sag af formelle grunde

Afvisning af en sag af formelle grunde

1.
     
  Ved påbegyndelsen af forhandlingen om et bestemt punkt på dagsordenen kan en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, stille forslag om at afvise den pågældende sag af formelle grunde. Der stemmes straks herom.

Det skal meddeles formanden senest 24 timer forinden, at der vil blive stillet forslag om afvisning, og formanden underretter straks Parlamentet herom.

Det skal meddeles formanden senest 24 timer forinden, at der vil blive stillet forslag om afvisning, og formanden underretter straks Parlamentet herom.

2.
     
  Vedtages forslaget, går Parlamentet straks over til næste punkt på dagsordenen.

Ændring 4

Ændring 4

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 213 — stk. 1

Artikel 213 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   På det første udvalgsmøde, efter at udpegelsen af udvalgsmedlemmer har fundet sted, jf. artikel 209, og igen efter 2 1/2 års forløb vælger udvalget blandt sine ordinære medlemmer en formand og derpå ved særskilte valgrunder næstformænd, som udgør udvalgets formandskab. Antallet af næstformænd fastsættes af Parlamentet efter forslag fra Formandskonferencen. Parlamentets mangfoldighed skal afspejles i sammensætningen af hvert udvalgs formandskab
  ; det
  må ikke
  bestå hverken
  af
  udelukkende mænd eller
  af
  udelukkende kvinder, og alle næstformænd
  må ikke komme fra den samme medlemsstat. | 1.   På det første udvalgsmøde, efter at udpegelsen af udvalgsmedlemmer har fundet sted, jf. artikel 209, og igen efter 2 1/2 års forløb vælger udvalget blandt sine ordinære medlemmer en formand og derpå ved særskilte valgrunder næstformænd, som udgør udvalgets formandskab. Antallet af næstformænd fastsættes af Parlamentet efter forslag fra Formandskonferencen. Parlamentets mangfoldighed skal afspejles i sammensætningen af hvert udvalgs formandskab
  . Formanden og første næstformand for et udvalg
  må ikke
  være
  af
  samme køn. Kravet om kønsbalance gælder også for de øvrige medlemmer
  af
  formandskabet. Alle medlemmerne af formandskabet
  må ikke komme fra den samme medlemsstat. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1.   På det første udvalgsmøde, efter at udpegelsen af udvalgsmedlemmer har fundet sted, jf. artikel 209, og igen efter 2 1/2 års forløb vælger udvalget blandt sine ordinære medlemmer en formand og derpå ved særskilte valgrunder næstformænd, som udgør udvalgets formandskab. Antallet af næstformænd fastsættes af Parlamentet efter forslag fra Formandskonferencen. Parlamentets mangfoldighed skal afspejles i sammensætningen af hvert udvalgs formandskab
  ; det
  må ikke
  bestå hverken
  af
  udelukkende mænd eller
  af
  udelukkende kvinder, og alle næstformænd
  må ikke komme fra den samme medlemsstat.

1.   På det første udvalgsmøde, efter at udpegelsen af udvalgsmedlemmer har fundet sted, jf. artikel 209, og igen efter 2 1/2 års forløb vælger udvalget blandt sine ordinære medlemmer en formand og derpå ved særskilte valgrunder næstformænd, som udgør udvalgets formandskab. Antallet af næstformænd fastsættes af Parlamentet efter forslag fra Formandskonferencen. Parlamentets mangfoldighed skal afspejles i sammensætningen af hvert udvalgs formandskab
  . Formanden og første næstformand for et udvalg
  må ikke
  være
  af
  samme køn. Kravet om kønsbalance gælder også for de øvrige medlemmer
  af
  formandskabet. Alle medlemmerne af formandskabet
  må ikke komme fra den samme medlemsstat.

Ændring 6

Ændring 6

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 214 — stk. 2 — afsnit 4

Artikel 214 — stk. 2 — afsnit 4

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Formanden giver i udvalget meddelelse om alle koordinatorernes afgørelser og henstillinger, der betragtes som vedtaget, hvis der ikke gøres indsigelse mod dem. De skal behørigt nævnes i referatet af udvalgets møde. | Formanden giver i udvalget meddelelse om alle koordinatorernes afgørelser og henstillinger, der betragtes som vedtaget, hvis der ikke gøres indsigelse mod dem.
  I tilfælde af indsigelse stemmer udvalget med simpelt flertal.
  De
  pågældende afgørelser og henstillinger
  skal behørigt nævnes i referatet af udvalgets møde. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Formanden giver i udvalget meddelelse om alle koordinatorernes afgørelser og henstillinger, der betragtes som vedtaget, hvis der ikke gøres indsigelse mod dem. De skal behørigt nævnes i referatet af udvalgets møde.

Formanden giver i udvalget meddelelse om alle koordinatorernes afgørelser og henstillinger, der betragtes som vedtaget, hvis der ikke gøres indsigelse mod dem.
  I tilfælde af indsigelse stemmer udvalget med simpelt flertal.
  De
  pågældende afgørelser og henstillinger
  skal behørigt nævnes i referatet af udvalgets møde.

I tilfælde af indsigelse stemmer udvalget med simpelt flertal.

pågældende afgørelser og henstillinger

Ændring 7

Ændring 7

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 222 — stk. 1 — indledning

Artikel 222 — stk. 1 — indledning

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Når Kommissionen har offentliggjort et borgerinitiativ i det dertil beregnede register i overensstemmelse med artikel
  10
  , stk. 1,
  litra a),
  i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011

   (1), træffer Europa-Parlamentets formand efter forslag fra Udvalgsformandskonferencens formand følgende foranstaltninger: | 1.   Når Kommissionen har offentliggjort
  meddelelsen om
  et borgerinitiativ i det dertil beregnede register i overensstemmelse med artikel
  14
  , stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU)
  2019
  /
  788

   (1), træffer Europa-Parlamentets formand efter forslag fra Udvalgsformandskonferencens formand følgende foranstaltninger: |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1.   Når Kommissionen har offentliggjort et borgerinitiativ i det dertil beregnede register i overensstemmelse med artikel
  10
  , stk. 1,
  litra a),
  i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011

   (1), træffer Europa-Parlamentets formand efter forslag fra Udvalgsformandskonferencens formand følgende foranstaltninger:

1.   Når Kommissionen har offentliggjort
  meddelelsen om
  et borgerinitiativ i det dertil beregnede register i overensstemmelse med artikel
  14
  , stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU)
  2019
  /
  788

   (1), træffer Europa-Parlamentets formand efter forslag fra Udvalgsformandskonferencens formand følgende foranstaltninger:

Ændring 8

Ændring 8

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 222 — stk. 1 — litra a

Artikel 222 — stk. 1 — litra a

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| a) | formanden pålægger det udvalg, der i henhold til bilag VI er kompetent med hensyn til det pågældende emne, at arrangere den offentlige høring, jf. artikel
  11
  i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  det udvalg, der er kompetent med hensyn til andragender tilknyttes automatisk som et associeret udvalg, jf. denne forretningsordens artikel 57 |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

a)

formanden pålægger det udvalg, der i henhold til bilag VI er kompetent med hensyn til det pågældende emne, at arrangere den offentlige høring, jf. artikel
  11
  i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  det udvalg, der er kompetent med hensyn til andragender tilknyttes automatisk som et associeret udvalg, jf. denne forretningsordens artikel 57

11

nr. 211

2011

| a) | formanden pålægger det udvalg, der i henhold til bilag VI er kompetent med hensyn til det pågældende emne, at arrangere den offentlige høring, jf. artikel
  14, stk. 2,
  i forordning (EU)
  2019
  /
  788;
  det udvalg, der er kompetent med hensyn til andragender tilknyttes automatisk som et associeret udvalg, jf. denne forretningsordens artikel 57. |
| --- | --- |

a)

formanden pålægger det udvalg, der i henhold til bilag VI er kompetent med hensyn til det pågældende emne, at arrangere den offentlige høring, jf. artikel
  14, stk. 2,
  i forordning (EU)
  2019
  /
  788;
  det udvalg, der er kompetent med hensyn til andragender tilknyttes automatisk som et associeret udvalg, jf. denne forretningsordens artikel 57.

14, stk. 2,

2019

788;

Ændring 9

Ændring 9

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 222 — stk. 1 — litra b

Artikel 222 — stk. 1 — litra b

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| b) | formanden kan i tilfælde, hvor emnet for to eller flere borgerinitiativer,
  der
  er offentliggjort i det dertil beregnede register i overensstemmelse med artikel
  10
  , stk. 1, litra a), i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  , er sammenfaldende, efter at have rådført sig med initiativtagerne, beslutte, at der skal arrangeres en fælles offentlig høring, hvor alle de pågældende borgerinitiativer behandles på lige fod. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

b)

formanden kan i tilfælde, hvor emnet for to eller flere borgerinitiativer,
  der
  er offentliggjort i det dertil beregnede register i overensstemmelse med artikel
  10
  , stk. 1, litra a), i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  , er sammenfaldende, efter at have rådført sig med initiativtagerne, beslutte, at der skal arrangeres en fælles offentlig høring, hvor alle de pågældende borgerinitiativer behandles på lige fod.

der

10

nr. 211

2011

| b) | formanden kan i tilfælde, hvor emnet for to eller flere borgerinitiativer,
  for hvilke meddelelserne
  er
  blevet
  offentliggjort i det dertil beregnede register i overensstemmelse med artikel
  14
  , stk. 1, litra a), i forordning (EU)
  2019
  /
  788
  , er sammenfaldende, efter at have rådført sig med initiativtagerne, beslutte, at der skal arrangeres en fælles offentlig høring, hvor alle de pågældende borgerinitiativer behandles på lige fod. |
| --- | --- |

b)

formanden kan i tilfælde, hvor emnet for to eller flere borgerinitiativer,
  for hvilke meddelelserne
  er
  blevet
  offentliggjort i det dertil beregnede register i overensstemmelse med artikel
  14
  , stk. 1, litra a), i forordning (EU)
  2019
  /
  788
  , er sammenfaldende, efter at have rådført sig med initiativtagerne, beslutte, at der skal arrangeres en fælles offentlig høring, hvor alle de pågældende borgerinitiativer behandles på lige fod.

for hvilke meddelelserne

blevet

14

2019

788

Ændring 10

Ændring 10

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 222 — stk. 2 — litra a

Artikel 222 — stk. 2 — litra a

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| a) | undersøger, om Kommissionen
  er mødtes med initiativtagerne
  på et passende niveau i overensstemmelse med artikel
  10
  , stk. 1,
  litra b),
  i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011 |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

a)

undersøger, om Kommissionen
  er mødtes med initiativtagerne
  på et passende niveau i overensstemmelse med artikel
  10
  , stk. 1,
  litra b),
  i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011

er mødtes med initiativtagerne

10

litra b),

nr. 211

2011

| a) | undersøger, om Kommissionen
  har modtaget initiativtagergruppen
  på et passende niveau i overensstemmelse med artikel
  15
  , stk. 1, i forordning (EU)
  2019
  /
  788 |
| --- | --- |

a)

undersøger, om Kommissionen
  har modtaget initiativtagergruppen
  på et passende niveau i overensstemmelse med artikel
  15
  , stk. 1, i forordning (EU)
  2019
  /
  788

har modtaget initiativtagergruppen

15

2019

788

Ændring 11

Ændring 11

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 222 — stk. 3

Artikel 222 — stk. 3

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Formanden for det kompetente udvalg indkalder til den offentlige høring på en passende dato senest tre måneder efter indgivelsen af borgerinitiativet til Kommissionen, jf. artikel
  9
  i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  . | 3.   Formanden for det kompetente udvalg indkalder til den offentlige høring på en passende dato senest tre måneder efter indgivelsen af borgerinitiativet til Kommissionen, jf. artikel
  13
  i forordning (EU)
  2019
  /
  788
  . |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3.   Formanden for det kompetente udvalg indkalder til den offentlige høring på en passende dato senest tre måneder efter indgivelsen af borgerinitiativet til Kommissionen, jf. artikel
  9
  i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  .

3.   Formanden for det kompetente udvalg indkalder til den offentlige høring på en passende dato senest tre måneder efter indgivelsen af borgerinitiativet til Kommissionen, jf. artikel
  13
  i forordning (EU)
  2019
  /
  788
  .

Ændring 12

Ændring 12

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 222 — stk. 4 — afsnit 2

Artikel 222 — stk. 4 — afsnit 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| Det kompetente udvalg indbyder en repræsentativ gruppe initiativtagere, herunder mindst en af de i artikel
  3
  , stk.
  2
  ,
  andet
  afsnit, i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  nævnte kontaktpersoner, til at fremlægge initiativet under høringen. | Det kompetente udvalg indbyder en repræsentativ gruppe initiativtagere, herunder mindst en af de i artikel
  5
  , stk.
  3
  ,
  første
  afsnit, i forordning (EU)
  2019
  /
  788
  nævnte kontaktpersoner, til at fremlægge initiativet under høringen. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

Det kompetente udvalg indbyder en repræsentativ gruppe initiativtagere, herunder mindst en af de i artikel
  3
  , stk.
  2
  ,
  andet
  afsnit, i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  nævnte kontaktpersoner, til at fremlægge initiativet under høringen.

3

2

andet

nr. 211

2011

Det kompetente udvalg indbyder en repræsentativ gruppe initiativtagere, herunder mindst en af de i artikel
  5
  , stk.
  3
  ,
  første
  afsnit, i forordning (EU)
  2019
  /
  788
  nævnte kontaktpersoner, til at fremlægge initiativet under høringen.

5

3

første

2019

788

Ændring 13

Ændring 13

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 222 — stk. 8

Artikel 222 — stk. 8

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Parlamentet afholder en forhandling om et borgerinitiativ, der er offentliggjort i det relevante register i henhold til artikel
  10
  , stk. 1,
  litra a),
  i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  , i en mødeperiode efter den offentlige høring og vedtager, når forhandlingen opføres på dagsordenen, om denne skal afsluttes med en beslutning. Forhandlingen afsluttes ikke med en beslutning, hvis en betænkning om et identisk eller tilsvarende emne forventes behandlet under samme eller følgende mødeperiode, medmindre formanden undtagelsesvis foreslår andet. Vedtager Parlamentet at afslutte forhandlingen med en beslutning, kan det kompetente udvalg eller en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, fremsætte et beslutningsforslag. Artikel 132, stk. 3-8, om fremsættelse af og afstemning om beslutningsforslag finder tilsvarende anvendelse. | 8.   Parlamentet afholder en forhandling om et borgerinitiativ,
  for hvilket
  der er
  blevet
  offentliggjort
  en meddelelse
  i det relevante register i henhold til artikel
  14
  , stk. 1, i forordning (EU)
  2019
  /
  788
  , i en mødeperiode efter den offentlige høring og vedtager, når forhandlingen opføres på dagsordenen, om denne skal afsluttes med en beslutning. Forhandlingen afsluttes ikke med en beslutning, hvis en betænkning om et identisk eller tilsvarende emne forventes behandlet under samme eller følgende mødeperiode, medmindre formanden undtagelsesvis foreslår andet. Vedtager Parlamentet at afslutte forhandlingen med en beslutning, kan det kompetente udvalg eller en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, fremsætte et beslutningsforslag. Artikel 132, stk. 3-8, om fremsættelse af og afstemning om beslutningsforslag finder tilsvarende anvendelse. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

8.   Parlamentet afholder en forhandling om et borgerinitiativ, der er offentliggjort i det relevante register i henhold til artikel
  10
  , stk. 1,
  litra a),
  i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  , i en mødeperiode efter den offentlige høring og vedtager, når forhandlingen opføres på dagsordenen, om denne skal afsluttes med en beslutning. Forhandlingen afsluttes ikke med en beslutning, hvis en betænkning om et identisk eller tilsvarende emne forventes behandlet under samme eller følgende mødeperiode, medmindre formanden undtagelsesvis foreslår andet. Vedtager Parlamentet at afslutte forhandlingen med en beslutning, kan det kompetente udvalg eller en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, fremsætte et beslutningsforslag. Artikel 132, stk. 3-8, om fremsættelse af og afstemning om beslutningsforslag finder tilsvarende anvendelse.

8.   Parlamentet afholder en forhandling om et borgerinitiativ,
  for hvilket
  der er
  blevet
  offentliggjort
  en meddelelse
  i det relevante register i henhold til artikel
  14
  , stk. 1, i forordning (EU)
  2019
  /
  788
  , i en mødeperiode efter den offentlige høring og vedtager, når forhandlingen opføres på dagsordenen, om denne skal afsluttes med en beslutning. Forhandlingen afsluttes ikke med en beslutning, hvis en betænkning om et identisk eller tilsvarende emne forventes behandlet under samme eller følgende mødeperiode, medmindre formanden undtagelsesvis foreslår andet. Vedtager Parlamentet at afslutte forhandlingen med en beslutning, kan det kompetente udvalg eller en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, fremsætte et beslutningsforslag. Artikel 132, stk. 3-8, om fremsættelse af og afstemning om beslutningsforslag finder tilsvarende anvendelse.

Ændring 14

Ændring 14

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 223 — stk. 3

Artikel 223 — stk. 3

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Konstitueringen af delegationernes formandskaber sker efter den procedure, der er fastlagt for
  de stående udvalg
  , jf. artikel 213. | 3.   Konstitueringen af delegationernes formandskaber sker efter den procedure, der er fastlagt for
  udvalgsformandskaberne
  , jf. artikel 213.
  Medlemmerne af delegationernes formandskaber vælges dog for hele valgperioden. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

3.   Konstitueringen af delegationernes formandskaber sker efter den procedure, der er fastlagt for
  de stående udvalg
  , jf. artikel 213.

3.   Konstitueringen af delegationernes formandskaber sker efter den procedure, der er fastlagt for
  udvalgsformandskaberne
  , jf. artikel 213.
  Medlemmerne af delegationernes formandskaber vælges dog for hele valgperioden.

Ændring 15

Ændring 15

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 230 — stk. 1

Artikel 230 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Når Parlamentet underrettes om, at Kommissionen er blevet opfordret til at fremsætte et forslag til retsakt, jf. artikel 11, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union, og i overensstemmelse med forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  , undersøger det udvalg, der er kompetent med hensyn til andragender, om denne omstændighed kan få betydning for dets arbejde, og det underretter i givet fald andragere, som har indgivet andragender om relaterede emner. | 1.   Når Parlamentet underrettes om, at Kommissionen er blevet opfordret til at fremsætte et forslag til retsakt, jf. artikel 11, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union, og i overensstemmelse med forordning (EU)
  2019
  /
  788
  , undersøger det udvalg, der er kompetent med hensyn til andragender, om denne omstændighed kan få betydning for dets arbejde, og det underretter i givet fald andragere, som har indgivet andragender om relaterede emner. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1.   Når Parlamentet underrettes om, at Kommissionen er blevet opfordret til at fremsætte et forslag til retsakt, jf. artikel 11, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union, og i overensstemmelse med forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  , undersøger det udvalg, der er kompetent med hensyn til andragender, om denne omstændighed kan få betydning for dets arbejde, og det underretter i givet fald andragere, som har indgivet andragender om relaterede emner.

1.   Når Parlamentet underrettes om, at Kommissionen er blevet opfordret til at fremsætte et forslag til retsakt, jf. artikel 11, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Union, og i overensstemmelse med forordning (EU)
  2019
  /
  788
  , undersøger det udvalg, der er kompetent med hensyn til andragender, om denne omstændighed kan få betydning for dets arbejde, og det underretter i givet fald andragere, som har indgivet andragender om relaterede emner.

Ændring 16

Ændring 16

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 230 — stk. 2

Artikel 230 — stk. 2

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Forslag til borgerinitiativer, der er blevet registreret i overensstemmelse med artikel
  4
  i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  , men som ikke kan indgives til Kommissionen efter forordningens artikel
  9
  , eftersom ikke alle de relevante procedurer og betingelser, der er fastsat, er fulgt og overholdt, kan behandles af det udvalg, der er kompetent med hensyn til andragender, hvis udvalget finder, at en opfølgning er formålstjenlig. Artikel 226, 227, 228 og 229 finder tilsvarende anvendelse. | 2.   Forslag til borgerinitiativer, der er blevet registreret i overensstemmelse med artikel
  6
  i forordning (EU)
  2019
  /
  788
  , men som ikke kan indgives til Kommissionen efter forordningens artikel
  13
  , eftersom ikke alle de relevante procedurer og betingelser, der er fastsat, er fulgt og overholdt, kan behandles af det udvalg, der er kompetent med hensyn til andragender, hvis udvalget finder, at en opfølgning er formålstjenlig. Artikel 226, 227, 228 og 229 finder tilsvarende anvendelse. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

2.   Forslag til borgerinitiativer, der er blevet registreret i overensstemmelse med artikel
  4
  i forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  , men som ikke kan indgives til Kommissionen efter forordningens artikel
  9
  , eftersom ikke alle de relevante procedurer og betingelser, der er fastsat, er fulgt og overholdt, kan behandles af det udvalg, der er kompetent med hensyn til andragender, hvis udvalget finder, at en opfølgning er formålstjenlig. Artikel 226, 227, 228 og 229 finder tilsvarende anvendelse.

2.   Forslag til borgerinitiativer, der er blevet registreret i overensstemmelse med artikel
  6
  i forordning (EU)
  2019
  /
  788
  , men som ikke kan indgives til Kommissionen efter forordningens artikel
  13
  , eftersom ikke alle de relevante procedurer og betingelser, der er fastsat, er fulgt og overholdt, kan behandles af det udvalg, der er kompetent med hensyn til andragender, hvis udvalget finder, at en opfølgning er formålstjenlig. Artikel 226, 227, 228 og 229 finder tilsvarende anvendelse.

Ændring 17

Ændring 17

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Artikel 235 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 235 — stk. 1 — afsnit 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Såfremt Parlamentet i overensstemmelse med artikel
  65
  , stk. 1, i finansforordningen beslutter at forbeholde sig ret til at godkende udgifter, handler det ved hjælp af sit Præsidium. | 1.   Såfremt Parlamentet i overensstemmelse med artikel
  73
  , stk. 1, i finansforordningen beslutter at forbeholde sig ret til at godkende udgifter, handler det ved hjælp af sit Præsidium. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1.   Såfremt Parlamentet i overensstemmelse med artikel
  65
  , stk. 1, i finansforordningen beslutter at forbeholde sig ret til at godkende udgifter, handler det ved hjælp af sit Præsidium.

1.   Såfremt Parlamentet i overensstemmelse med artikel
  73
  , stk. 1, i finansforordningen beslutter at forbeholde sig ret til at godkende udgifter, handler det ved hjælp af sit Præsidium.

Ændring 18

Ændring 18

Europa-Parlamentets forretningsorden

Europa-Parlamentets forretningsorden

Bilag V — artikel 2 — stk. 1

Bilag V — artikel 2 — stk. 1

| Gældende ordlyd | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Parlamentet behandler en betænkning fra det korresponderende udvalg om decharge senest den
  30
  .
  april
  året efter vedtagelsen af Revisionsrettens årsberetning i overensstemmelse med finansforordningen. | 1.   Parlamentet behandler en betænkning fra det korresponderende udvalg om decharge senest den
  15
  . 
  maj
  året efter vedtagelsen af Revisionsrettens årsberetning i overensstemmelse med finansforordningen. |

Gældende ordlyd

Gældende ordlyd

Ændring

Ændring

1.   Parlamentet behandler en betænkning fra det korresponderende udvalg om decharge senest den
  30
  .
  april
  året efter vedtagelsen af Revisionsrettens årsberetning i overensstemmelse med finansforordningen.

1.   Parlamentet behandler en betænkning fra det korresponderende udvalg om decharge senest den
  15
  . 
  maj
  året efter vedtagelsen af Revisionsrettens årsberetning i overensstemmelse med finansforordningen.

---

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom)
  nr. 966
  /
  2012
  af
  25
  .
  oktober 2012
  om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af
  Rådets
  forordning (
  EF
  , Euratom) nr.
  1605
  /
  2002
  (EUT L
  298
  af
  26
  .
  10
  .
  2012
  , s. 1).

1

nr. 966

2012

25

oktober 2012

Rådets

EF

1605

2002

298

26

10

2012

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom)
  2018
  /
  1046
  af
  18
  . 
  juli 2018
  om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget
  , om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU
  og om ophævelse af forordning (
  EU
  , Euratom) nr. 
  966
  /
  2012
  (EUT L
  193
  af
  30
  .
  7
  .
  2018
  , s. 1).

1

2018

1046

18

juli 2018

, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU

EU

966

2012

193

30

7

2018

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU)
  nr. 211
  /
  2011
  af
  16
  .
  februar 2011
  om
  borgerinitiativer
  (EUT L
  65
  af
  11
  .
  3
  .
  2011
  , s.
  1

  ).

1

nr. 211

2011

16

februar 2011

borgerinitiativer

65

11

3

2011

1

(1)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU)
  2019
  /
  788
  af
  17
  . 
  april 2019
  om
  det europæiske borgerinitiativ
  (EUT L
  130
  af
  17
  .
  5
  .
  2019
  , s.
  55

  ).

1

2019

788

17

april 2019

det europæiske borgerinitiativ

130

17

5

2019

55

---

III Forberedende retsakter

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 6. juli 2021

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/234 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/234

---

P9_TA(2021)0318

Forenkling af foranstaltninger til gennemførelsen af TEN-T ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om forenkling af foranstaltninger til fremme af gennemførelsen af det transeuropæiske transportnet (TEN-T) (10537/1/2020– C9-0215/2021 — 2018/0138(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 99/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10537/1/2020 — C9-0215/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10537/1/2020 — C9-0215/2021),

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, der inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det tjekkiske Senat, den tyske Forbundsdag, det irske parlament og den svenske Riksdag, og ifølge hvilke udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, der inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af det tjekkiske Senat, den tyske Forbundsdag, det irske parlament og den svenske Riksdag, og ifølge hvilke udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til udtalelse af 7. februar 2019 fra Regionsudvalget (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 7. februar 2019 fra Regionsudvalget (2),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0277), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0277),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0223/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0223/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 269.

(2)  EUT C 168 af 16.5.2019, s. 91.

(3)  EUT C 449 af 23.12.2020, s. 576.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/235 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/235

---

P9_TA(2021)0319

Anvendelse af teknologier til behandling af data med henblik på bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn online (midlertidig undtagelse fra direktiv 2002/58/EF) ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF for så vidt angår udbydere af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenesters anvendelse af teknologier til behandling af personoplysninger og andre data med henblik på bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn online (COM(2020)0568 — C9-0288/2020 — 2020/0259(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure førstebehandling)

(2022/C 99/28)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0568), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2020)0568),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 16, stk. 2, og 114, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0288/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 16, stk. 2, og 114, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0288/2020),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 29. oktober 2020 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 29. oktober 2020 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. maj 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. maj 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0258/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0258/2020),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 10 af 11.1.2021, s. 63.

---

P9_TC1-COD(2020)0259

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 6. juli 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/... om en midlertidig undtagelse fra visse bestemmelser i direktiv 2002/58/EF, for så vidt angår den anvendelse af teknologier til behandling af personoplysninger og andre data, der foretages af udbydere af nummeruafhængige interpersonelle kommunikationstjenester med det formål at bekæmpe seksuelt misbrug af børn online

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2021/1232.)

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/236 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/236

---

P9_TA(2021)0320

Anerkendelse af tredjelandscertifikater for sejlads på indre vandveje ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv (EU) 2017/2397 for så vidt angår overgangsforanstaltninger for anerkendelse af tredjelandscertifikater (COM(2021)0071 — C9-0026/2021 — 2021/0039(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 99/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0071), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2021)0071),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0026/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 91, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C9-0026/2021),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 24. marts 2021 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 24. marts 2021 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 30. juni 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 30. juni 2021 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0210/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0210/2021),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 220 af 9.6.2021, s. 87.

---

P9_TC1-COD(2021)0039

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 6. juli 2021 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2021/... om ændring af direktiv (EU) 2017/2397, for så vidt angår overgangsforanstaltninger for anerkendelse af tredjelandscertifikater

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2021/1233.)

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/237 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/237

---

P9_TA(2021)0321

Forslag til ændringsbudget nr. 3/2021: overskud fra regnskabsåret 2020

Europa-Parlamentets beslutning af 6. juli 2021 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 3 til det almindelige budget for 2021 — Opførelse af overskuddet fra regnskabsåret 2020 (09904/2021 — C9-0232/2021 — 2021/0102(BUD))

(2022/C 99/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2018/1046 af 18. juli 2018 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget, om ændring af forordning (EU) nr. 1296/2013, (EU) nr. 1301/2013, (EU) nr. 1303/2013, (EU) nr. 1304/2013, (EU) nr. 1309/2013, (EU) nr. 1316/2013, (EU) nr. 223/2014, (EU) nr. 283/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU og om ophævelse af forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), særlig artikel 44,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, som endeligt vedtaget den 18. december 2020 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2021, som endeligt vedtaget den 18. december 2020 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3) (FFR-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2093 af 17. december 2020 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2021-2027 (3) (FFR-forordningen),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 16. december 2020 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning samt om nye egne indtægter, herunder en køreplan for indførelse af nye egne indtægter (4),

| — | der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse (EU, Euratom) 2020/2053 af 14. december 2020 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (5),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 3/2021, vedtaget af Kommissionen den 15. april 2021 (COM(2021)0270), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 3/2021, vedtaget af Kommissionen den 15. april 2021 (COM(2021)0270),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2021, vedtaget af Rådet den 21. juni 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet samme dag (09904/2021 — C9-0232/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2021, vedtaget af Rådet den 21. juni 2021 og fremsendt til Europa-Parlamentet samme dag (09904/2021 — C9-0232/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 94 og 96,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0218/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0218/2021),

| A. | der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 3/2021 er at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2020 på i alt 1 768 617 610 EUR på 2021-budgettet, |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at formålet med forslaget til ændringsbudget nr. 3/2021 er at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2020 på i alt 1 768 617 610 EUR på 2021-budgettet,

| B. | der henviser til, at dette overskud hovedsageligt skyldes større indtægter end forventet på 1 647,3 mio. EUR og en underudnyttelse på udgiftssiden på 121,3 mio. EUR; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at dette overskud hovedsageligt skyldes større indtægter end forventet på 1 647,3 mio. EUR og en underudnyttelse på udgiftssiden på 121,3 mio. EUR;

| C. | der henviser til, at overskuddet på indtægtssiden hovedsageligt skyldes en højere opkrævning af told end forventet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at overskuddet på indtægtssiden hovedsageligt skyldes en højere opkrævning af told end forventet;

| D. | der henviser til, at på udgiftssiden når Kommissionens underudnyttelse af betalinger op på 100,98 mio. EUR for 2020 (hvoraf 61,7 mio. EUR under udgiftsområde 5 — Administration skyldes covid-19-pandemiens indvirkning på tjenesterejser, møder, praktikophold og ansættelser), og at de øvrige institutioners underudnyttelse når op på 120,38 mio. EUR; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at på udgiftssiden når Kommissionens underudnyttelse af betalinger op på 100,98 mio. EUR for 2020 (hvoraf 61,7 mio. EUR under udgiftsområde 5 — Administration skyldes covid-19-pandemiens indvirkning på tjenesterejser, møder, praktikophold og ansættelser), og at de øvrige institutioners underudnyttelse når op på 120,38 mio. EUR;

| 1. | noterer sig, at forslaget til ændringsbudget nr. 3/2021 som forelagt af Kommissionen udelukkende har til formål at opføre overskuddet fra regnskabsåret 2020 med et beløb på 1 768 617 610 EUR på budgettet i overensstemmelse med finansforordningens artikel 18, stk. 3, og Rådets holdning hertil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | gentager sin holdning om, at alle tilgængelige midler og uudnyttede midler i EU-budgettet, herunder overskuddet, bør anvendes til hurtigt at yde finansiel bistand til dem, der er mest berørt af covid-19-pandemien; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at afsætte de forventede reduktioner i deres BNI-baserede bidrag, der stammer fra overskuddet i 2020, fuldt ud til budgettering af foranstaltninger vedrørende håndtering af virkningerne af covid-19-pandemien og til Unionens genopretning og modstandsdygtighed for at sikre en optimal tildeling af midlerne; |
| --- | --- |

2.

| 3. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 3/2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 2/2021 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen og til de øvrige institutioner og de berørte organer samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 193 af 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 23.

(3)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT L 433 I af 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUT L 424 af 15.12.2020, s. 1.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/239 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/239

---

P9_TA(2021)0322

Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om udkast til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (09827/2021 — C9-0243/2021 — 2020/0112(APP))

(Særlig lovgivningsprocedure — godkendelse)

(2022/C 99/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets forordning (09827/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets forordning (09827/2021),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0243/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 352 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0243/2021),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets beslutning af 20. maj 2021 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 168/2007 om oprettelse af Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder (1),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 52, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 52, stk. 1,

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0227/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0227/2021),

| 1. | godkender udkastet til Rådets forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2021)0258.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/240 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/240

---

P9_TA(2021)0323

Interbusaftalen: Protokol om regelmæssig og speciel regelmæssig international personbefordring med bus ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af en protokol til aftalen om lejlighedsvis international personbefordring med bus (Interbusaftalen) vedrørende regelmæssig og speciel regelmæssig international personbefordring med bus (11441/2020 — C9-0027/2021 — 2020/0258(NLE))

(Godkendelse)

(2022/C 99/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11441/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11441/2020),

| — | der henviser til udkast til protokol til aftalen om lejlighedsvis international personbefordring med bus (Interbusaftalen) vedrørende regelmæssig og speciel regelmæssig international personbefordring med bus (11442/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til protokol til aftalen om lejlighedsvis international personbefordring med bus (Interbusaftalen) vedrørende regelmæssig og speciel regelmæssig international personbefordring med bus (11442/2020),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 91 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0027/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 91 og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0027/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, og artikel 114, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0176/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A9-0176/2021),

| 1. | godkender indgåelsen af protokollen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

2.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/241 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/241

---

P9_TA(2021)0324

Fonden for Intern Sikkerhed ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Fonden for Intern Sikkerhed (06488/1/2021 — C9-0227/2021 — 2018/0250(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 99/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06488/1/2021 — C9-0227/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06488/1/2021 — C9-0227/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 18. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 18. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0472), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0472),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0221/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0221/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 189.

(2)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 451.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/242 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/242

---

P9_TA(2021)0325

Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om ændring af forordning (EU) 2017/1004 (06975/3/2021 — C9-0224/2021 — 2018/0210(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 99/34)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06975/3/2021 — C9-0224/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06975/3/2021 — C9-0224/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 12. december 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 12. december 2018 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til udtalelse af 16. maj 2018 fra Regionsudvalget (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 16. maj 2018 fra Regionsudvalget (2),

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0390),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, og artikel 42, artikel 43, stk. 2, artikel 91, stk. 1, artikel 100, stk. 2, artikel 173, stk. 3, artikel 175, artikel 188, artikel 192, stk. 1, artikel 194, stk. 2, artikel 195, stk. 2 og artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, og artikel 42, artikel 43, stk. 2, artikel 91, stk. 1, artikel 100, stk. 2, artikel 173, stk. 3, artikel 175, artikel 188, artikel 192, stk. 1, artikel 194, stk. 2, artikel 195, stk. 2 og artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Fiskeriudvalget (A9-0222/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Fiskeriudvalget (A9-0222/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | godkender Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens fælles erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | noterer sig den fælles erklæring fra Rådet og Kommissionen samt Kommissionens erklæringer, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT C 110 af 22.3.2019, s. 104.

(2)  EUT C 361 af 5.10.2018, s. 9.

(3)  EUT C 116 af 31.3.2021, s. 81.

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen

Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen anerkender, at der er et presserende behov for at fremme indsatsen for at beskytte og bevare hav- og kystøkosystemer og biodiversitet. De tre institutioner er enige om, at bekæmpelse af tab af biodiversitet, beskyttelse og genopretning af økosystemer og/eller bevarelse af dem i god stand vil kræve betydelige offentlige og private investeringer på nationalt og europæisk plan, og at en betydelig del af EHFAF's udgifter bør investeres i biodiversitet. De tre institutioner er enige om, at Kommissionen i forbindelse med programmeringen af EHFAF for 2021-2027 vil samarbejde med medlemsstaterne om at nå det overordnede ambitionsniveau for biodiversitetsudgifter, der er fremhævet i betragtning 15.

Fælles erklæring fra Rådet og Kommissionen

Rådet og Kommissionen er fortsat fast besluttet på at forsøge at undgå en afbrydelse af fiskeriet i henhold til partnerskabsaftalerne om bæredygtigt fiskeri ved at tilstræbe en rettidig fornyelse af partnerskabsaftalerne om bæredygtigt fiskeri og gennemførelsesprotokollerne hertil.

Erklæring fra Kommissionen

Kommissionen har accepteret støtteberettigelsen af investeringer om bord i forbindelse med fiskerikontrol og håndhævelse, uanset om de er obligatoriske eller ej, og for alle EU-fiskerfartøjer. Kommissionen mener, at disse investeringer vil sætte medlemsstaterne i stand til fuldt ud at udnytte de finansielle midler, der er til rådighed i EHFAF, til kontrol og håndhævelse, til at opfylde deres forpligtelser ifølge kontrolforordningen og andre regler i den fælles fiskeripolitik og til væsentligt at forbedre overholdelseskulturen i fiskerisektoren. Kommissionen forventer desuden, at Europa-Parlamentet og Rådet i forbindelse med den igangværende revision af kontrolforordningen vil støtte moderniseringen af de eksisterende kontrolværktøjer og anvendelsen af nye teknologier som foreslået af Kommissionen. Dette indebærer navnlig indførelse af intelligente løsninger til sporing og fangstrapportering i forbindelse med små fartøjer, installering af systemer til løbende overvågning af maskineffekt, overgang til fuldt digitaliserede sporbarhedssystemer, der omfatter alle fiskevarer (ferske, frosne og forarbejdede), og indførelse af obligatoriske elektroniske fjernovervågningssystemer om bord på fiskerfartøjer og baseret på risikovurdering som det eneste effektive middel til at kontrollere anvendelsen af landingsforpligtelsen og bifangst og udsmid af følsomme arter.

Erklæring fra Kommissionen

Kommissionen noterer sig de vanskeligheder, der hidtil er opstået i forbindelse med ydelsen af statsstøtte til fornyelse af fiskerflåderne i regionerne i den yderste periferi. Med henblik på en bæredygtig udvikling af disse regioner vil Kommissionen bestræbe sig på at bistå medlemsstaterne med at forbedre indsamlingen af de videnskabelige data, der er nødvendige for at opfylde betingelserne for støtteberettigelse i retningslinjerne for statsstøtte, med henblik på at lette anvendelsen af retningslinjerne for behandling af statsstøtte til fiskeri- og akvakultursektoren i regionerne i den yderste periferi.

Erklæring fra Kommissionen

Kommissionen vil i forbindelse med programmeringen af EHFAF for 2021-2027 aktivt tilskynde medlemsstaterne til i videst muligt omfang at anvende foranstaltningerne i deres programmer, navnlig dem, der træffes i henhold til artikel 25 (beskyttelse af biodiversitet og økosystemer), til at nå det overordnede mål om at tilvejebringe årlige udgifter under FFR til at tackle tab af biodiversitet, beskytte og genoprette økosystemer og bevare økosystemerne i god stand som følger: 7,5 % af de årlige udgifter under FFR til biodiversitetsmål i 2024 og 10 % af de årlige udgifter under FFR til biodiversitetsmål i 2026 og 2027. Kommissionen vil regelmæssigt overvåge omfanget af disse udgifter på grundlag af de samlede støtteberettigede udgifter, som støttemodtagerne har anmeldt til forvaltningsmyndigheden, og på grundlag af data indsendt af medlemsstaten. Hvis overvågningen viser, at der ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at nå det overordnede ambitionsniveau, vil Kommissionen aktivt samarbejde med medlemsstaterne på det årlige gennemgangsmøde for at vedtage afhjælpende foranstaltninger, herunder en programændring.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/244 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/244

---

P9_TA(2021)0326

Asyl-, Migrations- og Integrationsfond 2021-2027 ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 6. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (06486/2/2021 — C9-0225/2021 — 2018/0248(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 99/35)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06486/2/2021 — C9-0225/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06486/2/2021 — C9-0225/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0471), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0471),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0224/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0224/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 184.

(2)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 356.

---

Onsdag den 7. juli 2021

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/245 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/245

---

P9_TA(2021)0329

Fælles merværdiafgiftssystem: tildeling af gennemførelsesbeføjelser til Kommissionen for at fastsætte betydningen de termer, der anvendes i visse bestemmelser *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om forslag til Rådets direktiv om ændring af direktiv 2006/112/EF for så vidt angår tildeling af gennemførelsesbeføjelser til Kommissionen for at fastsætte betydningen de termer, der anvendes i visse bestemmelser i direktivet (COM(2020)0749 — C9-0002/2021 — 2020/0331(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2022/C 99/36)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2020)0749), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2020)0749),

| — | der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0002/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 113 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0002/2021),

| — | der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til den begrundede udtalelse, som inden for rammerne af protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af den svenske Riksdag, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0201/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A9-0201/2021),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/246 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/246

---

P9_TA(2021)0339

Connecting Europe-faciliteten ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af Connecting Europe-faciliteten og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1316/2013 og (EU) nr. 283/2014 (06115/2/2021 — C9-0214/2021 — 2018/0228(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 99/37)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06115/2/2021 — C9-0214/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06115/2/2021 — C9-0214/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 19. september 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. september 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til udtalelse af 10. oktober 2018 (2) fra Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 10. oktober 2018 (2) fra Regionsudvalget,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0438), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (3) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0438),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at de kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at de kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Transport- og Turismeudvalget (A9-0219/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og Transport- og Turismeudvalget (A9-0219/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 440 af 6.12.2018, s. 191.

(2)  EUT C 461 af 21.12.2018, s. 173.

(3)  EUT C 158 af 30.4.2021, s. 884.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/247 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/247

---

P9_TA(2021)0340

Nødvendige bestemmelser til gennemførelse af den protokollen om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om udkast til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2003/76/EF om fastsættelse af de nødvendige bestemmelser til gennemførelse af den protokol, der er knyttet til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden (09399/2021 — C9-0242/2021 — 2020/0142(APP))

(Særlig lovgivningsprocedure — godkendelse)

(2022/C 99/38)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (09399/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (09399/2021),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 2, første afsnit, i protokol nr. 37, om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0242/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 2, første afsnit, i protokol nr. 37, om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C9-0242/2021),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 1 og 4,

| — | der henviser til henstilling fra Budgetudvalget (A9-0229/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Budgetudvalget (A9-0229/2021),

| 1. | godkender udkastet til Rådets afgørelse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/248 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/248

---

P9_TA(2021)0341

Forvaltning af aktiverne i EKSF under afvikling og af Kul- og Stålforskningsfondens aktiver *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af beslutning 2003/77/EF om fastsættelse af de flerårige finansielle retningslinjer for forvaltningen af aktiverne i EKSF under afvikling og, når afviklingen er afsluttet, af Kul- og Stålforskningsfondens aktiver (COM(2020)0321 — C9-0216/2020 — 2020/0143(NLE))

(Høring)

(2022/C 99/39)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2020)0321), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2020)0321),

| — | der henviser til protokol nr. 37 om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, navnlig artikel 2, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0216/2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 37 om de finansielle konsekvenser af udløbet af EKSF-traktaten og om Kul- og Stålforskningsfonden, der er knyttet som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, navnlig artikel 2, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C9-0216/2020),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 82, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 82,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0228/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A9-0228/2021),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/249 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/249

---

P9_TA(2021)0342

Visuminformationssystemet (VIS): behandling af visumansøgninger ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 767/2008, (EF) nr. 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 og (EU) 2019/1896 og om ophævelse af Rådets afgørelse 2004/512/EF og 2008/633/RIA, med henblik på reform af visuminformationssystemet (05950/1/2021 — C9-0198/2021 — 2018/0152A(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 99/40)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05950/1/2021 — C9-0198/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05950/1/2021 — C9-0198/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 19. september 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. september 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0302),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til Formandskonferencens afgørelse af 25. september 2020 om at bemyndige Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender til at opdele lovgivningsproceduren og fortsætte arbejdet på dette grundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens afgørelse af 25. september 2020 om at bemyndige Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender til at opdele lovgivningsproceduren og fortsætte arbejdet på dette grundlag,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67 og 40, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67 og 40,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0207/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0207/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 440 af 6.12.2018, s. 154.

(2)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 286.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/250 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/250

---

P9_TA(2021)0343

Visuminformationssystem (VIS): betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på VIS ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 og (EU) 2019/818 for så vidt angår fastsættelse af betingelserne for adgang til andre EU-informationssystemer med henblik på visuminformationssystemet (05951/1/2021 — C9-0199/2021 — 2018/0152B(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 99/41)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05951/1/2021 — C9-0199/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (05951/1/2021 — C9-0199/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 19. september 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. september 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0302),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til den foreløbige aftale, som er godkendt af det kompetente udvalg i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til den foreløbige aftale, som er godkendt af det kompetente udvalg i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til Formandskonferencens afgørelse af 25. september 2020 om at bemyndige Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender til at opdele lovgivningsproceduren og fortsætte arbejdet på dette grundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens afgørelse af 25. september 2020 om at bemyndige Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender til at opdele lovgivningsproceduren og fortsætte arbejdet på dette grundlag,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0208/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0208/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 440 af 6.12.2018, s. 154.

(2)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 286.

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/251 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/251

---

P9_TA(2021)0344

Fond for Integreret Grænseforvaltning: Instrument for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpoliti 2021-2027 ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 7. juli 2021 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik som en del af Fonden for Integreret Grænseforvaltning (06487/2/2021 — C9-0226/2021 — 2018/0249(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2022/C 99/42)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06487/2/2021 — C9-0226/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (06487/2/2021 — C9-0226/2021),

| — | der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 17. oktober 2018 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0473), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2018)0473),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 74, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0220/2021), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A9-0220/2021),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt afsluttet, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62 af 15.2.2019, s. 184.

(2)  EUT C 23 af 21.1.2021, s. 406.

---

Torsdag den 8. juli 2021

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/252 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/252

---

P9_TA(2021)0351

Det Europæiske Lægemiddelagentur ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 8. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om styrkelse af Det Europæiske Lægemiddelagenturs rolle i forbindelse med kriseberedskab og krisestyring med hensyn til lægemidler og medicinsk udstyr (COM(2020)0725) — C9-0365/2020 — 2020/0321(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 99/43)

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1a) | Covid-19-pandemien har fremhævet de risici, som rovdrift på vilde dyr og andre naturressourcer og det accelererede tab af biodiversitet på jorden indebærer for menneskers sundhed. Omtrent 70 % af nye sygdomme og næsten alle kendte pandemier (influenza, hiv/aids og covid-19) er zoonoser. Disse sygdomme er blevet mere udbredt på verdensplan gennem de seneste 60 år, og der optræder flere og flere zoonotiske patogener som følge af menneskers aktivitet og deres økologiske fodaftryk. Ændringer i arealanvendelse, afskovning, urbanisering, udvidelse og intensivering af landbruget, handel med vilde dyr og forbrugsmønstre bidrager kraftigt til denne udbredelse. Zoonotiske patogener kan være bakterielle, virale eller parasitiske, eller de kan omfatte ukonventionelle agenser og kan sprede sig til mennesker gennem direkte kontakt eller gennem fødevarer, vand eller miljøet. Visse sygdomme, herunder hiv/aids, begynder som en zoonose, men muterer senere til stammer, der kun findes hos mennesker. Andre zoonoser kan forårsage tilbagevendende sygdomsudbrud, herunder ebolavirussygdommen og salmonellose. Atter andre, bl.a. det coronavirus, som forårsager covid-19, kan føre til globale pandemier. Ifølge Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) anslås det, at der findes 1,7  millioner hidtil uopdagede vira i pattedyr og fugle som værtsdyr. Af disse vira kan mellem 631 000 og 827 000 inficere mennesker. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1a)

Covid-19-pandemien har fremhævet de risici, som rovdrift på vilde dyr og andre naturressourcer og det accelererede tab af biodiversitet på jorden indebærer for menneskers sundhed. Omtrent 70 % af nye sygdomme og næsten alle kendte pandemier (influenza, hiv/aids og covid-19) er zoonoser. Disse sygdomme er blevet mere udbredt på verdensplan gennem de seneste 60 år, og der optræder flere og flere zoonotiske patogener som følge af menneskers aktivitet og deres økologiske fodaftryk. Ændringer i arealanvendelse, afskovning, urbanisering, udvidelse og intensivering af landbruget, handel med vilde dyr og forbrugsmønstre bidrager kraftigt til denne udbredelse. Zoonotiske patogener kan være bakterielle, virale eller parasitiske, eller de kan omfatte ukonventionelle agenser og kan sprede sig til mennesker gennem direkte kontakt eller gennem fødevarer, vand eller miljøet. Visse sygdomme, herunder hiv/aids, begynder som en zoonose, men muterer senere til stammer, der kun findes hos mennesker. Andre zoonoser kan forårsage tilbagevendende sygdomsudbrud, herunder ebolavirussygdommen og salmonellose. Atter andre, bl.a. det coronavirus, som forårsager covid-19, kan føre til globale pandemier. Ifølge Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) anslås det, at der findes 1,7  millioner hidtil uopdagede vira i pattedyr og fugle som værtsdyr. Af disse vira kan mellem 631 000 og 827 000 inficere mennesker.

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (1b) | Som anerkendt af Verdenssundhedsorganisationen inficerer mange af de samme mikrober både dyr og mennesker, og indsatser inden for kun én sektor kan derfor ikke forebygge eller eliminere problemet. Sygdomme kan overføres fra mennesker til dyr eller omvendt og skal derfor bekæmpes hos begge parter, idet potentielle synergier inden for forskning og behandling udnyttes. Covid-19-pandemien er et klart eksempel på, at der er behov for at styrke anvendelsen af One Health-modellen i Unionen for at opnå bedre resultater for folkesundheden, eftersom menneskers sundhed er forbundet med dyresundhed og med miljøet, og tiltag til håndtering af trusler mod sundheden skal tage hensyn til disse tre dimensioner, hvilket også er anført i EU4Health-programmet, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/522

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(1b)

Som anerkendt af Verdenssundhedsorganisationen inficerer mange af de samme mikrober både dyr og mennesker, og indsatser inden for kun én sektor kan derfor ikke forebygge eller eliminere problemet. Sygdomme kan overføres fra mennesker til dyr eller omvendt og skal derfor bekæmpes hos begge parter, idet potentielle synergier inden for forskning og behandling udnyttes. Covid-19-pandemien er et klart eksempel på, at der er behov for at styrke anvendelsen af One Health-modellen i Unionen for at opnå bedre resultater for folkesundheden, eftersom menneskers sundhed er forbundet med dyresundhed og med miljøet, og tiltag til håndtering af trusler mod sundheden skal tage hensyn til disse tre dimensioner, hvilket også er anført i EU4Health-programmet, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/522

   (1a)

  .

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Covid-19-pandemien har givet helt nye erfaringer, der har vist, at
  Unionen bør
  være mere effektiv med hensyn til at forvalte tilgængeligheden af lægemidler og medicinsk udstyr og udvikle medicinske modforanstaltninger til håndtering af trusler mod folkesundheden. Unionens evne til at gøre dette har været stærkt hæmmet af manglen på klart definerede retlige rammer for forvaltningen af dens indsats over for pandemien og samtidig af Unionens begrænsede beredskab i tilfælde af en folkesundhedsmæssig krisesituation, der påvirker et flertal af medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Covid-19-pandemien har givet helt nye erfaringer, der har vist, at
  Unionen bør
  være mere effektiv med hensyn til at forvalte tilgængeligheden af lægemidler og medicinsk udstyr og udvikle medicinske modforanstaltninger til håndtering af trusler mod folkesundheden. Unionens evne til at gøre dette har været stærkt hæmmet af manglen på klart definerede retlige rammer for forvaltningen af dens indsats over for pandemien og samtidig af Unionens begrænsede beredskab i tilfælde af en folkesundhedsmæssig krisesituation, der påvirker et flertal af medlemsstaterne.

| (2) | Covid-19-pandemien har givet helt nye erfaringer, der
  også har fremhævet Unionens og medlemsstaternes vanskeligheder med at håndtere en sådan folkesundhedskrise og
  har vist, at
  der er behov for at styrke Unionens rolle, så den kan
  være mere effektiv med hensyn til at forvalte tilgængeligheden af lægemidler og medicinsk udstyr og udvikle medicinske modforanstaltninger til håndtering af trusler mod folkesundheden
  fra et tidligt stadium på en harmoniseret måde, der sikrer samarbejde og koordinering mellem kompetente EU-myndigheder, nationale myndigheder og regionale myndigheder, industrien og andre aktører i forsyningskæderne for lægemidler og medicinsk udstyr, herunder sundhedspersoner. Unionen er nødt til at prioritere sundhed højere, sikre den fortsatte levering af sundhedstjenester af høj kvalitet og være forberedt på at håndtere epidemier og andre sundhedstrusler
  . Unionens evne til at gøre dette har været stærkt hæmmet af manglen på klart definerede retlige rammer for forvaltningen af dens indsats over for pandemien
  , dens sundhedsagenturers utilstrækkelige mandat og ressourcer
  og samtidig af Unionens
  og medlemsstaternes
  begrænsede beredskab i tilfælde af en folkesundhedsmæssig krisesituation, der påvirker et flertal af medlemsstaterne. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-pandemien har givet helt nye erfaringer, der
  også har fremhævet Unionens og medlemsstaternes vanskeligheder med at håndtere en sådan folkesundhedskrise og
  har vist, at
  der er behov for at styrke Unionens rolle, så den kan
  være mere effektiv med hensyn til at forvalte tilgængeligheden af lægemidler og medicinsk udstyr og udvikle medicinske modforanstaltninger til håndtering af trusler mod folkesundheden
  fra et tidligt stadium på en harmoniseret måde, der sikrer samarbejde og koordinering mellem kompetente EU-myndigheder, nationale myndigheder og regionale myndigheder, industrien og andre aktører i forsyningskæderne for lægemidler og medicinsk udstyr, herunder sundhedspersoner. Unionen er nødt til at prioritere sundhed højere, sikre den fortsatte levering af sundhedstjenester af høj kvalitet og være forberedt på at håndtere epidemier og andre sundhedstrusler
  . Unionens evne til at gøre dette har været stærkt hæmmet af manglen på klart definerede retlige rammer for forvaltningen af dens indsats over for pandemien
  , dens sundhedsagenturers utilstrækkelige mandat og ressourcer
  og samtidig af Unionens
  og medlemsstaternes
  begrænsede beredskab i tilfælde af en folkesundhedsmæssig krisesituation, der påvirker et flertal af medlemsstaterne.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Mangler udspringer af forskellige og komplekse grundlæggende årsager, som skal kortlægges, forstås og analyseres yderligere sammen med samtlige forskellige interessenter for at kunne blive håndteret på omfattende vis. En bedre forståelse af manglerne bør omfatte identificering af flaskehalse i forsyningskæden. I det specifikke tilfælde med covid-19-pandemien udsprang manglen på supplerende behandlinger af sygdommen af en lang række årsager, lige fra produktionsvanskeligheder i tredjelande til logistiske eller produktionsmæssige vanskeligheder i Unionen, hvor manglen på vacciner havde en sjældnere årsag, nemlig en uventet høj og stigende efterspørgsel. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Mangler udspringer af forskellige og komplekse grundlæggende årsager, som skal kortlægges, forstås og analyseres yderligere sammen med samtlige forskellige interessenter for at kunne blive håndteret på omfattende vis. En bedre forståelse af manglerne bør omfatte identificering af flaskehalse i forsyningskæden. I det specifikke tilfælde med covid-19-pandemien udsprang manglen på supplerende behandlinger af sygdommen af en lang række årsager, lige fra produktionsvanskeligheder i tredjelande til logistiske eller produktionsmæssige vanskeligheder i Unionen, hvor manglen på vacciner havde en sjældnere årsag, nemlig en uventet høj og stigende efterspørgsel.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | De
  ofte komplekse forsyningskæder for lægemidler og medicinsk udstyr, nationale eksportrestriktioner og -forbud, grænselukninger, der hindrer den frie bevægelighed for disse varer,
  og
  usikkerhed i forbindelse med udbud og efterspørgsel i forbindelse med covid-19-pandemien har medført betydelige hindringer for et velfungerende indre marked og for håndteringen af alvorlige trusler mod folkesundheden i hele Unionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

De
  ofte komplekse forsyningskæder for lægemidler og medicinsk udstyr, nationale eksportrestriktioner og -forbud, grænselukninger, der hindrer den frie bevægelighed for disse varer,
  og
  usikkerhed i forbindelse med udbud og efterspørgsel i forbindelse med covid-19-pandemien har medført betydelige hindringer for et velfungerende indre marked og for håndteringen af alvorlige trusler mod folkesundheden i hele Unionen.

| (3) | Forstyrrelser i de
  ofte komplekse forsyningskæder for lægemidler og medicinsk udstyr, nationale eksportrestriktioner og -forbud, grænselukninger, der hindrer den frie bevægelighed for disse varer, usikkerhed i forbindelse med udbud og efterspørgsel i forbindelse med covid-19-pandemien
  og den manglende produktion i Unionen af en række essentielle lægemidler eller kemiske aktive stoffer
  har medført betydelige hindringer for et velfungerende indre marked og for håndteringen af alvorlige trusler mod folkesundheden i hele Unionen
  og med alvorlige konsekvenser for EU-borgerne
  . |
| --- | --- |

(3)

Forstyrrelser i de
  ofte komplekse forsyningskæder for lægemidler og medicinsk udstyr, nationale eksportrestriktioner og -forbud, grænselukninger, der hindrer den frie bevægelighed for disse varer, usikkerhed i forbindelse med udbud og efterspørgsel i forbindelse med covid-19-pandemien
  og den manglende produktion i Unionen af en række essentielle lægemidler eller kemiske aktive stoffer
  har medført betydelige hindringer for et velfungerende indre marked og for håndteringen af alvorlige trusler mod folkesundheden i hele Unionen
  og med alvorlige konsekvenser for EU-borgerne
  .

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Problemet
  med mangel på lægemidler har længe været en prioritet for medlemsstaterne og Europa-Parlamentet, som det fremgår af adskillige betænkninger fra Europa-Parlamentet (11) samt drøftelser under de seneste formandskaber for Rådet for Den Europæiske Union. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Problemet
  med mangel på lægemidler har længe været en prioritet for medlemsstaterne og Europa-Parlamentet, som det fremgår af adskillige betænkninger fra Europa-Parlamentet (11) samt drøftelser under de seneste formandskaber for Rådet for Den Europæiske Union.

| (4) | Håndteringen af problemet
  med mangel på lægemidler har længe været en prioritet for medlemsstaterne og Europa-Parlamentet
  , men er ikke blevet løst
  , som det fremgår af adskillige betænkninger fra Europa-Parlamentet (11) samt drøftelser under de seneste formandskaber for Rådet for Den Europæiske Union. |
| --- | --- |

(4)

Håndteringen af problemet
  med mangel på lægemidler har længe været en prioritet for medlemsstaterne og Europa-Parlamentet
  , men er ikke blevet løst
  , som det fremgår af adskillige betænkninger fra Europa-Parlamentet (11) samt drøftelser under de seneste formandskaber for Rådet for Den Europæiske Union.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | Mangel på lægemidler udgør en voksende trussel mod folkesundheden og har en alvorlig indvirkning på sundhedssystemerne og på patienternes ret til adgang til passende lægebehandling. Øget global efterspørgsel, som er blevet forværret af covid-19-pandemien, har ført til yderligere mangel på lægemidler, hvilket svækker sundhedssystemerne i medlemsstaterne og udgør alvorlige risici for patienternes sundhed og pleje, navnlig med hensyn til sygdomsprogression og forværring af symptomer, længere forsinkelser eller afbrydelser i pleje eller behandling, længere hospitalsindlæggelser, øget eksponering for falske lægemidler, medicineringsfejl, negative konsekvenser som følge af, at utilgængelige lægemidler erstattes med alternativer, alvorlig psykisk skade for patienter og øgede udgifter for sundhedssystemerne. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

Mangel på lægemidler udgør en voksende trussel mod folkesundheden og har en alvorlig indvirkning på sundhedssystemerne og på patienternes ret til adgang til passende lægebehandling. Øget global efterspørgsel, som er blevet forværret af covid-19-pandemien, har ført til yderligere mangel på lægemidler, hvilket svækker sundhedssystemerne i medlemsstaterne og udgør alvorlige risici for patienternes sundhed og pleje, navnlig med hensyn til sygdomsprogression og forværring af symptomer, længere forsinkelser eller afbrydelser i pleje eller behandling, længere hospitalsindlæggelser, øget eksponering for falske lægemidler, medicineringsfejl, negative konsekvenser som følge af, at utilgængelige lægemidler erstattes med alternativer, alvorlig psykisk skade for patienter og øgede udgifter for sundhedssystemerne.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Covid-19-pandemien har forværret
  problemet
  med mangler på visse lægemidler, der betragtes som kritiske i forbindelse med pandemien, og har fremhævet de strukturelle begrænsninger i Unionens evne til hurtigt og effektivt at reagere på sådanne udfordringer under folkesundhedskriser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Covid-19-pandemien har forværret
  problemet
  med mangler på visse lægemidler, der betragtes som kritiske i forbindelse med pandemien, og har fremhævet de strukturelle begrænsninger i Unionens evne til hurtigt og effektivt at reagere på sådanne udfordringer under folkesundhedskriser.

| (5) | Covid-19-pandemien har forværret
  det allerede eksisterende problem
  med mangler på visse lægemidler, der betragtes som kritiske i forbindelse med pandemien, og har fremhævet
  Unionens eksterne afhængighed med hensyn til intern produktion af lægemidler og medicinsk udstyr og den manglende koordinering og
  de strukturelle begrænsninger i Unionens
  og medlemsstaternes
  evne til hurtigt og effektivt at reagere på sådanne udfordringer under folkesundhedskriser
  , behovet for at støtte og styrke industristrukturen gennem passende politikker og behovet for en mere aktiv og udvidet inddragelse af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer, som beskæftiger sig med EU-borgernes sundhed
  . |
| --- | --- |

(5)

Covid-19-pandemien har forværret
  det allerede eksisterende problem
  med mangler på visse lægemidler, der betragtes som kritiske i forbindelse med pandemien, og har fremhævet
  Unionens eksterne afhængighed med hensyn til intern produktion af lægemidler og medicinsk udstyr og den manglende koordinering og
  de strukturelle begrænsninger i Unionens
  og medlemsstaternes
  evne til hurtigt og effektivt at reagere på sådanne udfordringer under folkesundhedskriser
  , behovet for at støtte og styrke industristrukturen gennem passende politikker og behovet for en mere aktiv og udvidet inddragelse af Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer, som beskæftiger sig med EU-borgernes sundhed
  .

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Covid-19's hurtige udvikling og spredningen af virusset førte til en kraftig stigning i efterspørgslen efter medicinsk udstyr som f.eks. respiratorer, mundbind og covid-19-testkit, mens afbrydelse af produktionen eller begrænset kapacitet til hurtigt at øge produktionen og kompleksiteten i og den globale karakter af forsyningskæden for medicinsk udstyr
  havde negative virkninger for udbuddet
  . Disse problemer resulterede i, at nye enheder blev involveret i 
  produktionen
  af disse produkter, hvilket efterfølgende resulterede i flaskehalse i forbindelse med overensstemmelsesvurderingen samt forekomst af ureglementerede, usikre og i visse tilfælde forfalskede produkter. Der bør derfor etableres langsigtede strukturer hos et relevant EU-organ for at sikre monitorering af mangler på medicinsk udstyr som følge af en folkesundhedsmæssig krisesituation. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Covid-19's hurtige udvikling og spredningen af virusset førte til en kraftig stigning i efterspørgslen efter medicinsk udstyr som f.eks. respiratorer, mundbind og covid-19-testkit, mens afbrydelse af produktionen eller begrænset kapacitet til hurtigt at øge produktionen og kompleksiteten i og den globale karakter af forsyningskæden for medicinsk udstyr
  havde negative virkninger for udbuddet
  . Disse problemer resulterede i, at nye enheder blev involveret i 
  produktionen
  af disse produkter, hvilket efterfølgende resulterede i flaskehalse i forbindelse med overensstemmelsesvurderingen samt forekomst af ureglementerede, usikre og i visse tilfælde forfalskede produkter. Der bør derfor etableres langsigtede strukturer hos et relevant EU-organ for at sikre monitorering af mangler på medicinsk udstyr som følge af en folkesundhedsmæssig krisesituation.

| (6) | Covid-19's hurtige udvikling og spredningen af virusset førte til en kraftig stigning i efterspørgslen efter medicinsk udstyr som f.eks. respiratorer, mundbind og covid-19-testkit, mens afbrydelse af produktionen eller begrænset kapacitet til hurtigt at øge produktionen og kompleksiteten i og den globale karakter af forsyningskæden for medicinsk udstyr
  medførte alvorlige leveringsvanskeligheder og på visse tidspunkter alvorlige situationer med tomme lagre og skabte indbyrdes konkurrence mellem medlemsstaterne, når de ville imødekomme deres borgeres legitime behov, hvilket bidrog til ukoordinerede foranstaltninger på nationalt plan, som f.eks. hamstring og lageropbygning
  . Disse problemer resulterede
  desuden
  i, at nye enheder blev involveret i 
  den forjagede produktion
  af disse produkter, hvilket efterfølgende resulterede i flaskehalse i forbindelse med overensstemmelsesvurderingen samt forekomst af
  for dyre,
  ureglementerede, usikre og i visse tilfælde forfalskede produkter. Der bør derfor
  hurtigst muligt
  etableres langsigtede strukturer hos et relevant EU-organ for at sikre
  en mere solid og effektiv koordinering og
  monitorering af mangler på medicinsk udstyr, der kan opstå under en folkesundhedsmæssig krisesituation,
  samt en øget og tidlig dialog med lægemiddelindustrien og sundhedspersoner for at forebygge og afhjælpe disse mangler
  . |
| --- | --- |

(6)

Covid-19's hurtige udvikling og spredningen af virusset førte til en kraftig stigning i efterspørgslen efter medicinsk udstyr som f.eks. respiratorer, mundbind og covid-19-testkit, mens afbrydelse af produktionen eller begrænset kapacitet til hurtigt at øge produktionen og kompleksiteten i og den globale karakter af forsyningskæden for medicinsk udstyr
  medførte alvorlige leveringsvanskeligheder og på visse tidspunkter alvorlige situationer med tomme lagre og skabte indbyrdes konkurrence mellem medlemsstaterne, når de ville imødekomme deres borgeres legitime behov, hvilket bidrog til ukoordinerede foranstaltninger på nationalt plan, som f.eks. hamstring og lageropbygning
  . Disse problemer resulterede
  desuden
  i, at nye enheder blev involveret i 
  den forjagede produktion
  af disse produkter, hvilket efterfølgende resulterede i flaskehalse i forbindelse med overensstemmelsesvurderingen samt forekomst af
  for dyre,
  ureglementerede, usikre og i visse tilfælde forfalskede produkter. Der bør derfor
  hurtigst muligt
  etableres langsigtede strukturer hos et relevant EU-organ for at sikre
  en mere solid og effektiv koordinering og
  monitorering af mangler på medicinsk udstyr, der kan opstå under en folkesundhedsmæssig krisesituation,
  samt en øget og tidlig dialog med lægemiddelindustrien og sundhedspersoner for at forebygge og afhjælpe disse mangler
  .

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Udbruddet af covid-19 og den efterfølgende sundhedskrise afslørede behovet for en mere koordineret EU-tilgang til krisestyring. Selv om situationens presserende omstændigheder forklarer den manglende konsekvensanalyse, bør det sikres, at der allokeres tilstrækkelige ressourcer for så vidt angår personalebehov og finansiering under hensyntagen til de specifikke forhold i de enkelte medlemsstaters sundhedssektor. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Udbruddet af covid-19 og den efterfølgende sundhedskrise afslørede behovet for en mere koordineret EU-tilgang til krisestyring. Selv om situationens presserende omstændigheder forklarer den manglende konsekvensanalyse, bør det sikres, at der allokeres tilstrækkelige ressourcer for så vidt angår personalebehov og finansiering under hensyntagen til de specifikke forhold i de enkelte medlemsstaters sundhedssektor.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Usikkerhed med hensyn til udbud og efterspørgsel og risikoen for mangel på essentielle lægemidler og medicinsk udstyr under en folkesundhedsmæssig krisesituation som covid-19-pandemien kan udløse eksportrestriktioner i medlemsstaterne og andre nationale beskyttelsesforanstaltninger, som kan få alvorlige følger for det indre markeds funktion. Mangel på lægemidler kan desuden medføre alvorlige sundhedsrisici for patienter i Unionen på grund af deres manglende tilgængelighed, hvilket kan medføre medicineringsfejl, øget varighed af hospitalsindlæggelser og bivirkninger forårsaget af administration af uegnede lægemidler, der anvendes som erstatning for dem, der ikke er til rådighed. For så vidt angår medicinsk udstyr kan mangler føre til mangel på diagnostiske ressourcer med negative følger for folkesundhedsmæssige foranstaltninger, manglende behandling eller forværring af sygdommen og kan også forhindre sundhedspersoner i at udføre deres opgaver på passende vis. Sådanne mangler kan også have en betydelig indvirkning på bekæmpelsen af spredningen af et givet patogen, der forårsages af f.eks. utilstrækkelige leverancer af covid-19-testkit. Det er derfor vigtigt at behandle spørgsmålet om mangler og
  at
  styrke og formalisere monitoreringen af kritiske lægemidler og kritisk medicinsk udstyr. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Usikkerhed med hensyn til udbud og efterspørgsel og risikoen for mangel på essentielle lægemidler og medicinsk udstyr under en folkesundhedsmæssig krisesituation som covid-19-pandemien kan udløse eksportrestriktioner i medlemsstaterne og andre nationale beskyttelsesforanstaltninger, som kan få alvorlige følger for det indre markeds funktion. Mangel på lægemidler kan desuden medføre alvorlige sundhedsrisici for patienter i Unionen på grund af deres manglende tilgængelighed, hvilket kan medføre medicineringsfejl, øget varighed af hospitalsindlæggelser og bivirkninger forårsaget af administration af uegnede lægemidler, der anvendes som erstatning for dem, der ikke er til rådighed. For så vidt angår medicinsk udstyr kan mangler føre til mangel på diagnostiske ressourcer med negative følger for folkesundhedsmæssige foranstaltninger, manglende behandling eller forværring af sygdommen og kan også forhindre sundhedspersoner i at udføre deres opgaver på passende vis. Sådanne mangler kan også have en betydelig indvirkning på bekæmpelsen af spredningen af et givet patogen, der forårsages af f.eks. utilstrækkelige leverancer af covid-19-testkit. Det er derfor vigtigt at behandle spørgsmålet om mangler og
  at
  styrke og formalisere monitoreringen af kritiske lægemidler og kritisk medicinsk udstyr.

| (7) | Usikkerhed med hensyn til udbud og efterspørgsel og risikoen for mangel på essentielle lægemidler og medicinsk udstyr under en folkesundhedsmæssig krisesituation som covid-19-pandemien kan udløse eksportrestriktioner i medlemsstaterne og andre nationale beskyttelsesforanstaltninger, som kan få alvorlige følger for det indre markeds funktion
  og forværre konsekvenserne for folkesundheden samt medføre, at det bliver nødvendigt med midlertidige mekanismer for eksportgennemsigtighed og eksporttilladelser
  . Mangel på lægemidler kan desuden medføre alvorlige sundhedsrisici for patienter i Unionen på grund af deres manglende tilgængelighed, hvilket kan medføre medicineringsfejl, øget varighed af hospitalsindlæggelser, bivirkninger
  og dødsfald
  forårsaget af administration af uegnede lægemidler, der anvendes som erstatning for dem, der ikke er til rådighed. For så vidt angår medicinsk udstyr kan mangler føre til mangel på diagnostiske ressourcer med negative følger for folkesundhedsmæssige foranstaltninger, manglende behandling eller forværring af sygdommen og kan også forhindre sundhedspersoner i at udføre deres opgaver på passende vis
  eller i at være beskyttet, når de gør dette, hvilket var tilfældet under covid-19-pandemien og havde alvorlige konsekvenser for sundhedspersonernes sundhed
  . Sådanne mangler kan også have en betydelig indvirkning på bekæmpelsen af spredningen af et givet patogen, der forårsages af f.eks. utilstrækkelige leverancer af covid-19-testkit. Det er derfor vigtigt
  med en passende ramme på EU-plan for
  at
  koordinere medlemsstaternes foranstaltninger og
  behandle spørgsmålet om mangler og styrke og formalisere monitoreringen af kritiske lægemidler og kritisk medicinsk udstyr
  på den mest effektive måde for således at undgå, at aktørerne pålægges unødvendige byrder, der kan være ressourcekrævende og føre til yderligere forsinkelser
  . |
| --- | --- |

(7)

Usikkerhed med hensyn til udbud og efterspørgsel og risikoen for mangel på essentielle lægemidler og medicinsk udstyr under en folkesundhedsmæssig krisesituation som covid-19-pandemien kan udløse eksportrestriktioner i medlemsstaterne og andre nationale beskyttelsesforanstaltninger, som kan få alvorlige følger for det indre markeds funktion
  og forværre konsekvenserne for folkesundheden samt medføre, at det bliver nødvendigt med midlertidige mekanismer for eksportgennemsigtighed og eksporttilladelser
  . Mangel på lægemidler kan desuden medføre alvorlige sundhedsrisici for patienter i Unionen på grund af deres manglende tilgængelighed, hvilket kan medføre medicineringsfejl, øget varighed af hospitalsindlæggelser, bivirkninger
  og dødsfald
  forårsaget af administration af uegnede lægemidler, der anvendes som erstatning for dem, der ikke er til rådighed. For så vidt angår medicinsk udstyr kan mangler føre til mangel på diagnostiske ressourcer med negative følger for folkesundhedsmæssige foranstaltninger, manglende behandling eller forværring af sygdommen og kan også forhindre sundhedspersoner i at udføre deres opgaver på passende vis
  eller i at være beskyttet, når de gør dette, hvilket var tilfældet under covid-19-pandemien og havde alvorlige konsekvenser for sundhedspersonernes sundhed
  . Sådanne mangler kan også have en betydelig indvirkning på bekæmpelsen af spredningen af et givet patogen, der forårsages af f.eks. utilstrækkelige leverancer af covid-19-testkit. Det er derfor vigtigt
  med en passende ramme på EU-plan for
  at
  koordinere medlemsstaternes foranstaltninger og
  behandle spørgsmålet om mangler og styrke og formalisere monitoreringen af kritiske lægemidler og kritisk medicinsk udstyr
  på den mest effektive måde for således at undgå, at aktørerne pålægges unødvendige byrder, der kan være ressourcekrævende og føre til yderligere forsinkelser
  .

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Sikre og effektive lægemidler, der behandler, forebygger eller diagnosticerer sygdomme, der forårsager folkesundhedsmæssige krisesituationer, bør udvikles og gøres tilgængelige
  i Unionen
  så hurtigt som muligt i sådanne krisesituationer. Covid-19-pandemien har også sat fokus på suboptimal koordinering og beslutningstagning med hensyn til multinationale kliniske forsøg og rådgivning på EU-plan om anvendelse af lægemidler i nationale programmer for anvendelse af et lægemiddel med særlig udleveringstilladelse eller uden for deres godkendte indikationer i Unionen, hvilket har forårsaget forsinkelser i antagelsen af forskningsresultater og i udviklingen og tilgængeligheden af nye lægemidler eller lægemidler til nye formål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Sikre og effektive lægemidler, der behandler, forebygger eller diagnosticerer sygdomme, der forårsager folkesundhedsmæssige krisesituationer, bør udvikles og gøres tilgængelige
  i Unionen
  så hurtigt som muligt i sådanne krisesituationer. Covid-19-pandemien har også sat fokus på suboptimal koordinering og beslutningstagning med hensyn til multinationale kliniske forsøg og rådgivning på EU-plan om anvendelse af lægemidler i nationale programmer for anvendelse af et lægemiddel med særlig udleveringstilladelse eller uden for deres godkendte indikationer i Unionen, hvilket har forårsaget forsinkelser i antagelsen af forskningsresultater og i udviklingen og tilgængeligheden af nye lægemidler eller lægemidler til nye formål.

| (8) | Sikre og effektive lægemidler, der behandler, forebygger eller diagnosticerer sygdomme, der forårsager folkesundhedsmæssige krisesituationer, bør
  identificeres,
  udvikles
  , navnlig gennem offentlige myndigheders, den private sektors og den akademiske verdens fælles bestræbelser,
  og gøres tilgængelige
  for EU-borgerne
  så hurtigt som muligt i sådanne krisesituationer. Covid-19-pandemien har også sat fokus på suboptimal koordinering og beslutningstagning med hensyn til multinationale kliniske forsøg og rådgivning på EU-plan om anvendelse af lægemidler i nationale programmer for anvendelse af et lægemiddel med særlig udleveringstilladelse eller uden for deres godkendte indikationer i Unionen, hvilket har forårsaget forsinkelser i antagelsen af forskningsresultater og i udviklingen og tilgængeligheden af nye lægemidler eller lægemidler til nye formål. |
| --- | --- |

(8)

Sikre og effektive lægemidler, der behandler, forebygger eller diagnosticerer sygdomme, der forårsager folkesundhedsmæssige krisesituationer, bør
  identificeres,
  udvikles
  , navnlig gennem offentlige myndigheders, den private sektors og den akademiske verdens fælles bestræbelser,
  og gøres tilgængelige
  for EU-borgerne
  så hurtigt som muligt i sådanne krisesituationer. Covid-19-pandemien har også sat fokus på suboptimal koordinering og beslutningstagning med hensyn til multinationale kliniske forsøg og rådgivning på EU-plan om anvendelse af lægemidler i nationale programmer for anvendelse af et lægemiddel med særlig udleveringstilladelse eller uden for deres godkendte indikationer i Unionen, hvilket har forårsaget forsinkelser i antagelsen af forskningsresultater og i udviklingen og tilgængeligheden af nye lægemidler eller lægemidler til nye formål.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Under covid-19-pandemien var det nødvendigt med ad hoc-løsninger, herunder betingede ordninger mellem Kommissionen, Det Europæiske Lægemiddelagentur (»agenturet«), indehavere af markedsføringstilladelser, producenter og medlemsstater, for at nå målet om at gøre sikre og effektive lægemidler tilgængelige til behandling af covid-19 eller forhindre spredning heraf og for at lette og fremskynde udvikling og markedsføringstilladelse af behandlinger og vacciner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Under covid-19-pandemien var det nødvendigt med ad hoc-løsninger, herunder betingede ordninger mellem Kommissionen, Det Europæiske Lægemiddelagentur (»agenturet«), indehavere af markedsføringstilladelser, producenter og medlemsstater, for at nå målet om at gøre sikre og effektive lægemidler tilgængelige til behandling af covid-19 eller forhindre spredning heraf og for at lette og fremskynde udvikling og markedsføringstilladelse af behandlinger og vacciner.

| (9) | Under covid-19-pandemien var det nødvendigt med ad hoc-løsninger, herunder betingede ordninger mellem Kommissionen, Det Europæiske Lægemiddelagentur (»agenturet«), indehavere af markedsføringstilladelser, producenter
  eller andre aktører i lægemiddelforsyningskæden
  og medlemsstater, for at nå målet om at gøre sikre og effektive lægemidler tilgængelige til behandling af covid-19 eller forhindre spredning heraf og for at lette og fremskynde udvikling og markedsføringstilladelse af behandlinger og vacciner. |
| --- | --- |

(9)

Under covid-19-pandemien var det nødvendigt med ad hoc-løsninger, herunder betingede ordninger mellem Kommissionen, Det Europæiske Lægemiddelagentur (»agenturet«), indehavere af markedsføringstilladelser, producenter
  eller andre aktører i lægemiddelforsyningskæden
  og medlemsstater, for at nå målet om at gøre sikre og effektive lægemidler tilgængelige til behandling af covid-19 eller forhindre spredning heraf og for at lette og fremskynde udvikling og markedsføringstilladelse af behandlinger og vacciner.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | For at sikre et mere velfungerende indre marked for disse produkter og bidrage til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau bør der ske en indbyrdes tilnærmelse af reglerne for monitorering af mangel på lægemidler og medicinsk udstyr, og forskning i og udvikling af lægemidler, som kan have potentiale til at behandle, forebygge eller diagnosticere sygdomme, der forårsager folkesundhedskriser, bør fremmes. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

For at sikre et mere velfungerende indre marked for disse produkter og bidrage til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau bør der ske en indbyrdes tilnærmelse af reglerne for monitorering af mangel på lægemidler og medicinsk udstyr, og forskning i og udvikling af lægemidler, som kan have potentiale til at behandle, forebygge eller diagnosticere sygdomme, der forårsager folkesundhedskriser, bør fremmes.

| (10) | For at sikre et mere velfungerende indre marked for disse produkter og bidrage til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau bør der ske en indbyrdes tilnærmelse
  og styrkelse
  af reglerne for monitorering af mangel på lægemidler og medicinsk udstyr, og forskning i og udvikling af lægemidler, som kan have potentiale til at behandle, forebygge eller diagnosticere sygdomme, der forårsager folkesundhedskriser, bør fremmes
  med henblik på en strategisk supplering af Kommissionens og andre EU-agenturers bestræbelser i denne henseende samt bestræbelserne fra fremtidige vigtige agenturer såsom den foreslåede EU-Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA)
  . |
| --- | --- |

(10)

For at sikre et mere velfungerende indre marked for disse produkter og bidrage til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau bør der ske en indbyrdes tilnærmelse
  og styrkelse
  af reglerne for monitorering af mangel på lægemidler og medicinsk udstyr, og forskning i og udvikling af lægemidler, som kan have potentiale til at behandle, forebygge eller diagnosticere sygdomme, der forårsager folkesundhedskriser, bør fremmes
  med henblik på en strategisk supplering af Kommissionens og andre EU-agenturers bestræbelser i denne henseende samt bestræbelserne fra fremtidige vigtige agenturer såsom den foreslåede EU-Myndighed for Kriseberedskab og -indsats på Sundhedsområdet (HERA)
  .

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | For at sikre effektive sundhedssystemer bør der indføres stresstest for at vurdere sundhedssystemernes modstandsdygtighed i nødsituationer og dermed effektivt at kunne imødegå mangler under pandemier og identificere de strukturelle risikofaktorer, som skaber mangler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

For at sikre effektive sundhedssystemer bør der indføres stresstest for at vurdere sundhedssystemernes modstandsdygtighed i nødsituationer og dermed effektivt at kunne imødegå mangler under pandemier og identificere de strukturelle risikofaktorer, som skaber mangler.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 10 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10b) | For at sikre et mere velfungerende indre marked for lægemidler og bidrage til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau bør man fremme forskningen i og udviklingen af lægemidler, som potentielt kan behandle, forebygge eller diagnosticere sygdomme, der forårsager folkesundhedskriser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10b)

For at sikre et mere velfungerende indre marked for lægemidler og bidrage til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau bør man fremme forskningen i og udviklingen af lægemidler, som potentielt kan behandle, forebygge eller diagnosticere sygdomme, der forårsager folkesundhedskriser.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Denne forordning har til formål at sikre et velfungerende indre marked for så vidt angår lægemidler og medicinsk udstyr
  , idet et højt sundhedsbeskyttelsesniveau er afgørende i disse mål
  . Denne forordning har desuden til formål at sikre kvalitet, sikkerhed og virkning af lægemidler med potentiale til at adressere folkesundhedsmæssige krisesituationer. Disse to mål forfølges samtidigt og er uadskilleligt forbundne, og det ene er ikke sekundært i forhold til det andet. For så vidt angår artikel 114 i TEUF fastsættes i denne forordning en ramme for monitorering og rapportering vedrørende mangel på lægemidler og medicinsk udstyr under folkesundhedskriser. For så vidt angår artikel 168, stk. 4, litra c), i TEUF fastsættes i denne forordning en styrket EU-ramme, der skal sikre kvaliteten og sikkerheden af lægemidler og medicinsk udstyr. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Denne forordning har til formål at sikre et velfungerende indre marked for så vidt angår lægemidler og medicinsk udstyr
  , idet et højt sundhedsbeskyttelsesniveau er afgørende i disse mål
  . Denne forordning har desuden til formål at sikre kvalitet, sikkerhed og virkning af lægemidler med potentiale til at adressere folkesundhedsmæssige krisesituationer. Disse to mål forfølges samtidigt og er uadskilleligt forbundne, og det ene er ikke sekundært i forhold til det andet. For så vidt angår artikel 114 i TEUF fastsættes i denne forordning en ramme for monitorering og rapportering vedrørende mangel på lægemidler og medicinsk udstyr under folkesundhedskriser. For så vidt angår artikel 168, stk. 4, litra c), i TEUF fastsættes i denne forordning en styrket EU-ramme, der skal sikre kvaliteten og sikkerheden af lægemidler og medicinsk udstyr.

| (11) | Denne forordning har til formål at sikre et
  højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved at sikre et
  velfungerende indre marked for så vidt angår lægemidler og medicinsk udstyr. Denne forordning har desuden til formål at sikre kvalitet, sikkerhed og virkning af lægemidler med potentiale til at adressere folkesundhedsmæssige krisesituationer. Disse to mål forfølges samtidigt og er uadskilleligt forbundne, og det ene er ikke sekundært i forhold til det andet. For så vidt angår artikel 114 i TEUF fastsættes i denne forordning en ramme for monitorering og rapportering vedrørende mangel på lægemidler og medicinsk udstyr under folkesundhedskriser. For så vidt angår artikel 168, stk. 4, litra c), i TEUF fastsættes i denne forordning en styrket EU-ramme, der skal sikre kvaliteten og sikkerheden af lægemidler og medicinsk udstyr. |
| --- | --- |

(11)

Denne forordning har til formål at sikre et
  højt sundhedsbeskyttelsesniveau ved at sikre et
  velfungerende indre marked for så vidt angår lægemidler og medicinsk udstyr. Denne forordning har desuden til formål at sikre kvalitet, sikkerhed og virkning af lægemidler med potentiale til at adressere folkesundhedsmæssige krisesituationer. Disse to mål forfølges samtidigt og er uadskilleligt forbundne, og det ene er ikke sekundært i forhold til det andet. For så vidt angår artikel 114 i TEUF fastsættes i denne forordning en ramme for monitorering og rapportering vedrørende mangel på lægemidler og medicinsk udstyr under folkesundhedskriser. For så vidt angår artikel 168, stk. 4, litra c), i TEUF fastsættes i denne forordning en styrket EU-ramme, der skal sikre kvaliteten og sikkerheden af lægemidler og medicinsk udstyr.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | Denne forordning fastsætter en ramme til håndtering af problemet med mangler i folkesundhedsmæssige krisesituationer og større hændelser. Mangel på lægemidler og medicinsk udstyr er imidlertid et vedvarende problem, der i stigende grad har påvirket EU-borgernes liv og sundhed i årtier. Denne forordning bør derfor være et første skridt i retning af at forbedre Unionens reaktion på dette mangeårige problem. Kommissionen bør efterfølgende foreslå udvidelsen af denne ramme for at sikre, at problemet med mangler løses bredt og på permanent vis i forbindelse med den kommende revision af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004

   (1a)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF

   (1b)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

Denne forordning fastsætter en ramme til håndtering af problemet med mangler i folkesundhedsmæssige krisesituationer og større hændelser. Mangel på lægemidler og medicinsk udstyr er imidlertid et vedvarende problem, der i stigende grad har påvirket EU-borgernes liv og sundhed i årtier. Denne forordning bør derfor være et første skridt i retning af at forbedre Unionens reaktion på dette mangeårige problem. Kommissionen bør efterfølgende foreslå udvidelsen af denne ramme for at sikre, at problemet med mangler løses bredt og på permanent vis i forbindelse med den kommende revision af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004

   (1a)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF

   (1b)

  .

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | For at forbedre kriseberedskabet og -styringen vedrørende lægemidler og medicinsk udstyr og øge modstandsdygtigheden og solidariteten i hele Unionen bør de forskellige involverede enheders procedurer og respektive roller og forpligtelser præciseres. Rammen bør være baseret på de ad hoc-løsninger, der hidtil er identificeret i indsatsen over for covid-19-pandemien. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

For at forbedre kriseberedskabet og -styringen vedrørende lægemidler og medicinsk udstyr og øge modstandsdygtigheden og solidariteten i hele Unionen bør de forskellige involverede enheders procedurer og respektive roller og forpligtelser præciseres. Rammen bør være baseret på de ad hoc-løsninger, der hidtil er identificeret i indsatsen over for covid-19-pandemien.

| (12) | For at forbedre kriseberedskabet og -styringen vedrørende lægemidler og medicinsk udstyr og øge modstandsdygtigheden og solidariteten i hele Unionen bør de forskellige involverede enheders procedurer og respektive roller og forpligtelser præciseres. Rammen bør være baseret på de ad hoc-løsninger, der hidtil er identificeret i indsatsen over for covid-19-pandemien
  , og som har vist sig at være effektive, og på erfaringer og eksempler i andre lande og samtidig forblive tilstrækkeligt fleksibel til at imødegå alle fremtidige sundhedskriser på den mest effektive måde til gavn for folkesundheden og patienter
  . |
| --- | --- |

(12)

For at forbedre kriseberedskabet og -styringen vedrørende lægemidler og medicinsk udstyr og øge modstandsdygtigheden og solidariteten i hele Unionen bør de forskellige involverede enheders procedurer og respektive roller og forpligtelser præciseres. Rammen bør være baseret på de ad hoc-løsninger, der hidtil er identificeret i indsatsen over for covid-19-pandemien
  , og som har vist sig at være effektive, og på erfaringer og eksempler i andre lande og samtidig forblive tilstrækkeligt fleksibel til at imødegå alle fremtidige sundhedskriser på den mest effektive måde til gavn for folkesundheden og patienter
  .

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Der bør indføres et harmoniseret system til monitorering af mangel på lægemidler og medicinsk udstyr, som vil fremme passende adgang til kritiske lægemidler og kritisk medicinsk udstyr i forbindelse med folkesundhedsmæssige krisesituationer og større hændelser, som kan have en alvorlig indvirkning på folkesundheden. Dette system bør suppleres med forbedrede strukturer med henblik på at sikre en hensigtsmæssig håndtering af folkesundhedskriser og på at koordinere og rådgive om forskning og udvikling af lægemidler, der kan have potentiale til at
  adressere
  folkesundhedsmæssige krisesituationer. For at lette monitoreringen af og rapporteringen om potentielle eller faktiske mangler på lægemidler og medicinsk udstyr bør agenturet kunne anmode om og indhente oplysninger og data fra de berørte indehavere af markedsføringstilladelser, producenter og medlemsstater gennem udpegede kontaktpunkter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Der bør indføres et harmoniseret system til monitorering af mangel på lægemidler og medicinsk udstyr, som vil fremme passende adgang til kritiske lægemidler og kritisk medicinsk udstyr i forbindelse med folkesundhedsmæssige krisesituationer og større hændelser, som kan have en alvorlig indvirkning på folkesundheden. Dette system bør suppleres med forbedrede strukturer med henblik på at sikre en hensigtsmæssig håndtering af folkesundhedskriser og på at koordinere og rådgive om forskning og udvikling af lægemidler, der kan have potentiale til at
  adressere
  folkesundhedsmæssige krisesituationer. For at lette monitoreringen af og rapporteringen om potentielle eller faktiske mangler på lægemidler og medicinsk udstyr bør agenturet kunne anmode om og indhente oplysninger og data fra de berørte indehavere af markedsføringstilladelser, producenter og medlemsstater gennem udpegede kontaktpunkter.

| (13) | Der bør indføres et harmoniseret system til monitorering af mangel på lægemidler og medicinsk udstyr, som vil fremme passende adgang til kritiske lægemidler og kritisk medicinsk udstyr i forbindelse med folkesundhedsmæssige krisesituationer og større hændelser, som kan have en alvorlig indvirkning på folkesundheden. Dette system bør suppleres med forbedrede strukturer med henblik på at sikre en hensigtsmæssig håndtering af folkesundhedskriser og på at koordinere og rådgive om forskning og udvikling af lægemidler, der kan have potentiale til at
  afbøde
  folkesundhedsmæssige krisesituationer. For at lette monitoreringen af og rapporteringen om potentielle eller faktiske mangler på lægemidler og medicinsk udstyr bør agenturet kunne anmode om og indhente oplysninger og data fra de berørte indehavere af markedsføringstilladelser, producenter og medlemsstater gennem udpegede kontaktpunkter
  , samtidig med at duplikering af de anmodede og indgivne oplysninger undgås
  . |
| --- | --- |

(13)

Der bør indføres et harmoniseret system til monitorering af mangel på lægemidler og medicinsk udstyr, som vil fremme passende adgang til kritiske lægemidler og kritisk medicinsk udstyr i forbindelse med folkesundhedsmæssige krisesituationer og større hændelser, som kan have en alvorlig indvirkning på folkesundheden. Dette system bør suppleres med forbedrede strukturer med henblik på at sikre en hensigtsmæssig håndtering af folkesundhedskriser og på at koordinere og rådgive om forskning og udvikling af lægemidler, der kan have potentiale til at
  afbøde
  folkesundhedsmæssige krisesituationer. For at lette monitoreringen af og rapporteringen om potentielle eller faktiske mangler på lægemidler og medicinsk udstyr bør agenturet kunne anmode om og indhente oplysninger og data fra de berørte indehavere af markedsføringstilladelser, producenter og medlemsstater gennem udpegede kontaktpunkter
  , samtidig med at duplikering af de anmodede og indgivne oplysninger undgås
  .

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | For at fremme forebyggelse og monitorering af samt rapportering om lægemiddelmangel er det nødvendigt, at Unionen og medlemsstaterne opretter en elektronisk platform, som når som helst kan fastslå, hvor store de eksisterende lagre er, og kan detektere, forudsige og forebygge lægemiddelmangel. For at fremme udviklingen af et sådant system kan der læres af erfaringerne fra projekter som CISMED, som Unionen har finansieret gennem Horisont Europa. Platformen bør give de nationale kompetente myndigheder realtidsadgang til oplysninger om uopfyldt efterspørgsel fra grossister, lokale apoteker og hospitalsapoteker, og levere præcise data for at forstå, hvordan forsyningskæden fungerer, og foregribe eventuelle mangler på lægemidler. Platformen bør også, når den er helt gennemført, fungere som den eneste portal for indehavere af markedsføringstilladelser og grossister til formidling af den fornødne information under større hændelser og folkesundhedskriser med henblik på at øge effektiviteten og forudsigeligheden under kriser og accelerere beslutningsprocessen, samtidig med at dobbeltarbejde og unødvendige byrder på alle interessenterne undgås. For at fremme agenturets koordinerende rolle bør medlemsstaternes forsyningsovervågningsplatforme være interoperable og gengive deres oplysninger i den EU-database, som forvaltes af agenturet. For at fremskynde gennemførelsen af systemet på EU-plan og nationalt plan bør udviklingen og gennemførelsen heraf støttes af EU-midler fra bl.a. EU4Health-programmet eller genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

For at fremme forebyggelse og monitorering af samt rapportering om lægemiddelmangel er det nødvendigt, at Unionen og medlemsstaterne opretter en elektronisk platform, som når som helst kan fastslå, hvor store de eksisterende lagre er, og kan detektere, forudsige og forebygge lægemiddelmangel. For at fremme udviklingen af et sådant system kan der læres af erfaringerne fra projekter som CISMED, som Unionen har finansieret gennem Horisont Europa. Platformen bør give de nationale kompetente myndigheder realtidsadgang til oplysninger om uopfyldt efterspørgsel fra grossister, lokale apoteker og hospitalsapoteker, og levere præcise data for at forstå, hvordan forsyningskæden fungerer, og foregribe eventuelle mangler på lægemidler. Platformen bør også, når den er helt gennemført, fungere som den eneste portal for indehavere af markedsføringstilladelser og grossister til formidling af den fornødne information under større hændelser og folkesundhedskriser med henblik på at øge effektiviteten og forudsigeligheden under kriser og accelerere beslutningsprocessen, samtidig med at dobbeltarbejde og unødvendige byrder på alle interessenterne undgås. For at fremme agenturets koordinerende rolle bør medlemsstaternes forsyningsovervågningsplatforme være interoperable og gengive deres oplysninger i den EU-database, som forvaltes af agenturet. For at fremskynde gennemførelsen af systemet på EU-plan og nationalt plan bør udviklingen og gennemførelsen heraf støttes af EU-midler fra bl.a. EU4Health-programmet eller genopretnings- og resiliensfaciliteten, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241

   (1a)

  .

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Med hensyn til lægemidler bør der nedsættes en højtstående styringsgruppe i agenturet for at sikre en solid indsats over for større hændelse og koordinere en hurtig indsats i Unionen med hensyn til håndtering af problemer vedrørende leverancer af lægemidler. Styringsgruppen bør opstille lister over kritiske lægemidler for at sikre monitorering af disse lægemidler, og den bør være i stand til at rådgive om, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at sikre lægemidlers kvalitet, sikkerhed og virkning og sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Med hensyn til lægemidler bør der nedsættes en højtstående styringsgruppe i agenturet for at sikre en solid indsats over for større hændelse og koordinere en hurtig indsats i Unionen med hensyn til håndtering af problemer vedrørende leverancer af lægemidler. Styringsgruppen bør opstille lister over kritiske lægemidler for at sikre monitorering af disse lægemidler, og den bør være i stand til at rådgive om, hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at sikre lægemidlers kvalitet, sikkerhed og virkning og sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.

| (15) | Med hensyn til lægemidler bør der nedsættes en højtstående styringsgruppe i agenturet for at sikre en solid indsats over for større hændelse og koordinere en hurtig indsats i Unionen med hensyn til håndtering af problemer vedrørende leverancer af lægemidler. Styringsgruppen bør opstille lister over kritiske lægemidler for at sikre monitorering af disse lægemidler, og den bør være i stand til at rådgive om
  og anbefale
  , hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at sikre lægemidlers kvalitet, sikkerhed og virkning
  og forsyningen heraf
  og sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau. |
| --- | --- |

(15)

Med hensyn til lægemidler bør der nedsættes en højtstående styringsgruppe i agenturet for at sikre en solid indsats over for større hændelse og koordinere en hurtig indsats i Unionen med hensyn til håndtering af problemer vedrørende leverancer af lægemidler. Styringsgruppen bør opstille lister over kritiske lægemidler for at sikre monitorering af disse lægemidler, og den bør være i stand til at rådgive om
  og anbefale
  , hvilke foranstaltninger der er nødvendige for at sikre lægemidlers kvalitet, sikkerhed og virkning
  og forsyningen heraf
  og sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | Arbejdet i Taskforcen for Krisesituationer bør være adskilt fra arbejdet i agenturets videnskabelige udvalg og bør gennemføres uden at tilsidesætte de videnskabelige vurderinger fra disse udvalg. Taskforcen for Krisesituationer bør fremsætte anbefalinger med hensyn til brugen af lægemidler
  til bekæmpelsen af den sygdom, der er årsag til
  folkesundhedskrisen. Udvalget for Humanmedicinske Lægemidler bør kunne anvende disse anbefalinger, når der udarbejdes videnskabelige udtalelser om særlig udleveringstilladelse eller anden tidlig anvendelse af et lægemiddel forud for markedsføringstilladelsen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

Arbejdet i Taskforcen for Krisesituationer bør være adskilt fra arbejdet i agenturets videnskabelige udvalg og bør gennemføres uden at tilsidesætte de videnskabelige vurderinger fra disse udvalg. Taskforcen for Krisesituationer bør fremsætte anbefalinger med hensyn til brugen af lægemidler
  til bekæmpelsen af den sygdom, der er årsag til
  folkesundhedskrisen. Udvalget for Humanmedicinske Lægemidler bør kunne anvende disse anbefalinger, når der udarbejdes videnskabelige udtalelser om særlig udleveringstilladelse eller anden tidlig anvendelse af et lægemiddel forud for markedsføringstilladelsen.

| (18) | Arbejdet i Taskforcen for Krisesituationer bør være adskilt fra arbejdet i agenturets videnskabelige udvalg og bør gennemføres uden at tilsidesætte de videnskabelige vurderinger fra disse udvalg. Taskforcen for Krisesituationer bør fremsætte anbefalinger med hensyn til brugen af lægemidler
  i kampen for at overvinde
  folkesundhedskrisen. Udvalget for Humanmedicinske Lægemidler bør kunne anvende disse anbefalinger, når der udarbejdes videnskabelige udtalelser om særlig udleveringstilladelse eller anden tidlig anvendelse af et lægemiddel forud for markedsføringstilladelsen.
  Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Mangel på Lægemidler og Lægemidlers Sikkerhed kan også trække på arbejdet i Taskforcen for Krisesituationer, når den udarbejder listerne over kritiske lægemidler. |
| --- | --- |

(18)

Arbejdet i Taskforcen for Krisesituationer bør være adskilt fra arbejdet i agenturets videnskabelige udvalg og bør gennemføres uden at tilsidesætte de videnskabelige vurderinger fra disse udvalg. Taskforcen for Krisesituationer bør fremsætte anbefalinger med hensyn til brugen af lægemidler
  i kampen for at overvinde
  folkesundhedskrisen. Udvalget for Humanmedicinske Lægemidler bør kunne anvende disse anbefalinger, når der udarbejdes videnskabelige udtalelser om særlig udleveringstilladelse eller anden tidlig anvendelse af et lægemiddel forud for markedsføringstilladelsen.
  Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Mangel på Lægemidler og Lægemidlers Sikkerhed kan også trække på arbejdet i Taskforcen for Krisesituationer, når den udarbejder listerne over kritiske lægemidler.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 19

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (19) | Oprettelsen af Taskforcen for Krisesituationer bør være baseret på den bistand, som agenturet har ydet under covid-19-pandemien, navnlig for så vidt angår videnskabelig rådgivning om udformning af kliniske forsøg og produktudvikling samt »løbende gennemgang« af ny evidens for at muliggøre en mere effektiv vurdering af lægemidler, herunder vacciner, under folkesundhedsmæssige krisesituationer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19)

Oprettelsen af Taskforcen for Krisesituationer bør være baseret på den bistand, som agenturet har ydet under covid-19-pandemien, navnlig for så vidt angår videnskabelig rådgivning om udformning af kliniske forsøg og produktudvikling samt »løbende gennemgang« af ny evidens for at muliggøre en mere effektiv vurdering af lægemidler, herunder vacciner, under folkesundhedsmæssige krisesituationer.

| (19) | Oprettelsen af Taskforcen for Krisesituationer bør være baseret på den bistand, som agenturet har ydet under covid-19-pandemien, navnlig for så vidt angår videnskabelig rådgivning om udformning af kliniske forsøg og produktudvikling samt »løbende gennemgang« af ny evidens for at muliggøre en mere effektiv vurdering af lægemidler, herunder vacciner, under folkesundhedsmæssige krisesituationer
  og samtidig sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau
  . |
| --- | --- |

(19)

Oprettelsen af Taskforcen for Krisesituationer bør være baseret på den bistand, som agenturet har ydet under covid-19-pandemien, navnlig for så vidt angår videnskabelig rådgivning om udformning af kliniske forsøg og produktudvikling samt »løbende gennemgang« af ny evidens for at muliggøre en mere effektiv vurdering af lægemidler, herunder vacciner, under folkesundhedsmæssige krisesituationer
  og samtidig sikre et højt sundhedsbeskyttelsesniveau
  .

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | Erfaringerne med kliniske forsøg under covid-19-pandemien afslørede et enormt omfang af dobbeltarbejde i form af undersøgelser af de samme indgreb, mange små forsøg, underrepræsentation af væsentlige befolkningsgrupper baseret på køn, alder, etnicitet eller medicinsk comorbiditet og manglende samarbejde, hvilket udgør en risiko for, at forskning går til spilde. For at forbedre dagsordenen for klinisk forskning har internationale reguleringsmyndigheder fremhævet behovet for solid dokumentation for lægemidlers kvalitet, effektivitet og sikkerhed. Den bedste måde, hvorpå man kan opnå pålidelig dokumentation, er gennem koordinerede og tilstrækkeligt underbyggede randomiserede kontrollerede forsøg. Resultater og data fra kliniske forsøg bør offentliggøres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

Erfaringerne med kliniske forsøg under covid-19-pandemien afslørede et enormt omfang af dobbeltarbejde i form af undersøgelser af de samme indgreb, mange små forsøg, underrepræsentation af væsentlige befolkningsgrupper baseret på køn, alder, etnicitet eller medicinsk comorbiditet og manglende samarbejde, hvilket udgør en risiko for, at forskning går til spilde. For at forbedre dagsordenen for klinisk forskning har internationale reguleringsmyndigheder fremhævet behovet for solid dokumentation for lægemidlers kvalitet, effektivitet og sikkerhed. Den bedste måde, hvorpå man kan opnå pålidelig dokumentation, er gennem koordinerede og tilstrækkeligt underbyggede randomiserede kontrollerede forsøg. Resultater og data fra kliniske forsøg bør offentliggøres.

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 19 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19b) | Fasen med kliniske forsøg, hvor lægemiddelkandidaters sikkerhed, effektivitet og kvalitet undersøges på mennesker, er et centralt trin i udviklingen af lægemidler, herunder vacciner. Det er derfor vigtigt, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 536/2014

   (1a)

  anvendes fuldt ud, navnlig med hensyn til indførelsen af et informationssystem for kliniske forsøg, der fungerer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19b)

Fasen med kliniske forsøg, hvor lægemiddelkandidaters sikkerhed, effektivitet og kvalitet undersøges på mennesker, er et centralt trin i udviklingen af lægemidler, herunder vacciner. Det er derfor vigtigt, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 536/2014

   (1a)

  anvendes fuldt ud, navnlig med hensyn til indførelsen af et informationssystem for kliniske forsøg, der fungerer.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | Individuelle forskningsenheder kan sammen eller med en anden part aftale at fungere som sponsor for at udarbejde én harmoniseret EU-dækkende protokol for kliniske forsøg, men erfaringerne under covid-19-pandemien har vist, at initiativer til oprettelse af store multinationale forsøg har svært ved at blive til noget, på grund af at der ikke er én enkelt enhed, der kan påtage sig alle de ansvarsområder og aktiviteter, som en sponsor har i Unionen, mens de samtidig interagerer med flere medlemsstater.
  Agenturet
  bør derfor
  identificere
  og
  fremme
  sådanne initiativer ved at rådgive om mulighederne for at fungere som sponsor eller, hvor det er relevant, fastlægge de respektive ansvarsområder som medsponsorer, jf. artikel 72 i forordning (EU) nr. 536/2014. En sådan tilgang vil styrke forskningsmiljøet i Unionen og fremme harmonisering og undgå efterfølgende forsinkelser med hensyn til at integrere forskningsresultaterne i en markedsføringstilladelse. En EU-sponsor kan drage fordel af de EU-forskningsmidler, der er tilgængelige på tidspunktet for den folkesundhedsmæssige krisesituation, samt eksisterende netværk for kliniske forsøg med henblik på at fremme udvikling af, ansøgning om, indgivelse af og gennemførelse af forsøget. Dette kan være særlig værdifuldt for forsøg, der er oprettet af EU-folkesundhedsorganisationer eller -forskningsinstitutioner eller internationale folkesundhedsorganisationer eller forskningsinstitutioner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

Individuelle forskningsenheder kan sammen eller med en anden part aftale at fungere som sponsor for at udarbejde én harmoniseret EU-dækkende protokol for kliniske forsøg, men erfaringerne under covid-19-pandemien har vist, at initiativer til oprettelse af store multinationale forsøg har svært ved at blive til noget, på grund af at der ikke er én enkelt enhed, der kan påtage sig alle de ansvarsområder og aktiviteter, som en sponsor har i Unionen, mens de samtidig interagerer med flere medlemsstater.
  Agenturet
  bør derfor
  identificere
  og
  fremme
  sådanne initiativer ved at rådgive om mulighederne for at fungere som sponsor eller, hvor det er relevant, fastlægge de respektive ansvarsområder som medsponsorer, jf. artikel 72 i forordning (EU) nr. 536/2014. En sådan tilgang vil styrke forskningsmiljøet i Unionen og fremme harmonisering og undgå efterfølgende forsinkelser med hensyn til at integrere forskningsresultaterne i en markedsføringstilladelse. En EU-sponsor kan drage fordel af de EU-forskningsmidler, der er tilgængelige på tidspunktet for den folkesundhedsmæssige krisesituation, samt eksisterende netværk for kliniske forsøg med henblik på at fremme udvikling af, ansøgning om, indgivelse af og gennemførelse af forsøget. Dette kan være særlig værdifuldt for forsøg, der er oprettet af EU-folkesundhedsorganisationer eller -forskningsinstitutioner eller internationale folkesundhedsorganisationer eller forskningsinstitutioner.

| (20) | Individuelle forskningsenheder kan sammen eller med en anden part aftale at fungere som sponsor for at udarbejde én harmoniseret EU-dækkende protokol for kliniske forsøg, men erfaringerne under covid-19-pandemien har vist, at initiativer til oprettelse af store multinationale forsøg har svært ved at blive til noget, på grund af at der ikke er én enkelt enhed, der kan påtage sig alle de ansvarsområder og aktiviteter, som en sponsor har i Unionen, mens de samtidig interagerer med flere medlemsstater.
  I denne henseende blev der iværksat et nyt EU-dækkende og EU-finansieret netværk for vaccineforsøg med navnet VACCELERATE på baggrund af Kommissionens meddelelse af 17. februar 2021 med titlen »HERA Incubator: Fælles foregribelse af truslen fra covid-19-varianter«. Taskforcen for Krisesituationer bør bygge på dette netværk for forsøg og andre etablerede netværk, som f.eks. Heads of Medicines Agencies, Clinical Trials Facilitation and Coordination Group og European Clinical Research Infrastructure Network, for at sikre, at der hurtigt genereres tilstrækkelige data om nye lægemidler i lyset af en folkesundhedsmæssig krisesituation. Det er
  derfor
  bydende nødvendigt, at agenturet udpeger
  og
  fremmer
  sådanne initiativer ved at rådgive om mulighederne for at fungere som sponsor eller, hvor det er relevant, fastlægge de respektive ansvarsområder som medsponsorer, jf. artikel 72 i forordning (EU) nr. 536/2014
  , og koordinerer udviklingen af protokoller for kliniske forsøg. Taskforcen for Krisesituationer bør definere de mest klinisk relevante præstationsmål for vacciner og behandlinger, der skal måles i kliniske forsøg, så de kan opfylde kriterierne for en effektiv indsats på folkesundhedsområdet
  . En sådan tilgang vil styrke forskningsmiljøet i Unionen og fremme harmonisering og undgå efterfølgende forsinkelser med hensyn til at integrere forskningsresultaterne i en markedsføringstilladelse. En EU-sponsor kan drage fordel af de EU-forskningsmidler, der er tilgængelige på tidspunktet for den folkesundhedsmæssige krisesituation, samt eksisterende netværk for kliniske forsøg med henblik på at fremme udvikling af, ansøgning om, indgivelse af og gennemførelse af forsøget. Dette kan være særlig værdifuldt for forsøg, der er oprettet af EU-folkesundhedsorganisationer eller -forskningsinstitutioner eller internationale folkesundhedsorganisationer eller forskningsinstitutioner. |
| --- | --- |

(20)

Individuelle forskningsenheder kan sammen eller med en anden part aftale at fungere som sponsor for at udarbejde én harmoniseret EU-dækkende protokol for kliniske forsøg, men erfaringerne under covid-19-pandemien har vist, at initiativer til oprettelse af store multinationale forsøg har svært ved at blive til noget, på grund af at der ikke er én enkelt enhed, der kan påtage sig alle de ansvarsområder og aktiviteter, som en sponsor har i Unionen, mens de samtidig interagerer med flere medlemsstater.
  I denne henseende blev der iværksat et nyt EU-dækkende og EU-finansieret netværk for vaccineforsøg med navnet VACCELERATE på baggrund af Kommissionens meddelelse af 17. februar 2021 med titlen »HERA Incubator: Fælles foregribelse af truslen fra covid-19-varianter«. Taskforcen for Krisesituationer bør bygge på dette netværk for forsøg og andre etablerede netværk, som f.eks. Heads of Medicines Agencies, Clinical Trials Facilitation and Coordination Group og European Clinical Research Infrastructure Network, for at sikre, at der hurtigt genereres tilstrækkelige data om nye lægemidler i lyset af en folkesundhedsmæssig krisesituation. Det er
  derfor
  bydende nødvendigt, at agenturet udpeger
  og
  fremmer
  sådanne initiativer ved at rådgive om mulighederne for at fungere som sponsor eller, hvor det er relevant, fastlægge de respektive ansvarsområder som medsponsorer, jf. artikel 72 i forordning (EU) nr. 536/2014
  , og koordinerer udviklingen af protokoller for kliniske forsøg. Taskforcen for Krisesituationer bør definere de mest klinisk relevante præstationsmål for vacciner og behandlinger, der skal måles i kliniske forsøg, så de kan opfylde kriterierne for en effektiv indsats på folkesundhedsområdet
  . En sådan tilgang vil styrke forskningsmiljøet i Unionen og fremme harmonisering og undgå efterfølgende forsinkelser med hensyn til at integrere forskningsresultaterne i en markedsføringstilladelse. En EU-sponsor kan drage fordel af de EU-forskningsmidler, der er tilgængelige på tidspunktet for den folkesundhedsmæssige krisesituation, samt eksisterende netværk for kliniske forsøg med henblik på at fremme udvikling af, ansøgning om, indgivelse af og gennemførelse af forsøget. Dette kan være særlig værdifuldt for forsøg, der er oprettet af EU-folkesundhedsorganisationer eller -forskningsinstitutioner eller internationale folkesundhedsorganisationer eller forskningsinstitutioner.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 22

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (22) | Denne forordning giver også agenturet en rolle at spille med hensyn til at yde bistand til ekspertpaneler for medicinsk udstyr, der er udpeget i henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1396 (12), med henblik på at yde uafhængig videnskabelig og teknisk bistand til medlemsstaterne, Kommissionen, Koordinationsgruppen for Medicinsk Udstyr (MDCG), bemyndigede organer og producenter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22)

Denne forordning giver også agenturet en rolle at spille med hensyn til at yde bistand til ekspertpaneler for medicinsk udstyr, der er udpeget i henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1396 (12), med henblik på at yde uafhængig videnskabelig og teknisk bistand til medlemsstaterne, Kommissionen, Koordinationsgruppen for Medicinsk Udstyr (MDCG), bemyndigede organer og producenter.

| (22) | Denne forordning giver også agenturet en rolle at spille med hensyn til at yde bistand til ekspertpaneler for medicinsk udstyr, der er udpeget i henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1396 (12), med henblik på at yde uafhængig videnskabelig og teknisk bistand til medlemsstaterne, Kommissionen, Koordinationsgruppen for Medicinsk Udstyr (MDCG), bemyndigede organer og producenter
  , samtidig med at maksimal gennemsigtighed fastholdes som en forudsætning for at fremme tillid og tiltro til Unionens reguleringssystem
  . |
| --- | --- |

(22)

Denne forordning giver også agenturet en rolle at spille med hensyn til at yde bistand til ekspertpaneler for medicinsk udstyr, der er udpeget i henhold til Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1396 (12), med henblik på at yde uafhængig videnskabelig og teknisk bistand til medlemsstaterne, Kommissionen, Koordinationsgruppen for Medicinsk Udstyr (MDCG), bemyndigede organer og producenter
  , samtidig med at maksimal gennemsigtighed fastholdes som en forudsætning for at fremme tillid og tiltro til Unionens reguleringssystem
  .

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 22 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (22a) | Taskforcen for Krisesituationer bør gennemgå protokoller for kliniske forsøg og rådgive udviklere af kliniske forsøg, som udføres i Unionen, ved at yde rådgivning om klinisk relevante slutresultater og mål for vacciner og behandlinger med henblik på at udforme de kliniske forsøg, således at de kan opfylde kriterierne for en effektiv indsats på folkesundhedsområdet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(22a)

Taskforcen for Krisesituationer bør gennemgå protokoller for kliniske forsøg og rådgive udviklere af kliniske forsøg, som udføres i Unionen, ved at yde rådgivning om klinisk relevante slutresultater og mål for vacciner og behandlinger med henblik på at udforme de kliniske forsøg, således at de kan opfylde kriterierne for en effektiv indsats på folkesundhedsområdet.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (24) | På baggrund af agenturets mangeårige og dokumenterede ekspertise med hensyn til lægemidler og i betragtning af agenturets erfaringer fra arbejde med en lang række ekspertgrupper bør der etableres passende strukturer i agenturet til at overvåge potentielle mangler på medicinsk udstyr i forbindelse med en folkesundhedsmæssig krisesituation og give agenturet mandat til at være vært for ekspertpaneler for medicinsk udstyr. Dette vil gøre det muligt at sikre, at panelerne fungerer på lang sigt, og skabe klare synergier med det relaterede kriseberedskabsarbejde vedrørende lægemidler. Sådanne strukturer vil på ingen måde ændre reguleringssystemet eller beslutningsprocedurerne på området for medicinsk udstyr, der allerede findes i Unionen, og som fortsat bør være klart adskilt fra det, der gælder for lægemidler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(24)

På baggrund af agenturets mangeårige og dokumenterede ekspertise med hensyn til lægemidler og i betragtning af agenturets erfaringer fra arbejde med en lang række ekspertgrupper bør der etableres passende strukturer i agenturet til at overvåge potentielle mangler på medicinsk udstyr i forbindelse med en folkesundhedsmæssig krisesituation og give agenturet mandat til at være vært for ekspertpaneler for medicinsk udstyr. Dette vil gøre det muligt at sikre, at panelerne fungerer på lang sigt, og skabe klare synergier med det relaterede kriseberedskabsarbejde vedrørende lægemidler. Sådanne strukturer vil på ingen måde ændre reguleringssystemet eller beslutningsprocedurerne på området for medicinsk udstyr, der allerede findes i Unionen, og som fortsat bør være klart adskilt fra det, der gælder for lægemidler.

| (24) | På baggrund af agenturets mangeårige og dokumenterede ekspertise med hensyn til lægemidler og i betragtning af agenturets erfaringer fra arbejde med en lang række ekspertgrupper bør der etableres passende strukturer i agenturet til at overvåge potentielle mangler på medicinsk udstyr i forbindelse med en folkesundhedsmæssig krisesituation og give agenturet mandat til at være vært for ekspertpaneler for medicinsk udstyr.
  På baggrund heraf bør alle nationale enheder og i sidste instans EU-enheder, der står for opbygning af beholdninger af medicinsk udstyr, rapportere om deres lagerbeholdning til agenturet.
  Dette vil gøre det muligt at sikre, at panelerne fungerer på lang sigt, og skabe klare synergier med det relaterede kriseberedskabsarbejde vedrørende lægemidler. Sådanne strukturer vil på ingen måde ændre reguleringssystemet eller beslutningsprocedurerne på området for medicinsk udstyr, der allerede findes i Unionen, og som fortsat bør være klart adskilt fra det, der gælder for lægemidler. |
| --- | --- |

(24)

På baggrund af agenturets mangeårige og dokumenterede ekspertise med hensyn til lægemidler og i betragtning af agenturets erfaringer fra arbejde med en lang række ekspertgrupper bør der etableres passende strukturer i agenturet til at overvåge potentielle mangler på medicinsk udstyr i forbindelse med en folkesundhedsmæssig krisesituation og give agenturet mandat til at være vært for ekspertpaneler for medicinsk udstyr.
  På baggrund heraf bør alle nationale enheder og i sidste instans EU-enheder, der står for opbygning af beholdninger af medicinsk udstyr, rapportere om deres lagerbeholdning til agenturet.
  Dette vil gøre det muligt at sikre, at panelerne fungerer på lang sigt, og skabe klare synergier med det relaterede kriseberedskabsarbejde vedrørende lægemidler. Sådanne strukturer vil på ingen måde ændre reguleringssystemet eller beslutningsprocedurerne på området for medicinsk udstyr, der allerede findes i Unionen, og som fortsat bør være klart adskilt fra det, der gælder for lægemidler.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | For at lette arbejdet og udvekslingen af oplysninger i henhold til denne forordning bør der fastsættes bestemmelser om etablering og forvaltning af IT-infrastrukturer og synergier med andre eksisterende IT-systemer eller IT-systemer under udvikling, herunder IT-platformen EUDAMED for medicinsk udstyr. Dette arbejde bør også lettes af nye digitale teknologier som f.eks. computermodeller og -simuleringer til kliniske forsøg samt data fra EU's rumprogram som f.eks. Galileos geolokaliseringstjenester og jordobservationsdata fra Copernicus, hvis det er relevant. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

For at lette arbejdet og udvekslingen af oplysninger i henhold til denne forordning bør der fastsættes bestemmelser om etablering og forvaltning af IT-infrastrukturer og synergier med andre eksisterende IT-systemer eller IT-systemer under udvikling, herunder IT-platformen EUDAMED for medicinsk udstyr. Dette arbejde bør også lettes af nye digitale teknologier som f.eks. computermodeller og -simuleringer til kliniske forsøg samt data fra EU's rumprogram som f.eks. Galileos geolokaliseringstjenester og jordobservationsdata fra Copernicus, hvis det er relevant.

| (25) | For at lette arbejdet og udvekslingen af oplysninger i henhold til denne forordning bør der fastsættes bestemmelser om etablering og forvaltning af IT-infrastrukturer og synergier med andre eksisterende IT-systemer eller IT-systemer under udvikling, herunder IT-platformen EUDAMED for medicinsk udstyr
  , sammen med øget beskyttelse af datainfrastruktur og afskrækkelse fra potentielle cyberangreb
  . Dette arbejde bør også lettes af nye digitale teknologier som f.eks. computermodeller og -simuleringer til kliniske forsøg samt data fra EU's rumprogram som f.eks. Galileos geolokaliseringstjenester og jordobservationsdata fra Copernicus, hvis det er relevant. |
| --- | --- |

(25)

For at lette arbejdet og udvekslingen af oplysninger i henhold til denne forordning bør der fastsættes bestemmelser om etablering og forvaltning af IT-infrastrukturer og synergier med andre eksisterende IT-systemer eller IT-systemer under udvikling, herunder IT-platformen EUDAMED for medicinsk udstyr
  , sammen med øget beskyttelse af datainfrastruktur og afskrækkelse fra potentielle cyberangreb
  . Dette arbejde bør også lettes af nye digitale teknologier som f.eks. computermodeller og -simuleringer til kliniske forsøg samt data fra EU's rumprogram som f.eks. Galileos geolokaliseringstjenester og jordobservationsdata fra Copernicus, hvis det er relevant.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 26

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (26) | Hurtig adgang til og udveksling af sundhedsdata, herunder data fra den virkelige verden, dvs. sundhedsdata genereret uden for kliniske undersøgelser, er afgørende for at sikre en effektiv håndtering af folkesundhedsmæssige krisesituationer og andre større hændelser. Denne forordning bør gøre det muligt for agenturet at anvende og lette en sådan udveksling og være en del af etableringen og driften af det europæiske sundhedsdataområdes infrastruktur. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26)

Hurtig adgang til og udveksling af sundhedsdata, herunder data fra den virkelige verden, dvs. sundhedsdata genereret uden for kliniske undersøgelser, er afgørende for at sikre en effektiv håndtering af folkesundhedsmæssige krisesituationer og andre større hændelser. Denne forordning bør gøre det muligt for agenturet at anvende og lette en sådan udveksling og være en del af etableringen og driften af det europæiske sundhedsdataområdes infrastruktur.

| (26) | Hurtig adgang til og udveksling af sundhedsdata, herunder data fra den virkelige verden, dvs. sundhedsdata genereret uden for kliniske undersøgelser, er afgørende for at sikre en effektiv håndtering af folkesundhedsmæssige krisesituationer og andre større hændelser. Denne forordning bør gøre det muligt for agenturet at anvende og lette en sådan udveksling og være en del af etableringen og driften af det europæiske sundhedsdataområdes
  interoperable
  infrastruktur
  ved at udnytte det fulde potentiale ved supercomputing, kunstig intelligens og big data med henblik på at udvikle prognosemodeller og træffe bedre og mere rettidige og effektive afgørelser uden at true privatlivets fred
  . |
| --- | --- |

(26)

Hurtig adgang til og udveksling af sundhedsdata, herunder data fra den virkelige verden, dvs. sundhedsdata genereret uden for kliniske undersøgelser, er afgørende for at sikre en effektiv håndtering af folkesundhedsmæssige krisesituationer og andre større hændelser. Denne forordning bør gøre det muligt for agenturet at anvende og lette en sådan udveksling og være en del af etableringen og driften af det europæiske sundhedsdataområdes
  interoperable
  infrastruktur
  ved at udnytte det fulde potentiale ved supercomputing, kunstig intelligens og big data med henblik på at udvikle prognosemodeller og træffe bedre og mere rettidige og effektive afgørelser uden at true privatlivets fred
  .

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 26 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26a) | For at lette en pålidelig udveksling af oplysninger om lægemidler på en solid og konsekvent måde vil identifikationen af humanmedicinske lægemidler være baseret på standarderne til identifikation af humanmedicinske Lægemidler (IDMP) fra den internationale standardiseringsorganisation (ISO). |

Kommissionens forslag

Ændring

(26a)

For at lette en pålidelig udveksling af oplysninger om lægemidler på en solid og konsekvent måde vil identifikationen af humanmedicinske lægemidler være baseret på standarderne til identifikation af humanmedicinske Lægemidler (IDMP) fra den internationale standardiseringsorganisation (ISO).

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 26 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26b) | Behandlingen af følsomme oplysninger, som er afgørende for håndteringen af potentielle folkesundhedsmæssige krisesituationer, kræver et højt niveau af beskyttelse mod cyberangreb. Sundhedsorganisationer har også stået over for større trusler mod cybersikkerheden under covid-19-pandemien. Agenturet selv har været udsat for et cyberangreb, som førte til, at nogle af de dokumenter vedrørende covid-19-lægemidler og -vacciner, der ulovligt var blevet opnået adgang til, og som tilhørte tredjeparter, blev lækket på internettet. Det er derfor nødvendigt, at agenturet får et højt sikkerhedsniveau mod cyberangreb for at sikre, at agenturet kan fungere normalt til enhver tid og særligt under folkesundhedsmæssige krisesituationer. Til dette formål bør agenturet udarbejde en plan for at forebygge, opdage, afbøde og reagere på cyberangreb, så dets drift er sikret til enhver tid, samtidig med at enhver ulovlig adgang til agenturets dokumentation bør forhindres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26b)

Behandlingen af følsomme oplysninger, som er afgørende for håndteringen af potentielle folkesundhedsmæssige krisesituationer, kræver et højt niveau af beskyttelse mod cyberangreb. Sundhedsorganisationer har også stået over for større trusler mod cybersikkerheden under covid-19-pandemien. Agenturet selv har været udsat for et cyberangreb, som førte til, at nogle af de dokumenter vedrørende covid-19-lægemidler og -vacciner, der ulovligt var blevet opnået adgang til, og som tilhørte tredjeparter, blev lækket på internettet. Det er derfor nødvendigt, at agenturet får et højt sikkerhedsniveau mod cyberangreb for at sikre, at agenturet kan fungere normalt til enhver tid og særligt under folkesundhedsmæssige krisesituationer. Til dette formål bør agenturet udarbejde en plan for at forebygge, opdage, afbøde og reagere på cyberangreb, så dets drift er sikret til enhver tid, samtidig med at enhver ulovlig adgang til agenturets dokumentation bør forhindres.

Ændring 35

Forslag til forordning

Betragtning 26 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26c) | På grund af den følsomme karakter af sundhedsdata bør agenturet sikre og garantere, at dets behandlingsoperationer overholder databeskyttelsesprincipperne om lovlighed, rimelighed, gennemsigtighed, formålsbegrænsning, dataminimering, rigtighed, opbevaringsbegrænsning, integritet og fortrolighed. Hvis det med henblik på denne forordning er nødvendigt at behandle personoplysninger, bør denne behandling foregå i overensstemmelse med EU-retten om beskyttelse af personoplysninger. Enhver behandling af personoplysninger på grundlag af denne forordning bør finde sted i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679

   (1a)

  og forordning (EU) 2018/1725

   (1b)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(26c)

På grund af den følsomme karakter af sundhedsdata bør agenturet sikre og garantere, at dets behandlingsoperationer overholder databeskyttelsesprincipperne om lovlighed, rimelighed, gennemsigtighed, formålsbegrænsning, dataminimering, rigtighed, opbevaringsbegrænsning, integritet og fortrolighed. Hvis det med henblik på denne forordning er nødvendigt at behandle personoplysninger, bør denne behandling foregå i overensstemmelse med EU-retten om beskyttelse af personoplysninger. Enhver behandling af personoplysninger på grundlag af denne forordning bør finde sted i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679

   (1a)

  og forordning (EU) 2018/1725

   (1b)

  .

Ændring 36

Forslag til forordning

Betragtning 26 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26d) | Det er bydende nødvendigt at få indført solide gennemsigtighedsforanstaltninger og -standarder vedrørende agenturets reguleringsmæssige aktiviteter for så vidt angår lægemidler og medicinsk udstyr, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. Disse foranstaltninger bør omfatte rettidig offentliggørelse af al relevant information om godkendte produkter og kliniske data, herunder fuldstændige protokoller for kliniske forsøg. Agenturet bør anvende de højeste gennemsigtighedsstandarder for medlemsskab, henstillinger, udtalelser og afgørelser fra de nyetablerede styringsgrupper og Taskforcen for Krisesituationer. Medlemmerne af styringsgrupperne og Taskforcen for Krisesituationer må ikke have finansielle eller andre interesser i medicinalindustrien eller industrien for medicinsk udstyr, som kan påvirke deres upartiskhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26d)

Det er bydende nødvendigt at få indført solide gennemsigtighedsforanstaltninger og -standarder vedrørende agenturets reguleringsmæssige aktiviteter for så vidt angår lægemidler og medicinsk udstyr, der er omfattet af denne forordnings anvendelsesområde. Disse foranstaltninger bør omfatte rettidig offentliggørelse af al relevant information om godkendte produkter og kliniske data, herunder fuldstændige protokoller for kliniske forsøg. Agenturet bør anvende de højeste gennemsigtighedsstandarder for medlemsskab, henstillinger, udtalelser og afgørelser fra de nyetablerede styringsgrupper og Taskforcen for Krisesituationer. Medlemmerne af styringsgrupperne og Taskforcen for Krisesituationer må ikke have finansielle eller andre interesser i medicinalindustrien eller industrien for medicinsk udstyr, som kan påvirke deres upartiskhed.

Ændring 37

Forslag til forordning

Betragtning 26 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (26e) | Agenturets troværdighed og offentlighedens tillid til dets afgørelser afhænger af en høj grad af gennemsigtighed. Derfor bør en proaktiv anvendelse af passende kommunikationsredskaber med offentligheden planlægges. Styrkede og fremskyndede gennemsigtighedsstandarder og -foranstaltninger vedrørende agenturets arbejdsorganer og kliniske data, der vurderes med henblik på evaluering og overvågning af lægemidler og medicinsk udstyr, er afgørende for at opnå og bevare offentlighedens tillid. Denne forordning fastsætter en ramme for disse styrkede gennemsigtighedsstandarder og -foranstaltninger med udgangspunkt i agenturets bestræbelser, standarder og foranstaltninger, der blev indført under covid-19-pandemien. |

Kommissionens forslag

Ændring

(26e)

Agenturets troværdighed og offentlighedens tillid til dets afgørelser afhænger af en høj grad af gennemsigtighed. Derfor bør en proaktiv anvendelse af passende kommunikationsredskaber med offentligheden planlægges. Styrkede og fremskyndede gennemsigtighedsstandarder og -foranstaltninger vedrørende agenturets arbejdsorganer og kliniske data, der vurderes med henblik på evaluering og overvågning af lægemidler og medicinsk udstyr, er afgørende for at opnå og bevare offentlighedens tillid. Denne forordning fastsætter en ramme for disse styrkede gennemsigtighedsstandarder og -foranstaltninger med udgangspunkt i agenturets bestræbelser, standarder og foranstaltninger, der blev indført under covid-19-pandemien.

Ændring 38

Forslag til forordning

Betragtning 27

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (27) | Agenturet bør i forbindelse med en folkesundhedsmæssig krisesituation eller i forbindelse med en større hændelse sikre samarbejde med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og andre EU-agenturer, hvis det er relevant. Et sådant samarbejde bør omfatte udveksling af data, herunder data om epidemiologiske prognoser, regelmæssig kommunikation på ledelsesniveau og indbydelser til repræsentanter for Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og andre EU-agenturer til at deltage i møder i Taskforcen for Krisesituationer, lægemiddelstyringsgruppen og styringsgruppen vedrørende medicinsk udstyr, hvis det er relevant. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27)

Agenturet bør i forbindelse med en folkesundhedsmæssig krisesituation eller i forbindelse med en større hændelse sikre samarbejde med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og andre EU-agenturer, hvis det er relevant. Et sådant samarbejde bør omfatte udveksling af data, herunder data om epidemiologiske prognoser, regelmæssig kommunikation på ledelsesniveau og indbydelser til repræsentanter for Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og andre EU-agenturer til at deltage i møder i Taskforcen for Krisesituationer, lægemiddelstyringsgruppen og styringsgruppen vedrørende medicinsk udstyr, hvis det er relevant.

| (27) | Agenturet bør i forbindelse med en folkesundhedsmæssig krisesituation eller i forbindelse med en større hændelse sikre samarbejde med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og andre EU-agenturer, hvis det er relevant. Et sådant samarbejde bør omfatte udveksling af data, herunder data om epidemiologiske prognoser, regelmæssig kommunikation på ledelsesniveau og indbydelser til repræsentanter for Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og andre EU-agenturer til at deltage i møder i Taskforcen for Krisesituationer, lægemiddelstyringsgruppen og styringsgruppen vedrørende medicinsk udstyr, hvis det er relevant.
  Dette samarbejde bør også omfatte strategiske drøftelser med Unionens relevante enheder, der kan fremme forskningen i og udviklingen af passende løsninger og teknologier til at afbøde konsekvenserne af den folkesundhedsmæssige krisesituation eller større hændelse eller forebygge fremtidige lignende folkesundhedsmæssige krisesituationer eller større hændelser, som f.eks. den foreslåede HERA. |
| --- | --- |

(27)

Agenturet bør i forbindelse med en folkesundhedsmæssig krisesituation eller i forbindelse med en større hændelse sikre samarbejde med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og andre EU-agenturer, hvis det er relevant. Et sådant samarbejde bør omfatte udveksling af data, herunder data om epidemiologiske prognoser, regelmæssig kommunikation på ledelsesniveau og indbydelser til repræsentanter for Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og andre EU-agenturer til at deltage i møder i Taskforcen for Krisesituationer, lægemiddelstyringsgruppen og styringsgruppen vedrørende medicinsk udstyr, hvis det er relevant.
  Dette samarbejde bør også omfatte strategiske drøftelser med Unionens relevante enheder, der kan fremme forskningen i og udviklingen af passende løsninger og teknologier til at afbøde konsekvenserne af den folkesundhedsmæssige krisesituation eller større hændelse eller forebygge fremtidige lignende folkesundhedsmæssige krisesituationer eller større hændelser, som f.eks. den foreslåede HERA.

Ændring 39

Forslag til forordning

Betragtning 27 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (27a) | Under en folkesundhedsmæssig krisesituation eller i forbindelse med en større hændelse bør agenturet sørge for regelmæssige informationsudvekslinger med industrien, relevante aktører i lægemiddelforsyningskæden, repræsentanter for sundhedspersoner, patienter og forbrugere med henblik på at sikre tidlige drøftelser om mulige mangler på lægemidler på markedet og forsyningsvanskeligheder og dermed muliggøre bedre koordinering og synergier for at afbøde og reagere på den folkesundhedsmæssige krisesituation eller større hændelse. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27a)

Under en folkesundhedsmæssig krisesituation eller i forbindelse med en større hændelse bør agenturet sørge for regelmæssige informationsudvekslinger med industrien, relevante aktører i lægemiddelforsyningskæden, repræsentanter for sundhedspersoner, patienter og forbrugere med henblik på at sikre tidlige drøftelser om mulige mangler på lægemidler på markedet og forsyningsvanskeligheder og dermed muliggøre bedre koordinering og synergier for at afbøde og reagere på den folkesundhedsmæssige krisesituation eller større hændelse.

Ændring 40

Forslag til forordning

Betragtning 27 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (27b) | I betragtning af at covid-19-pandemien endnu ikke er overstået, og at varigheden og udviklingen af sundhedskriser, herunder pandemier, er usikker, bør der foretages en gennemgang af effektiviteten og funktionen af de strukturer og mekanismer, der oprettes i overensstemmelse med denne forordning. I lyset af denne gennemgang bør strukturerne og mekanismerne ændres, hvis det er relevant. |

Kommissionens forslag

Ændring

(27b)

I betragtning af at covid-19-pandemien endnu ikke er overstået, og at varigheden og udviklingen af sundhedskriser, herunder pandemier, er usikker, bør der foretages en gennemgang af effektiviteten og funktionen af de strukturer og mekanismer, der oprettes i overensstemmelse med denne forordning. I lyset af denne gennemgang bør strukturerne og mekanismerne ændres, hvis det er relevant.

Ændring 41

Forslag til forordning

Betragtning 29

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (29) | For at sikre, at der er tilstrækkelige ressourcer til rådighed til det arbejde, der er foreskrevet i denne forordning, bør agenturets udgifter dækkes af Unionens bidrag til agenturets indtægter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(29)

For at sikre, at der er tilstrækkelige ressourcer til rådighed til det arbejde, der er foreskrevet i denne forordning, bør agenturets udgifter dækkes af Unionens bidrag til agenturets indtægter.

| (29) | For at sikre, at der er tilstrækkelige ressourcer til rådighed
  , herunder passende personale og tilstrækkelig ekspertise,
  til det arbejde, der er foreskrevet i denne forordning, bør agenturets udgifter dækkes af Unionens bidrag til agenturets indtægter. |
| --- | --- |

(29)

For at sikre, at der er tilstrækkelige ressourcer til rådighed
  , herunder passende personale og tilstrækkelig ekspertise,
  til det arbejde, der er foreskrevet i denne forordning, bør agenturets udgifter dækkes af Unionens bidrag til agenturets indtægter.

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | forberedelse på og håndtering af virkningerne af større hændelser for humanmedicinske lægemidler og af folkesundhedsmæssige krisesituationer for humanmedicinske lægemidler og medicinsk udstyr |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

forberedelse på og håndtering af virkningerne af større hændelser for humanmedicinske lægemidler og af folkesundhedsmæssige krisesituationer for humanmedicinske lægemidler og medicinsk udstyr

| a) | forebyggelse af,
  forberedelse på
  samt koordinering
  og håndtering
  på EU-plan
  af virkningerne af større hændelser for humanmedicinske lægemidler og af folkesundhedsmæssige krisesituationer for humanmedicinske lægemidler og medicinsk udstyr |
| --- | --- |

a)

forebyggelse af,
  forberedelse på
  samt koordinering
  og håndtering
  på EU-plan
  af virkningerne af større hændelser for humanmedicinske lægemidler og af folkesundhedsmæssige krisesituationer for humanmedicinske lægemidler og medicinsk udstyr

Ændring 43

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | monitorering af og rapportering om mangel på humanmedicinske lægemidler og medicinsk udstyr |

Kommissionens forslag

Ændring

b)

monitorering af og rapportering om mangel på humanmedicinske lægemidler og medicinsk udstyr

| b) | forebyggelse af,
  monitorering af og rapportering om mangel på humanmedicinske lægemidler og
  kritisk
  medicinsk udstyr |
| --- | --- |

b)

forebyggelse af,
  monitorering af og rapportering om mangel på humanmedicinske lægemidler og
  kritisk
  medicinsk udstyr

Ændring 44

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | oprettelse af en interoperabel og digital database på EU-plan til monitorering af og rapportering om mangel på lægemidler |

Kommissionens forslag

Ændring

ba)

oprettelse af en interoperabel og digital database på EU-plan til monitorering af og rapportering om mangel på lægemidler

Ændring 45

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | »veterinærlægemiddel«: et veterinærlægemiddel som defineret i artikel 4, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6

   (1a)

  . |

Kommissionens forslag

Ændring

ba)

»veterinærlægemiddel«: et veterinærlægemiddel som defineret i artikel 4, nr. 1), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6

   (1a)

  .

Ændring 46

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | »forsyning«: den samlede lagerbeholdning af et individuelt lægemiddel eller medicinsk udstyr, som bringes i omsætning på markedet af en indehaver af en markedsføringstilladelse eller en producent |

Kommissionens forslag

Ændring

ca)

»forsyning«: den samlede lagerbeholdning af et individuelt lægemiddel eller medicinsk udstyr, som bringes i omsætning på markedet af en indehaver af en markedsføringstilladelse eller en producent

Ændring 47

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | »efterspørgsel«: en sundhedspersons eller patients anmodning om et lægemiddel eller medicinsk udstyr som reaktion på et klinisk behov. For at efterspørgslen kan imødekommes på tilfredsstillende vis, skal lægemidlet eller det medicinske udstyr erhverves rettidigt og i en tilstrækkelig mængde til, at patienterne fortsat kan få den bedste pleje. Grossister er normalt en vigtig udbudsforbindelse mellem indehavere af markedsføringstilladelser eller producenter og brugerne af henholdsvis lægemidler eller medicinsk udstyr, og i disse tilfælde bør den mængde, der anmodes om i engrosordrer, tages i betragtning med henblik på at vurdere efterspørgslen |

Kommissionens forslag

Ændring

cb)

»efterspørgsel«: en sundhedspersons eller patients anmodning om et lægemiddel eller medicinsk udstyr som reaktion på et klinisk behov. For at efterspørgslen kan imødekommes på tilfredsstillende vis, skal lægemidlet eller det medicinske udstyr erhverves rettidigt og i en tilstrækkelig mængde til, at patienterne fortsat kan få den bedste pleje. Grossister er normalt en vigtig udbudsforbindelse mellem indehavere af markedsføringstilladelser eller producenter og brugerne af henholdsvis lægemidler eller medicinsk udstyr, og i disse tilfælde bør den mængde, der anmodes om i engrosordrer, tages i betragtning med henblik på at vurdere efterspørgslen

Ændring 48

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | »mangel«: den omstændighed, at efterspørgslen efter et humanmedicinsk lægemiddel eller et medicinsk udstyr ikke kan imødekommes |

Kommissionens forslag

Ændring

d)

»mangel«: den omstændighed, at efterspørgslen efter et humanmedicinsk lægemiddel eller et medicinsk udstyr ikke kan imødekommes

| d) | »mangel«: den omstændighed, at efterspørgslen efter et humanmedicinsk lægemiddel eller et medicinsk udstyr ikke kan imødekommes 
  på nationalt plan, uanset årsagen hertil |
| --- | --- |

d)

»mangel«: den omstændighed, at efterspørgslen efter et humanmedicinsk lægemiddel eller et medicinsk udstyr ikke kan imødekommes 
  på nationalt plan, uanset årsagen hertil

Ændring 49

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | »større hændelse«: en hændelse, der kan udgøre en alvorlig risiko for folkesundheden i forbindelse med lægemidler i mere end én medlemsstat. En sådan hændelse omfatter en dødelig trussel eller anden alvorlig trussel mod sundheden af biologisk, kemisk, miljømæssig eller anden oprindelse eller en hændelse, der kan påvirke forsyningen af lægemidler eller deres kvalitet, sikkerhed og virkning. En sådan hændelse kan føre til mangel på lægemidler i mere end én medlemsstat og nødvendiggør en hurtig koordinering på EU-plan for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed. |

Kommissionens forslag

Ændring

f)

»større hændelse«: en hændelse, der kan udgøre en alvorlig risiko for folkesundheden i forbindelse med lægemidler i mere end én medlemsstat. En sådan hændelse omfatter en dødelig trussel eller anden alvorlig trussel mod sundheden af biologisk, kemisk, miljømæssig eller anden oprindelse eller en hændelse, der kan påvirke forsyningen af lægemidler eller deres kvalitet, sikkerhed og virkning. En sådan hændelse kan føre til mangel på lægemidler i mere end én medlemsstat og nødvendiggør en hurtig koordinering på EU-plan for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed.

| f) | »større hændelse«: en hændelse, der kan udgøre en alvorlig risiko for folkesundheden i forbindelse med lægemidler i mere end én medlemsstat. En sådan hændelse omfatter en dødelig trussel eller anden alvorlig trussel mod sundheden af biologisk, kemisk, miljømæssig eller anden oprindelse eller en hændelse, der kan påvirke
  produktionen eller
  forsyningen af
  eller efterspøgslen efter
  lægemidler eller deres kvalitet, sikkerhed og virkning. En sådan hændelse kan føre til mangel på lægemidler i mere end én medlemsstat og nødvendiggør en hurtig koordinering på EU-plan for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed.
  Tilbagevendende problemer med forsyningen med lægemidler er ikke omfattet af denne definitions anvendelsesområde. |
| --- | --- |

f)

»større hændelse«: en hændelse, der kan udgøre en alvorlig risiko for folkesundheden i forbindelse med lægemidler i mere end én medlemsstat. En sådan hændelse omfatter en dødelig trussel eller anden alvorlig trussel mod sundheden af biologisk, kemisk, miljømæssig eller anden oprindelse eller en hændelse, der kan påvirke
  produktionen eller
  forsyningen af
  eller efterspøgslen efter
  lægemidler eller deres kvalitet, sikkerhed og virkning. En sådan hændelse kan føre til mangel på lægemidler i mere end én medlemsstat og nødvendiggør en hurtig koordinering på EU-plan for at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers sundhed.
  Tilbagevendende problemer med forsyningen med lægemidler er ikke omfattet af denne definitions anvendelsesområde.

Ændring 50

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Mangel på Lægemidler og Lægemidlers Sikkerhed (»lægemiddelstyringsgruppen«) nedsættes hermed som en del af agenturet. Gruppens møder afholdes enten ved fysisk fremmøde eller digitalt som forberedelse på eller under folkesundhedsmæssige krisesituationer eller som følge af en anmodning om bistand som omhandlet i artikel 4, stk. 3. Agenturet varetager sekretariatsfunktionen. | 1.   Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Mangel på Lægemidler og Lægemidlers Sikkerhed (»lægemiddelstyringsgruppen«) nedsættes hermed som en del af agenturet. Gruppens møder afholdes
  med regelmæssige mellemrum
  enten ved fysisk fremmøde eller digitalt
  , og når situationen kræver det,
  som forberedelse på eller under folkesundhedsmæssige krisesituationer eller som følge af en anmodning om bistand som omhandlet i artikel 4, stk. 3. Agenturet varetager sekretariatsfunktionen. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Mangel på Lægemidler og Lægemidlers Sikkerhed (»lægemiddelstyringsgruppen«) nedsættes hermed som en del af agenturet. Gruppens møder afholdes enten ved fysisk fremmøde eller digitalt som forberedelse på eller under folkesundhedsmæssige krisesituationer eller som følge af en anmodning om bistand som omhandlet i artikel 4, stk. 3. Agenturet varetager sekretariatsfunktionen.

1.   Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Mangel på Lægemidler og Lægemidlers Sikkerhed (»lægemiddelstyringsgruppen«) nedsættes hermed som en del af agenturet. Gruppens møder afholdes
  med regelmæssige mellemrum
  enten ved fysisk fremmøde eller digitalt
  , og når situationen kræver det,
  som forberedelse på eller under folkesundhedsmæssige krisesituationer eller som følge af en anmodning om bistand som omhandlet i artikel 4, stk. 3. Agenturet varetager sekretariatsfunktionen.

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 2

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Lægemiddelstyringsgruppen består af en repræsentant for agenturet, en repræsentant for Kommissionen og en højtstående repræsentant for hver medlemsstat. Hver medlemsstat udpeger deres egen repræsentant. Medlemmerne kan ledsages af sagkyndige, der er eksperter på særlige videnskabelige eller tekniske områder. | 2.   Lægemiddelstyringsgruppen består af en repræsentant for agenturet, en repræsentant for Kommissionen og en
  bemyndiget
  højtstående repræsentant for hver medlemsstat. Hver medlemsstat udpeger deres egen repræsentant. Medlemmerne kan ledsages af sagkyndige, der er eksperter på særlige videnskabelige eller tekniske områder.
  Lægemiddelstyringsgruppen omfatter også en repræsentant for agenturets patient- og forbrugerarbejdsgruppe og en repræsentant for agenturets gruppe for samarbejde med fagfolk inden for sundhedssektoren som observatører. Listen over medlemmer af lægemiddelstyringsgruppen skal være gennemsigtig og offentliggøres på agenturets webportal. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Lægemiddelstyringsgruppen består af en repræsentant for agenturet, en repræsentant for Kommissionen og en højtstående repræsentant for hver medlemsstat. Hver medlemsstat udpeger deres egen repræsentant. Medlemmerne kan ledsages af sagkyndige, der er eksperter på særlige videnskabelige eller tekniske områder.

2.   Lægemiddelstyringsgruppen består af en repræsentant for agenturet, en repræsentant for Kommissionen og en
  bemyndiget
  højtstående repræsentant for hver medlemsstat. Hver medlemsstat udpeger deres egen repræsentant. Medlemmerne kan ledsages af sagkyndige, der er eksperter på særlige videnskabelige eller tekniske områder.
  Lægemiddelstyringsgruppen omfatter også en repræsentant for agenturets patient- og forbrugerarbejdsgruppe og en repræsentant for agenturets gruppe for samarbejde med fagfolk inden for sundhedssektoren som observatører. Listen over medlemmer af lægemiddelstyringsgruppen skal være gennemsigtig og offentliggøres på agenturets webportal.

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3

Artikel 3 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Lægemiddelstyringsgruppens formandskab varetages af agenturet.
  Formanden
  kan indbyde tredjeparter, herunder repræsentanter for interessegrupper vedrørende lægemidler
  og
  indehavere af markedsføringstilladelser, til at deltage i møderne. | 3.   Lægemiddelstyringsgruppens formandskab varetages af agenturet.
  Alle medlemmerne af lægemiddelstyringsgruppen
  kan
  foreslå formanden at
  indbyde tredjeparter, herunder repræsentanter for interessegrupper vedrørende lægemidler, indehavere af markedsføringstilladelser,
  grossister eller andre relevante aktører i lægemiddelforsyningskæden, repræsentanter for sundhedspersoner, patienter og forbrugere,
  til at deltage i møderne
  , når de kan bidrage med oplysninger til drøftelserne i lægemiddelstyringsgruppen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Lægemiddelstyringsgruppens formandskab varetages af agenturet.
  Formanden
  kan indbyde tredjeparter, herunder repræsentanter for interessegrupper vedrørende lægemidler
  og
  indehavere af markedsføringstilladelser, til at deltage i møderne.

3.   Lægemiddelstyringsgruppens formandskab varetages af agenturet.
  Alle medlemmerne af lægemiddelstyringsgruppen
  kan
  foreslå formanden at
  indbyde tredjeparter, herunder repræsentanter for interessegrupper vedrørende lægemidler, indehavere af markedsføringstilladelser,
  grossister eller andre relevante aktører i lægemiddelforsyningskæden, repræsentanter for sundhedspersoner, patienter og forbrugere,
  til at deltage i møderne
  , når de kan bidrage med oplysninger til drøftelserne i lægemiddelstyringsgruppen
  .

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Lægemiddelstyringsgruppen garanterer åben kommunikation og tæt samarbejde med indehavere af markedsføringstilladelser, producenter, relevante aktører i lægemiddelforsyningskæden og repræsentanter for sundhedspersoner, patienter og forbrugere med henblik på at give mulighed for tidligt at underrette om eller identificere potentielle eller faktiske mangler på lægemidler, der anses for at være kritiske, under en større hændelse eller en folkesundhedsmæssig krisesituation som fastlagt i artikel 6. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Lægemiddelstyringsgruppen garanterer åben kommunikation og tæt samarbejde med indehavere af markedsføringstilladelser, producenter, relevante aktører i lægemiddelforsyningskæden og repræsentanter for sundhedspersoner, patienter og forbrugere med henblik på at give mulighed for tidligt at underrette om eller identificere potentielle eller faktiske mangler på lægemidler, der anses for at være kritiske, under en større hændelse eller en folkesundhedsmæssig krisesituation som fastlagt i artikel 6.

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 6

Artikel 3 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Lægemiddelstyringsgruppen er ansvarlig for at varetage de opgaver, der er omhandlet i artikel 4, stk. 4, og artikel 5-8. | 6.   Lægemiddelstyringsgruppen er ansvarlig for at varetage de opgaver, der er omhandlet i artikel 4, stk.
  3 og
  4, og artikel 5-8. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Lægemiddelstyringsgruppen er ansvarlig for at varetage de opgaver, der er omhandlet i artikel 4, stk. 4, og artikel 5-8.

6.   Lægemiddelstyringsgruppen er ansvarlig for at varetage de opgaver, der er omhandlet i artikel 4, stk.
  3 og
  4, og artikel 5-8.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 6 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Lægemiddelstyringsgruppen kan høre Udvalget for Veterinærlægemidler, når den anser det for nødvendigt for at håndtere folkesundhedsmæssige krisesituationer og større hændelser i relation til zoonoser eller sygdomme, der kun berører dyr, og som har eller kan have en væsentlig indvirkning på menneskers helbred. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  Lægemiddelstyringsgruppen kan høre Udvalget for Veterinærlægemidler, når den anser det for nødvendigt for at håndtere folkesundhedsmæssige krisesituationer og større hændelser i relation til zoonoser eller sygdomme, der kun berører dyr, og som har eller kan have en væsentlig indvirkning på menneskers helbred.

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 3 — stk. 6 b (nyt)

Artikel 3 — stk. 6 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Medlemmerne af lægemiddelstyringsgruppen må ikke have økonomiske eller andre interesser i medicinalindustrien, som kan påvirke deres upartiskhed. De forpligter sig til at handle uafhængigt og i offentlighedens interesse og til hvert år at afgive en erklæring om deres finansielle interesser og ajourføre denne, når der indtræder en relevant ændring. Alle indirekte interesser, som kan have tilknytning til medicinalindustrien, skal angives i et register, der føres af agenturet, og som offentligheden har adgang til efter anmodning. Interesseerklæringen offentliggøres på agenturets webportal. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6b.
     
  Medlemmerne af lægemiddelstyringsgruppen må ikke have økonomiske eller andre interesser i medicinalindustrien, som kan påvirke deres upartiskhed. De forpligter sig til at handle uafhængigt og i offentlighedens interesse og til hvert år at afgive en erklæring om deres finansielle interesser og ajourføre denne, når der indtræder en relevant ændring. Alle indirekte interesser, som kan have tilknytning til medicinalindustrien, skal angives i et register, der føres af agenturet, og som offentligheden har adgang til efter anmodning. Interesseerklæringen offentliggøres på agenturets webportal.

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 1

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Agenturet monitorerer løbende alle hændelser, der kan forventes at føre til en større hændelse eller en folkesundhedsmæssig krisesituation. | 1.   Agenturet monitorerer løbende alle hændelser, der kan forventes at føre til en større hændelse eller en folkesundhedsmæssig krisesituation
  , i koordination med de nationale kompetente myndigheder
  .
  Agenturet arbejder i den forbindelse tæt sammen med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) og andre EU-agenturer, når det er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Agenturet monitorerer løbende alle hændelser, der kan forventes at føre til en større hændelse eller en folkesundhedsmæssig krisesituation.

1.   Agenturet monitorerer løbende alle hændelser, der kan forventes at føre til en større hændelse eller en folkesundhedsmæssig krisesituation
  , i koordination med de nationale kompetente myndigheder
  .
  Agenturet arbejder i den forbindelse tæt sammen med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) og andre EU-agenturer, når det er relevant.

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2

Artikel 4 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   For at lette den monitoreringsopgave, der er omhandlet i stk. 1, indberetter de nationale kompetente myndigheder via de centrale kontaktpunkter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 5, på grundlag af de indberetningskriterier, der er fastlagt af agenturet i henhold til artikel 9, stk. 1, litra b), til agenturet alle hændelser, herunder mangel på et lægemiddel i en given medlemsstat, der kan føre til en større hændelse eller en folkesundhedsmæssig krisesituation. Hvis en national kompetent myndighed underretter agenturet om mangel på et lægemiddel i en given medlemsstat, sender den agenturet alle oplysninger, som de har modtaget fra indehaveren af markedsføringstilladelsen i henhold til artikel 23a i direktiv 2001/83/EF. Agenturet kan på grundlag af en rapport om en hændelse fra en national kompetent myndighed og for at forstå hændelsens konsekvenser i andre medlemsstater anmode de nationale kompetente myndigheder om oplysninger gennem arbejdsgruppen omhandlet i artikel 3, stk. 5. | 2.   For at lette den monitoreringsopgave, der er omhandlet i stk. 1, indberetter de nationale kompetente myndigheder
  straks
  via de centrale kontaktpunkter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 5
  , eller den i artikel 12a omhandlede database, når denne er fuldt funktionsdygtig
  , på grundlag af de indberetningskriterier, der er fastlagt af agenturet i henhold til artikel 9, stk. 1, litra b), til agenturet alle hændelser, herunder mangel på et lægemiddel i en given medlemsstat, der kan føre til en større hændelse eller en folkesundhedsmæssig krisesituation. Hvis en national kompetent myndighed underretter agenturet om mangel på et lægemiddel i en given medlemsstat, sender den agenturet alle oplysninger, som de har modtaget fra indehaveren af markedsføringstilladelsen i henhold til artikel 23a i direktiv 2001/83/EF. Agenturet kan på grundlag af en rapport om en hændelse fra en national kompetent myndighed og for at forstå hændelsens konsekvenser i andre medlemsstater anmode de nationale kompetente myndigheder om oplysninger gennem arbejdsgruppen omhandlet i artikel 3, stk. 5. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   For at lette den monitoreringsopgave, der er omhandlet i stk. 1, indberetter de nationale kompetente myndigheder via de centrale kontaktpunkter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 5, på grundlag af de indberetningskriterier, der er fastlagt af agenturet i henhold til artikel 9, stk. 1, litra b), til agenturet alle hændelser, herunder mangel på et lægemiddel i en given medlemsstat, der kan føre til en større hændelse eller en folkesundhedsmæssig krisesituation. Hvis en national kompetent myndighed underretter agenturet om mangel på et lægemiddel i en given medlemsstat, sender den agenturet alle oplysninger, som de har modtaget fra indehaveren af markedsføringstilladelsen i henhold til artikel 23a i direktiv 2001/83/EF. Agenturet kan på grundlag af en rapport om en hændelse fra en national kompetent myndighed og for at forstå hændelsens konsekvenser i andre medlemsstater anmode de nationale kompetente myndigheder om oplysninger gennem arbejdsgruppen omhandlet i artikel 3, stk. 5.

2.   For at lette den monitoreringsopgave, der er omhandlet i stk. 1, indberetter de nationale kompetente myndigheder
  straks
  via de centrale kontaktpunkter, der er omhandlet i artikel 3, stk. 5
  , eller den i artikel 12a omhandlede database, når denne er fuldt funktionsdygtig
  , på grundlag af de indberetningskriterier, der er fastlagt af agenturet i henhold til artikel 9, stk. 1, litra b), til agenturet alle hændelser, herunder mangel på et lægemiddel i en given medlemsstat, der kan føre til en større hændelse eller en folkesundhedsmæssig krisesituation. Hvis en national kompetent myndighed underretter agenturet om mangel på et lægemiddel i en given medlemsstat, sender den agenturet alle oplysninger, som de har modtaget fra indehaveren af markedsføringstilladelsen i henhold til artikel 23a i direktiv 2001/83/EF. Agenturet kan på grundlag af en rapport om en hændelse fra en national kompetent myndighed og for at forstå hændelsens konsekvenser i andre medlemsstater anmode de nationale kompetente myndigheder om oplysninger gennem arbejdsgruppen omhandlet i artikel 3, stk. 5.

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 3

Artikel 4 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis agenturet finder, at der er behov for at adressere en aktuel eller umiddelbart forestående større hændelse, skal det underrette Kommissionen og medlemsstaterne herom. Kommissionen
  kan
  på eget initiativ eller efter anmodning fra en eller flere medlemsstater eller agenturets eksekutivdirektør
  anmode
  lægemiddelstyringsgruppen om bistand til at
  adressere
  den større hændelse. | 3.   Hvis agenturet finder, at der er behov for at adressere en aktuel eller umiddelbart forestående større hændelse, skal det underrette Kommissionen og medlemsstaterne herom. Kommissionen
  anmoder derefter
  på eget initiativ eller efter anmodning fra en eller flere medlemsstater eller agenturets eksekutivdirektør lægemiddelstyringsgruppen om bistand til at
  analysere de tilgængelige oplysninger. På grundlag af analysen af oplysningerne kan lægemiddelstyringsgruppen foreslå Kommissionen formelt at anerkende
  den større hændelse
  , og den skal i henhold til artikel 5 fremsætte anbefalinger til at håndtere en sådan hændelse
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis agenturet finder, at der er behov for at adressere en aktuel eller umiddelbart forestående større hændelse, skal det underrette Kommissionen og medlemsstaterne herom. Kommissionen
  kan
  på eget initiativ eller efter anmodning fra en eller flere medlemsstater eller agenturets eksekutivdirektør
  anmode
  lægemiddelstyringsgruppen om bistand til at
  adressere
  den større hændelse.

3.   Hvis agenturet finder, at der er behov for at adressere en aktuel eller umiddelbart forestående større hændelse, skal det underrette Kommissionen og medlemsstaterne herom. Kommissionen
  anmoder derefter
  på eget initiativ eller efter anmodning fra en eller flere medlemsstater eller agenturets eksekutivdirektør lægemiddelstyringsgruppen om bistand til at
  analysere de tilgængelige oplysninger. På grundlag af analysen af oplysningerne kan lægemiddelstyringsgruppen foreslå Kommissionen formelt at anerkende
  den større hændelse
  , og den skal i henhold til artikel 5 fremsætte anbefalinger til at håndtere en sådan hændelse
  .

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2

Artikel 5 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Lægemiddelstyringsgruppen rådgiver Kommissionen og medlemsstaterne om enhver passende foranstaltning, den mener bør træffes på EU-plan for så vidt angår de pågældende lægemidler i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2001/83/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004 (18). | Lægemiddelstyringsgruppen rådgiver
  og fremsætter anbefalinger til
  Kommissionen og medlemsstaterne om enhver passende foranstaltning, den mener bør træffes på EU-plan for så vidt angår de pågældende lægemidler i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2001/83/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004 (18). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Lægemiddelstyringsgruppen rådgiver Kommissionen og medlemsstaterne om enhver passende foranstaltning, den mener bør træffes på EU-plan for så vidt angår de pågældende lægemidler i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2001/83/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004 (18).

18

Lægemiddelstyringsgruppen rådgiver
  og fremsætter anbefalinger til
  Kommissionen og medlemsstaterne om enhver passende foranstaltning, den mener bør træffes på EU-plan for så vidt angår de pågældende lægemidler i overensstemmelse med bestemmelserne i direktiv 2001/83/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004 (18).

og fremsætter anbefalinger til

18

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 5 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kommissionen og medlemsstaterne skal fremlægge en velunderbygget begrundelse, hvis lægemiddelstyringsgruppens anbefalinger ikke følges. Lægemiddelstyringsgruppens anbefalinger og eventuelle velunderbyggede begrundelser fra Kommissionen og medlemsstaterne skal gøres offentligt tilgængelige via den i artikel 13 omhandlede webportal. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen og medlemsstaterne skal fremlægge en velunderbygget begrundelse, hvis lægemiddelstyringsgruppens anbefalinger ikke følges. Lægemiddelstyringsgruppens anbefalinger og eventuelle velunderbyggede begrundelser fra Kommissionen og medlemsstaterne skal gøres offentligt tilgængelige via den i artikel 13 omhandlede webportal.

Kommissionen og medlemsstaterne skal fremlægge en velunderbygget begrundelse, hvis lægemiddelstyringsgruppens anbefalinger ikke følges. Lægemiddelstyringsgruppens anbefalinger og eventuelle velunderbyggede begrundelser fra Kommissionen og medlemsstaterne skal gøres offentligt tilgængelige via den i artikel 13 omhandlede webportal.

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 5 — stk. 2 b (nyt)

Artikel 5 — stk. 2 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Hvis der konstateres en forbindelse med zoonoser eller sygdomme, der kun berører dyr, og som har eller kan have en væsentlig indvirkning på menneskers sundhed, eller hvis brugen af aktive stoffer i veterinærlægemidler kan være nyttig med henblik på at håndtere den folkesundhedsmæssige krisesituation eller den større hændelse, eller når det i øvrigt er nødvendigt, kan lægemiddelstyringsgruppen samarbejde med Udvalget for Veterinærlægemidler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis der konstateres en forbindelse med zoonoser eller sygdomme, der kun berører dyr, og som har eller kan have en væsentlig indvirkning på menneskers sundhed, eller hvis brugen af aktive stoffer i veterinærlægemidler kan være nyttig med henblik på at håndtere den folkesundhedsmæssige krisesituation eller den større hændelse, eller når det i øvrigt er nødvendigt, kan lægemiddelstyringsgruppen samarbejde med Udvalget for Veterinærlægemidler.

Hvis der konstateres en forbindelse med zoonoser eller sygdomme, der kun berører dyr, og som har eller kan have en væsentlig indvirkning på menneskers sundhed, eller hvis brugen af aktive stoffer i veterinærlægemidler kan være nyttig med henblik på at håndtere den folkesundhedsmæssige krisesituation eller den større hændelse, eller når det i øvrigt er nødvendigt, kan lægemiddelstyringsgruppen samarbejde med Udvalget for Veterinærlægemidler.

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 1

Artikel 6 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Efter anmodning om bistand som omhandlet i artikel 4, stk. 3, og efter høring af sin arbejdsgruppe vedtager lægemiddelstyringsgruppen en liste over lægemidler, der er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2001/83/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004, og som den anser for at være kritiske i forbindelse med den større hændelse (»listen over kritiske lægemidler til større hændelser«). Listen opdateres, når det er nødvendigt, indtil den større hændelse er blevet tilstrækkeligt adresseret. | 1.   Efter anmodning om bistand som omhandlet i artikel 4, stk. 3, og efter høring af sin arbejdsgruppe vedtager lægemiddelstyringsgruppen en liste over lægemidler, der er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2001/83/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004, og som den anser for at være kritiske i forbindelse med den større hændelse (»listen over kritiske lægemidler til større hændelser«). Listen opdateres, når det er nødvendigt, indtil den større hændelse er blevet tilstrækkeligt adresseret
  , og det er blevet bekræftet, at der ikke længere er behov for bistand fra lægemiddelstyringsgruppen som omhandlet i artikel 4, stk. 4, i denne forordning
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Efter anmodning om bistand som omhandlet i artikel 4, stk. 3, og efter høring af sin arbejdsgruppe vedtager lægemiddelstyringsgruppen en liste over lægemidler, der er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2001/83/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004, og som den anser for at være kritiske i forbindelse med den større hændelse (»listen over kritiske lægemidler til større hændelser«). Listen opdateres, når det er nødvendigt, indtil den større hændelse er blevet tilstrækkeligt adresseret.

1.   Efter anmodning om bistand som omhandlet i artikel 4, stk. 3, og efter høring af sin arbejdsgruppe vedtager lægemiddelstyringsgruppen en liste over lægemidler, der er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2001/83/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004, og som den anser for at være kritiske i forbindelse med den større hændelse (»listen over kritiske lægemidler til større hændelser«). Listen opdateres, når det er nødvendigt, indtil den større hændelse er blevet tilstrækkeligt adresseret
  , og det er blevet bekræftet, at der ikke længere er behov for bistand fra lægemiddelstyringsgruppen som omhandlet i artikel 4, stk. 4, i denne forordning
  .

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 2

Artikel 6 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Umiddelbart efter at det er anerkendt, at der foreligger en folkesundhedsmæssige krisesituation, og efter høring af sin arbejdsgruppe vedtager lægemiddelstyringsgruppen en liste over lægemidler, der er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2001/83/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004, og som den anser for at være kritiske under den folkesundhedsmæssige krisesituation (»listen over kritiske lægemidler til folkesundhedsmæssige krisesituationer«). Listen opdateres, når det er nødvendigt, indtil anerkendelsen af den folkesundhedsmæssige krisesituation ophører. | 2.   Umiddelbart efter at det er anerkendt, at der foreligger en folkesundhedsmæssige krisesituation, og efter høring af sin arbejdsgruppe vedtager lægemiddelstyringsgruppen en liste over lægemidler, der er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2001/83/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004, og som den anser for at være kritiske under den folkesundhedsmæssige krisesituation (»listen over kritiske lægemidler til folkesundhedsmæssige krisesituationer«). Listen opdateres, når det er nødvendigt, indtil anerkendelsen af den folkesundhedsmæssige krisesituation ophører.
  Listen kan, hvis det er relevant, opdateres i henhold til resultaterne af den gennemgang, der er fastlagt i artikel 16 i denne forordning, og i forbindelse med hvilken lægemiddelstyringsgruppen skal samarbejde med Taskforcen for Krisesituationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Umiddelbart efter at det er anerkendt, at der foreligger en folkesundhedsmæssige krisesituation, og efter høring af sin arbejdsgruppe vedtager lægemiddelstyringsgruppen en liste over lægemidler, der er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2001/83/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004, og som den anser for at være kritiske under den folkesundhedsmæssige krisesituation (»listen over kritiske lægemidler til folkesundhedsmæssige krisesituationer«). Listen opdateres, når det er nødvendigt, indtil anerkendelsen af den folkesundhedsmæssige krisesituation ophører.

2.   Umiddelbart efter at det er anerkendt, at der foreligger en folkesundhedsmæssige krisesituation, og efter høring af sin arbejdsgruppe vedtager lægemiddelstyringsgruppen en liste over lægemidler, der er godkendt i overensstemmelse med direktiv 2001/83/EF eller forordning (EF) nr. 726/2004, og som den anser for at være kritiske under den folkesundhedsmæssige krisesituation (»listen over kritiske lægemidler til folkesundhedsmæssige krisesituationer«). Listen opdateres, når det er nødvendigt, indtil anerkendelsen af den folkesundhedsmæssige krisesituation ophører.
  Listen kan, hvis det er relevant, opdateres i henhold til resultaterne af den gennemgang, der er fastlagt i artikel 16 i denne forordning, og i forbindelse med hvilken lægemiddelstyringsgruppen skal samarbejde med Taskforcen for Krisesituationer.

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3

Artikel 6 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Lægemiddelstyringsgruppen vedtager et sæt af oplysninger, der er nødvendige for at monitorere udbud af og efterspørgsel efter lægemidler, der er opført på de i stk. 1 og 2 omhandlede lister (»listerne over kritiske lægemidler«), og underretter sin arbejdsgruppe herom. | 3.   Lægemiddelstyringsgruppen vedtager et sæt af oplysninger
  og tiltag
  , der er nødvendige for at monitorere udbud af og efterspørgsel efter lægemidler, der er opført på de i stk. 1 og 2 omhandlede lister (»listerne over kritiske lægemidler«), og underretter sin arbejdsgruppe herom.
  EU-enheder eller nationale enheder, der står for lageropbygning af lægemidler, underrettes tilsvarende. Lægemiddelstyringsgruppen melder rettidigt tilbage til agenturet og Kommissionen om monitoreringen og underretter straks om eventuelle større hændelser eller forsyningsmangler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Lægemiddelstyringsgruppen vedtager et sæt af oplysninger, der er nødvendige for at monitorere udbud af og efterspørgsel efter lægemidler, der er opført på de i stk. 1 og 2 omhandlede lister (»listerne over kritiske lægemidler«), og underretter sin arbejdsgruppe herom.

3.   Lægemiddelstyringsgruppen vedtager et sæt af oplysninger
  og tiltag
  , der er nødvendige for at monitorere udbud af og efterspørgsel efter lægemidler, der er opført på de i stk. 1 og 2 omhandlede lister (»listerne over kritiske lægemidler«), og underretter sin arbejdsgruppe herom.
  EU-enheder eller nationale enheder, der står for lageropbygning af lægemidler, underrettes tilsvarende. Lægemiddelstyringsgruppen melder rettidigt tilbage til agenturet og Kommissionen om monitoreringen og underretter straks om eventuelle større hændelser eller forsyningsmangler.

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 6 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Agenturet opretter et offentligt tilgængeligt websted med information om faktiske mangler på kritiske lægemidler. Der skal også henvises til nationale registre over mangel på lægemidler. Webstedet vil som minimum indeholde følgende information: |
| | a) | handelsnavn og internationalt fællesnavn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  Agenturet opretter et offentligt tilgængeligt websted med information om faktiske mangler på kritiske lægemidler. Der skal også henvises til nationale registre over mangel på lægemidler. Webstedet vil som minimum indeholde følgende information:

a)

a)

handelsnavn og internationalt fællesnavn

handelsnavn og internationalt fællesnavn

| b) | angivelse |
| --- | --- |

b)

b)

angivelse

angivelse

| c) | årsag til manglen |
| --- | --- |

c)

c)

årsag til manglen

årsag til manglen

| d) | start- og slutdatoer |
| --- | --- |

d)

d)

start- og slutdatoer

start- og slutdatoer

| e) | berørte medlemsstater |
| --- | --- |

e)

e)

berørte medlemsstater

berørte medlemsstater

| f) | information til sundhedspersoner og patienter, herunder information om alternative behandlinger. |
| --- | --- |

f)

f)

information til sundhedspersoner og patienter, herunder information om alternative behandlinger.

information til sundhedspersoner og patienter, herunder information om alternative behandlinger.

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 7 — stk. 1

Artikel 7 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| På grundlag af listerne over kritiske lægemidler og de oplysninger og data, der gives i overensstemmelse med artikel 10 og 11, monitorerer lægemiddelstyringsgruppen udbud af og efterspørgsel efter lægemidler, der er opført på disse lister, med henblik på at identificere eventuelle potentielle eller faktiske mangler på de pågældende lægemidler. Som led i denne monitorering holder lægemiddelstyringsgruppen, hvor det er relevant, kontakt med Udvalget for Sundhedssikkerhed, der er nedsat ved artikel 4 i forordning (EU) 2020/[...] (19), og, hvis der er tale om en folkesundhedsmæssig krisesituation, med Det Rådgivende Udvalg for Folkesundhedsmæssige Krisesituationer, der er nedsat i henhold til artikel 24 i samme forordning. | På grundlag af listerne over kritiske lægemidler og de oplysninger og data, der gives i overensstemmelse med artikel 10 og 11,
  samt den database, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 12a, når den er fuldt funktionsdygtig
  , monitorerer lægemiddelstyringsgruppen udbud af og efterspørgsel efter lægemidler, der er opført på disse lister, med henblik på at identificere eventuelle potentielle eller faktiske mangler på de pågældende lægemidler. Som led i denne monitorering holder lægemiddelstyringsgruppen, hvor det er relevant, kontakt med Udvalget for Sundhedssikkerhed, der er nedsat ved artikel 4 i forordning (EU) 2020/[...] (19), og, hvis der er tale om en folkesundhedsmæssig krisesituation, med Det Rådgivende Udvalg for Folkesundhedsmæssige Krisesituationer, der er nedsat i henhold til artikel 24 i samme forordning, samt med
  ECDC
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

På grundlag af listerne over kritiske lægemidler og de oplysninger og data, der gives i overensstemmelse med artikel 10 og 11, monitorerer lægemiddelstyringsgruppen udbud af og efterspørgsel efter lægemidler, der er opført på disse lister, med henblik på at identificere eventuelle potentielle eller faktiske mangler på de pågældende lægemidler. Som led i denne monitorering holder lægemiddelstyringsgruppen, hvor det er relevant, kontakt med Udvalget for Sundhedssikkerhed, der er nedsat ved artikel 4 i forordning (EU) 2020/[...] (19), og, hvis der er tale om en folkesundhedsmæssig krisesituation, med Det Rådgivende Udvalg for Folkesundhedsmæssige Krisesituationer, der er nedsat i henhold til artikel 24 i samme forordning.

19

På grundlag af listerne over kritiske lægemidler og de oplysninger og data, der gives i overensstemmelse med artikel 10 og 11,
  samt den database, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 12a, når den er fuldt funktionsdygtig
  , monitorerer lægemiddelstyringsgruppen udbud af og efterspørgsel efter lægemidler, der er opført på disse lister, med henblik på at identificere eventuelle potentielle eller faktiske mangler på de pågældende lægemidler. Som led i denne monitorering holder lægemiddelstyringsgruppen, hvor det er relevant, kontakt med Udvalget for Sundhedssikkerhed, der er nedsat ved artikel 4 i forordning (EU) 2020/[...] (19), og, hvis der er tale om en folkesundhedsmæssig krisesituation, med Det Rådgivende Udvalg for Folkesundhedsmæssige Krisesituationer, der er nedsat i henhold til artikel 24 i samme forordning, samt med
  ECDC
  .

samt den database, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 12a, når den er fuldt funktionsdygtig

19

ECDC

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Under en folkesundhedsmæssige krisesituation eller efter anmodning om bistand som omhandlet i artikel 4, stk. 3, og indtil dens ophør, rapporterer lægemiddelstyringsgruppen regelmæssigt om resultaterne af sin monitorering til Kommissionen og det i artikel 9, stk. 2, omhandlede undernetværk, og påpeger navnlig enhver potentiel eller faktisk mangel på lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler. | 1.   Under en folkesundhedsmæssige krisesituation eller efter anmodning om bistand som omhandlet i artikel 4, stk. 3, og indtil dens ophør, rapporterer lægemiddelstyringsgruppen regelmæssigt om resultaterne af sin monitorering til Kommissionen og det i artikel 9, stk. 2, omhandlede undernetværk, og påpeger navnlig enhver potentiel eller faktisk mangel på lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler.
  Disse rapporter kan også stilles til rådighed for andre aktører i forsyningskæden for lægemidler, hvis det er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Under en folkesundhedsmæssige krisesituation eller efter anmodning om bistand som omhandlet i artikel 4, stk. 3, og indtil dens ophør, rapporterer lægemiddelstyringsgruppen regelmæssigt om resultaterne af sin monitorering til Kommissionen og det i artikel 9, stk. 2, omhandlede undernetværk, og påpeger navnlig enhver potentiel eller faktisk mangel på lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler.

1.   Under en folkesundhedsmæssige krisesituation eller efter anmodning om bistand som omhandlet i artikel 4, stk. 3, og indtil dens ophør, rapporterer lægemiddelstyringsgruppen regelmæssigt om resultaterne af sin monitorering til Kommissionen og det i artikel 9, stk. 2, omhandlede undernetværk, og påpeger navnlig enhver potentiel eller faktisk mangel på lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler.
  Disse rapporter kan også stilles til rådighed for andre aktører i forsyningskæden for lægemidler, hvis det er relevant.

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis Kommissionen eller det undernetværk, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, anmoder herom, fremlægger lægemiddelstyringsgruppen aggregerede data og prognoser for efterspørgslen for at underbygge sine konstateringer. I den forbindelse holder lægemiddelstyringsgruppen kontakt med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme for at indhente epidemiologiske data med henblik på at hjælpe med at forudsige behovet for lægemidler og med Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Mangel på Medicinsk Udstyr, jf. artikel 19, hvis lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler, administreres med medicinsk udstyr. | 2.   Hvis Kommissionen,
  en eller flere kompetente myndigheder
  eller det undernetværk, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, anmoder herom, fremlægger lægemiddelstyringsgruppen aggregerede data og prognoser for efterspørgslen for at underbygge sine konstateringer. I den forbindelse anvender styringsgruppen for lægemidler
  data fra den database, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 12a, når den er fuldt funktionsdygtig, og samarbejder
  med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme for at indhente epidemiologiske data,
  modeller og udviklingsscenarier
  med henblik på at hjælpe med at forudsige behovet for lægemidler og med Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Mangel på Medicinsk Udstyr, jf. artikel 19, hvis lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler, administreres med medicinsk udstyr.
  Desuden kan de aggregerede data og prognoser for efterspørgslen stilles til rådighed for andre aktører i lægemiddelforsyningskæden, hvor det er relevant, med henblik på bedre at forebygge eller mindske potentielle eller faktiske mangler. Styringsgruppen for lægemidler meddeler sine resultater og konklusioner til de EU-aktører og nationale enheder, der står for lageropbygning af lægemidler og medicinsk udstyr. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis Kommissionen eller det undernetværk, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, anmoder herom, fremlægger lægemiddelstyringsgruppen aggregerede data og prognoser for efterspørgslen for at underbygge sine konstateringer. I den forbindelse holder lægemiddelstyringsgruppen kontakt med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme for at indhente epidemiologiske data med henblik på at hjælpe med at forudsige behovet for lægemidler og med Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Mangel på Medicinsk Udstyr, jf. artikel 19, hvis lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler, administreres med medicinsk udstyr.

2.   Hvis Kommissionen,
  en eller flere kompetente myndigheder
  eller det undernetværk, der er omhandlet i artikel 9, stk. 2, anmoder herom, fremlægger lægemiddelstyringsgruppen aggregerede data og prognoser for efterspørgslen for at underbygge sine konstateringer. I den forbindelse anvender styringsgruppen for lægemidler
  data fra den database, der er oprettet i overensstemmelse med artikel 12a, når den er fuldt funktionsdygtig, og samarbejder
  med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme for at indhente epidemiologiske data,
  modeller og udviklingsscenarier
  med henblik på at hjælpe med at forudsige behovet for lægemidler og med Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Mangel på Medicinsk Udstyr, jf. artikel 19, hvis lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler, administreres med medicinsk udstyr.
  Desuden kan de aggregerede data og prognoser for efterspørgslen stilles til rådighed for andre aktører i lægemiddelforsyningskæden, hvor det er relevant, med henblik på bedre at forebygge eller mindske potentielle eller faktiske mangler. Styringsgruppen for lægemidler meddeler sine resultater og konklusioner til de EU-aktører og nationale enheder, der står for lageropbygning af lægemidler og medicinsk udstyr.

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 3

Artikel 8 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Som led i denne rapportering kan lægemiddelstyringsgruppen også fremsætte anbefalinger om foranstaltninger, som kan træffes af Kommissionen, medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder med henblik på at forebygge eller afbøde potentielle eller faktiske mangler. I den forbindelse holder gruppen kontakt med Udvalget for Sundhedssikkerhed, hvor det er relevant, og, hvis der er tale om en folkesundhedsmæssig krisesituation, med Det Rådgivende Udvalg for Folkesundhedsmæssige Krisesituationer. | 3.   Som led i denne rapportering kan lægemiddelstyringsgruppen også fremsætte anbefalinger om foranstaltninger, som kan træffes af Kommissionen, medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder,
  herunder repræsentanter for sundhedsfaglige og patientforeninger
  , med henblik på at forebygge eller afbøde potentielle eller faktiske mangler. I den forbindelse holder gruppen kontakt med Udvalget for Sundhedssikkerhed, hvor det er relevant, og, hvis der er tale om en folkesundhedsmæssig krisesituation, med Det Rådgivende Udvalg for Folkesundhedsmæssige Krisesituationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Som led i denne rapportering kan lægemiddelstyringsgruppen også fremsætte anbefalinger om foranstaltninger, som kan træffes af Kommissionen, medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder med henblik på at forebygge eller afbøde potentielle eller faktiske mangler. I den forbindelse holder gruppen kontakt med Udvalget for Sundhedssikkerhed, hvor det er relevant, og, hvis der er tale om en folkesundhedsmæssig krisesituation, med Det Rådgivende Udvalg for Folkesundhedsmæssige Krisesituationer.

3.   Som led i denne rapportering kan lægemiddelstyringsgruppen også fremsætte anbefalinger om foranstaltninger, som kan træffes af Kommissionen, medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder,
  herunder repræsentanter for sundhedsfaglige og patientforeninger
  , med henblik på at forebygge eller afbøde potentielle eller faktiske mangler. I den forbindelse holder gruppen kontakt med Udvalget for Sundhedssikkerhed, hvor det er relevant, og, hvis der er tale om en folkesundhedsmæssig krisesituation, med Det Rådgivende Udvalg for Folkesundhedsmæssige Krisesituationer.

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 4

Artikel 8 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Lægemiddelstyringsgruppen kan på eget initiativ eller efter anmodning fra Kommissionen fremsætte anbefalinger om foranstaltninger, som kan træffes af Kommissionen, medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder for at sikre beredskab med henblik på at håndtere potentielle eller faktiske mangler på lægemidler forårsaget af folkesundhedsmæssige krisesituationer eller større hændelser. | 4.   Lægemiddelstyringsgruppen kan på eget initiativ eller efter anmodning fra Kommissionen fremsætte anbefalinger om foranstaltninger, som kan træffes af Kommissionen, medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser,
  repræsentanter for sundhedsfaglige
  og andre enheder for at sikre beredskab med henblik på at håndtere potentielle eller faktiske mangler på lægemidler forårsaget af folkesundhedsmæssige krisesituationer eller større hændelser. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Lægemiddelstyringsgruppen kan på eget initiativ eller efter anmodning fra Kommissionen fremsætte anbefalinger om foranstaltninger, som kan træffes af Kommissionen, medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder for at sikre beredskab med henblik på at håndtere potentielle eller faktiske mangler på lægemidler forårsaget af folkesundhedsmæssige krisesituationer eller større hændelser.

4.   Lægemiddelstyringsgruppen kan på eget initiativ eller efter anmodning fra Kommissionen fremsætte anbefalinger om foranstaltninger, som kan træffes af Kommissionen, medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser,
  repræsentanter for sundhedsfaglige
  og andre enheder for at sikre beredskab med henblik på at håndtere potentielle eller faktiske mangler på lægemidler forårsaget af folkesundhedsmæssige krisesituationer eller større hændelser.

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 5

Artikel 8 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Lægemiddelstyringsgruppen kan efter anmodning fra Kommissionen koordinere foranstaltninger, hvor det er relevant, mellem de nationale kompetente myndigheder, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder med henblik på at forebygge eller afbøde potentielle eller faktiske mangler i forbindelse med en større hændelse eller folkesundhedsmæssig krisesituation. | 5.   Lægemiddelstyringsgruppen kan efter anmodning fra de af Kommissionen koordinerede foranstaltninger, hvor det er relevant, mellem de nationale kompetente myndigheder, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder,
  herunder repræsentanter for sundhedsfaglige og patientforeninger
  , med henblik på at forebygge eller afbøde potentielle eller faktiske mangler i forbindelse med en større hændelse eller folkesundhedsmæssig krisesituation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Lægemiddelstyringsgruppen kan efter anmodning fra Kommissionen koordinere foranstaltninger, hvor det er relevant, mellem de nationale kompetente myndigheder, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder med henblik på at forebygge eller afbøde potentielle eller faktiske mangler i forbindelse med en større hændelse eller folkesundhedsmæssig krisesituation.

5.   Lægemiddelstyringsgruppen kan efter anmodning fra de af Kommissionen koordinerede foranstaltninger, hvor det er relevant, mellem de nationale kompetente myndigheder, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder,
  herunder repræsentanter for sundhedsfaglige og patientforeninger
  , med henblik på at forebygge eller afbøde potentielle eller faktiske mangler i forbindelse med en større hændelse eller folkesundhedsmæssig krisesituation.

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 8 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Hvis de i stk. 3 og 4 omhandlede anbefalinger ikke tages i betragtning eller ikke gennemføres, skal Kommissionen, medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser og andre berørte enheder, hvor det er relevant, fremlægge en velunderbygget begrundelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Hvis de i stk. 3 og 4 omhandlede anbefalinger ikke tages i betragtning eller ikke gennemføres, skal Kommissionen, medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser og andre berørte enheder, hvor det er relevant, fremlægge en velunderbygget begrundelse.

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra a

Artikel 9 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | præcisere procedurerne for udarbejdelse af listerne over kritiske lægemidler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

præcisere procedurerne for udarbejdelse af listerne over kritiske lægemidler

| a) | præcisere procedurerne
  og kriterierne
  for udarbejdelse og revision af listerne over kritiske lægemidler
  og sikre passende høring af indehavere af markedsføringstilladelser og andre relevante aktører i lægemiddelforsyningskæden samt med sundhedsfaglige, forbrugere og patienter |
| --- | --- |

a)

præcisere procedurerne
  og kriterierne
  for udarbejdelse og revision af listerne over kritiske lægemidler
  og sikre passende høring af indehavere af markedsføringstilladelser og andre relevante aktører i lægemiddelforsyningskæden samt med sundhedsfaglige, forbrugere og patienter

og kriterierne

og sikre passende høring af indehavere af markedsføringstilladelser og andre relevante aktører i lægemiddelforsyningskæden samt med sundhedsfaglige, forbrugere og patienter

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra b

Artikel 9 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | præcisere de metoder til og kriterier for monitorering, dataindsamling og rapportering, der er omhandlet i artikel 4, 7 og 8 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

præcisere de metoder til og kriterier for monitorering, dataindsamling og rapportering, der er omhandlet i artikel 4, 7 og 8

| b) | præcisere de metoder til og kriterier for monitorering, dataindsamling og rapportering, der er omhandlet i artikel 4, 7 og 8
  med et grundlæggende minimumsdatasæt |
| --- | --- |

b)

præcisere de metoder til og kriterier for monitorering, dataindsamling og rapportering, der er omhandlet i artikel 4, 7 og 8
  med et grundlæggende minimumsdatasæt

med et grundlæggende minimumsdatasæt

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra c

Artikel 9 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | udvikle strømlinede elektroniske monitorerings- og rapporteringssystemer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

udvikle strømlinede elektroniske monitorerings- og rapporteringssystemer

| c) | udvikle strømlinede elektroniske monitorerings- og rapporteringssystemer,
  der er koordineret med de nationale kompetente myndigheder, indtil den i artikel 12a fastsatte database er fuldt funktionsdygtig og baseret på harmoniserede datafelter fra alle medlemsstater |
| --- | --- |

c)

udvikle strømlinede elektroniske monitorerings- og rapporteringssystemer,
  der er koordineret med de nationale kompetente myndigheder, indtil den i artikel 12a fastsatte database er fuldt funktionsdygtig og baseret på harmoniserede datafelter fra alle medlemsstater

der er koordineret med de nationale kompetente myndigheder, indtil den i artikel 12a fastsatte database er fuldt funktionsdygtig og baseret på harmoniserede datafelter fra alle medlemsstater

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 1 — litra f a (nyt)

Artikel 9 — stk. 1 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | offentliggøre de i dette stykkes litra a), b) og f), nævnte oplysninger på sin webportal. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

offentliggøre de i dette stykkes litra a), b) og f), nævnte oplysninger på sin webportal.

offentliggøre de i dette stykkes litra a), b) og f), nævnte oplysninger på sin webportal.

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra b

Artikel 9 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | anmode om oplysninger fra de kontaktpunkter, der indgår i undernetværket, jf. litra a), og fastsætte en frist for indgivelsen heraf |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

anmode om oplysninger fra de kontaktpunkter, der indgår i undernetværket, jf. litra a), og fastsætte en frist for indgivelsen heraf

| b) | anmode om oplysninger,
  herunder om levering af lister over kritiske lægemidler
  , fra de kontaktpunkter, der indgår i undernetværket, jf. litra a), og fastsætte en frist for indgivelsen heraf,
  hvis oplysningerne ikke er tilgængelige i den i artikel 12a omhandlede database |
| --- | --- |

b)

anmode om oplysninger,
  herunder om levering af lister over kritiske lægemidler
  , fra de kontaktpunkter, der indgår i undernetværket, jf. litra a), og fastsætte en frist for indgivelsen heraf,
  hvis oplysningerne ikke er tilgængelige i den i artikel 12a omhandlede database

herunder om levering af lister over kritiske lægemidler

hvis oplysningerne ikke er tilgængelige i den i artikel 12a omhandlede database

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — litra c

Artikel 9 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | anmode om oplysninger fra de centrale kontaktpunkter hos medlemsstaternes nationale kompetente myndigheder på grundlag af det sæt af oplysninger, der er opnået enighed om i lægemiddelstyringsgruppen, og fastsætte en frist for indgivelsen heraf. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

anmode om oplysninger fra de centrale kontaktpunkter hos medlemsstaternes nationale kompetente myndigheder på grundlag af det sæt af oplysninger, der er opnået enighed om i lægemiddelstyringsgruppen, og fastsætte en frist for indgivelsen heraf.

| c) | anmode om oplysninger fra de centrale kontaktpunkter hos medlemsstaternes nationale kompetente myndigheder på grundlag af det sæt af oplysninger, der er opnået enighed om i lægemiddelstyringsgruppen, og fastsætte en frist for indgivelsen heraf,
  hvis oplysningerne ikke er tilgængelige i den i artikel 12a omhandlede database. |
| --- | --- |

c)

anmode om oplysninger fra de centrale kontaktpunkter hos medlemsstaternes nationale kompetente myndigheder på grundlag af det sæt af oplysninger, der er opnået enighed om i lægemiddelstyringsgruppen, og fastsætte en frist for indgivelsen heraf,
  hvis oplysningerne ikke er tilgængelige i den i artikel 12a omhandlede database.

hvis oplysningerne ikke er tilgængelige i den i artikel 12a omhandlede database.

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 — litra d

Artikel 9 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | nærmere oplysninger om potentiel eller faktisk mangel, f.eks. faktiske eller anslåede start- og slutdatoer og formodede eller kendte årsager |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

nærmere oplysninger om potentiel eller faktisk mangel, f.eks. faktiske eller anslåede start- og slutdatoer og formodede eller kendte årsager

| d) | nærmere oplysninger om potentiel eller faktisk mangel, f.eks. faktiske eller anslåede start- og slutdatoer og formodede eller kendte årsager,
  samt oplysninger om potentielle flaskehalsproblemer i forsyningskæden |
| --- | --- |

d)

nærmere oplysninger om potentiel eller faktisk mangel, f.eks. faktiske eller anslåede start- og slutdatoer og formodede eller kendte årsager,
  samt oplysninger om potentielle flaskehalsproblemer i forsyningskæden

samt oplysninger om potentielle flaskehalsproblemer i forsyningskæden

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 — litra e a (nyt)

Artikel 9 — stk. 3 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | tilgængelige beholdninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

tilgængelige beholdninger

tilgængelige beholdninger

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 — litra e b (nyt)

Artikel 9 — stk. 3 — litra e b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | eb) | allerede leverede mængder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

eb)

eb)

allerede leverede mængder

allerede leverede mængder

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 — litra e c (nyt)

Artikel 9 — stk. 3 — litra e c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ec) | planlagte leverancer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ec)

ec)

planlagte leverancer

planlagte leverancer

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 — litra g

Artikel 9 — stk. 3 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | afbødningsplaner, herunder produktions- og forsyningskapacitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

afbødningsplaner, herunder produktions- og forsyningskapacitet

| g) | forebyggelses- og
  afbødningsplaner, herunder
  oplysninger
  om produktions- og forsyningskapacitet,
  produktionssteder for det færdige lægemiddel og aktive lægemiddelbestanddele, potentielle alternative produktionssteder eller minimumslagre med henblik på at sikre fortsat forsyning og forhindre mangel på lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler. |
| --- | --- |

g)

forebyggelses- og
  afbødningsplaner, herunder
  oplysninger
  om produktions- og forsyningskapacitet,
  produktionssteder for det færdige lægemiddel og aktive lægemiddelbestanddele, potentielle alternative produktionssteder eller minimumslagre med henblik på at sikre fortsat forsyning og forhindre mangel på lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler.

forebyggelses- og

oplysninger

produktionssteder for det færdige lægemiddel og aktive lægemiddelbestanddele, potentielle alternative produktionssteder eller minimumslagre med henblik på at sikre fortsat forsyning og forhindre mangel på lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler.

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 3 — litra h

Artikel 9 — stk. 3 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | oplysninger fra de grossister og den juridiske person, der har ret til at levere lægemidlet til offentligheden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

h)

oplysninger fra de grossister og den juridiske person, der har ret til at levere lægemidlet til offentligheden.

oplysninger fra de grossister og den juridiske person, der har ret til at levere lægemidlet til offentligheden.

udgår

udgår

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 2

Artikel 10 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Indehavere af markedsføringstilladelser for lægemidler, der er godkendt i Unionen, indgiver senest 6 måneder efter nærværende forordnings anvendelsesdato de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 9, stk. 1, litra e), elektronisk i den database, der er omhandlet i artikel 57, stk. 1, litra l), i forordning (EF) nr. 726/2004. De pågældende indehavere af markedsføringstilladelser opdaterer om nødvendigt deres indgivne oplysninger. | 2.   Indehavere af markedsføringstilladelser for lægemidler, der er godkendt i Unionen, indgiver senest 6 måneder efter nærværende forordnings anvendelsesdato de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 9, stk. 1, litra e), elektronisk i den database, der er omhandlet i artikel 57, stk. 1, litra l), i forordning (EF) nr. 726/2004,
  og i overensstemmelse med Den Internationale Standardiseringsorganisations (ISO) udviklede standarder for identifikationen af lægemidler til mennesker.
  De pågældende indehavere af markedsføringstilladelser opdaterer om nødvendigt deres indgivne oplysninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Indehavere af markedsføringstilladelser for lægemidler, der er godkendt i Unionen, indgiver senest 6 måneder efter nærværende forordnings anvendelsesdato de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 9, stk. 1, litra e), elektronisk i den database, der er omhandlet i artikel 57, stk. 1, litra l), i forordning (EF) nr. 726/2004. De pågældende indehavere af markedsføringstilladelser opdaterer om nødvendigt deres indgivne oplysninger.

2.   Indehavere af markedsføringstilladelser for lægemidler, der er godkendt i Unionen, indgiver senest 6 måneder efter nærværende forordnings anvendelsesdato de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 9, stk. 1, litra e), elektronisk i den database, der er omhandlet i artikel 57, stk. 1, litra l), i forordning (EF) nr. 726/2004,
  og i overensstemmelse med Den Internationale Standardiseringsorganisations (ISO) udviklede standarder for identifikationen af lægemidler til mennesker.
  De pågældende indehavere af markedsføringstilladelser opdaterer om nødvendigt deres indgivne oplysninger.

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 4

Artikel 10 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Hvis indehavere af markedsføringstilladelser for lægemidler, der er opført på listerne over kritiske lægemidler, angiver, at de indgivne oplysninger indeholder kommercielt fortrolige oplysninger, skal de identificere de relevante dele og give en nærmere begrundelse for en sådan angivelse. Agenturet vurderer hver enkelt anmodnings berettigelse og beskytter kommercielt fortrolige oplysninger mod uretmæssig videregivelse. | 4.   Hvis indehavere af markedsføringstilladelser for lægemidler, der er opført på listerne over kritiske lægemidler, angiver, at de oplysninger,
  som agenturet og de nationale kompetente myndigheder anmoder om
  , indeholder kommercielt fortrolige oplysninger, skal de identificere de relevante dele og give en nærmere begrundelse for en sådan angivelse. Agenturet vurderer hver enkelt anmodnings berettigelse og beskytter kommercielt fortrolige oplysninger mod uretmæssig videregivelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Hvis indehavere af markedsføringstilladelser for lægemidler, der er opført på listerne over kritiske lægemidler, angiver, at de indgivne oplysninger indeholder kommercielt fortrolige oplysninger, skal de identificere de relevante dele og give en nærmere begrundelse for en sådan angivelse. Agenturet vurderer hver enkelt anmodnings berettigelse og beskytter kommercielt fortrolige oplysninger mod uretmæssig videregivelse.

4.   Hvis indehavere af markedsføringstilladelser for lægemidler, der er opført på listerne over kritiske lægemidler, angiver, at de oplysninger,
  som agenturet og de nationale kompetente myndigheder anmoder om
  , indeholder kommercielt fortrolige oplysninger, skal de identificere de relevante dele og give en nærmere begrundelse for en sådan angivelse. Agenturet vurderer hver enkelt anmodnings berettigelse og beskytter kommercielt fortrolige oplysninger mod uretmæssig videregivelse.

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 5

Artikel 10 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Hvis indehavere af markedsføringstilladelser for lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler, er i besiddelse af yderligere oplysninger, som dokumenterer en potentiel eller faktisk mangel, skal de straks give agenturet disse oplysninger. | 5.   Hvis indehavere af markedsføringstilladelser for lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler,
  og/eller andre relevante enheder i lægemiddelforsyningskæden
  er i besiddelse af yderligere oplysninger, som dokumenterer en potentiel eller faktisk mangel, skal de straks give agenturet disse oplysninger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Hvis indehavere af markedsføringstilladelser for lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler, er i besiddelse af yderligere oplysninger, som dokumenterer en potentiel eller faktisk mangel, skal de straks give agenturet disse oplysninger.

5.   Hvis indehavere af markedsføringstilladelser for lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler,
  og/eller andre relevante enheder i lægemiddelforsyningskæden
  er i besiddelse af yderligere oplysninger, som dokumenterer en potentiel eller faktisk mangel, skal de straks give agenturet disse oplysninger.

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 6 — litra c

Artikel 10 — stk. 6 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | underrette lægemiddelstyringsgruppen om enhver foranstaltning, der træffes, og rapportere om resultaterne af sådanne foranstaltninger, herunder oplysninger om afhjælpning af den potentielle eller faktiske mangel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

underrette lægemiddelstyringsgruppen om enhver foranstaltning, der træffes, og rapportere om resultaterne af sådanne foranstaltninger, herunder oplysninger om afhjælpning af den potentielle eller faktiske mangel.

| c) | underrette lægemiddelstyringsgruppen om enhver foranstaltning, der træffes, og rapportere om
  monitoreringen
  og resultaterne af sådanne foranstaltninger, herunder oplysninger om afhjælpning af den potentielle eller faktiske mangel. |
| --- | --- |

c)

underrette lægemiddelstyringsgruppen om enhver foranstaltning, der træffes, og rapportere om
  monitoreringen
  og resultaterne af sådanne foranstaltninger, herunder oplysninger om afhjælpning af den potentielle eller faktiske mangel.

monitoreringen

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 10 — stk. 6 a (nyt)

Artikel 10 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Med henblik på at supplere forebyggelses- og afbødningsplanerne for mangel på kritiske lægemidler, kan agenturet og de nationale kompetente myndigheder indhente yderligere oplysninger fra grossister og andre relevante aktører vedrørende eventuelle logistiske udfordringer, som måtte opstå i grossistforsyningskæden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  Med henblik på at supplere forebyggelses- og afbødningsplanerne for mangel på kritiske lægemidler, kan agenturet og de nationale kompetente myndigheder indhente yderligere oplysninger fra grossister og andre relevante aktører vedrørende eventuelle logistiske udfordringer, som måtte opstå i grossistforsyningskæden.

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 1 — indledning

Artikel 11 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   For at lette den i artikel 7 omhandlede monitorering skal medlemsstaterne efter anmodning fra agenturet inden den frist, der er fastsat af agenturet: | 1.   For at lette den i artikel 7 omhandlede monitorering skal medlemsstaterne efter anmodning fra agenturet inden den frist, der er fastsat af agenturet,
  fremsætte den følgende information, forudsat at oplysningerne ikke er tilgængelige i den database, der oprettes i henhold til artikel 12a
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   For at lette den i artikel 7 omhandlede monitorering skal medlemsstaterne efter anmodning fra agenturet inden den frist, der er fastsat af agenturet:

1.   For at lette den i artikel 7 omhandlede monitorering skal medlemsstaterne efter anmodning fra agenturet inden den frist, der er fastsat af agenturet,
  fremsætte den følgende information, forudsat at oplysningerne ikke er tilgængelige i den database, der oprettes i henhold til artikel 12a
  :

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 2

Artikel 11 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis det er nødvendigt for at opfylde de rapporteringsforpligtelser, der er fastsat i stk. 1, indsamler medlemsstaterne med støtte fra agenturet oplysninger og data om lagerbeholdninger hos grossister og andre juridiske enheder, der har ret til at levere lægemidler til offentligheden, der er opført på listerne over kritiske lægemidler. | 2.   Hvis det er nødvendigt for at opfylde de rapporteringsforpligtelser, der er fastsat i stk. 1, indsamler medlemsstaterne med støtte fra agenturet
  relevante
  oplysninger og data,
  herunder
  om lagerbeholdninger hos grossister og andre juridiske enheder
  og personer, der er godkendt
  til eller har ret til at levere lægemidler til offentligheden, der er opført på listerne over kritiske lægemidler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis det er nødvendigt for at opfylde de rapporteringsforpligtelser, der er fastsat i stk. 1, indsamler medlemsstaterne med støtte fra agenturet oplysninger og data om lagerbeholdninger hos grossister og andre juridiske enheder, der har ret til at levere lægemidler til offentligheden, der er opført på listerne over kritiske lægemidler.

2.   Hvis det er nødvendigt for at opfylde de rapporteringsforpligtelser, der er fastsat i stk. 1, indsamler medlemsstaterne med støtte fra agenturet
  relevante
  oplysninger og data,
  herunder
  om lagerbeholdninger hos grossister og andre juridiske enheder
  og personer, der er godkendt
  til eller har ret til at levere lægemidler til offentligheden, der er opført på listerne over kritiske lægemidler.

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 11 — stk. 4 a (nyt)

Artikel 11 — stk. 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  De nationale kompetente myndigheder for lægemidler fremmer onlineindsamling af data om konsekvenserne af mangel på lægemidler for patienter og forbrugere. Relevante aggregerede data fra disse undersøgelser deles af undernetværket af centrale kontaktpunkter for nationale kompetente myndigheder som omhandlet i artikel 3, stk. 5, idet styringsgruppen afgiver anbefalinger om forvaltningen af lægemiddelmangel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.
     
  De nationale kompetente myndigheder for lægemidler fremmer onlineindsamling af data om konsekvenserne af mangel på lægemidler for patienter og forbrugere. Relevante aggregerede data fra disse undersøgelser deles af undernetværket af centrale kontaktpunkter for nationale kompetente myndigheder som omhandlet i artikel 3, stk. 5, idet styringsgruppen afgiver anbefalinger om forvaltningen af lægemiddelmangel.

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 12 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | lette koordineringen mellem fabrikanter og andre relevante interessenter for at håndtere kraftige stigninger i efterspørgslen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

lette koordineringen mellem fabrikanter og andre relevante interessenter for at håndtere kraftige stigninger i efterspørgslen

lette koordineringen mellem fabrikanter og andre relevante interessenter for at håndtere kraftige stigninger i efterspørgslen

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra b

Artikel 12 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | overvejer, om der er behov for retningslinjer rettet til medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

overvejer, om der er behov for retningslinjer rettet til medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder

| b) | overvejer, om der er behov for retningslinjer
  og anbefalinger
  rettet til medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder,
  herunder fra lægemiddelforsyningskæden og sundhedsfaglige, med henblik på at støtte dem i deres arbejde og i kommunikationen med patienterne |
| --- | --- |

b)

overvejer, om der er behov for retningslinjer
  og anbefalinger
  rettet til medlemsstaterne, indehavere af markedsføringstilladelser og andre enheder,
  herunder fra lægemiddelforsyningskæden og sundhedsfaglige, med henblik på at støtte dem i deres arbejde og i kommunikationen med patienterne

og anbefalinger

herunder fra lægemiddelforsyningskæden og sundhedsfaglige, med henblik på at støtte dem i deres arbejde og i kommunikationen med patienterne

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — stk. 1 — litra f

Artikel 12 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | holder kontakt med tredjelande og relevante internationale organisationer, i det omfang det er relevant, for at afbøde den potentielle eller faktiske mangel på lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler, eller deres virksomme lægemiddelbestanddele, hvis de pågældende lægemidler eller bestanddele importeres til Unionen, og hvis sådanne potentielle eller faktiske mangler har internationale implikationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

holder kontakt med tredjelande og relevante internationale organisationer, i det omfang det er relevant, for at afbøde den potentielle eller faktiske mangel på lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler, eller deres virksomme lægemiddelbestanddele, hvis de pågældende lægemidler eller bestanddele importeres til Unionen, og hvis sådanne potentielle eller faktiske mangler har internationale implikationer.

| f) | holder kontakt med tredjelande og relevante internationale organisationer, i det omfang det er relevant, for at afbøde den potentielle eller faktiske mangel på lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler, eller deres virksomme lægemiddelbestanddele, hvis de pågældende lægemidler eller bestanddele importeres til Unionen, og hvis sådanne potentielle eller faktiske mangler har internationale implikationer,
  og indberetter disse tiltag samt de opnåede resultater til lægemiddelstyringsgruppen. |
| --- | --- |

f)

holder kontakt med tredjelande og relevante internationale organisationer, i det omfang det er relevant, for at afbøde den potentielle eller faktiske mangel på lægemidler, der er opført på listen over kritiske lægemidler, eller deres virksomme lægemiddelbestanddele, hvis de pågældende lægemidler eller bestanddele importeres til Unionen, og hvis sådanne potentielle eller faktiske mangler har internationale implikationer,
  og indberetter disse tiltag samt de opnåede resultater til lægemiddelstyringsgruppen.

og indberetter disse tiltag samt de opnåede resultater til lægemiddelstyringsgruppen.

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 a (ny)

Artikel 12 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 12a |
| | Database over europæiske lægemiddelforsyninger |
| | 1.
     
  Agenturet opretter, vedligeholder og forvalter i samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne en database over europæiske lægemiddelforsyninger (EUMSD), som har følgende formål: |
| | a) | at gøre det muligt at overvåge udbud af og efterspørgsel efter lægemidler på EU- og medlemsstatsniveau |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 12a

Artikel 12a

Database over europæiske lægemiddelforsyninger

Database over europæiske lægemiddelforsyninger

1.
     
  Agenturet opretter, vedligeholder og forvalter i samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne en database over europæiske lægemiddelforsyninger (EUMSD), som har følgende formål:

a)

a)

at gøre det muligt at overvåge udbud af og efterspørgsel efter lægemidler på EU- og medlemsstatsniveau

at gøre det muligt at overvåge udbud af og efterspørgsel efter lægemidler på EU- og medlemsstatsniveau

| b) | at gøre det muligt at overvåge og indberette mangel på lægemidler på EU- og medlemsstatsniveau |
| --- | --- |

b)

b)

at gøre det muligt at overvåge og indberette mangel på lægemidler på EU- og medlemsstatsniveau

at gøre det muligt at overvåge og indberette mangel på lægemidler på EU- og medlemsstatsniveau

| c) | at gøre det muligt for indehavere af markedsføringstilladelser og grossister at opfylde oplysningsforpligtelserne i henhold til artikel 10 |
| --- | --- |

c)

c)

at gøre det muligt for indehavere af markedsføringstilladelser og grossister at opfylde oplysningsforpligtelserne i henhold til artikel 10

at gøre det muligt for indehavere af markedsføringstilladelser og grossister at opfylde oplysningsforpligtelserne i henhold til artikel 10

| d) | at give Kommissionen, medlemsstaternes kompetente myndigheder og agenturet mulighed for at varetage deres opgaver i overensstemmelse med denne forordning på et velinformeret grundlag og at øge samarbejdet mellem dem. |
| --- | --- |

d)

d)

at give Kommissionen, medlemsstaternes kompetente myndigheder og agenturet mulighed for at varetage deres opgaver i overensstemmelse med denne forordning på et velinformeret grundlag og at øge samarbejdet mellem dem.

at give Kommissionen, medlemsstaternes kompetente myndigheder og agenturet mulighed for at varetage deres opgaver i overensstemmelse med denne forordning på et velinformeret grundlag og at øge samarbejdet mellem dem.

EUMSD, som ikke kun skal fungere under folkesundhedskriser og større hændelser, men også under normale omstændigheder, skal fungere som en interoperabel og digital database på EU-niveau, baseret på de data, der indberettes gennem de nationale elektroniske platforme, der etableres i henhold til stk. 2. Databasen skal give agenturet og de nationale kompetente myndigheder mulighed for samtidig adgang og for at dele oplysningerne i databasen.

EUMSD, som ikke kun skal fungere under folkesundhedskriser og større hændelser, men også under normale omstændigheder, skal fungere som en interoperabel og digital database på EU-niveau, baseret på de data, der indberettes gennem de nationale elektroniske platforme, der etableres i henhold til stk. 2. Databasen skal give agenturet og de nationale kompetente myndigheder mulighed for samtidig adgang og for at dele oplysningerne i databasen.

2.
     
  Hver enkelt medlemsstat udvikler en elektronisk platform med henblik på at etablere realtidsovervågning af udbuddet af lægemidler, som kan fastsætte udbudsmængden af alle lægemidler på ethvert givet tidspunkt og opdage, forudsige og forebygge mangler på lægemidler. Disse platforme, som forvaltes af de nationale kompetente myndigheder, skal være fuldt operationelle på medlemsstatsniveau senest den ... [30 måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden].

Data og udbud og efterspørgsel skal indberettes på medlemsstatsniveau af følgende enheder:

Data og udbud og efterspørgsel skal indberettes på medlemsstatsniveau af følgende enheder:

| a) | indehavere af markedsføringstilladelser |
| --- | --- |

a)

a)

indehavere af markedsføringstilladelser

indehavere af markedsføringstilladelser

| b) | grossister |
| --- | --- |

b)

b)

grossister

grossister

| c) | lokale apoteker og hospitalsapoteker. |
| --- | --- |

c)

c)

lokale apoteker og hospitalsapoteker.

lokale apoteker og hospitalsapoteker.

3.
     
  Som supplement til stk. 2 skal de elektroniske platforme give de nationale kompetente myndigheder realtidsadgang til information om uopfyldte efterspørgsler fra grossister, lokale apoteker og hospitalsapoteker på nationalt plan. Disse platforme skal også give indehavere af markedsføringstilladelser mulighed for at indberette eventuelle forsyningsproblemer med lægemidler, herunder produktionsproblemer.

4.
     
  Medlemsstaternes platforme skal være interoperable og skal gentage deres oplysninger i EUMSD, som forvaltes af agenturet, og dermed forhindre en dobbeltrapporteringsprocedure for det centrale kontaktpunkt, som etableres i henhold til artikel 9, stk. 2.

5.
     
  De data, som genereres af medlemsstaternes platforme og efterfølgende af EUMSD, skal gøre det muligt at påvise eventuelle problemer i forsyningskæden og skal kunne forudse forsyningsproblemer gennem anvendelse af big data-teknologier og kunstig intelligens, hvor det er relevant.

6.
     
  De indsendte data skal være i overensstemmelse med de standarder, der er udviklet af ISO til identifikation af lægemidler, og være baseret på de fire masterdata i farmaceutiske reguleringsprocesser: stof, produkt, organisation og referencedata.

7.
     
  Agenturet udarbejder i samarbejde med Kommissionen og medlemsstaterne de funktionelle specifikationer for databasen samt en plan for gennemførelsen af EUMSD og medlemsstaternes platforme senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden]. Formålet med denne plan er at sikre, at EUMSD er fuldt funktionsdygtigt senest den ... [48 måneder efter denne forordnings ikrafttræden].

8.
     
  Hvis en national kompetent myndighed angiver, at de indgivne oplysninger indeholder kommercielt fortrolige oplysninger, skal de identificere de relevante dele og give en nærmere begrundelse for en sådan angivelse. Agenturet vurderer hver enkelt anmodnings berettigelse og beskytter kommercielt fortrolige oplysninger mod uretmæssig videregivelse.

9.
     
  I betragtning af den kommercielt følsomme natur af data i EUMSD skal adgangen til databasen være begrænset til Kommissionen, agenturet, de nationale kompetente myndigheder, som indberetter data til databasen, og lægemiddelstyringsgruppen.

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1

Artikel 13 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Agenturet oplyser via sin webportal og andre egnede midler i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder offentligheden og interessegrupper om lægemiddelstyringsgruppens arbejde. | Agenturet oplyser
  rettidigt offentligheden og interessegrupper om arbejdet i styringsgruppen for lægemidler og reagerer på desinformation rettet mod arbejdet i styringsgruppen for lægemidler via et særligt område på sin webportal
  og andre egnede midler sammen med de nationale kompetente myndigheder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Agenturet oplyser via sin webportal og andre egnede midler i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder offentligheden og interessegrupper om lægemiddelstyringsgruppens arbejde.

Agenturet oplyser
  rettidigt offentligheden og interessegrupper om arbejdet i styringsgruppen for lægemidler og reagerer på desinformation rettet mod arbejdet i styringsgruppen for lægemidler via et særligt område på sin webportal
  og andre egnede midler sammen med de nationale kompetente myndigheder.

rettidigt offentligheden og interessegrupper om arbejdet i styringsgruppen for lægemidler og reagerer på desinformation rettet mod arbejdet i styringsgruppen for lægemidler via et særligt område på sin webportal

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 13 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Arbejdet i styringsgruppen for lægemidler skal være gennemsigtigt. Dagsordenen og referatet for styregruppen for lægemidler samt forretningsordenen og henstillinger og, hvor det er relevant, afstemninger skal dokumenteres og gøres offentligt tilgængelige, herunder eventuelle indvendinger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Arbejdet i styringsgruppen for lægemidler skal være gennemsigtigt. Dagsordenen og referatet for styregruppen for lægemidler samt forretningsordenen og henstillinger og, hvor det er relevant, afstemninger skal dokumenteres og gøres offentligt tilgængelige, herunder eventuelle indvendinger.

Arbejdet i styringsgruppen for lægemidler skal være gennemsigtigt. Dagsordenen og referatet for styregruppen for lægemidler samt forretningsordenen og henstillinger og, hvor det er relevant, afstemninger skal dokumenteres og gøres offentligt tilgængelige, herunder eventuelle indvendinger.

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 1

Artikel 14 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Taskforcen for Krisesituationer oprettes hermed som en del af agenturet. Den indkaldes i folkesundhedsmæssige krisesituationer enten ved fysisk fremmøde eller digitalt. Agenturet varetager sekretariatsfunktionen. | 1.   Taskforcen for Krisesituationer oprettes hermed som en del af agenturet. Den indkaldes
  som forberedelse på og
  under folkesundhedsmæssige krisesituationer enten ved fysisk fremmøde eller digitalt. Agenturet varetager sekretariatsfunktionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Taskforcen for Krisesituationer oprettes hermed som en del af agenturet. Den indkaldes i folkesundhedsmæssige krisesituationer enten ved fysisk fremmøde eller digitalt. Agenturet varetager sekretariatsfunktionen.

1.   Taskforcen for Krisesituationer oprettes hermed som en del af agenturet. Den indkaldes
  som forberedelse på og
  under folkesundhedsmæssige krisesituationer enten ved fysisk fremmøde eller digitalt. Agenturet varetager sekretariatsfunktionen.

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 2 — litra f

Artikel 14 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | samarbejde med EU-organer og -agenturer, Verdenssundhedsorganisationen, tredjelande og internationale videnskabelige organisationer om videnskabelige og tekniske spørgsmål vedrørende folkesundhedsmæssige krisesituationer og vedrørende lægemidler, der kan have potentiale til at adressere folkesundhedsmæssige krisesituationer, om nødvendigt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

samarbejde med EU-organer og -agenturer, Verdenssundhedsorganisationen, tredjelande og internationale videnskabelige organisationer om videnskabelige og tekniske spørgsmål vedrørende folkesundhedsmæssige krisesituationer og vedrørende lægemidler, der kan have potentiale til at adressere folkesundhedsmæssige krisesituationer, om nødvendigt.

| f) | samarbejde med
  nationale kompetente myndigheder
  , EU-organer og -agenturer, Verdenssundhedsorganisationen, tredjelande og internationale videnskabelige organisationer om videnskabelige og tekniske spørgsmål vedrørende folkesundhedsmæssige krisesituationer og vedrørende lægemidler, der kan have potentiale til at adressere folkesundhedsmæssige krisesituationer, om nødvendigt. |
| --- | --- |

f)

samarbejde med
  nationale kompetente myndigheder
  , EU-organer og -agenturer, Verdenssundhedsorganisationen, tredjelande og internationale videnskabelige organisationer om videnskabelige og tekniske spørgsmål vedrørende folkesundhedsmæssige krisesituationer og vedrørende lægemidler, der kan have potentiale til at adressere folkesundhedsmæssige krisesituationer, om nødvendigt.

nationale kompetente myndigheder

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 3

Artikel 14 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Taskforcen for Krisesituationer består af repræsentanter for agenturets videnskabelige udvalg, arbejdsgrupper og personale, den koordinationsgruppe, der er nedsat i henhold til artikel 27 i direktiv 2001/83/EF, og Den Koordinerende og Rådgivende Gruppe for Kliniske Forsøg, der er nedsat i henhold til artikel 85 i forordning (EU) nr. 536/2014 (21). Der kan udpeges eksterne eksperter, og repræsentanter for andre EU-organer og -agenturer kan indbydes til at deltage på ad hoc-basis, om nødvendigt. Formandskabet varetages af agenturet. | 3.   Taskforcen for Krisesituationer består af repræsentanter for agenturets videnskabelige udvalg, arbejdsgrupper,
  herunder repræsentanter for patient- og forbrugerarbejdsgruppen og gruppen for samarbejde med fagfolk inden for sundhedssektoren
  , og personale, den koordinationsgruppe, der er nedsat i henhold til artikel 27 i direktiv 2001/83/EF, og Den Koordinerende og Rådgivende Gruppe for Kliniske Forsøg, der er nedsat i henhold til artikel 85 i forordning (EU) nr. 536/2014 (21). Der kan udpeges eksterne eksperter, og repræsentanter for andre EU-organer og -agenturer kan indbydes til at deltage på ad hoc-basis, om nødvendigt. Formandskabet varetages af agenturet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Taskforcen for Krisesituationer består af repræsentanter for agenturets videnskabelige udvalg, arbejdsgrupper og personale, den koordinationsgruppe, der er nedsat i henhold til artikel 27 i direktiv 2001/83/EF, og Den Koordinerende og Rådgivende Gruppe for Kliniske Forsøg, der er nedsat i henhold til artikel 85 i forordning (EU) nr. 536/2014 (21). Der kan udpeges eksterne eksperter, og repræsentanter for andre EU-organer og -agenturer kan indbydes til at deltage på ad hoc-basis, om nødvendigt. Formandskabet varetages af agenturet.

3.   Taskforcen for Krisesituationer består af repræsentanter for agenturets videnskabelige udvalg, arbejdsgrupper,
  herunder repræsentanter for patient- og forbrugerarbejdsgruppen og gruppen for samarbejde med fagfolk inden for sundhedssektoren
  , og personale, den koordinationsgruppe, der er nedsat i henhold til artikel 27 i direktiv 2001/83/EF, og Den Koordinerende og Rådgivende Gruppe for Kliniske Forsøg, der er nedsat i henhold til artikel 85 i forordning (EU) nr. 536/2014 (21). Der kan udpeges eksterne eksperter, og repræsentanter for andre EU-organer og -agenturer kan indbydes til at deltage på ad hoc-basis, om nødvendigt. Formandskabet varetages af agenturet.

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 5

Artikel 14 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Formanden kan indbyde repræsentanter for medlemsstaterne, medlemmer af agenturets videnskabelige udvalg og arbejdsgrupper samt tredjeparter, herunder repræsentanter for interessegrupper for lægemidler, indehavere af markedsføringstilladelser, udviklere af lægemidler, sponsorer af kliniske forsøg, repræsentanter for netværk for kliniske forsøg og interessegrupper, der repræsenterer patienter og sundhedspersoner, til at deltage i møderne. | 5.   Formanden kan indbyde repræsentanter for medlemsstaterne, medlemmer af agenturets videnskabelige udvalg og arbejdsgrupper samt tredjeparter, herunder repræsentanter for interessegrupper for lægemidler, indehavere af markedsføringstilladelser, udviklere af lægemidler, sponsorer af kliniske forsøg, repræsentanter for netværk for kliniske forsøg,
  uafhængige eksperter og forskere inden for kliniske forsøg
  og interessegrupper, der repræsenterer patienter og sundhedspersoner, til at deltage i møderne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Formanden kan indbyde repræsentanter for medlemsstaterne, medlemmer af agenturets videnskabelige udvalg og arbejdsgrupper samt tredjeparter, herunder repræsentanter for interessegrupper for lægemidler, indehavere af markedsføringstilladelser, udviklere af lægemidler, sponsorer af kliniske forsøg, repræsentanter for netværk for kliniske forsøg og interessegrupper, der repræsenterer patienter og sundhedspersoner, til at deltage i møderne.

5.   Formanden kan indbyde repræsentanter for medlemsstaterne, medlemmer af agenturets videnskabelige udvalg og arbejdsgrupper samt tredjeparter, herunder repræsentanter for interessegrupper for lægemidler, indehavere af markedsføringstilladelser, udviklere af lægemidler, sponsorer af kliniske forsøg, repræsentanter for netværk for kliniske forsøg,
  uafhængige eksperter og forskere inden for kliniske forsøg
  og interessegrupper, der repræsenterer patienter og sundhedspersoner, til at deltage i møderne.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 14 — stk. 8

Artikel 14 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Artikel 63 i forordning (EF) nr. 726/2004 finder anvendelse på Taskforcen for Krisesituationer for så vidt angår gennemsigtighed og medlemmernes uafhængighed. | 8.   Artikel 63 i forordning (EF) nr. 726/2004 finder anvendelse på Taskforcen for Krisesituationer for så vidt angår gennemsigtighed og medlemmernes uafhængighed.
  Medlemmerne af Taskforcen for Krisesituationer ajourfører den årlige erklæring om deres økonomiske interesser, der er omhandlet i artikel 63 i forordning (EF) nr. 726/2004, når der sker en relevant ændring. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Artikel 63 i forordning (EF) nr. 726/2004 finder anvendelse på Taskforcen for Krisesituationer for så vidt angår gennemsigtighed og medlemmernes uafhængighed.

8.   Artikel 63 i forordning (EF) nr. 726/2004 finder anvendelse på Taskforcen for Krisesituationer for så vidt angår gennemsigtighed og medlemmernes uafhængighed.
  Medlemmerne af Taskforcen for Krisesituationer ajourfører den årlige erklæring om deres økonomiske interesser, der er omhandlet i artikel 63 i forordning (EF) nr. 726/2004, når der sker en relevant ændring.

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 3

Artikel 15 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Taskforcen for Krisesituationer fastlægger procedurer for anmodning om og forelæggelse af de krævede oplysninger og data, herunder oplysninger om den eller de medlemsstater, hvor en ansøgning om godkendelse af et klinisk forsøg indgives eller påtænkes indgivet. | 3.   Taskforcen for Krisesituationer fastlægger procedurer for
  og vejledninger
  i anmodning om og forelæggelse af de krævede oplysninger og data, herunder oplysninger om den eller de medlemsstater, hvor en ansøgning om godkendelse af et klinisk forsøg indgives eller påtænkes indgivet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Taskforcen for Krisesituationer fastlægger procedurer for anmodning om og forelæggelse af de krævede oplysninger og data, herunder oplysninger om den eller de medlemsstater, hvor en ansøgning om godkendelse af et klinisk forsøg indgives eller påtænkes indgivet.

3.   Taskforcen for Krisesituationer fastlægger procedurer for
  og vejledninger
  i anmodning om og forelæggelse af de krævede oplysninger og data, herunder oplysninger om den eller de medlemsstater, hvor en ansøgning om godkendelse af et klinisk forsøg indgives eller påtænkes indgivet.

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 — stk. 5

Artikel 15 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Når medlemsstaterne godkender en ansøgning om et klinisk forsøg, som der er givet videnskabelig rådgivning om, skal de tage behørigt hensyn til denne rådgivning. | 5.   Når medlemsstaterne godkender en ansøgning om et klinisk forsøg, som der er givet videnskabelig rådgivning om, skal de tage behørigt hensyn til denne rådgivning.
  Den videnskabelige rådgivning fra Taskforcen for Krisesituationer berører ikke den etiske vurdering, der er fastsat i forordning (EU) nr. 536/2014. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Når medlemsstaterne godkender en ansøgning om et klinisk forsøg, som der er givet videnskabelig rådgivning om, skal de tage behørigt hensyn til denne rådgivning.

5.   Når medlemsstaterne godkender en ansøgning om et klinisk forsøg, som der er givet videnskabelig rådgivning om, skal de tage behørigt hensyn til denne rådgivning.
  Den videnskabelige rådgivning fra Taskforcen for Krisesituationer berører ikke den etiske vurdering, der er fastsat i forordning (EU) nr. 536/2014.

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 15 a (ny)

Artikel 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 15a |
| | Offentlige oplysninger om kliniske undersøgelser og afgørelser om markedsføringstilladelser |
| | 1.
     
  Under en folkesundhedsmæssig krise skal sponsorer af kliniske forsøg, der udføres i Unionen: |
| | a) | offentliggøre undersøgelsesprotokollen ved begyndelsen af det kliniske forsøg gennem EU's register for kliniske forsøg |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 15a

Artikel 15a

Offentlige oplysninger om kliniske undersøgelser og afgørelser om markedsføringstilladelser

Offentlige oplysninger om kliniske undersøgelser og afgørelser om markedsføringstilladelser

1.
     
  Under en folkesundhedsmæssig krise skal sponsorer af kliniske forsøg, der udføres i Unionen:

a)

a)

offentliggøre undersøgelsesprotokollen ved begyndelsen af det kliniske forsøg gennem EU's register for kliniske forsøg

offentliggøre undersøgelsesprotokollen ved begyndelsen af det kliniske forsøg gennem EU's register for kliniske forsøg

| b) | offentliggøre et sammendrag af forsøgsresultaterne gennem EU's register for kliniske forsøg inden den tidsfrist, der fastsættes af agenturet og er kortere end den fastsatte tidsfrist i artikel 37 i forordning (EU) nr. 536/2014. |
| --- | --- |

b)

b)

offentliggøre et sammendrag af forsøgsresultaterne gennem EU's register for kliniske forsøg inden den tidsfrist, der fastsættes af agenturet og er kortere end den fastsatte tidsfrist i artikel 37 i forordning (EU) nr. 536/2014.

offentliggøre et sammendrag af forsøgsresultaterne gennem EU's register for kliniske forsøg inden den tidsfrist, der fastsættes af agenturet og er kortere end den fastsatte tidsfrist i artikel 37 i forordning (EU) nr. 536/2014.

2.
     
  Hvis et lægemiddel er omfattet af en markedsføringstilladelse, offentliggør agenturet:

| a) | produktoplysningerne med detaljer om brugsbetingelserne på tidspunktet for markedsføringstilladelsen |
| --- | --- |

a)

a)

produktoplysningerne med detaljer om brugsbetingelserne på tidspunktet for markedsføringstilladelsen

produktoplysningerne med detaljer om brugsbetingelserne på tidspunktet for markedsføringstilladelsen

| b) | de europæiske offentlige vurderingsrapporter så hurtigt som muligt og, når muligt, senest syv dage efter markedsføringstilladelsen |
| --- | --- |

b)

b)

de europæiske offentlige vurderingsrapporter så hurtigt som muligt og, når muligt, senest syv dage efter markedsføringstilladelsen

de europæiske offentlige vurderingsrapporter så hurtigt som muligt og, når muligt, senest syv dage efter markedsføringstilladelsen

| c) | de kliniske data, der blev indsendt til agenturet til at understøtte ansøgningen og, når muligt, senest to måneder efter godkendelsen fra Kommissionen, og efter at alle personoplysninger er blevet anonymiseret, og kommercielt fortrolige oplysninger er blevet redigeret |
| --- | --- |

c)

c)

de kliniske data, der blev indsendt til agenturet til at understøtte ansøgningen og, når muligt, senest to måneder efter godkendelsen fra Kommissionen, og efter at alle personoplysninger er blevet anonymiseret, og kommercielt fortrolige oplysninger er blevet redigeret

de kliniske data, der blev indsendt til agenturet til at understøtte ansøgningen og, når muligt, senest to måneder efter godkendelsen fra Kommissionen, og efter at alle personoplysninger er blevet anonymiseret, og kommercielt fortrolige oplysninger er blevet redigeret

| d) | risikostyringsplanen i sin fulde længde og eventuelle opdaterede versioner. |
| --- | --- |

d)

d)

risikostyringsplanen i sin fulde længde og eventuelle opdaterede versioner.

risikostyringsplanen i sin fulde længde og eventuelle opdaterede versioner.

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 1

Artikel 16 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Efter anerkendelsen af en folkesundhedsmæssig krisesituation foretager Taskforcen for Krisesituationer en gennemgang af de tilgængelige videnskabelige data om lægemidler, som kan have potentiale til at kunne anvendes til at adressere folkesundhedsmæssige krisesituationer. Gennemgangen opdateres regelmæssigt under den folkesundhedsmæssige krisesituation. | 1.   Efter anerkendelsen af en folkesundhedsmæssig krisesituation foretager Taskforcen for Krisesituationer en gennemgang af de tilgængelige videnskabelige data om lægemidler, som kan have potentiale til at kunne anvendes til at adressere folkesundhedsmæssige krisesituationer. Gennemgangen ajourføres regelmæssigt under folkesundhedskrisen,
  herunder efter aftale med Taskforcen for Krisesituationer og Udvalget for Humanmedicinske Lægemidler som led i forberedelsen af vurderingen af en ansøgning om markedsføringstilladelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Efter anerkendelsen af en folkesundhedsmæssig krisesituation foretager Taskforcen for Krisesituationer en gennemgang af de tilgængelige videnskabelige data om lægemidler, som kan have potentiale til at kunne anvendes til at adressere folkesundhedsmæssige krisesituationer. Gennemgangen opdateres regelmæssigt under den folkesundhedsmæssige krisesituation.

1.   Efter anerkendelsen af en folkesundhedsmæssig krisesituation foretager Taskforcen for Krisesituationer en gennemgang af de tilgængelige videnskabelige data om lægemidler, som kan have potentiale til at kunne anvendes til at adressere folkesundhedsmæssige krisesituationer. Gennemgangen ajourføres regelmæssigt under folkesundhedskrisen,
  herunder efter aftale med Taskforcen for Krisesituationer og Udvalget for Humanmedicinske Lægemidler som led i forberedelsen af vurderingen af en ansøgning om markedsføringstilladelse.

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 2

Artikel 16 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   I forbindelse med gennemgangen kan Taskforcen for Krisesituationer anmode om oplysninger og data fra indehavere af markedsføringstilladelser og fra udviklere og iværksætte indledende drøftelser med dem. Taskforcen for Krisesituationer kan også, hvis sådanne foreligger, gøre brug af observationsundersøgelser af sundhedsdata, der er genereret uden for kliniske undersøgelser, under hensyntagen til deres pålidelighed. | 2.   I forbindelse med gennemgangen kan Taskforcen for Krisesituationer anmode om oplysninger og data fra indehavere af markedsføringstilladelser og fra udviklere og iværksætte indledende drøftelser med dem. Taskforcen for Krisesituationer kan også, hvis sådanne foreligger, gøre brug af observationsundersøgelser af sundhedsdata, der er genereret uden for kliniske undersøgelser, under hensyntagen til deres pålidelighed.
  Taskforcen for Krisesituationer kan holde kontakt med lægemiddelagenturer i tredjelande for at indhente yderligere oplysninger og udveksle data. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   I forbindelse med gennemgangen kan Taskforcen for Krisesituationer anmode om oplysninger og data fra indehavere af markedsføringstilladelser og fra udviklere og iværksætte indledende drøftelser med dem. Taskforcen for Krisesituationer kan også, hvis sådanne foreligger, gøre brug af observationsundersøgelser af sundhedsdata, der er genereret uden for kliniske undersøgelser, under hensyntagen til deres pålidelighed.

2.   I forbindelse med gennemgangen kan Taskforcen for Krisesituationer anmode om oplysninger og data fra indehavere af markedsføringstilladelser og fra udviklere og iværksætte indledende drøftelser med dem. Taskforcen for Krisesituationer kan også, hvis sådanne foreligger, gøre brug af observationsundersøgelser af sundhedsdata, der er genereret uden for kliniske undersøgelser, under hensyntagen til deres pålidelighed.
  Taskforcen for Krisesituationer kan holde kontakt med lægemiddelagenturer i tredjelande for at indhente yderligere oplysninger og udveksle data.

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 16 — stk. 7

Artikel 16 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.
     
  Agenturet offentliggør de udtalelser, der vedtages i henhold til stk. 4, herunder eventuelle opdateringer heraf. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.
     
  Agenturet offentliggør de udtalelser, der vedtages i henhold til stk. 4, herunder eventuelle opdateringer heraf.

udgår

udgår

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1

Artikel 17 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Agenturet oplyser via sin webportal og andre egnede midler og oplyser i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder offentligheden og relevante interessegrupper om Taskforcen for Krisesituationers arbejde. | Agenturet oplyser via
  en særlig funktion
  i sin webportal og andre egnede midler og oplyser
  uden forsinkelse
  og i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder offentligheden og relevante interessegrupper om Taskforcen for Krisesituationers arbejde
  og svarer på desinformation, der er rettet mod Taskforcen for Krisesituationers arbejde, hvis dette er relevant. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Agenturet oplyser via sin webportal og andre egnede midler og oplyser i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder offentligheden og relevante interessegrupper om Taskforcen for Krisesituationers arbejde.

Agenturet oplyser via
  en særlig funktion
  i sin webportal og andre egnede midler og oplyser
  uden forsinkelse
  og i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder offentligheden og relevante interessegrupper om Taskforcen for Krisesituationers arbejde
  og svarer på desinformation, der er rettet mod Taskforcen for Krisesituationers arbejde, hvis dette er relevant.

en særlig funktion

uden forsinkelse

og svarer på desinformation, der er rettet mod Taskforcen for Krisesituationers arbejde, hvis dette er relevant.

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 17 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Listen over medlemmerne af Taskforcen for Krisesituationer, forretningsordenen samt de henstillinger, der er fremsat i henhold til artikel 16, stk. 3, og de udtalelser, der er vedtaget i henhold til artikel 16, stk. 4, offentliggøres på agenturets webportal. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Listen over medlemmerne af Taskforcen for Krisesituationer, forretningsordenen samt de henstillinger, der er fremsat i henhold til artikel 16, stk. 3, og de udtalelser, der er vedtaget i henhold til artikel 16, stk. 4, offentliggøres på agenturets webportal.

Listen over medlemmerne af Taskforcen for Krisesituationer, forretningsordenen samt de henstillinger, der er fremsat i henhold til artikel 16, stk. 3, og de udtalelser, der er vedtaget i henhold til artikel 16, stk. 4, offentliggøres på agenturets webportal.

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1 — litra a

Artikel 18 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | udvikle og vedligeholde elektroniske værktøjer til indgivelse af oplysninger og data, herunder elektroniske sundhedsdata, der er genereret uden for rammerne af kliniske undersøgelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

udvikle og vedligeholde elektroniske værktøjer til indgivelse af oplysninger og data, herunder elektroniske sundhedsdata, der er genereret uden for rammerne af kliniske undersøgelser

| a) | udvikle og vedligeholde elektroniske værktøjer,
  herunder en interoperabel og digital platform
  , til indgivelse af oplysninger og data, herunder elektroniske sundhedsdata, der er genereret uden for rammerne af kliniske undersøgelser |
| --- | --- |

a)

udvikle og vedligeholde elektroniske værktøjer,
  herunder en interoperabel og digital platform
  , til indgivelse af oplysninger og data, herunder elektroniske sundhedsdata, der er genereret uden for rammerne af kliniske undersøgelser

herunder en interoperabel og digital platform

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1 — litra b

Artikel 18 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | koordinere uafhængige monitoreringsundersøgelser af
  vacciners
  effektivitet og sikkerhed ved hjælp af relevante data, som de offentlige myndigheder ligger inde med. En sådan koordinering udføres i fællesskab med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og navnlig gennem en ny platform til monitorering af vacciner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

koordinere uafhængige monitoreringsundersøgelser af
  vacciners
  effektivitet og sikkerhed ved hjælp af relevante data, som de offentlige myndigheder ligger inde med. En sådan koordinering udføres i fællesskab med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og navnlig gennem en ny platform til monitorering af vacciner

vacciners

| b) | koordinere uafhængige monitoreringsundersøgelser af
  anvendelse
  , effektivitet og sikkerhed
  af lægemidler, der er beregnet til at behandle, forebygge og diagnosticere sygdomme
  , ved hjælp af relevante data, som de offentlige myndigheder ligger inde med.
  For vacciner
  skal en sådan koordinering udføres i fællesskab med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og navnlig gennem en ny platform til monitorering af vacciner |
| --- | --- |

b)

koordinere uafhængige monitoreringsundersøgelser af
  anvendelse
  , effektivitet og sikkerhed
  af lægemidler, der er beregnet til at behandle, forebygge og diagnosticere sygdomme
  , ved hjælp af relevante data, som de offentlige myndigheder ligger inde med.
  For vacciner
  skal en sådan koordinering udføres i fællesskab med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme og navnlig gennem en ny platform til monitorering af vacciner

anvendelse

af lægemidler, der er beregnet til at behandle, forebygge og diagnosticere sygdomme

For vacciner

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — stk. 1 — litra c

Artikel 18 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | som led i sine reguleringsopgaver gøre brug af digitale infrastrukturer eller værktøjer for at lette hurtig adgang til eller analyse af disponible elektroniske sundhedsdata, der er genereret uden for rammerne af kliniske undersøgelser, og udveksling af sådanne data mellem medlemsstaterne, agenturet og andre EU-organer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

som led i sine reguleringsopgaver gøre brug af digitale infrastrukturer eller værktøjer for at lette hurtig adgang til eller analyse af disponible elektroniske sundhedsdata, der er genereret uden for rammerne af kliniske undersøgelser, og udveksling af sådanne data mellem medlemsstaterne, agenturet og andre EU-organer

| c) | som led i sine reguleringsopgaver gøre brug af digitale infrastrukturer eller værktøjer for at lette hurtig adgang til eller analyse af disponible elektroniske sundhedsdata, der er genereret uden for rammerne af
  interventionelle
  kliniske undersøgelser, og udveksling af sådanne data mellem medlemsstaterne, agenturet og andre EU-organer |
| --- | --- |

c)

som led i sine reguleringsopgaver gøre brug af digitale infrastrukturer eller værktøjer for at lette hurtig adgang til eller analyse af disponible elektroniske sundhedsdata, der er genereret uden for rammerne af
  interventionelle
  kliniske undersøgelser, og udveksling af sådanne data mellem medlemsstaterne, agenturet og andre EU-organer

interventionelle

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 1

Artikel 19 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Medicinsk Udstyr (»styringsgruppen vedrørende medicinsk udstyr«) nedsættes hermed som en del af agenturet. Gruppens møder afholdes enten ved fysisk fremmøde eller digitalt som forberedelse på eller under folkesundhedsmæssige krisesituationer. Agenturet varetager sekretariatsfunktionen. | 1.   Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Medicinsk Udstyr (»Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr«) nedsættes hermed som en del af agenturet. Gruppens møder afholdes
  med jævne mellemrum
  enten ved fysisk fremmøde eller digitalt,
  og når situationen kræver det
  , som forberedelse på eller under folkesundhedsmæssige krisesituationer. Agenturet varetager sekretariatsfunktionen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Medicinsk Udstyr (»styringsgruppen vedrørende medicinsk udstyr«) nedsættes hermed som en del af agenturet. Gruppens møder afholdes enten ved fysisk fremmøde eller digitalt som forberedelse på eller under folkesundhedsmæssige krisesituationer. Agenturet varetager sekretariatsfunktionen.

1.   Den Højtstående Styringsgruppe vedrørende Medicinsk Udstyr (»Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr«) nedsættes hermed som en del af agenturet. Gruppens møder afholdes
  med jævne mellemrum
  enten ved fysisk fremmøde eller digitalt,
  og når situationen kræver det
  , som forberedelse på eller under folkesundhedsmæssige krisesituationer. Agenturet varetager sekretariatsfunktionen.

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 2

Artikel 19 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Styringsgruppen vedrørende medicinsk udstyr består af en repræsentant for agenturet, en repræsentant for Kommissionen og en højtstående repræsentant for hver medlemsstat. Hver medlemsstat udpeger deres egen repræsentant. Medlemmerne kan ledsages af sagkyndige, der er eksperter på særlige videnskabelige eller tekniske områder. | 2.   Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr består af en repræsentant for agenturet, en repræsentant for Kommissionen og en
  autoriseret
  højtstående repræsentant for hver medlemsstat. Hver medlemsstat udpeger deres egen repræsentant. Medlemmerne kan ledsages af sagkyndige, der er eksperter på særlige videnskabelige eller tekniske områder.
  Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr skal også omfatte en repræsentant for patient- og forbrugerarbejdsgruppen og en repræsentant for gruppen for samarbejde med fagfolk inden for sundhedssektoren som observatører. Listen over medlemmer af Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr skal være gennemsigtig og offentliggøres på agenturets webportal. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Styringsgruppen vedrørende medicinsk udstyr består af en repræsentant for agenturet, en repræsentant for Kommissionen og en højtstående repræsentant for hver medlemsstat. Hver medlemsstat udpeger deres egen repræsentant. Medlemmerne kan ledsages af sagkyndige, der er eksperter på særlige videnskabelige eller tekniske områder.

2.   Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr består af en repræsentant for agenturet, en repræsentant for Kommissionen og en
  autoriseret
  højtstående repræsentant for hver medlemsstat. Hver medlemsstat udpeger deres egen repræsentant. Medlemmerne kan ledsages af sagkyndige, der er eksperter på særlige videnskabelige eller tekniske områder.
  Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr skal også omfatte en repræsentant for patient- og forbrugerarbejdsgruppen og en repræsentant for gruppen for samarbejde med fagfolk inden for sundhedssektoren som observatører. Listen over medlemmer af Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr skal være gennemsigtig og offentliggøres på agenturets webportal.

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 3

Artikel 19 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Styringsgruppen vedrørende medicinsk udstyrs formandskab varetages af agenturet. Formanden kan indbyde tredjeparter, herunder repræsentanter for interessegrupper vedrørende medicinsk udstyr, til at deltage i møderne. | 3.   Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyrs formandskab varetages af agenturet.
  Alle medlemmer af Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr kan foreslå
  formanden at indbyde tredjeparter, herunder repræsentanter for interessegrupper for medicinsk udstyr
  , såsom repræsentanter for fabrikanter og bemyndigede organer eller enhver anden aktør i forsyningskæden for medicinsk udstyr, samt repræsentanter for sundhedspersoner, patienter og forbrugere
  til at deltage i møderne,
  når deres bidrag kan danne grundlag for drøftelserne i Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Styringsgruppen vedrørende medicinsk udstyrs formandskab varetages af agenturet. Formanden kan indbyde tredjeparter, herunder repræsentanter for interessegrupper vedrørende medicinsk udstyr, til at deltage i møderne.

3.   Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyrs formandskab varetages af agenturet.
  Alle medlemmer af Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr kan foreslå
  formanden at indbyde tredjeparter, herunder repræsentanter for interessegrupper for medicinsk udstyr
  , såsom repræsentanter for fabrikanter og bemyndigede organer eller enhver anden aktør i forsyningskæden for medicinsk udstyr, samt repræsentanter for sundhedspersoner, patienter og forbrugere
  til at deltage i møderne,
  når deres bidrag kan danne grundlag for drøftelserne i Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr.

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 19 — stk. 6 a (nyt)

Artikel 19 — stk. 6 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Medlemmerne af Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr må ikke have økonomiske eller andre interesser i industrien for medicinsk udstyr, som kan påvirke deres upartiskhed. De forpligter sig til at handle uafhængigt og i offentlighedens interesse og til hvert år at afgive en erklæring om deres finansielle interesser og ajourføre denne, når der indtræder en relevant ændring. Alle indirekte interesser, som kan have tilknytning til industrien for medicinsk udstyr, optegnes i et register, der føres af agenturet, og som offentligheden har adgang til på anmodning. Interesseerklæringen offentliggøres på agenturets webportal. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6a.
     
  Medlemmerne af Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr må ikke have økonomiske eller andre interesser i industrien for medicinsk udstyr, som kan påvirke deres upartiskhed. De forpligter sig til at handle uafhængigt og i offentlighedens interesse og til hvert år at afgive en erklæring om deres finansielle interesser og ajourføre denne, når der indtræder en relevant ændring. Alle indirekte interesser, som kan have tilknytning til industrien for medicinsk udstyr, optegnes i et register, der føres af agenturet, og som offentligheden har adgang til på anmodning. Interesseerklæringen offentliggøres på agenturets webportal.

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 2

Artikel 20 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr vedtager et sæt af oplysninger, der er nødvendige for at monitorere udbud af og efterspørgsel efter medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer, og underretter sin arbejdsgruppe herom. | 2.   Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr vedtager et sæt af oplysninger, der er nødvendige for at monitorere udbud af og efterspørgsel efter medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer, og underretter sin arbejdsgruppe herom.
  EU-enheder eller nationale enheder, der står for lageropbygning af medicinsk udstyr, underrettes tilsvarende. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr vedtager et sæt af oplysninger, der er nødvendige for at monitorere udbud af og efterspørgsel efter medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer, og underretter sin arbejdsgruppe herom.

2.   Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr vedtager et sæt af oplysninger, der er nødvendige for at monitorere udbud af og efterspørgsel efter medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer, og underretter sin arbejdsgruppe herom.
  EU-enheder eller nationale enheder, der står for lageropbygning af medicinsk udstyr, underrettes tilsvarende.

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 3

Artikel 20 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Agenturet offentliggør listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer og eventuelle opdateringer af denne liste på sin webportal. | 3.   Agenturet offentliggør listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer og eventuelle opdateringer af denne liste på
  et særligt område på
  sin webportal. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Agenturet offentliggør listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer og eventuelle opdateringer af denne liste på sin webportal.

3.   Agenturet offentliggør listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer og eventuelle opdateringer af denne liste på
  et særligt område på
  sin webportal.

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 20 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 20 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Agenturet skal indberette manglen på kritisk medicinsk udstyr, der er medtaget på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer gennem det websted, der henvises til i artikel 6, stk. 4a. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Agenturet skal indberette manglen på kritisk medicinsk udstyr, der er medtaget på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer gennem det websted, der henvises til i artikel 6, stk. 4a.

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 1

Artikel 22 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Under den folkesundhedsmæssige krisesituation rapporterer Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr regelmæssigt om resultaterne af sin monitorering til Kommissionen og det i artikel 23,
  stk. 1, litra b)
  , omhandlede undernetværk, og påpeger navnlig enhver potentiel eller faktisk mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer. | 1.   Under den folkesundhedsmæssige krisesituation rapporterer Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr regelmæssigt om resultaterne af sin monitorering til Kommissionen og det i artikel 23,
  stk. 2, litra a)
  , omhandlede undernetværk, og påpeger navnlig enhver potentiel eller faktisk mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Under den folkesundhedsmæssige krisesituation rapporterer Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr regelmæssigt om resultaterne af sin monitorering til Kommissionen og det i artikel 23,
  stk. 1, litra b)
  , omhandlede undernetværk, og påpeger navnlig enhver potentiel eller faktisk mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer.

1.   Under den folkesundhedsmæssige krisesituation rapporterer Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr regelmæssigt om resultaterne af sin monitorering til Kommissionen og det i artikel 23,
  stk. 2, litra a)
  , omhandlede undernetværk, og påpeger navnlig enhver potentiel eller faktisk mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer.

Ændring 124

Ændring 124

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 2

Artikel 22 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis Kommissionen eller det undernetværk, der er omhandlet i artikel 23, stk. 2,
  litra b)
  , anmoder herom, fremlægger Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr aggregerede data og prognoser for efterspørgslen for at underbygge sine konstateringer. I den forbindelse holder styringsgruppen kontakt med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme for at indhente epidemiologiske data med henblik på at hjælpe med at forudsige behovet for medicinsk udstyr og med lægemiddelstyringsgruppen, jf. artikel 3, hvis medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer, anvendes sammen med et lægemiddel. | 2.   Hvis Kommissionen,
  en eller flere nationale kompetente myndigheder
  eller det undernetværk, der er omhandlet i artikel 23, stk. 2,
  litra a)
  , anmoder herom, fremlægger Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr aggregerede data og prognoser for efterspørgslen for at underbygge sine konstateringer. I den forbindelse holder styringsgruppen kontakt med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme for at indhente epidemiologiske data med henblik på at hjælpe med at forudsige behovet for medicinsk udstyr og med lægemiddelstyringsgruppen, jf. artikel 3, hvis medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer, anvendes sammen med et lægemiddel.
  Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr meddeler også sine resultater og konklusioner til de EU-aktører og nationale enheder, der står for lageropbygning af lægemidler og medicinsk udstyr. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis Kommissionen eller det undernetværk, der er omhandlet i artikel 23, stk. 2,
  litra b)
  , anmoder herom, fremlægger Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr aggregerede data og prognoser for efterspørgslen for at underbygge sine konstateringer. I den forbindelse holder styringsgruppen kontakt med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme for at indhente epidemiologiske data med henblik på at hjælpe med at forudsige behovet for medicinsk udstyr og med lægemiddelstyringsgruppen, jf. artikel 3, hvis medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer, anvendes sammen med et lægemiddel.

2.   Hvis Kommissionen,
  en eller flere nationale kompetente myndigheder
  eller det undernetværk, der er omhandlet i artikel 23, stk. 2,
  litra a)
  , anmoder herom, fremlægger Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr aggregerede data og prognoser for efterspørgslen for at underbygge sine konstateringer. I den forbindelse holder styringsgruppen kontakt med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme for at indhente epidemiologiske data med henblik på at hjælpe med at forudsige behovet for medicinsk udstyr og med lægemiddelstyringsgruppen, jf. artikel 3, hvis medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer, anvendes sammen med et lægemiddel.
  Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr meddeler også sine resultater og konklusioner til de EU-aktører og nationale enheder, der står for lageropbygning af lægemidler og medicinsk udstyr.

Ændring 125

Ændring 125

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 22 — stk. 5 a (nyt)

Artikel 22 — stk. 5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Hvis de i stk. 3 og 4 omhandlede anbefalinger ikke tages i betragtning eller ikke gennemføres, fremlægger Kommissionen, medlemsstaterne, producenter af medicinsk udstyr og notificerede organer, hvor det er relevant, en velunderbygget begrundelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5a.
     
  Hvis de i stk. 3 og 4 omhandlede anbefalinger ikke tages i betragtning eller ikke gennemføres, fremlægger Kommissionen, medlemsstaterne, producenter af medicinsk udstyr og notificerede organer, hvor det er relevant, en velunderbygget begrundelse.

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 1 — litra a

Artikel 23 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | præcisere procedurerne for udarbejdelse af listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

præcisere procedurerne for udarbejdelse af listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer

| a) | præcisere procedurerne
  og kriterierne
  for udarbejdelse
  og revision
  af listerne over kritiske lægemidler
  og sikre passende høring med producenterne og andre relevante aktører i lægemiddelforsyningskæden samt med sundhedsfaglige, forbrugere og patienter |
| --- | --- |

a)

præcisere procedurerne
  og kriterierne
  for udarbejdelse
  og revision
  af listerne over kritiske lægemidler
  og sikre passende høring med producenterne og andre relevante aktører i lægemiddelforsyningskæden samt med sundhedsfaglige, forbrugere og patienter

og kriterierne

og revision

og sikre passende høring med producenterne og andre relevante aktører i lægemiddelforsyningskæden samt med sundhedsfaglige, forbrugere og patienter

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 1 — litra b

Artikel 23 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | udvikle strømlinede elektroniske monitorerings- og rapporteringssystemer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

udvikle strømlinede elektroniske monitorerings- og rapporteringssystemer

| b) | udvikle strømlinede elektroniske monitorerings- og rapporteringssystemer
  i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder |
| --- | --- |

b)

udvikle strømlinede elektroniske monitorerings- og rapporteringssystemer
  i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder

i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 1 — litra d

Artikel 23 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | etablere og vedligeholde en liste over centrale kontaktpunkter hos producenter af medicinsk udstyr, bemyndigede repræsentanter og bemyndigede organer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

d)

etablere og vedligeholde en liste over centrale kontaktpunkter hos producenter af medicinsk udstyr, bemyndigede repræsentanter og bemyndigede organer

etablere og vedligeholde en liste over centrale kontaktpunkter hos producenter af medicinsk udstyr, bemyndigede repræsentanter og bemyndigede organer

udgår

udgår

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 2 — litra a

Artikel 23 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | oprette og i hele den periode, som den folkesundhedsmæssige krisesituation varer, opretholde et undernetværk af centrale kontaktpunkter hos producenter af medicinsk udstyr og bemyndigede organer på grundlag af det medicinske udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

oprette og i hele den periode, som den folkesundhedsmæssige krisesituation varer, opretholde et undernetværk af centrale kontaktpunkter hos producenter af medicinsk udstyr og bemyndigede organer på grundlag af det medicinske udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer

| a) | oprette og i hele den periode, som den folkesundhedsmæssige krisesituation varer, opretholde et undernetværk af centrale kontaktpunkter hos producenter af medicinsk udstyr og bemyndigede organer på grundlag af det medicinske udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer,
  og på grundlag af centrale kontaktpunkter, som medtages for alle producenter af medicinsk udstyr i den database, der er omhandlet i artikel 33 i forordning (EU) 2017/745 og artikel 30 i forordning (EU) 2017/746 |
| --- | --- |

a)

oprette og i hele den periode, som den folkesundhedsmæssige krisesituation varer, opretholde et undernetværk af centrale kontaktpunkter hos producenter af medicinsk udstyr og bemyndigede organer på grundlag af det medicinske udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer,
  og på grundlag af centrale kontaktpunkter, som medtages for alle producenter af medicinsk udstyr i den database, der er omhandlet i artikel 33 i forordning (EU) 2017/745 og artikel 30 i forordning (EU) 2017/746

og på grundlag af centrale kontaktpunkter, som medtages for alle producenter af medicinsk udstyr i den database, der er omhandlet i artikel 33 i forordning (EU) 2017/745 og artikel 30 i forordning (EU) 2017/746

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 3 — litra e a (nyt)

Artikel 23 — stk. 3 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | tilgængelige beholdninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

tilgængelige beholdninger

tilgængelige beholdninger

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 3 — litra e b (nyt)

Artikel 23 — stk. 3 — litra e b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | eb) | allerede leverede mængder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

eb)

eb)

allerede leverede mængder

allerede leverede mængder

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 3 — litra e c (nyt)

Artikel 23 — stk. 3 — litra e c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ec) | planlagte leverancer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ec)

ec)

planlagte leverancer

planlagte leverancer

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 23 — stk. 3 — litra f

Artikel 23 — stk. 3 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | afbødningsplaner, herunder produktions- og forsyningskapacitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

afbødningsplaner, herunder produktions- og forsyningskapacitet

| f) | forebyggelse og afbødningsplaner, herunder
  information om
  produktions- og forsyningskapacitet
  , med sigte på at garantere den fortsatte forsyning og forhindre mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer. |
| --- | --- |

f)

forebyggelse og afbødningsplaner, herunder
  information om
  produktions- og forsyningskapacitet
  , med sigte på at garantere den fortsatte forsyning og forhindre mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer.

information om

, med sigte på at garantere den fortsatte forsyning og forhindre mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer.

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 2

Artikel 25 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis det er nødvendigt for at opfylde de rapporteringsforpligtelser, der er fastsat i stk. 1, indsamler medlemsstaterne oplysninger fra producenter, importører, distributører og bemyndigede organer om medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer. | 2.   Hvis det er nødvendigt for at opfylde de rapporteringsforpligtelser, der er fastsat i stk. 1, indsamler medlemsstaterne oplysninger fra producenter, importører, distributører
  , sundhedspersoner
  og bemyndigede organer om medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis det er nødvendigt for at opfylde de rapporteringsforpligtelser, der er fastsat i stk. 1, indsamler medlemsstaterne oplysninger fra producenter, importører, distributører og bemyndigede organer om medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer.

2.   Hvis det er nødvendigt for at opfylde de rapporteringsforpligtelser, der er fastsat i stk. 1, indsamler medlemsstaterne oplysninger fra producenter, importører, distributører
  , sundhedspersoner
  og bemyndigede organer om medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer.

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 25 — stk. 2 — litra a

Artikel 25 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | overveje behovet for at fastsætte midlertidige undtagelser på medlemsstatsplan i henhold til artikel 59, stk. 1, i forordning (EU) 2017/745 eller artikel 54, stk. 1, i forordning (EU) 2017/746 med henblik på at afbøde potentielle eller faktiske mangler på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

a)

overveje behovet for at fastsætte midlertidige undtagelser på medlemsstatsplan i henhold til artikel 59, stk. 1, i forordning (EU) 2017/745 eller artikel 54, stk. 1, i forordning (EU) 2017/746 med henblik på at afbøde potentielle eller faktiske mangler på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer

| a) | overveje behovet for at fastsætte midlertidige undtagelser på medlemsstatsplan i henhold til artikel 59, stk. 1, i forordning (EU) 2017/745 eller artikel 54, stk. 1, i forordning (EU) 2017/746 med henblik på at afbøde potentielle eller faktiske mangler på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer,
  og samtidig sikre et højt sikkerhedsniveau for patienter og produkter |
| --- | --- |

a)

a)

overveje behovet for at fastsætte midlertidige undtagelser på medlemsstatsplan i henhold til artikel 59, stk. 1, i forordning (EU) 2017/745 eller artikel 54, stk. 1, i forordning (EU) 2017/746 med henblik på at afbøde potentielle eller faktiske mangler på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer,
  og samtidig sikre et højt sikkerhedsniveau for patienter og produkter

og samtidig sikre et højt sikkerhedsniveau for patienter og produkter

Ændring 136

Ændring 136

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 1 — litra a

Artikel 26 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | træffer alle nødvendige foranstaltninger inden for rammerne af de beføjelser, der er tillagt den, med henblik på at afbøde den potentielle eller faktiske mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer, herunder om nødvendigt midlertidige undtagelser på EU-plan, jf. artikel 59, stk. 3, i forordning (EU) 2017/745 eller artikel 54, stk. 3, i forordning (EU) 2017/746 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

træffer alle nødvendige foranstaltninger inden for rammerne af de beføjelser, der er tillagt den, med henblik på at afbøde den potentielle eller faktiske mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer, herunder om nødvendigt midlertidige undtagelser på EU-plan, jf. artikel 59, stk. 3, i forordning (EU) 2017/745 eller artikel 54, stk. 3, i forordning (EU) 2017/746

| a) | træffer alle nødvendige foranstaltninger inden for rammerne af de beføjelser, der er tillagt den, med henblik på at afbøde den potentielle eller faktiske mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer, herunder om nødvendigt midlertidige undtagelser på EU-plan, jf. artikel 59, stk. 3, i forordning (EU) 2017/745 eller artikel 54, stk. 3, i forordning (EU) 2017/746,
  samtidig med at både patient- og produktsikkerhed sikres |
| --- | --- |

a)

træffer alle nødvendige foranstaltninger inden for rammerne af de beføjelser, der er tillagt den, med henblik på at afbøde den potentielle eller faktiske mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr til folkesundhedsmæssige krisesituationer, herunder om nødvendigt midlertidige undtagelser på EU-plan, jf. artikel 59, stk. 3, i forordning (EU) 2017/745 eller artikel 54, stk. 3, i forordning (EU) 2017/746,
  samtidig med at både patient- og produktsikkerhed sikres

samtidig med at både patient- og produktsikkerhed sikres

Ændring 137

Ændring 137

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 1 — litra b

Artikel 26 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | overvejer, om der er behov for retningslinjer rettet til medlemsstaterne, producenter af medicinsk udstyr, bemyndigede organer og andre enheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

overvejer, om der er behov for retningslinjer rettet til medlemsstaterne, producenter af medicinsk udstyr, bemyndigede organer og andre enheder

| b) | overvejer, om der er behov for retningslinjer rettet til medlemsstaterne, producenter af medicinsk udstyr, bemyndigede organer,
  sundhedspersoner
  og andre enheder,
  hvor dette er proportionelt, berettiget og nødvendigt |
| --- | --- |

b)

overvejer, om der er behov for retningslinjer rettet til medlemsstaterne, producenter af medicinsk udstyr, bemyndigede organer,
  sundhedspersoner
  og andre enheder,
  hvor dette er proportionelt, berettiget og nødvendigt

sundhedspersoner

hvor dette er proportionelt, berettiget og nødvendigt

Ændring 138

Ændring 138

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 26 — stk. 1 — litra e

Artikel 26 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | holder kontakt med tredjelande og relevante internationale organisationer, i det omfang det er relevant, for at afbøde den potentielle eller faktiske mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr, eller deres komponenter, hvis det pågældende udstyr eller de pågældende komponenter importeres til Unionen, og hvis sådanne potentielle eller faktiske mangler har internationale implikationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

holder kontakt med tredjelande og relevante internationale organisationer, i det omfang det er relevant, for at afbøde den potentielle eller faktiske mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr, eller deres komponenter, hvis det pågældende udstyr eller de pågældende komponenter importeres til Unionen, og hvis sådanne potentielle eller faktiske mangler har internationale implikationer.

| e) | holder kontakt med tredjelande og relevante internationale organisationer, i det omfang det er relevant, for at afbøde den potentielle eller faktiske mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr, eller deres komponenter, hvis det pågældende udstyr eller de pågældende komponenter importeres til Unionen, og hvis sådanne potentielle eller faktiske mangler har internationale implikationer,
  og indberetter disse tiltag samt de opnåede resultater til Styringsgruppen for Medicinsk Udstyr. |
| --- | --- |

e)

holder kontakt med tredjelande og relevante internationale organisationer, i det omfang det er relevant, for at afbøde den potentielle eller faktiske mangel på medicinsk udstyr, der er opført på listen over kritisk medicinsk udstyr, eller deres komponenter, hvis det pågældende udstyr eller de pågældende komponenter importeres til Unionen, og hvis sådanne potentielle eller faktiske mangler har internationale implikationer,
  og indberetter disse tiltag samt de opnåede resultater til Styringsgruppen for Medicinsk Udstyr.

og indberetter disse tiltag samt de opnåede resultater til Styringsgruppen for Medicinsk Udstyr.

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 1

Artikel 27 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Agenturet oplyser via sin webportal og andre egnede midler og i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder offentligheden og relevante interessegrupper om Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyrs arbejde. | Agenturet oplyser
  via et særligt område
  på sin webportal og andre egnede midler og i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder
  rettidigt
  offentligheden og relevante interessegrupper om Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyrs arbejde
  samt reagerer på desinformation, der er rettet mod Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyrs arbejde. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Agenturet oplyser via sin webportal og andre egnede midler og i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder offentligheden og relevante interessegrupper om Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyrs arbejde.

Agenturet oplyser
  via et særligt område
  på sin webportal og andre egnede midler og i samarbejde med de nationale kompetente myndigheder
  rettidigt
  offentligheden og relevante interessegrupper om Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyrs arbejde
  samt reagerer på desinformation, der er rettet mod Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyrs arbejde.

via et særligt område

rettidigt

samt reagerer på desinformation, der er rettet mod Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyrs arbejde.

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 27 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 27 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Arbejdet i Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr skal være gennemsigtigt. Dagsordenen og referatet for Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr samt forretningsordenen og henstillinger og, hvor det er relevant, afstemninger skal dokumenteres og gøres offentligt tilgængelige, herunder eventuelle indvendinger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Arbejdet i Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr skal være gennemsigtigt. Dagsordenen og referatet for Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr samt forretningsordenen og henstillinger og, hvor det er relevant, afstemninger skal dokumenteres og gøres offentligt tilgængelige, herunder eventuelle indvendinger.

Arbejdet i Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr skal være gennemsigtigt. Dagsordenen og referatet for Styringsgruppen vedrørende Medicinsk Udstyr samt forretningsordenen og henstillinger og, hvor det er relevant, afstemninger skal dokumenteres og gøres offentligt tilgængelige, herunder eventuelle indvendinger.

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 1 — indledning

Artikel 28 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Agenturet varetager på Kommissionens vegne
  fra den 1. marts 2022
  sekretariatsfunktionen for de ekspertpaneler, der er udpeget i overensstemmelse med gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1396, og yder den nødvendige bistand for at sikre, at disse paneler effektivt kan udføre deres opgaver som fastsat i artikel 106, stk. 9 og 10, i forordning (EU) 2017/745. Agenturet skal: | Agenturet varetager på Kommissionens vegne sekretariatsfunktionen for de ekspertpaneler, der er udpeget i overensstemmelse med gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1396, og yder den nødvendige bistand for at sikre, at disse paneler effektivt kan udføre deres opgaver som fastsat i artikel 106, stk. 9 og 10, i forordning (EU) 2017/745. Agenturet skal: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Agenturet varetager på Kommissionens vegne
  fra den 1. marts 2022
  sekretariatsfunktionen for de ekspertpaneler, der er udpeget i overensstemmelse med gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1396, og yder den nødvendige bistand for at sikre, at disse paneler effektivt kan udføre deres opgaver som fastsat i artikel 106, stk. 9 og 10, i forordning (EU) 2017/745. Agenturet skal:

fra den 1. marts 2022

Agenturet varetager på Kommissionens vegne sekretariatsfunktionen for de ekspertpaneler, der er udpeget i overensstemmelse med gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1396, og yder den nødvendige bistand for at sikre, at disse paneler effektivt kan udføre deres opgaver som fastsat i artikel 106, stk. 9 og 10, i forordning (EU) 2017/745. Agenturet skal:

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 28 — stk. 1 — litra a

Artikel 28 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | yde administrativ og teknisk bistand til ekspertpanelerne med henblik på afgivelse af videnskabelige udtalelser, synspunkter og rådgivning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

yde administrativ og teknisk bistand til ekspertpanelerne med henblik på afgivelse af videnskabelige udtalelser, synspunkter og rådgivning

| a) | yde administrativ,
  videnskabelig
  og teknisk bistand til ekspertpanelerne med henblik på afgivelse af videnskabelige udtalelser, synspunkter og rådgivning |
| --- | --- |

a)

yde administrativ,
  videnskabelig
  og teknisk bistand til ekspertpanelerne med henblik på afgivelse af videnskabelige udtalelser, synspunkter og rådgivning

videnskabelig

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 a (ny)

Artikel 29 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 29a




  Beskyttelse mod cyberangreb




  Agenturet skal være udstyret med et højt niveau af sikkerhedskontrol og -processer mod cyberangreb, cyberspionage og andre brud på datasikkerheden for at sikre beskyttelsen af sundhedsdata og agenturets normale funktion til enhver tid, og navnlig under folkesundhedskriser eller større begivenheder på EU-plan. Agenturet skal med sigte herpå aktivt efterstræbe og gennemføre de bedste praksisser for cybersikkerhed i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer for at forhindre, opdage, afbøde og reagere på cyberangreb. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 29a

Beskyttelse mod cyberangreb

Agenturet skal være udstyret med et højt niveau af sikkerhedskontrol og -processer mod cyberangreb, cyberspionage og andre brud på datasikkerheden for at sikre beskyttelsen af sundhedsdata og agenturets normale funktion til enhver tid, og navnlig under folkesundhedskriser eller større begivenheder på EU-plan. Agenturet skal med sigte herpå aktivt efterstræbe og gennemføre de bedste praksisser for cybersikkerhed i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer for at forhindre, opdage, afbøde og reagere på cyberangreb.

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 29 b (ny)

Artikel 29 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 29b




  Sanktioner




  Medlemsstaterne fastsætter regler for, hvilke sanktioner der skal anvendes ved overtrædelse af de forpligtelser, der er fastsat i artikel 10 og 24, og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de iværksættes. De sanktioner, der pålægges, herunder finansielle sanktioner, skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] Kommissionen meddelelse om disse regler og foranstaltninger og underretter den straks om alle senere ændringer, der berører dem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 29b

Sanktioner

Medlemsstaterne fastsætter regler for, hvilke sanktioner der skal anvendes ved overtrædelse af de forpligtelser, der er fastsat i artikel 10 og 24, og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at de iværksættes. De sanktioner, der pålægges, herunder finansielle sanktioner, skal være effektive, stå i rimeligt forhold til overtrædelsen og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] Kommissionen meddelelse om disse regler og foranstaltninger og underretter den straks om alle senere ændringer, der berører dem.

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1 — indledning

Artikel 30 — stk. 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Medmindre andet er fastsat i nærværende forordning, og uden at forordning (EF) nr. 1049/2001 (24) og medlemsstaternes gældende nationale bestemmelser og praksis med hensyn til tavshedspligt derved tilsidesættes, skal alle parter, der er involveret i anvendelsen af nærværende forordning, behandle de oplysninger og data, som de modtager i forbindelse med udførelsen af deres opgaver, fortroligt med henblik på at beskytte: | 1.   Medmindre andet er fastsat i denne forordning, og uden at det berører forordning (EF) nr. 1049/2001 (24)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937

   (24a), medlemsstaternes gældende nationale bestemmelser og praksis med hensyn til tavshedspligt, skal alle parter, der er involveret i anvendelsen af nærværende forordning, behandle de oplysninger og data, som de modtager i forbindelse med udførelsen af deres opgaver, fortroligt med henblik på at beskytte: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Medmindre andet er fastsat i nærværende forordning, og uden at forordning (EF) nr. 1049/2001 (24) og medlemsstaternes gældende nationale bestemmelser og praksis med hensyn til tavshedspligt derved tilsidesættes, skal alle parter, der er involveret i anvendelsen af nærværende forordning, behandle de oplysninger og data, som de modtager i forbindelse med udførelsen af deres opgaver, fortroligt med henblik på at beskytte:

1.   Medmindre andet er fastsat i denne forordning, og uden at det berører forordning (EF) nr. 1049/2001 (24)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937

   (24a), medlemsstaternes gældende nationale bestemmelser og praksis med hensyn til tavshedspligt, skal alle parter, der er involveret i anvendelsen af nærværende forordning, behandle de oplysninger og data, som de modtager i forbindelse med udførelsen af deres opgaver, fortroligt med henblik på at beskytte:

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1 — litra a

Artikel 30 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | personoplysninger i overensstemmelse med artikel 32 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

a)

personoplysninger i overensstemmelse med artikel 32

personoplysninger i overensstemmelse med artikel 32

udgår

udgår

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 1 — litra b

Artikel 30 — stk. 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | en fysisk eller juridisk persons kommercielt fortrolige oplysninger og forretningshemmeligheder, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

en fysisk eller juridisk persons kommercielt fortrolige oplysninger og forretningshemmeligheder, herunder intellektuelle ejendomsrettigheder

| b) | en fysisk eller juridisk persons forretningshemmeligheder
  i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943

   (1a)

  samt andre kommercielt fortrolige oplysninger og
  intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

b)

en fysisk eller juridisk persons forretningshemmeligheder
  i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943

   (1a)

  samt andre kommercielt fortrolige oplysninger og
  intellektuelle ejendomsrettigheder

i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943

1a

samt andre kommercielt fortrolige oplysninger og

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 5

Artikel 30 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen, agenturet og medlemsstaterne kan udveksle kommercielt fortrolige oplysninger
  og, hvis det er nødvendigt for at beskytte folkesundheden, personoplysninger
  med reguleringsmyndigheder i tredjelande, med hvilke de har indgået bilaterale eller multilaterale aftaler om fortrolighed. | 5.   Kommissionen, agenturet og medlemsstaterne kan udveksle kommercielt fortrolige oplysninger med reguleringsmyndigheder i tredjelande, med hvilke de har indgået bilaterale eller multilaterale aftaler om fortrolighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Kommissionen, agenturet og medlemsstaterne kan udveksle kommercielt fortrolige oplysninger
  og, hvis det er nødvendigt for at beskytte folkesundheden, personoplysninger
  med reguleringsmyndigheder i tredjelande, med hvilke de har indgået bilaterale eller multilaterale aftaler om fortrolighed.

5.   Kommissionen, agenturet og medlemsstaterne kan udveksle kommercielt fortrolige oplysninger med reguleringsmyndigheder i tredjelande, med hvilke de har indgået bilaterale eller multilaterale aftaler om fortrolighed.

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 a (ny)

Artikel 30 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 30a




  Beskyttelse af personoplysninger





  1.
     
  Overførsler af personoplysninger i henhold til denne forordning er omfattet af forordning (EU) 2016/679 og forordning (EU) 2018/1725, hvor det er relevant.






  2.
     
  I forbindelse med videregivelse af personoplysninger til et tredjeland kan Kommissionen, agenturet og medlemsstaterne i mangel af en afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet eller fornødne garantier som omhandlet i artikel 49, stk. 1, i forordning (EU) 2016/679 og artikel 50, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 udveksle personoplysninger med regulerende myndigheder i tredjelande, med hvilke de har indgået bilaterale eller multilaterale fortrolighedsordninger, hvis det er nødvendigt af hensyn til vigtige samfundsinteresser, såsom for at beskytte folkesundheden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 30a

Beskyttelse af personoplysninger

1.
     
  Overførsler af personoplysninger i henhold til denne forordning er omfattet af forordning (EU) 2016/679 og forordning (EU) 2018/1725, hvor det er relevant.

2.
     
  I forbindelse med videregivelse af personoplysninger til et tredjeland kan Kommissionen, agenturet og medlemsstaterne i mangel af en afgørelse om tilstrækkeligheden af beskyttelsesniveauet eller fornødne garantier som omhandlet i artikel 49, stk. 1, i forordning (EU) 2016/679 og artikel 50, stk. 1, i forordning (EU) 2018/1725 udveksle personoplysninger med regulerende myndigheder i tredjelande, med hvilke de har indgået bilaterale eller multilaterale fortrolighedsordninger, hvis det er nødvendigt af hensyn til vigtige samfundsinteresser, såsom for at beskytte folkesundheden.

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 b (ny)

Artikel 30 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Artikel 30b




  Gennemgang




  Senest den 31. december 2026 fremlægger Kommissionen for Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om denne forordnings funktion, ledsaget af et lovgivningsforslag om at ændre den, hvis det er relevant. Denne rapport skal specifikt omhandle en eventuel udvidelse af anvendelsesområdet for lægemidler til at omfatte veterinærlægemidler. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Artikel 30b

Gennemgang

Senest den 31. december 2026 fremlægger Kommissionen for Europa-Parlamentet og Rådet en evalueringsrapport om denne forordnings funktion, ledsaget af et lovgivningsforslag om at ændre den, hvis det er relevant. Denne rapport skal specifikt omhandle en eventuel udvidelse af anvendelsesområdet for lægemidler til at omfatte veterinærlægemidler.

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — overskrift

Artikel 31 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Ikrafttræden | Ikrafttræden
  og anvendelsesdato |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ikrafttræden

Ikrafttræden
  og anvendelsesdato

og anvendelsesdato

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 31 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Kapitel IV finder anvendelse fra den ... [Ikrafttrædelsesdato + 12 måneder]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kapitel IV finder anvendelse fra den ... [Ikrafttrædelsesdato + 12 måneder].

Kapitel IV finder anvendelse fra den ... [Ikrafttrædelsesdato + 12 måneder].

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0216/2021).

1

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/522 af 24. marts 2021 om oprettelse af et EU-handlingsprogram for sundhed (»EU4Health-programmet«) for perioden 2021-2027 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 282/2014 (EUT L 107 af 26.3.2021, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/522 af 24. marts 2021 om oprettelse af et EU-handlingsprogram for sundhed (»EU4Health-programmet«) for perioden 2021-2027 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 282/2014 (EUT L 107 af 26.3.2021, s. 1).

(11)  Europa-Parlamentets beslutning af 17. september 2020 om manglen på lægemidler — håndtering af et voksende problem (2020/2071(INI)).

11

(11)  Europa-Parlamentets beslutning af 17. september 2020 om manglen på lægemidler — håndtering af et voksende problem (2020/2071(INI)).

11

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 af 31. marts 2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk lægemiddelagentur (EUT L 136 af 30.4.2004, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 af 31. marts 2004 om fastlæggelse af fællesskabsprocedurer for godkendelse og overvågning af human- og veterinærmedicinske lægemidler og om oprettelse af et europæisk lægemiddelagentur (EUT L 136 af 30.4.2004, s. 1).

(1b)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67).

1b

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/83/EF af 6. november 2001 om oprettelse af en fællesskabskodeks for humanmedicinske lægemidler (EFT L 311 af 28.11.2001, s. 67).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 536/2014 af 16. april 2014 om kliniske forsøg med humanmedicinske lægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/20/EF (EUT L 158 af 27.5.2014, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 536/2014 af 16. april 2014 om kliniske forsøg med humanmedicinske lægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/20/EF (EUT L 158 af 27.5.2014, s. 1).

(12)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1396 af 10. september 2019 om fastlæggelse af gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/745 for så vidt angår udpegelse af ekspertpaneler på området for medicinsk udstyr (EUT L 234 af 11.9.2019, s. 23).

12

(12)  Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2019/1396 af 10. september 2019 om fastlæggelse af gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/745 for så vidt angår udpegelse af ekspertpaneler på området for medicinsk udstyr (EUT L 234 af 11.9.2019, s. 23).

12

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1).

(1b)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

1b

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1725 af 23. oktober 2018 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger i Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af forordning (EF) nr. 45/2001 og afgørelse nr. 1247/2002/EF (EUT L 295 af 21.11.2018, s. 39).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 af 11. december 2018 om veterinærlægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/82/EF (EUT L 4 af 7.1.2019, s. 43).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2019/6 af 11. december 2018 om veterinærlægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/82/EF (EUT L 4 af 7.1.2019, s. 43).

(18)  Forordning (EF) nr. 726/2004.

18

(18)  Forordning (EF) nr. 726/2004.

18

(19)  [indsæt henvisning til den tekst, der er nævnt i fodnote 4].

19

(19)  [indsæt henvisning til den tekst, der er nævnt i fodnote 4].

19

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 536/2014 af 16. april 2014 om kliniske forsøg med humanmedicinske lægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/20/EF (EUT L 158 af 27.5.2014, s. 1).

21

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 536/2014 af 16. april 2014 om kliniske forsøg med humanmedicinske lægemidler og om ophævelse af direktiv 2001/20/EF (EUT L 158 af 27.5.2014, s. 1).

21

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

24

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 af 30. maj 2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter (EFT L 145 af 31.5.2001, s. 43).

24

(24a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17).

24a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2019/1937 af 23. oktober 2019 om beskyttelse af personer, der indberetter overtrædelser af EU-retten (EUT L 305 af 26.11.2019, s. 17).

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943 af 8. juni 2016 om beskyttelse af fortrolig knowhow og fortrolige forretningsoplysninger (forretningshemmeligheder) mod ulovlig erhvervelse, brug og videregivelse (EUT L 157 af 15.6.2016, s. 1).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943 af 8. juni 2016 om beskyttelse af fortrolig knowhow og fortrolige forretningsoplysninger (forretningshemmeligheder) mod ulovlig erhvervelse, brug og videregivelse (EUT L 157 af 15.6.2016, s. 1).

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/313 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/313

---

P9_TA(2021)0352

Generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 ***I

Ændringer vedtaget af Europa-Parlamentet den 8. juli 2021 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om et generelt EU-miljøhandlingsprogram frem til 2030 (COM(2020)0652 — C9-0329/2020 — 2020/0300(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2022/C 99/44)

Ændring 1

Forslag til afgørelse

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Kommissionens evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram (24) konkluderede, at visionen for 2050 og de prioriterede mål stadig er gældende; at programmet har bidraget til at sikre en mere forudsigelig, hurtigere og bedre koordineret indsats inden for miljøpolitikken; og at dets struktur og gunstige rammer har bidraget til at skabe synergier og dermed gøre miljøpolitikken mere virkningsfuld og effektiv. I evalueringen blev det endvidere konkluderet, at det 7. miljøhandlingsprogram foregreb FN's 2030-dagsorden ved at insistere på, at økonomisk vækst og social velfærd afhænger af et sundt naturressourcegrundlag, og at målene for bæredygtig udvikling fremmes. Det gjorde det også muligt for Unionen at tale med én stemme om klima- og miljøspørgsmål på den globale scene. I sin evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram konkluderede Kommissionen også, at fremskridt vedrørende naturbeskyttelse, sundhed og
  politisk integration
  ikke var tilstrækkelige. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Kommissionens evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram (24) konkluderede, at visionen for 2050 og de prioriterede mål stadig er gældende; at programmet har bidraget til at sikre en mere forudsigelig, hurtigere og bedre koordineret indsats inden for miljøpolitikken; og at dets struktur og gunstige rammer har bidraget til at skabe synergier og dermed gøre miljøpolitikken mere virkningsfuld og effektiv. I evalueringen blev det endvidere konkluderet, at det 7. miljøhandlingsprogram foregreb FN's 2030-dagsorden ved at insistere på, at økonomisk vækst og social velfærd afhænger af et sundt naturressourcegrundlag, og at målene for bæredygtig udvikling fremmes. Det gjorde det også muligt for Unionen at tale med én stemme om klima- og miljøspørgsmål på den globale scene. I sin evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram konkluderede Kommissionen også, at fremskridt vedrørende naturbeskyttelse, sundhed og
  politisk integration
  ikke var tilstrækkelige.

| (3) | Kommissionens evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram (24) konkluderede, at visionen for 2050 og de prioriterede mål stadig er gældende; at programmet har bidraget til at sikre en mere forudsigelig, hurtigere og bedre koordineret indsats inden for miljøpolitikken; og at dets struktur og gunstige rammer har bidraget til at skabe synergier og dermed gøre miljøpolitikken mere virkningsfuld og effektiv. I evalueringen blev det endvidere konkluderet, at det 7. miljøhandlingsprogram foregreb FN's 2030-dagsorden ved at insistere på, at økonomisk vækst og social velfærd afhænger af et sundt naturressourcegrundlag, og at målene for bæredygtig udvikling fremmes. Det gjorde det også muligt for Unionen at tale med én stemme om klima- og miljøspørgsmål på den globale scene. I sin evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram konkluderede Kommissionen også, at fremskridt vedrørende naturbeskyttelse, sundhed og
  integration af miljøhensyn i andre politikområder
  ikke var tilstrækkelige.
  Den fandt endvidere, at der i det 7. miljøhandlingsprogram kunne have været taget større hensyn til sociale spørgsmål ved at bygge på de eksisterende bånd mellem miljø- og socialpolitik, eksempelvis for så vidt angår indvirkningen på sårbare grupper, arbejdspladser, social inklusion og ulighed. Desuden bemærkede Kommissionen i sin evaluering, at investeringerne i miljøbeskyttelse trods stadigt mere ambitiøse miljømål inden for mange politikområder gennem mange år fortsat har været lave i Europa (omkring 2 % af BNP), og at den manglende gennemførelse af miljølovgivningen hvert år koster Unionens økonomi omkring 55 mia. EUR i sundhedsudgifter og direkte omkostninger for miljøet. I evalueringen blev det bemærket, at en stærkere overvågningsmekanisme kunne have styrket gennemførelsen af det 7. miljøhandlingsprogram. |
| --- | --- |

(3)

Kommissionens evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram (24) konkluderede, at visionen for 2050 og de prioriterede mål stadig er gældende; at programmet har bidraget til at sikre en mere forudsigelig, hurtigere og bedre koordineret indsats inden for miljøpolitikken; og at dets struktur og gunstige rammer har bidraget til at skabe synergier og dermed gøre miljøpolitikken mere virkningsfuld og effektiv. I evalueringen blev det endvidere konkluderet, at det 7. miljøhandlingsprogram foregreb FN's 2030-dagsorden ved at insistere på, at økonomisk vækst og social velfærd afhænger af et sundt naturressourcegrundlag, og at målene for bæredygtig udvikling fremmes. Det gjorde det også muligt for Unionen at tale med én stemme om klima- og miljøspørgsmål på den globale scene. I sin evaluering af det 7. miljøhandlingsprogram konkluderede Kommissionen også, at fremskridt vedrørende naturbeskyttelse, sundhed og
  integration af miljøhensyn i andre politikområder
  ikke var tilstrækkelige.
  Den fandt endvidere, at der i det 7. miljøhandlingsprogram kunne have været taget større hensyn til sociale spørgsmål ved at bygge på de eksisterende bånd mellem miljø- og socialpolitik, eksempelvis for så vidt angår indvirkningen på sårbare grupper, arbejdspladser, social inklusion og ulighed. Desuden bemærkede Kommissionen i sin evaluering, at investeringerne i miljøbeskyttelse trods stadigt mere ambitiøse miljømål inden for mange politikområder gennem mange år fortsat har været lave i Europa (omkring 2 % af BNP), og at den manglende gennemførelse af miljølovgivningen hvert år koster Unionens økonomi omkring 55 mia. EUR i sundhedsudgifter og direkte omkostninger for miljøet. I evalueringen blev det bemærket, at en stærkere overvågningsmekanisme kunne have styrket gennemførelsen af det 7. miljøhandlingsprogram.

Ændring 2

Forslag til afgørelse

Betragtning 24

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | Ifølge EEA's rapport om tilstanden af og fremtidsudsigterne for Europas miljø »The European environment — state and outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe« (»SOER 2020«)
  udgør 2020
  en enestående mulighed for, at Unionen kan udvise lederskab med hensyn til bæredygtighed
  og imødegå
  de presserende udfordringer for så vidt angår bæredygtighed,
  der kræver
  systemiske
  løsninger
  . Som anført i SOER 2020 er
  ændringerne i det globale klima
  og de
  globale økosystemer
  , der
  er observeret siden 1950'erne
  ,
  uden fortilfælde
  i 
  årtier eller årtusinder. Den globale befolkning er tredoblet siden 1950, mens befolkningen i byerne er firedoblet. Med den nuværende vækstmodel forventes miljøbelastningerne
  at
  stige yderligere, hvilket medfører direkte og indirekte
  skadelige
  virkninger for menneskers sundhed og trivsel
  .
  Dette gælder især for de sektorer, der har den største miljøpåvirkning — fødevarer, mobilitet, energi samt infrastruktur
  og
  bygninger
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

Ifølge EEA's rapport om tilstanden af og fremtidsudsigterne for Europas miljø »The European environment — state and outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe« (»SOER 2020«)
  udgør 2020
  en enestående mulighed for, at Unionen kan udvise lederskab med hensyn til bæredygtighed
  og imødegå
  de presserende udfordringer for så vidt angår bæredygtighed,
  der kræver
  systemiske
  løsninger
  . Som anført i SOER 2020 er
  ændringerne i det globale klima
  og de
  globale økosystemer
  , der
  er observeret siden 1950'erne
  ,
  uden fortilfælde
  i 
  årtier eller årtusinder. Den globale befolkning er tredoblet siden 1950, mens befolkningen i byerne er firedoblet. Med den nuværende vækstmodel forventes miljøbelastningerne
  at
  stige yderligere, hvilket medfører direkte og indirekte
  skadelige
  virkninger for menneskers sundhed og trivsel
  .
  Dette gælder især for de sektorer, der har den største miljøpåvirkning — fødevarer, mobilitet, energi samt infrastruktur
  og
  bygninger
  .

| (4) | Ifølge EEA's rapport om tilstanden af og fremtidsudsigterne for Europas miljø »The European environment — state and outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe« (»SOER 2020«)
  er der
  en enestående mulighed for, at Unionen
  i det næste årti
  kan udvise
  globalt
  lederskab med hensyn til bæredygtighed
  ved at tackle
  de presserende udfordringer for så vidt angår bæredygtighed,
  som er uden fortilfælde, og som kun kan imødegås ved at sikre systemisk forandring. Systemisk forandring betyder en grundlæggende, transformativ og tværgående form for forandring, der indebærer store omstillinger og nyorientering af såvel systemmål, incitamenter, teknologier, sociale praksis og normer som videnssystemer og forvaltningsmæssige tilgange
  . Som anført i SOER 2020 er
  en af de vigtigste faktorer, som ligger til grund for Europas vedvarende miljømæssige
  og
  bæredygtighedsmæssige udfordringer, at
  de
  er uløseligt forbundet med økonomiske aktiviteter og livsstile, navnlig de samfundsmæssige systemer
  , der
  forsyner europæerne med fornødenheder såsom varer
  ,
  energi og mobilitet. Sikring af politisk sammenhæng med og fuld gennemførelse af eksisterende miljøpolitikker ville føre Europa et langt stykke
  i 
  den rigtige retning med hensyn til at nå dets miljømål frem til 2030. Der er imidlertid også brug for systemiske langsigtede rammer med bindende mål i forhold til klima- og miljømål. Det konkluderes i SOER 2020, at Europa ikke vil kunne nå sin bæredygtighedsvision om »et godt liv inden for planetens grænser« blot ved at fremme økonomisk vækst og prøve at håndtere skadelige bivirkninger med miljø- og socialpolitiske værktøjer. I stedet er det nødvendigt at gøre bæredygtighed til det ledende princip for ambitiøse og sammenhængende politikker og foranstaltninger i hele samfundet. |
| --- | --- |

(4)

Ifølge EEA's rapport om tilstanden af og fremtidsudsigterne for Europas miljø »The European environment — state and outlook 2020, Knowledge for transition to a sustainable Europe« (»SOER 2020«)
  er der
  en enestående mulighed for, at Unionen
  i det næste årti
  kan udvise
  globalt
  lederskab med hensyn til bæredygtighed
  ved at tackle
  de presserende udfordringer for så vidt angår bæredygtighed,
  som er uden fortilfælde, og som kun kan imødegås ved at sikre systemisk forandring. Systemisk forandring betyder en grundlæggende, transformativ og tværgående form for forandring, der indebærer store omstillinger og nyorientering af såvel systemmål, incitamenter, teknologier, sociale praksis og normer som videnssystemer og forvaltningsmæssige tilgange
  . Som anført i SOER 2020 er
  en af de vigtigste faktorer, som ligger til grund for Europas vedvarende miljømæssige
  og
  bæredygtighedsmæssige udfordringer, at
  de
  er uløseligt forbundet med økonomiske aktiviteter og livsstile, navnlig de samfundsmæssige systemer
  , der
  forsyner europæerne med fornødenheder såsom varer
  ,
  energi og mobilitet. Sikring af politisk sammenhæng med og fuld gennemførelse af eksisterende miljøpolitikker ville føre Europa et langt stykke
  i 
  den rigtige retning med hensyn til at nå dets miljømål frem til 2030. Der er imidlertid også brug for systemiske langsigtede rammer med bindende mål i forhold til klima- og miljømål. Det konkluderes i SOER 2020, at Europa ikke vil kunne nå sin bæredygtighedsvision om »et godt liv inden for planetens grænser« blot ved at fremme økonomisk vækst og prøve at håndtere skadelige bivirkninger med miljø- og socialpolitiske værktøjer. I stedet er det nødvendigt at gøre bæredygtighed til det ledende princip for ambitiøse og sammenhængende politikker og foranstaltninger i hele samfundet.

Ændring 3

Forslag til afgørelse

Betragtning 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (5) | Europa-Kommissionen reagerede
  på de udfordringer, der blev identificeret i SOER 2020,
  ved at vedtage
  den europæiske grønne pagt (25): en ny vækststrategi for den grønne og den digitale omstilling, der har til formål at omdanne Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en konkurrencedygtig, klimaneutral og ressourceeffektiv økonomi. Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) (26) blev Unionens målsætning om at opnå klimaneutralitet
  inden
  2050 fastsat. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5)

Europa-Kommissionen reagerede
  på de udfordringer, der blev identificeret i SOER 2020,
  ved at vedtage
  den europæiske grønne pagt (25): en ny vækststrategi for den grønne og den digitale omstilling, der har til formål at omdanne Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en konkurrencedygtig, klimaneutral og ressourceeffektiv økonomi. Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) (26) blev Unionens målsætning om at opnå klimaneutralitet
  inden
  2050 fastsat.

| (5) | Europa-Kommissionens reaktion
  på de udfordringer, der blev identificeret i SOER 2020,
  er skitseret i
  den europæiske grønne pagt (25)

  som
  en ny vækststrategi for den grønne og den digitale omstilling, der har til formål at omdanne Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en konkurrencedygtig, klimaneutral og ressourceeffektiv økonomi
  og at beskytte, bevare og styrke Unionens naturkapital, samtidig med at den nuværende og fremtidige generationers livskvalitet forbedres. Det bør være en prioritet hurtigt at opnå klima- og miljømål, samtidig med at borgernes sundhed og velfærd beskyttes mod miljømæssige risici og påvirkninger, og der sikres en retfærdig og inklusiv omstilling
  . Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) (26) blev Unionens målsætning om at opnå klimaneutralitet
  senest i
  2050 fastsat. |
| --- | --- |

(5)

Europa-Kommissionens reaktion
  på de udfordringer, der blev identificeret i SOER 2020,
  er skitseret i
  den europæiske grønne pagt (25)

  som
  en ny vækststrategi for den grønne og den digitale omstilling, der har til formål at omdanne Unionen til et retfærdigt og velstående samfund med en konkurrencedygtig, klimaneutral og ressourceeffektiv økonomi
  og at beskytte, bevare og styrke Unionens naturkapital, samtidig med at den nuværende og fremtidige generationers livskvalitet forbedres. Det bør være en prioritet hurtigt at opnå klima- og miljømål, samtidig med at borgernes sundhed og velfærd beskyttes mod miljømæssige risici og påvirkninger, og der sikres en retfærdig og inklusiv omstilling
  . Ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) (26) blev Unionens målsætning om at opnå klimaneutralitet
  senest i
  2050 fastsat.

Ændring 4

Forslag til afgørelse

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Den 28. november 2019 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om en klima- og miljøkrise i Europa og globalt og opfordrede indtrængende den nye Kommission til at træffe hurtige og vigtige foranstaltninger, herunder ved at rette op på inkonsekvenserne i de nuværende EU-politikker med hensyn til klima- og miljøkrisen, navnlig gennem en vidtrækkende reform af investeringspolitikkerne inden for landbrug, handel, transport, energi og infrastruktur og ved at sikre, at alle relevante fremtidige lovgivnings- og budgetmæssige forslag er fuldt ud i overensstemmelse med målet om at begrænse den globale opvarmning til under 1,5  oC, samt at de ikke bidrager til tab af biodiversitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Den 28. november 2019 vedtog Europa-Parlamentet en beslutning om en klima- og miljøkrise i Europa og globalt og opfordrede indtrængende den nye Kommission til at træffe hurtige og vigtige foranstaltninger, herunder ved at rette op på inkonsekvenserne i de nuværende EU-politikker med hensyn til klima- og miljøkrisen, navnlig gennem en vidtrækkende reform af investeringspolitikkerne inden for landbrug, handel, transport, energi og infrastruktur og ved at sikre, at alle relevante fremtidige lovgivnings- og budgetmæssige forslag er fuldt ud i overensstemmelse med målet om at begrænse den globale opvarmning til under 1,5  oC, samt at de ikke bidrager til tab af biodiversitet.

Ændring 5

Forslag til afgørelse

Betragtning 5 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5b) | Både i Unionen og globalt forringes jord og jordbund fortsat af en lang række menneskelige aktiviteter såsom dårlig arealforvaltning, ændringer i arealanvendelsen, ikkebæredygtige landbrugsmetoder, udtagning af landbrugsarealer, forurening, ikkebæredygtige skovbrugsmetoder og arealbefæstelse, tab af biodiversitet og klimaændringer, ofte kombineret med andre faktorer, hvorved deres evne til at levere økosystemtjenester og -funktioner mindskes. På trods heraf er Unionen og medlemsstaterne i øjeblikket ikke på ret kurs i forhold til at opfylde deres internationale og europæiske forpligtelser med hensyn til jordbund og jord, herunder forpligtelserne i henhold til FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse til at bekæmpe ørkendannelse, genoprette forringet jord og jordbund og opnå en jordforringelsesneutral verden inden 2030. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2021 om jordbundsbeskyttelse er der behov for en fælles EU-retlig ramme for beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af jordbunden, som fuldt ud overholder nærhedsprincippet, og som imødegår alle større trusler mod jordbunden. Denne ramme bør bl.a. omfatte en fælles definition af jordbunden og dens funktioner og kriterier for opnåelse af en god jordbundstilstand og bæredygtig anvendelse samt mellemliggende og endelige mål ledsaget af harmoniserede indikatorer og en metode til overvågning og rapportering. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5b)

Både i Unionen og globalt forringes jord og jordbund fortsat af en lang række menneskelige aktiviteter såsom dårlig arealforvaltning, ændringer i arealanvendelsen, ikkebæredygtige landbrugsmetoder, udtagning af landbrugsarealer, forurening, ikkebæredygtige skovbrugsmetoder og arealbefæstelse, tab af biodiversitet og klimaændringer, ofte kombineret med andre faktorer, hvorved deres evne til at levere økosystemtjenester og -funktioner mindskes. På trods heraf er Unionen og medlemsstaterne i øjeblikket ikke på ret kurs i forhold til at opfylde deres internationale og europæiske forpligtelser med hensyn til jordbund og jord, herunder forpligtelserne i henhold til FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse til at bekæmpe ørkendannelse, genoprette forringet jord og jordbund og opnå en jordforringelsesneutral verden inden 2030. I overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af 28. april 2021 om jordbundsbeskyttelse er der behov for en fælles EU-retlig ramme for beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af jordbunden, som fuldt ud overholder nærhedsprincippet, og som imødegår alle større trusler mod jordbunden. Denne ramme bør bl.a. omfatte en fælles definition af jordbunden og dens funktioner og kriterier for opnåelse af en god jordbundstilstand og bæredygtig anvendelse samt mellemliggende og endelige mål ledsaget af harmoniserede indikatorer og en metode til overvågning og rapportering.

Ændring 6

Forslag til afgørelse

Betragtning 5 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5c) | Covid-19-pandemien, som har medført en økonomisk og sundhedsmæssig krise uden fortilfælde, har endnu en gang understreget vigtigheden af, at der ved udformningen af politikker anvendes den multisektorielle »One Health«-model, som anerkender, at menneskers sundhed hænger sammen med dyresundhed og med miljøet, og at foranstaltninger til imødegåelse af sundhedstrusler skal tage hensyn til alle tre dimensioner. Med henblik på bl.a. at opdage, reagere på og forebygge udbrud af zoonotiske sygdomme og trusler mod fødevaresikkerheden på effektiv vis, bør der udveksles oplysninger og data på tværs af sektorer, og samarbejdet på nationalt og subnationalt plan bør øges for at gennemføre effektive og fælles indsatser. Det 8. miljøhandlingsprogram bør bidrage til fuld integration af »One Health«-modellen på alle trin i den politiske beslutningsproces. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5c)

Covid-19-pandemien, som har medført en økonomisk og sundhedsmæssig krise uden fortilfælde, har endnu en gang understreget vigtigheden af, at der ved udformningen af politikker anvendes den multisektorielle »One Health«-model, som anerkender, at menneskers sundhed hænger sammen med dyresundhed og med miljøet, og at foranstaltninger til imødegåelse af sundhedstrusler skal tage hensyn til alle tre dimensioner. Med henblik på bl.a. at opdage, reagere på og forebygge udbrud af zoonotiske sygdomme og trusler mod fødevaresikkerheden på effektiv vis, bør der udveksles oplysninger og data på tværs af sektorer, og samarbejdet på nationalt og subnationalt plan bør øges for at gennemføre effektive og fælles indsatser. Det 8. miljøhandlingsprogram bør bidrage til fuld integration af »One Health«-modellen på alle trin i den politiske beslutningsproces.

Ændring 7

Forslag til afgørelse

Betragtning 5 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5d) | Ifølge rapporten fra 2020 om biodiversitet og pandemier fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES)

   (1a)

  er de underliggende årsager til pandemier de samme globale miljøændringer, som forårsager tab af biodiversitet og klimaændringer, herunder ændringer i arealanvendelsen, et ekspanderende og stadigt mere intensivt landbrug samt handel med og forbrug af vilde dyr og andre drivkræfter. Klimaændringer har spillet en rolle for fremkomsten af sygdomme og vil sandsynligvis bevirke en betydelig risiko for fremtidige pandemier, mens tab af biodiversitet også hænger sammen med omdannelsen af landskabet og i nogle tilfælde kan føre til en øget risiko for fremkomst af nye sygdomme. Ifølge rapporten er omkostningerne ved passivitet langt større end omkostningerne ved at gennemføre globale strategier til forebyggelse af pandemier ved at mindske handelen med vilde dyr og ændringer af arealanvendelsen og øge One Health-overvågningen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5d)

Ifølge rapporten fra 2020 om biodiversitet og pandemier fra Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES)

   (1a)

  er de underliggende årsager til pandemier de samme globale miljøændringer, som forårsager tab af biodiversitet og klimaændringer, herunder ændringer i arealanvendelsen, et ekspanderende og stadigt mere intensivt landbrug samt handel med og forbrug af vilde dyr og andre drivkræfter. Klimaændringer har spillet en rolle for fremkomsten af sygdomme og vil sandsynligvis bevirke en betydelig risiko for fremtidige pandemier, mens tab af biodiversitet også hænger sammen med omdannelsen af landskabet og i nogle tilfælde kan føre til en øget risiko for fremkomst af nye sygdomme. Ifølge rapporten er omkostningerne ved passivitet langt større end omkostningerne ved at gennemføre globale strategier til forebyggelse af pandemier ved at mindske handelen med vilde dyr og ændringer af arealanvendelsen og øge One Health-overvågningen.

Ændring 8

Forslag til afgørelse

Betragtning 5 e (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5e) | Miljøforringelser og negative virkninger af klimaændringer forventes at tage yderligere til i de kommende år, hvilket vil ramme udviklingslande og sårbare befolkningsgrupper hårdest. For at bidrage til at opbygge modstandsdygtighed og støtte tredjelande i deres bestræbelser på at afbøde og tilpasse sig klimaændringer samt beskytte biodiversiteten bør økonomisk bistand fra Unionen og medlemsstaterne til tredjelande fremme FN's 2030-dagsorden, Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer

   (1a)

  (»Parisaftalen«) og den globale ramme for tiden efter 2020 i FN's konvention om biologisk mangfoldighed og være i overensstemmelse med de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram. Unionen og medlemsstaterne bør ydermere sikre, at Parisaftalen og andre internationale klima- og miljøaftaler gennemføres på måder, der afspejler principperne om lighed og fælles, men differentieret ansvar og respektive kapaciteter, således som det også er fastsat i artikel 2, stk. 2, i Parisaftalen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5e)

Miljøforringelser og negative virkninger af klimaændringer forventes at tage yderligere til i de kommende år, hvilket vil ramme udviklingslande og sårbare befolkningsgrupper hårdest. For at bidrage til at opbygge modstandsdygtighed og støtte tredjelande i deres bestræbelser på at afbøde og tilpasse sig klimaændringer samt beskytte biodiversiteten bør økonomisk bistand fra Unionen og medlemsstaterne til tredjelande fremme FN's 2030-dagsorden, Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer

   (1a)

  (»Parisaftalen«) og den globale ramme for tiden efter 2020 i FN's konvention om biologisk mangfoldighed og være i overensstemmelse med de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram. Unionen og medlemsstaterne bør ydermere sikre, at Parisaftalen og andre internationale klima- og miljøaftaler gennemføres på måder, der afspejler principperne om lighed og fælles, men differentieret ansvar og respektive kapaciteter, således som det også er fastsat i artikel 2, stk. 2, i Parisaftalen.

Ændring 9

Forslag til afgørelse

Betragtning 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (6) | Den europæiske grønne pagt ligger til grund for EU's genopretningsplan Next Generation EU, som fremmer investeringer i centrale grønne sektorer, der er nødvendige for at opbygge modstandsdygtighed og skabe vækst og beskæftigelse i et retfærdigt og inklusivt samfund. Genopretnings- og resiliensfaciliteten, som skal drive Unionens økonomiske genopretning efter coronaviruskrisen sammen med Unionens budget for 2021--2027, er også baseret på de prioriterede mål, der er fastsat i den europæiske grønne pagt. Desuden bør alle initiativer under genopretningsplanen Next Generation EU respektere
  den europæiske grønne pagts løfte om ikke
  at
  gøre skade
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(6)

Den europæiske grønne pagt ligger til grund for EU's genopretningsplan Next Generation EU, som fremmer investeringer i centrale grønne sektorer, der er nødvendige for at opbygge modstandsdygtighed og skabe vækst og beskæftigelse i et retfærdigt og inklusivt samfund. Genopretnings- og resiliensfaciliteten, som skal drive Unionens økonomiske genopretning efter coronaviruskrisen sammen med Unionens budget for 2021--2027, er også baseret på de prioriterede mål, der er fastsat i den europæiske grønne pagt. Desuden bør alle initiativer under genopretningsplanen Next Generation EU respektere
  den europæiske grønne pagts løfte om ikke
  at
  gøre skade
  .

| (6) | Den europæiske grønne pagt ligger til grund for EU's genopretningsplan Next Generation EU, som fremmer investeringer i centrale grønne
  og digitale
  sektorer, der er nødvendige for at opbygge modstandsdygtighed og skabe vækst og beskæftigelse i et retfærdigt og inklusivt samfund. Genopretnings- og resiliensfaciliteten, som skal drive Unionens økonomiske genopretning efter coronaviruskrisen sammen med Unionens budget for 2021-2027, er også baseret på de prioriterede mål, der er fastsat i den europæiske grønne pagt. Desuden bør alle initiativer under genopretningsplanen Next Generation EU respektere
  princippet om ikke at gøre væsentlig skade som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (»klassificeringsforordningen«)

   (1a)

  . Genopretningsplanen er en vigtig chance for at fremskynde hastigheden af omstillingen til klimaneutralitet og beskyttelsen af miljøet. |
| --- | --- |

(6)

Den europæiske grønne pagt ligger til grund for EU's genopretningsplan Next Generation EU, som fremmer investeringer i centrale grønne
  og digitale
  sektorer, der er nødvendige for at opbygge modstandsdygtighed og skabe vækst og beskæftigelse i et retfærdigt og inklusivt samfund. Genopretnings- og resiliensfaciliteten, som skal drive Unionens økonomiske genopretning efter coronaviruskrisen sammen med Unionens budget for 2021-2027, er også baseret på de prioriterede mål, der er fastsat i den europæiske grønne pagt. Desuden bør alle initiativer under genopretningsplanen Next Generation EU respektere
  princippet om ikke at gøre væsentlig skade som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 (»klassificeringsforordningen«)

   (1a)

  . Genopretningsplanen er en vigtig chance for at fremskynde hastigheden af omstillingen til klimaneutralitet og beskyttelsen af miljøet.

Ændring 10

Forslag til afgørelse

Betragtning 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (7) | Miljøhandlingsprogrammerne har været ledetråden for udviklingen af EU's miljøpolitik siden begyndelsen af 1970'erne. Det syvende miljøhandlingsprogram
  udløber
  den 31. december 2020, og i henhold til artikel 4, stk. 3,
  skal
  Kommissionen, hvis det
  er
  relevant, forelægge et forslag til det ottende miljøhandlingsprogram i god tid med henblik på at undgå et mellemrum mellem det 7. og det 8. miljøhandlingsprogram. I 
  forbindelse med
  den europæiske grønne pagt blev
  der
  bebudet
  et nyt
  miljøhandlingsprogram. |

Kommissionens forslag

Ændring

(7)

Miljøhandlingsprogrammerne har været ledetråden for udviklingen af EU's miljøpolitik siden begyndelsen af 1970'erne. Det syvende miljøhandlingsprogram
  udløber
  den 31. december 2020, og i henhold til artikel 4, stk. 3,
  skal
  Kommissionen, hvis det
  er
  relevant, forelægge et forslag til det ottende miljøhandlingsprogram i god tid med henblik på at undgå et mellemrum mellem det 7. og det 8. miljøhandlingsprogram. I 
  forbindelse med
  den europæiske grønne pagt blev
  der
  bebudet
  et nyt
  miljøhandlingsprogram.

| (7) | Miljøhandlingsprogrammerne har været ledetråden for udviklingen
  og koordineringen
  af EU's miljøpolitik siden begyndelsen af 1970'erne. Det syvende miljøhandlingsprogram
  udløb
  den 31. december 2020, og i henhold til artikel 4, stk. 3,
  skulle
  Kommissionen, hvis det
  var
  relevant, forelægge et forslag til det ottende miljøhandlingsprogram i god tid med henblik på at undgå et mellemrum mellem det 7. og det 8. miljøhandlingsprogram. I 
  Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om
  den europæiske grønne pagt blev
  det
  bebudet
  , at der i det 8.
  miljøhandlingsprogram
  ville indgå en ny overvågningsmekanisme til sikring af, at Unionen forbliver på ret kurs med hensyn til at opfylde sine miljømål. I meddelelsen forpligtede Kommissionen sig desuden til at lancere en resultattavle til overvågning af fremskridt med hensyn til alle målene i den europæiske grønne pagt. |
| --- | --- |

(7)

Miljøhandlingsprogrammerne har været ledetråden for udviklingen
  og koordineringen
  af EU's miljøpolitik siden begyndelsen af 1970'erne. Det syvende miljøhandlingsprogram
  udløb
  den 31. december 2020, og i henhold til artikel 4, stk. 3,
  skulle
  Kommissionen, hvis det
  var
  relevant, forelægge et forslag til det ottende miljøhandlingsprogram i god tid med henblik på at undgå et mellemrum mellem det 7. og det 8. miljøhandlingsprogram. I 
  Kommissionens meddelelse af 11. december 2019 om
  den europæiske grønne pagt blev
  det
  bebudet
  , at der i det 8.
  miljøhandlingsprogram
  ville indgå en ny overvågningsmekanisme til sikring af, at Unionen forbliver på ret kurs med hensyn til at opfylde sine miljømål. I meddelelsen forpligtede Kommissionen sig desuden til at lancere en resultattavle til overvågning af fremskridt med hensyn til alle målene i den europæiske grønne pagt.

Ændring 11

Forslag til afgørelse

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Det 8. miljøhandlingsprogram bør
  støtte miljø-
  og
  klimamålsætningerne
  i den europæiske grønne pagt i overensstemmelse med det langsigtede mål om at »leve et godt liv inden for planetens grænser«
  inden
  2050, som allerede er fastsat i det 7. miljøhandlingsprogram. Programmet bør
  bidrage til at nå
  FN's 2030-dagsorden og FN's mål for bæredygtig udvikling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Det 8. miljøhandlingsprogram bør
  støtte miljø-
  og
  klimamålsætningerne
  i den europæiske grønne pagt i overensstemmelse med det langsigtede mål om at »leve et godt liv inden for planetens grænser«
  inden
  2050, som allerede er fastsat i det 7. miljøhandlingsprogram. Programmet bør
  bidrage til at nå
  FN's 2030-dagsorden og FN's mål for bæredygtig udvikling.

| (8) | Det 8. miljøhandlingsprogram bør
  som Unionens overordnede miljøhandlingsprogram bygge på
  og
  fremme gennemførelsen af målsætningerne
  i den europæiske grønne pagt i overensstemmelse med det langsigtede mål om at »leve et godt liv inden for planetens grænser«
  senest i
  2050
  i tråd med det
  , som allerede er fastsat i det 7. miljøhandlingsprogram. Programmet bør
  desuden være i fuld overensstemmelse med
  FN's 2030-dagsorden og FN's mål for bæredygtig udvikling
  (verdensmålene), som er integrerede og udelelige, og fremme gennemførelsen og opfyldelsen af disse, samt være i overensstemmelse med målene i Parisaftalen, FN's konvention om biologisk mangfoldighed og andre relevante internationale aftaler. Det 8. miljøhandlingsprogram bør muliggøre en EU-økonomi, som sikrer velfærd inden for planetens grænser, hvor vækst er regenerativ, og det bør desuden sikre, at miljø- og klimaomstillingen sker på en retfærdig og inklusiv måde og samtidig bidrage til at mindske uligheder. |
| --- | --- |

(8)

Det 8. miljøhandlingsprogram bør
  som Unionens overordnede miljøhandlingsprogram bygge på
  og
  fremme gennemførelsen af målsætningerne
  i den europæiske grønne pagt i overensstemmelse med det langsigtede mål om at »leve et godt liv inden for planetens grænser«
  senest i
  2050
  i tråd med det
  , som allerede er fastsat i det 7. miljøhandlingsprogram. Programmet bør
  desuden være i fuld overensstemmelse med
  FN's 2030-dagsorden og FN's mål for bæredygtig udvikling
  (verdensmålene), som er integrerede og udelelige, og fremme gennemførelsen og opfyldelsen af disse, samt være i overensstemmelse med målene i Parisaftalen, FN's konvention om biologisk mangfoldighed og andre relevante internationale aftaler. Det 8. miljøhandlingsprogram bør muliggøre en EU-økonomi, som sikrer velfærd inden for planetens grænser, hvor vækst er regenerativ, og det bør desuden sikre, at miljø- og klimaomstillingen sker på en retfærdig og inklusiv måde og samtidig bidrage til at mindske uligheder.

Ændring 12

Forslag til afgørelse

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | De prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram udstikker en kurs for Unionens politiske beslutningstagning, der bygger på, men ikke er begrænset til, forpligtelserne i den europæiske grønne pagts strategier og initiativer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

De prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram udstikker en kurs for Unionens politiske beslutningstagning, der bygger på, men ikke er begrænset til, forpligtelserne i den europæiske grønne pagts strategier og initiativer.

Ændring 13

Forslag til afgørelse

Betragtning 8 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8b) | Det 8. miljøhandlingsprogram udgør grundlaget for opfyldelsen af de miljø- og klimamålsætninger, der er fastlagt i FN's 2030-dagsorden og i dets verdensmål. Ifølge en model, der er udviklet af Stockholm Resilience Centre, understøtter opfyldelsen af verdensmålene for miljø og klima de sociale og økonomiske verdensmål, fordi vore samfund og økonomier er afhængige af en sund biosfære, og fordi bæredygtig udvikling kun kan finde sted inden for det sikre sted at operere, som en stabil og modstandsdygtig planet udgør. Unionens opfyldelse af FN's verdensmål og dets støtte til tredjelandes opfyldelse af disse vil være af afgørende betydning for Unionens globale lederrolle med hensyn til at gennemføre en bæredygtig omstilling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8b)

Det 8. miljøhandlingsprogram udgør grundlaget for opfyldelsen af de miljø- og klimamålsætninger, der er fastlagt i FN's 2030-dagsorden og i dets verdensmål. Ifølge en model, der er udviklet af Stockholm Resilience Centre, understøtter opfyldelsen af verdensmålene for miljø og klima de sociale og økonomiske verdensmål, fordi vore samfund og økonomier er afhængige af en sund biosfære, og fordi bæredygtig udvikling kun kan finde sted inden for det sikre sted at operere, som en stabil og modstandsdygtig planet udgør. Unionens opfyldelse af FN's verdensmål og dets støtte til tredjelandes opfyldelse af disse vil være af afgørende betydning for Unionens globale lederrolle med hensyn til at gennemføre en bæredygtig omstilling.

Ændring 14

Forslag til afgørelse

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Det 8. miljøhandlingsprogram bør fremskynde overgangen til en regenerativ
  økonomi
  , der giver mere tilbage til planeten, end den tager. En
  regenerativ vækstmodel
  anerkender, at vores samfunds trivsel og velstand afhænger af et stabilt klima, et sundt miljø og velfungerende økosystemer,
  der
  giver
  vores økonomier
  et sikkert sted at operere. Da den globale befolkning og efterspørgslen efter naturressourcer fortsætter med at vokse, bør den økonomiske aktivitet udvikle sig på en
  sådan
  måde, at den ikke skader, men derimod vender udviklingen inden for klimaændringer og miljøforringelser, minimerer forureningen og sikrer bevarelse og berigelse af
  den naturlige kapital
  og dermed en stor forekomst af vedvarende og ikkevedvarende ressourcer. Gennem fortsat innovation, tilpasning til nye udfordringer og medskabelse styrker den regenerative
  økonomi
  modstandsdygtigheden og beskytter nuværende og fremtidige generationers velfærd. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Det 8. miljøhandlingsprogram bør fremskynde overgangen til en regenerativ
  økonomi
  , der giver mere tilbage til planeten, end den tager. En
  regenerativ vækstmodel
  anerkender, at vores samfunds trivsel og velstand afhænger af et stabilt klima, et sundt miljø og velfungerende økosystemer,
  der
  giver
  vores økonomier
  et sikkert sted at operere. Da den globale befolkning og efterspørgslen efter naturressourcer fortsætter med at vokse, bør den økonomiske aktivitet udvikle sig på en
  sådan
  måde, at den ikke skader, men derimod vender udviklingen inden for klimaændringer og miljøforringelser, minimerer forureningen og sikrer bevarelse og berigelse af
  den naturlige kapital
  og dermed en stor forekomst af vedvarende og ikkevedvarende ressourcer. Gennem fortsat innovation, tilpasning til nye udfordringer og medskabelse styrker den regenerative
  økonomi
  modstandsdygtigheden og beskytter nuværende og fremtidige generationers velfærd.

| (9) | Det 8. miljøhandlingsprogram bør fremskynde overgangen til en regenerativ
  vækstmodel
  , der giver mere tilbage til planeten, end den tager
  , inden for rammerne af
  en
  bæredygtig velfærdsøkonomi, som muliggør systemisk forandring,
  anerkender, at vores samfunds trivsel og velstand afhænger af et stabilt klima, et sundt miljø og velfungerende økosystemer,
  og
  giver et sikkert sted at operere
  inden for planetens grænser
  . Da den globale befolkning og efterspørgslen efter naturressourcer fortsætter med at vokse, bør den økonomiske aktivitet udvikle sig på en
  så bæredygtig
  måde, at den ikke skader, men derimod vender udviklingen inden for klimaændringer
  , beskytter og genopretter økosystemer
  og
  biodiversitet, idet tabet heraf bremses og vendes, forebygger
  miljøforringelser,
  beskytter sundhed og velfærd mod negative miljøpåvirkninger, forebygger og
  minimerer forureningen og sikrer bevarelse og berigelse af
  naturressourcerne og biodiversiteten
  og dermed en stor forekomst af vedvarende og ikkevedvarende ressourcer. Gennem fortsat
  forskning og
  innovation,
  omlægning af produktions- og forbrugsmønstre og
  tilpasning til nye udfordringer og medskabelse styrker den regenerative
  og bæredygtige velfærdsøkonomi
  modstandsdygtigheden
  , forbedrer naturens tilstand
  og beskytter nuværende og fremtidige generationers velfærd
  og deres ret til et sundt miljø
  . |
| --- | --- |

(9)

Det 8. miljøhandlingsprogram bør fremskynde overgangen til en regenerativ
  vækstmodel
  , der giver mere tilbage til planeten, end den tager
  , inden for rammerne af
  en
  bæredygtig velfærdsøkonomi, som muliggør systemisk forandring,
  anerkender, at vores samfunds trivsel og velstand afhænger af et stabilt klima, et sundt miljø og velfungerende økosystemer,
  og
  giver et sikkert sted at operere
  inden for planetens grænser
  . Da den globale befolkning og efterspørgslen efter naturressourcer fortsætter med at vokse, bør den økonomiske aktivitet udvikle sig på en
  så bæredygtig
  måde, at den ikke skader, men derimod vender udviklingen inden for klimaændringer
  , beskytter og genopretter økosystemer
  og
  biodiversitet, idet tabet heraf bremses og vendes, forebygger
  miljøforringelser,
  beskytter sundhed og velfærd mod negative miljøpåvirkninger, forebygger og
  minimerer forureningen og sikrer bevarelse og berigelse af
  naturressourcerne og biodiversiteten
  og dermed en stor forekomst af vedvarende og ikkevedvarende ressourcer. Gennem fortsat
  forskning og
  innovation,
  omlægning af produktions- og forbrugsmønstre og
  tilpasning til nye udfordringer og medskabelse styrker den regenerative
  og bæredygtige velfærdsøkonomi
  modstandsdygtigheden
  , forbedrer naturens tilstand
  og beskytter nuværende og fremtidige generationers velfærd
  og deres ret til et sundt miljø
  .

Ændring 15

Forslag til afgørelse

Betragtning 9 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9a) | Ifølge OECD er argumenterne for måling af økonomiske resultater og samfundsmæssige fremskridt »hinsides BNP« velfunderede, og anvendelsen af BNP som eneste målestok giver ikke de politiske beslutningstagere et tilstrækkeligt nøjagtigt billede af, hvordan økonomien præsterer for borgerne, eller af vækstens langsigtede indvirkning på bæredygtighed

   (1a)

  . For at Unionen kan udvikle en mere helhedsorienteret tilgang til udformningen af den økonomiske politik i overensstemmelse med verdensmålene, Parisaftalen og FN's konvention om biologisk mangfoldighed, stilles der — som forlangt i det 7. miljøhandlingsprogram — i det 8. miljøhandlingsprogram krav om udvikling af et omfattende sæt af indikatorer »hinsides BNP« med henblik på at måle fremskridtene hen imod en bæredygtig velfærdsøkonomi og styre og danne grundlag for den fremtidige politikudformning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9a)

Ifølge OECD er argumenterne for måling af økonomiske resultater og samfundsmæssige fremskridt »hinsides BNP« velfunderede, og anvendelsen af BNP som eneste målestok giver ikke de politiske beslutningstagere et tilstrækkeligt nøjagtigt billede af, hvordan økonomien præsterer for borgerne, eller af vækstens langsigtede indvirkning på bæredygtighed

   (1a)

  . For at Unionen kan udvikle en mere helhedsorienteret tilgang til udformningen af den økonomiske politik i overensstemmelse med verdensmålene, Parisaftalen og FN's konvention om biologisk mangfoldighed, stilles der — som forlangt i det 7. miljøhandlingsprogram — i det 8. miljøhandlingsprogram krav om udvikling af et omfattende sæt af indikatorer »hinsides BNP« med henblik på at måle fremskridtene hen imod en bæredygtig velfærdsøkonomi og styre og danne grundlag for den fremtidige politikudformning.

Ændring 16

Forslag til afgørelse

Betragtning 9 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9b) | Gennemførelsen af en effektiv global biodiversitetsramme for perioden efter 2020 vil afhænge af en reduktion af de finansieringsstrømme, der skader biodiversiteten, men ifølge en rapport fra OECD er regeringernes årlige udgifter til tiltag, der potentielt skader biodiversiteten, ikke desto mindre fem til seks gange større end de årlige globale investeringer i biodiversitet

   (1a)

  . I Aichibiodiversitetsmålene blev der fastsat en forpligtelse til senest i 2020 at eliminere, udfase eller reformere subsidier, som er skadelige for biodiversiteten, ligesom omgående udfasning af miljøskadelige subsidier på EU- og medlemsstatsplan var en forpligtelse i henhold til det 7. miljøhandlingsprogram. For at Unionen kan nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram, herunder klimaneutralitet senest i 2050, vil det være nødvendigt at udfase alle miljøskadelige subsidier, herunder subsidier til fossile brændstoffer. Alle direkte og indirekte subsidier, herunder subsidier i form af skattefritagelser, bør medtages. Der bør også udvikles en mekanisme, der gør det muligt for medlemsstaterne at rapportere om udfasningen af andre miljøskadelige subsidier end subsidier til fossile brændstoffer. Udfasningen af alle miljøskadelige subsidier bør følge princippet om en retfærdig omstilling og ledsages af foranstaltninger til at forebygge eller afbøde eventuelle negative socioøkonomiske virkninger på EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt plan, og samtidig sikre, at ingen lades i stikken. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9b)

Gennemførelsen af en effektiv global biodiversitetsramme for perioden efter 2020 vil afhænge af en reduktion af de finansieringsstrømme, der skader biodiversiteten, men ifølge en rapport fra OECD er regeringernes årlige udgifter til tiltag, der potentielt skader biodiversiteten, ikke desto mindre fem til seks gange større end de årlige globale investeringer i biodiversitet

   (1a)

  . I Aichibiodiversitetsmålene blev der fastsat en forpligtelse til senest i 2020 at eliminere, udfase eller reformere subsidier, som er skadelige for biodiversiteten, ligesom omgående udfasning af miljøskadelige subsidier på EU- og medlemsstatsplan var en forpligtelse i henhold til det 7. miljøhandlingsprogram. For at Unionen kan nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram, herunder klimaneutralitet senest i 2050, vil det være nødvendigt at udfase alle miljøskadelige subsidier, herunder subsidier til fossile brændstoffer. Alle direkte og indirekte subsidier, herunder subsidier i form af skattefritagelser, bør medtages. Der bør også udvikles en mekanisme, der gør det muligt for medlemsstaterne at rapportere om udfasningen af andre miljøskadelige subsidier end subsidier til fossile brændstoffer. Udfasningen af alle miljøskadelige subsidier bør følge princippet om en retfærdig omstilling og ledsages af foranstaltninger til at forebygge eller afbøde eventuelle negative socioøkonomiske virkninger på EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt plan, og samtidig sikre, at ingen lades i stikken.

Ændring 17

Forslag til afgørelse

Betragtning 9 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9c) | En af prioriteterne i den europæiske strategi for miljøregnskaber 2019-2023 er at udvide listen over områder, der er omfattet af europæiske miljøregnskaber, hvor et af de områder, der er under udvikling, er »subsidier eller støtteforanstaltninger, der kan være skadelige for miljøet«. Gennem sit arbejde med en forberedende foranstaltning vil Kommissionen stille en værktøjskasse til rådighed for interessenterne for at hjælpe dem med at kortlægge miljøskadelige subsidier og derefter på et evidensbaseret grundlag afgøre, om de skal reformeres eller fjernes, ved at identificere de sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger af en udfasning af dem. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9c)

En af prioriteterne i den europæiske strategi for miljøregnskaber 2019-2023 er at udvide listen over områder, der er omfattet af europæiske miljøregnskaber, hvor et af de områder, der er under udvikling, er »subsidier eller støtteforanstaltninger, der kan være skadelige for miljøet«. Gennem sit arbejde med en forberedende foranstaltning vil Kommissionen stille en værktøjskasse til rådighed for interessenterne for at hjælpe dem med at kortlægge miljøskadelige subsidier og derefter på et evidensbaseret grundlag afgøre, om de skal reformeres eller fjernes, ved at identificere de sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger af en udfasning af dem.

Ændring 18

Forslag til afgørelse

Betragtning 9 d (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (9d) | Hav- og kystøkosystemer, såsom mangroveskove, koralrev, saltmarsker og havgræsenge, forringes og påvirkes negativt gennem processer som eutrofiering og forsuring, der påvirker den biodiversitet, de danner grundlag for, og de økosystemtjenester og funktioner, de leverer, samt deres evne til at fungere som kulstofdræn. Der er behov for en hurtig indsats for at beskytte og genoprette disse hav- kystøkosystemer, herunder havbunden, og anerkendelse af havet som et globalt fællesgode kunne gøre det lettere at øge bevidstheden, forbedre kendskabet til havene og tilskynde til handling og vedtagelse af effektive foranstaltninger fra alle samfundsniveauer og -aktører. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9d)

Hav- og kystøkosystemer, såsom mangroveskove, koralrev, saltmarsker og havgræsenge, forringes og påvirkes negativt gennem processer som eutrofiering og forsuring, der påvirker den biodiversitet, de danner grundlag for, og de økosystemtjenester og funktioner, de leverer, samt deres evne til at fungere som kulstofdræn. Der er behov for en hurtig indsats for at beskytte og genoprette disse hav- kystøkosystemer, herunder havbunden, og anerkendelse af havet som et globalt fællesgode kunne gøre det lettere at øge bevidstheden, forbedre kendskabet til havene og tilskynde til handling og vedtagelse af effektive foranstaltninger fra alle samfundsniveauer og -aktører.

Ændring 19

Forslag til afgørelse

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | I det 8. miljøhandlingsprogram bør der opstilles tematiske prioriterede mål for
  klimaneutralitet
  , tilpasning til klimaændringer, beskyttelse og genopretning af den biologiske mangfoldighed, cirkulær økonomi,
  ambitionen om nulforurening
  og
  mindskning
  af miljøbelastningen fra produktion og forbrug. Endvidere bør de nødvendige forudsætninger for at nå de langsigtede mål og de tematiske prioriterede mål
  identificeres
  for alle involverede aktører. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

I det 8. miljøhandlingsprogram bør der opstilles tematiske prioriterede mål for
  klimaneutralitet
  , tilpasning til klimaændringer, beskyttelse og genopretning af den biologiske mangfoldighed, cirkulær økonomi,
  ambitionen om nulforurening
  og
  mindskning
  af miljøbelastningen fra produktion og forbrug. Endvidere bør de nødvendige forudsætninger for at nå de langsigtede mål og de tematiske prioriterede mål
  identificeres
  for alle involverede aktører.

| (10) | I det 8. miljøhandlingsprogram bør der opstilles tematiske prioriterede mål for
  modvirkning af klimaændringer
  , tilpasning til klimaændringer, beskyttelse og genopretning af den biologiske mangfoldighed
  på land og i havet
  ,
  en giftfri
  cirkulær økonomi,
  et miljø uden forurening
  og
  minimering
  af miljøbelastningen fra produktion og forbrug
  inden for alle økonomiske sektorer. Disse tematiske prioriterede mål, der tager fat på både årsagerne til og virkningerne af miljøskader, hænger uløseligt sammen, og der må derfor anlægges en systemisk tilgang for at nå dem.
  Endvidere bør
  det 8. miljøhandlingsprogram identificere
  de nødvendige forudsætninger for
  på sammenhængende vis
  at nå de langsigtede mål og de tematiske prioriterede mål for alle involverede aktører
  og koordinere de nødvendige foranstaltninger for at opnå disse forudsætninger
  . |
| --- | --- |

(10)

I det 8. miljøhandlingsprogram bør der opstilles tematiske prioriterede mål for
  modvirkning af klimaændringer
  , tilpasning til klimaændringer, beskyttelse og genopretning af den biologiske mangfoldighed
  på land og i havet
  ,
  en giftfri
  cirkulær økonomi,
  et miljø uden forurening
  og
  minimering
  af miljøbelastningen fra produktion og forbrug
  inden for alle økonomiske sektorer. Disse tematiske prioriterede mål, der tager fat på både årsagerne til og virkningerne af miljøskader, hænger uløseligt sammen, og der må derfor anlægges en systemisk tilgang for at nå dem.
  Endvidere bør
  det 8. miljøhandlingsprogram identificere
  de nødvendige forudsætninger for
  på sammenhængende vis
  at nå de langsigtede mål og de tematiske prioriterede mål for alle involverede aktører
  og koordinere de nødvendige foranstaltninger for at opnå disse forudsætninger
  .

Ændring 20

Forslag til afgørelse

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | I FN's konvention om den biologiske mangfoldighed betegner begrebet »økosystembaseret tilgang« en strategi for integreret forvaltning af jord, vand og levende ressourcer, som fremmer bevaring og bæredygtig udnyttelse på en retfærdig måde med det formål at bidrage til at opnå en balance mellem bevaring, bæredygtig udnyttelse og deling af fordelene ved biologisk biodiversitet, konventionens tre målsætninger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

I FN's konvention om den biologiske mangfoldighed betegner begrebet »økosystembaseret tilgang« en strategi for integreret forvaltning af jord, vand og levende ressourcer, som fremmer bevaring og bæredygtig udnyttelse på en retfærdig måde med det formål at bidrage til at opnå en balance mellem bevaring, bæredygtig udnyttelse og deling af fordelene ved biologisk biodiversitet, konventionens tre målsætninger.

Ændring 21

Forslag til afgørelse

Betragtning 10 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10b) | Ifølge EEA er naturbaserede løsninger til tilpasning til klimaændringer og katastroferisikoreduktion foranstaltninger, som arbejder sammen med og styrker naturen for at genoprette og beskytte økosystemer og hjælpe samfundet med at tilpasse sig klimaændringernes virkninger og bremse yderligere opvarmning, og som samtidig tilvejebringer en række andre fordele

   (1a)

  . Selv om naturbaserede løsninger kan give økonomiske fordele, bør det erkendes, at disse muligvis først vil vise sig på længere sigt. Naturbaserede løsninger bør overholde visse kriterier for at sikre, at gennemførelse af dem er i tråd med og ikke underminerer de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram. Såfremt naturbaserede løsninger finansieres gennem mekanismer til biodiversitetsudligning, bør disse mekanismer desuden nøje overholde et afbødningshierarki, hvor det bl.a. sikres, at udligning kun kan anvendes som en sidste udvej. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10b)

Ifølge EEA er naturbaserede løsninger til tilpasning til klimaændringer og katastroferisikoreduktion foranstaltninger, som arbejder sammen med og styrker naturen for at genoprette og beskytte økosystemer og hjælpe samfundet med at tilpasse sig klimaændringernes virkninger og bremse yderligere opvarmning, og som samtidig tilvejebringer en række andre fordele

   (1a)

  . Selv om naturbaserede løsninger kan give økonomiske fordele, bør det erkendes, at disse muligvis først vil vise sig på længere sigt. Naturbaserede løsninger bør overholde visse kriterier for at sikre, at gennemførelse af dem er i tråd med og ikke underminerer de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram. Såfremt naturbaserede løsninger finansieres gennem mekanismer til biodiversitetsudligning, bør disse mekanismer desuden nøje overholde et afbødningshierarki, hvor det bl.a. sikres, at udligning kun kan anvendes som en sidste udvej.

Ændring 22

Forslag til afgørelse

Betragtning 11

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (11) | Miljøpolitikken er stærkt decentraliseret, og der bør gøres en indsats for at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram på forskellige forvaltningsniveauer, dvs. på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, med en samarbejdsbaseret tilgang til forvaltning på flere myndighedsniveauer. Den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse bør styrkes med henblik på at maksimere synergierne mellem økonomiske, miljømæssige
  og
  sociale
  mål, samtidig med at der lægges særlig vægt på
  potentielle afvejninger og
  på
  sårbare gruppers behov. Desuden er et gennemsigtigt samarbejde med ikkestatslige aktører vigtigt for at sikre en vellykket gennemførelse af det 8. miljøhandlingsprogram og opnåelse af programmets prioriterede mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11)

Miljøpolitikken er stærkt decentraliseret, og der bør gøres en indsats for at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram på forskellige forvaltningsniveauer, dvs. på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, med en samarbejdsbaseret tilgang til forvaltning på flere myndighedsniveauer. Den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse bør styrkes med henblik på at maksimere synergierne mellem økonomiske, miljømæssige
  og
  sociale
  mål, samtidig med at der lægges særlig vægt på
  potentielle afvejninger og
  på
  sårbare gruppers behov. Desuden er et gennemsigtigt samarbejde med ikkestatslige aktører vigtigt for at sikre en vellykket gennemførelse af det 8. miljøhandlingsprogram og opnåelse af programmets prioriterede mål.

| (11) | Miljøpolitikken er stærkt decentraliseret, og der bør gøres en indsats for at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram på forskellige forvaltningsniveauer, dvs. på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, med en samarbejdsbaseret tilgang til forvaltning på flere myndighedsniveauer.
  Effektiv overvågning, gennemførelse, håndhævelse og ansvarlighed er af afgørende betydning, og effektiv forvaltning er påkrævet for at sikre sammenhæng mellem politikker.
  Den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse bør styrkes med henblik på at maksimere synergierne mellem økonomiske, miljømæssige, sociale
  og økonomiske mål gennem en systematisk vurdering af de
  potentielle afvejninger
  mellem dem
  og
  en systematisk vurdering af
  sårbare
  og marginaliserede
  gruppers behov.
  Denne integrerede tilgang bør opfylde alle regioners specifikke behov, herunder by- og landområder og regioner i den yderste periferi.
  Desuden er
  adgang til miljøoplysning, offentlighedens deltagelse i beslutningstagningen på miljøområdet og adgang til domstolsprøvelse — i overensstemmelse med Århuskonventionen — samt
  et gennemsigtigt samarbejde med
  og mellem offentlige myndigheder på alle trin i beslutningsprocessen,
  ikkestatslige aktører
  og den bredere offentlighed
  vigtigt for at sikre en vellykket gennemførelse af det 8. miljøhandlingsprogram og opnåelse af programmets prioriterede mål. |
| --- | --- |

(11)

Miljøpolitikken er stærkt decentraliseret, og der bør gøres en indsats for at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram på forskellige forvaltningsniveauer, dvs. på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan, med en samarbejdsbaseret tilgang til forvaltning på flere myndighedsniveauer.
  Effektiv overvågning, gennemførelse, håndhævelse og ansvarlighed er af afgørende betydning, og effektiv forvaltning er påkrævet for at sikre sammenhæng mellem politikker.
  Den integrerede tilgang til politikudvikling og -gennemførelse bør styrkes med henblik på at maksimere synergierne mellem økonomiske, miljømæssige, sociale
  og økonomiske mål gennem en systematisk vurdering af de
  potentielle afvejninger
  mellem dem
  og
  en systematisk vurdering af
  sårbare
  og marginaliserede
  gruppers behov.
  Denne integrerede tilgang bør opfylde alle regioners specifikke behov, herunder by- og landområder og regioner i den yderste periferi.
  Desuden er
  adgang til miljøoplysning, offentlighedens deltagelse i beslutningstagningen på miljøområdet og adgang til domstolsprøvelse — i overensstemmelse med Århuskonventionen — samt
  et gennemsigtigt samarbejde med
  og mellem offentlige myndigheder på alle trin i beslutningsprocessen,
  ikkestatslige aktører
  og den bredere offentlighed
  vigtigt for at sikre en vellykket gennemførelse af det 8. miljøhandlingsprogram og opnåelse af programmets prioriterede mål.

Ændring 23

Forslag til afgørelse

Betragtning 11 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11a) | Konsekvensanalyser, der foretages inden for rammerne af det 8. miljøhandlingsprogram, bør tage hensyn til hele spektret af umiddelbare og langsigtede konsekvenser for miljøet og klimaet, herunder de kumulative virkninger, samt omkostningerne ved handling og passivitet, og det er nødvendigt at udvikle værktøjer med henblik herpå. Disse konsekvensanalyser bør baseres på brede og åbne høringer, og Kommissionen bør inden for otte uger efter afslutningen af en offentlig høring systematisk fremlægge detaljerede tilbagemeldinger om høringssvar fra interessenter, idet der skelnes mellem bidrag fra forskellige typer af interessenter. Konsekvensanalyser bør desuden offentliggøres umiddelbart efter deres afslutning for at give interessenterne mulighed for kontrol i medfør af Domstolens dom af 4. september 2018 i sag C-57/16 P

   (1a)

  , være tilstrækkeligt detaljerede og indeholde alle de oplysninger, der er anvendt som grundlag for deres konklusioner, herunder socioøkonomiske konsekvenser. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11a)

Konsekvensanalyser, der foretages inden for rammerne af det 8. miljøhandlingsprogram, bør tage hensyn til hele spektret af umiddelbare og langsigtede konsekvenser for miljøet og klimaet, herunder de kumulative virkninger, samt omkostningerne ved handling og passivitet, og det er nødvendigt at udvikle værktøjer med henblik herpå. Disse konsekvensanalyser bør baseres på brede og åbne høringer, og Kommissionen bør inden for otte uger efter afslutningen af en offentlig høring systematisk fremlægge detaljerede tilbagemeldinger om høringssvar fra interessenter, idet der skelnes mellem bidrag fra forskellige typer af interessenter. Konsekvensanalyser bør desuden offentliggøres umiddelbart efter deres afslutning for at give interessenterne mulighed for kontrol i medfør af Domstolens dom af 4. september 2018 i sag C-57/16 P

   (1a)

  , være tilstrækkeligt detaljerede og indeholde alle de oplysninger, der er anvendt som grundlag for deres konklusioner, herunder socioøkonomiske konsekvenser.

Ændring 24

Forslag til afgørelse

Betragtning 11 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11b) | Indsatsen for at nå Unionens miljø- og klimamål skal gennemføres i sammenhæng med og være forenelig med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11b)

Indsatsen for at nå Unionens miljø- og klimamål skal gennemføres i sammenhæng med og være forenelig med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder.

Ændring 25

Forslag til afgørelse

Betragtning 11 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (11c) | De Forenede Nationers Miljøprogram og OECD's globale miljøforum har fremhævet, at miljøforandringer har kønsspecifikke virkninger. Kønsdifferentierede roller fører endvidere til forskelle i kvinders og mænds sårbarhed over for klimaændringernes virkninger, og klimaændringernes virkninger forstærker kønsskævheder. Der er derfor behov for et kønsperspektiv på de foranstaltninger og målsætninger, som knytter sig til opnåelsen af de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram, herunder en kønsspecifik konsekvensanalyse af planlagte foranstaltninger og et fokus på integrering af kønsaspektet og kønsorienterede foranstaltninger, for at sikre, at kønsskævheder ikke fastholdes. I det 8. miljøhandlingsprogram anerkendes det, at ligestilling mellem kønnene er en forudsætning for bæredygtig udvikling og for at opnå de bedst mulige resultater, når der sættes ind over for klima- og miljømæssige udfordringer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(11c)

De Forenede Nationers Miljøprogram og OECD's globale miljøforum har fremhævet, at miljøforandringer har kønsspecifikke virkninger. Kønsdifferentierede roller fører endvidere til forskelle i kvinders og mænds sårbarhed over for klimaændringernes virkninger, og klimaændringernes virkninger forstærker kønsskævheder. Der er derfor behov for et kønsperspektiv på de foranstaltninger og målsætninger, som knytter sig til opnåelsen af de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram, herunder en kønsspecifik konsekvensanalyse af planlagte foranstaltninger og et fokus på integrering af kønsaspektet og kønsorienterede foranstaltninger, for at sikre, at kønsskævheder ikke fastholdes. I det 8. miljøhandlingsprogram anerkendes det, at ligestilling mellem kønnene er en forudsætning for bæredygtig udvikling og for at opnå de bedst mulige resultater, når der sættes ind over for klima- og miljømæssige udfordringer.

Ændring 26

Forslag til afgørelse

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Øget samarbejde med
  partnerlande
  , god global miljøforvaltning samt
  synergier mellem interne
  og
  eksterne EU-politikker
  er afgørende for at nå Unionens miljø- og klimamål. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Øget samarbejde med
  partnerlande
  , god global miljøforvaltning samt
  synergier mellem interne
  og
  eksterne EU-politikker
  er afgørende for at nå Unionens miljø- og klimamål.

| (12) | Øget samarbejde med
  og grønt diplomati over for tredjelande
  ,
  herunder udviklingslande, og støtte til
  god global miljøforvaltning
  , herunder fremme af adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser
  samt
  adgang til klage
  og
  domstolsprøvelse på miljøområdet
  er afgørende for at nå
  såvel verdensmålene som
  Unionens miljø- og klimamål.
  Sikring af synergier og sammenhæng mellem alle interne og eksterne EU-politikker, herunder handelspolitikker og -aftaler, og overholdelse af politikkohærens for bæredygtig udvikling er også af stor vigtighed. |
| --- | --- |

(12)

Øget samarbejde med
  og grønt diplomati over for tredjelande
  ,
  herunder udviklingslande, og støtte til
  god global miljøforvaltning
  , herunder fremme af adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser
  samt
  adgang til klage
  og
  domstolsprøvelse på miljøområdet
  er afgørende for at nå
  såvel verdensmålene som
  Unionens miljø- og klimamål.
  Sikring af synergier og sammenhæng mellem alle interne og eksterne EU-politikker, herunder handelspolitikker og -aftaler, og overholdelse af politikkohærens for bæredygtig udvikling er også af stor vigtighed.

Ændring 27

Forslag til afgørelse

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | Kommissionen bør vurdere, hvilke fremskridt Unionen og medlemsstaterne har gjort med hensyn til at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram i forbindelse med
  overgangen til større
  bæredygtighed, velfærd og modstandsdygtighed. Dette er i overensstemmelse med opfordringerne fra Rådet (27) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (28) til at måle økonomiske resultater og samfundsmæssige fremskridt »ud over BNP« og bevæge sig i retning af at bruge velfærd som ledetråd for politikken, hvilket også understøttes af OECD (29). |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

Kommissionen bør vurdere, hvilke fremskridt Unionen og medlemsstaterne har gjort med hensyn til at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram i forbindelse med
  overgangen til større
  bæredygtighed, velfærd og modstandsdygtighed. Dette er i overensstemmelse med opfordringerne fra Rådet (27) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (28) til at måle økonomiske resultater og samfundsmæssige fremskridt »ud over BNP« og bevæge sig i retning af at bruge velfærd som ledetråd for politikken, hvilket også understøttes af OECD (29).

| (13) | Kommissionen bør vurdere, hvilke fremskridt Unionen og medlemsstaterne har gjort med hensyn til at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram i forbindelse med
  den retfærdige og inklusive overgang til
  bæredygtighed, velfærd og modstandsdygtighed
  inden for planetens grænser
  . Dette er i overensstemmelse med opfordringerne fra Rådet (27) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (28) til at måle økonomiske resultater og samfundsmæssige fremskridt »ud over BNP« og bevæge sig i retning af at bruge velfærd som ledetråd for politikken, hvilket også understøttes af OECD (29). |
| --- | --- |

(13)

Kommissionen bør vurdere, hvilke fremskridt Unionen og medlemsstaterne har gjort med hensyn til at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram i forbindelse med
  den retfærdige og inklusive overgang til
  bæredygtighed, velfærd og modstandsdygtighed
  inden for planetens grænser
  . Dette er i overensstemmelse med opfordringerne fra Rådet (27) og Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (28) til at måle økonomiske resultater og samfundsmæssige fremskridt »ud over BNP« og bevæge sig i retning af at bruge velfærd som ledetråd for politikken, hvilket også understøttes af OECD (29).

Ændring 28

Forslag til afgørelse

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Vurderingen af fremskridtene hen imod de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram bør afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer. Den bør være i overensstemmelse med og med forbehold for overvågnings- og forvaltningsværktøjer, der dækker mere specifikke aspekter af miljø og klimapolitikken, såsom navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EF) nr. 1999/2018

   (30), revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne eller overvågningsredskaber vedrørende cirkulær økonomi, nulforurening, biodiversitet, luft, vand, jord, affald eller andre
  miljøpolitikker
  . Sammen med
  andre
  redskaber, der anvendes i det europæiske semester, Eurostats overvågning af målene for bæredygtig udvikling og Kommissionens rapport om strategisk fremsyn (31),
  vil den være
  en del af et sammenhængende og sammenkoblet sæt overvågnings- og forvaltningsværktøjer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Vurderingen af fremskridtene hen imod de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram bør afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer. Den bør være i overensstemmelse med og med forbehold for overvågnings- og forvaltningsværktøjer, der dækker mere specifikke aspekter af miljø og klimapolitikken, såsom navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EF) nr. 1999/2018

   (30), revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne eller overvågningsredskaber vedrørende cirkulær økonomi, nulforurening, biodiversitet, luft, vand, jord, affald eller andre
  miljøpolitikker
  . Sammen med
  andre
  redskaber, der anvendes i det europæiske semester, Eurostats overvågning af målene for bæredygtig udvikling og Kommissionens rapport om strategisk fremsyn (31),
  vil den være
  en del af et sammenhængende og sammenkoblet sæt overvågnings- og forvaltningsværktøjer.

| (14) | Vurderingen af fremskridtene hen imod de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram bør afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer
  og bør baseres på en »afstand til målet«-metode, som er robust, omfattende og gennemsigtig
  . Den bør være i overensstemmelse med og med forbehold for overvågnings- og forvaltningsværktøjer, der dækker mere specifikke aspekter af miljø og klimapolitikken, såsom navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EU) 2018/1999

   (30), revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne eller overvågningsredskaber vedrørende
  en giftfri
  cirkulær økonomi, nulforurening, biodiversitet, luft, vand, jord, affald eller andre
  miljø- og industripolitikker
  . Sammen med redskaber, der anvendes i det europæiske semester, Eurostats overvågning af målene for bæredygtig udvikling og Kommissionens rapport om strategisk fremsyn (31),
  bør vurderingen af fremskridtene hen imod de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram udgøre
  en del af et
  større,
  sammenhængende og sammenkoblet sæt overvågnings- og forvaltningsværktøjer
  , som ikke blot dækker miljømæssige, men også sociale og økonomiske faktorer
  . |
| --- | --- |

(14)

Vurderingen af fremskridtene hen imod de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram bør afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer
  og bør baseres på en »afstand til målet«-metode, som er robust, omfattende og gennemsigtig
  . Den bør være i overensstemmelse med og med forbehold for overvågnings- og forvaltningsværktøjer, der dækker mere specifikke aspekter af miljø og klimapolitikken, såsom navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning
  (EU) 2018/1999

   (30), revisionen af gennemførelsen af miljøreglerne eller overvågningsredskaber vedrørende
  en giftfri
  cirkulær økonomi, nulforurening, biodiversitet, luft, vand, jord, affald eller andre
  miljø- og industripolitikker
  . Sammen med redskaber, der anvendes i det europæiske semester, Eurostats overvågning af målene for bæredygtig udvikling og Kommissionens rapport om strategisk fremsyn (31),
  bør vurderingen af fremskridtene hen imod de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram udgøre
  en del af et
  større,
  sammenhængende og sammenkoblet sæt overvågnings- og forvaltningsværktøjer
  , som ikke blot dækker miljømæssige, men også sociale og økonomiske faktorer
  .

Ændring 29

Forslag til afgørelse

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | I lyset af det 8. miljøhandlingsprograms prioriterede mål, navnlig dets langsigtede prioriterede mål, er det vigtigt at udvikle den videnskabelige vidensbase om klodens begrænsninger og miljøaftryk, herunder i forhold til relevante indikatorsæt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

I lyset af det 8. miljøhandlingsprograms prioriterede mål, navnlig dets langsigtede prioriterede mål, er det vigtigt at udvikle den videnskabelige vidensbase om klodens begrænsninger og miljøaftryk, herunder i forhold til relevante indikatorsæt.

Ændring 30

Forslag til afgørelse

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Kommissionen og EEA og andre relevante agenturer bør have adgang til
  og
  videreanvende data og indikatorer fra medlemsstaterne i overensstemmelse med gældende EU-retsakter. Derudover bør der anvendes andre datakilder, såsom satellitdata og behandlede oplysninger fra
  det
  europæiske jordovervågningsprogram (Copernicus), Det Europæiske Informationssystem for Skovbrande og det europæiske oversvømmelsesvarslingssystem, eller dataplatforme såsom det europæiske havobservations- og datanetværk eller informationsplatformen for kemikalieovervågning. Anvendelsen af moderne digitale værktøjer og kunstig intelligens gør det muligt at forvalte og analysere dataene på en effektiv måde og derved mindske den administrative byrde, samtidig med at de bliver mere rettidige og af højere kvalitet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Kommissionen og EEA og andre relevante agenturer bør have adgang til
  og
  videreanvende data og indikatorer fra medlemsstaterne i overensstemmelse med gældende EU-retsakter. Derudover bør der anvendes andre datakilder, såsom satellitdata og behandlede oplysninger fra
  det
  europæiske jordovervågningsprogram (Copernicus), Det Europæiske Informationssystem for Skovbrande og det europæiske oversvømmelsesvarslingssystem, eller dataplatforme såsom det europæiske havobservations- og datanetværk eller informationsplatformen for kemikalieovervågning. Anvendelsen af moderne digitale værktøjer og kunstig intelligens gør det muligt at forvalte og analysere dataene på en effektiv måde og derved mindske den administrative byrde, samtidig med at de bliver mere rettidige og af højere kvalitet.

| (15) | Der er behov for robuste og meningsfulde indikatorer for at overvåge fremskridtene hen imod opfyldelsen af de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram.
  Kommissionen og EEA og andre relevante agenturer bør have adgang til, videreanvende og
  bygge på
  data og indikatorer fra medlemsstaterne i overensstemmelse med gældende EU-retsakter. Derudover bør der anvendes andre datakilder, såsom satellitdata og behandlede oplysninger fra
  Den
  Europæiske
  Unions
  jordovervågningsprogram (Copernicus), Det Europæiske Informationssystem for Skovbrande
  , biodiversitetsinformationssystemet, markidentifikationssystemet
  og det europæiske oversvømmelsesvarslingssystem, eller dataplatforme såsom det europæiske havobservations- og datanetværk eller informationsplatformen for kemikalieovervågning. Anvendelsen af moderne digitale værktøjer og kunstig intelligens gør det muligt at forvalte og analysere dataene på en effektiv måde og derved mindske den administrative byrde, samtidig med at de bliver mere rettidige og af højere kvalitet. |
| --- | --- |

(15)

Der er behov for robuste og meningsfulde indikatorer for at overvåge fremskridtene hen imod opfyldelsen af de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram.
  Kommissionen og EEA og andre relevante agenturer bør have adgang til, videreanvende og
  bygge på
  data og indikatorer fra medlemsstaterne i overensstemmelse med gældende EU-retsakter. Derudover bør der anvendes andre datakilder, såsom satellitdata og behandlede oplysninger fra
  Den
  Europæiske
  Unions
  jordovervågningsprogram (Copernicus), Det Europæiske Informationssystem for Skovbrande
  , biodiversitetsinformationssystemet, markidentifikationssystemet
  og det europæiske oversvømmelsesvarslingssystem, eller dataplatforme såsom det europæiske havobservations- og datanetværk eller informationsplatformen for kemikalieovervågning. Anvendelsen af moderne digitale værktøjer og kunstig intelligens gør det muligt at forvalte og analysere dataene på en effektiv måde og derved mindske den administrative byrde, samtidig med at de bliver mere rettidige og af højere kvalitet.

Ændring 31

Forslag til afgørelse

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | For at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram bør EEA og ECHA udstyres med tilstrækkelig kapacitet og tilstrækkelige ressourcer til at sikre et solidt, tilgængeligt og gennemsigtigt videns- og evidensgrundlag til støtte for gennemførelsen af de strategiske prioriteter i den europæiske miljøaftale og vurderingen af fremskridt under programmet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

For at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram bør EEA og ECHA udstyres med tilstrækkelig kapacitet og tilstrækkelige ressourcer til at sikre et solidt, tilgængeligt og gennemsigtigt videns- og evidensgrundlag til støtte for gennemførelsen af de strategiske prioriteter i den europæiske miljøaftale og vurderingen af fremskridt under programmet.

| (17) | For at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram bør EEA og ECHA udstyres med tilstrækkelig kapacitet og tilstrækkelige ressourcer til at sikre et solidt, tilgængeligt og gennemsigtigt videns- og evidensgrundlag til støtte for gennemførelsen af de strategiske prioriteter i den europæiske miljøaftale og vurderingen af fremskridt under programmet.
  Hvor det er relevant, bør andre organer og agenturer også inddrages og bidrage til gennemførelsen af disse strategiske prioriteter og til vurderingen af fremskridtene med hensyn til det 8. miljøhandlingsprogram. |
| --- | --- |

(17)

For at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram bør EEA og ECHA udstyres med tilstrækkelig kapacitet og tilstrækkelige ressourcer til at sikre et solidt, tilgængeligt og gennemsigtigt videns- og evidensgrundlag til støtte for gennemførelsen af de strategiske prioriteter i den europæiske miljøaftale og vurderingen af fremskridt under programmet.
  Hvor det er relevant, bør andre organer og agenturer også inddrages og bidrage til gennemførelsen af disse strategiske prioriteter og til vurderingen af fremskridtene med hensyn til det 8. miljøhandlingsprogram.

Ændring 32

Forslag til afgørelse

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | Senest den 31. marts 2024 bør Kommissionen foretage en midtvejsevaluering af det 8. miljøhandlingsprogram for at vurdere fremskridtene med det 8. miljøhandlingsprogram og som grundlag for den tiltrædende Kommissions prioriteter. På baggrund af de fremskridt, som beskrives i midtvejsevalueringen, bør den Kommission, der tiltræder efter valget til Europa-Parlamentet i 2024, inden for de første 100 dage af sin mandatperiode fremlægge en rapport, hvori den beskriver de miljø- og klimaprioriteter, med hensyn til hvilke den planlægger at træffe foranstaltninger i løbet af sit mandat, og hvordan disse foranstaltninger skal sikre, at de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram opfyldes fuldt ud. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

Senest den 31. marts 2024 bør Kommissionen foretage en midtvejsevaluering af det 8. miljøhandlingsprogram for at vurdere fremskridtene med det 8. miljøhandlingsprogram og som grundlag for den tiltrædende Kommissions prioriteter. På baggrund af de fremskridt, som beskrives i midtvejsevalueringen, bør den Kommission, der tiltræder efter valget til Europa-Parlamentet i 2024, inden for de første 100 dage af sin mandatperiode fremlægge en rapport, hvori den beskriver de miljø- og klimaprioriteter, med hensyn til hvilke den planlægger at træffe foranstaltninger i løbet af sit mandat, og hvordan disse foranstaltninger skal sikre, at de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram opfyldes fuldt ud.

Ændring 33

Forslag til afgørelse

Betragtning 18

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (18) | For at tage hensyn til de politiske mål, der er under udvikling, og de fremskridt, der er gjort, bør det 8. miljøhandlingsprogram evalueres af Kommissionen i 2029. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18)

For at tage hensyn til de politiske mål, der er under udvikling, og de fremskridt, der er gjort, bør det 8. miljøhandlingsprogram evalueres af Kommissionen i 2029.

| (18) | For at tage hensyn til de politiske mål, der er under udvikling, og de fremskridt, der er gjort, bør det 8. miljøhandlingsprogram evalueres af Kommissionen i 2029.
  Kommissionen bør forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport med resultaterne af denne evaluering, eventuelt ledsaget af et lovgivningsmæssigt forslag til det næste miljøhandlingsprogram. Et sådant lovgivningsmæssigt forslag bør fremlægges i god tid med henblik på at undgå et hul mellem det 8. og det 9. miljøhandlingsprogram. |
| --- | --- |

(18)

For at tage hensyn til de politiske mål, der er under udvikling, og de fremskridt, der er gjort, bør det 8. miljøhandlingsprogram evalueres af Kommissionen i 2029.
  Kommissionen bør forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en rapport med resultaterne af denne evaluering, eventuelt ledsaget af et lovgivningsmæssigt forslag til det næste miljøhandlingsprogram. Et sådant lovgivningsmæssigt forslag bør fremlægges i god tid med henblik på at undgå et hul mellem det 8. og det 9. miljøhandlingsprogram.

Ændring 34

Forslag til afgørelse

Betragtning 18 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (18a) | I henhold til artikel 191 i TEUF er formålet med Unionens miljøpolitik at sikre et højt beskyttelsesniveau under hensyntagen til de divergerende forhold i Unionens forskellige regioner, og den skal baseres på forsigtighedsprincippet og principperne om, at der bør træffes forebyggende foranstaltninger, at miljøskader fortrinsvis bør udbedres ved kilden, og at forureneren betaler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(18a)

I henhold til artikel 191 i TEUF er formålet med Unionens miljøpolitik at sikre et højt beskyttelsesniveau under hensyntagen til de divergerende forhold i Unionens forskellige regioner, og den skal baseres på forsigtighedsprincippet og principperne om, at der bør træffes forebyggende foranstaltninger, at miljøskader fortrinsvis bør udbedres ved kilden, og at forureneren betaler.

Ændring 35

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Med denne afgørelse fastlægges et generelt handlingsprogram på miljøområdet for perioden indtil den 31. december 2030 (herefter »det 8. miljøhandlingsprogram«). Den fastlægger de prioriterede mål, udpeger betingelserne for deres opfyldelse og fastlægger
  en ramme
  for måling af
  , hvorvidt Unionen
  og dens
  medlemsstater er på rette spor
  med hensyn til at
  opfylde disse
  prioriterede mål. | 1.   Med denne afgørelse fastlægges et generelt handlingsprogram på miljøområdet for perioden indtil den 31. december 2030 (herefter »det 8. miljøhandlingsprogram«). Den fastlægger de prioriterede mål, udpeger betingelserne for deres opfyldelse og
  de foranstaltninger, der er nødvendige
  for
  opfyldelse
  af
  disse betingelser. Den fastlægger en overvågningsramme
  for måling og
  vurdering af Unionens
  og dens
  medlemsstaters fremskridt
  med hensyn til at
  opnå de prioriterede mål. Den opretter desuden en styringsmekanisme med henblik på at sikre fuld opnåelse af de prioriterede mål. |

Kommissionens forslag

Ændring

1.   Med denne afgørelse fastlægges et generelt handlingsprogram på miljøområdet for perioden indtil den 31. december 2030 (herefter »det 8. miljøhandlingsprogram«). Den fastlægger de prioriterede mål, udpeger betingelserne for deres opfyldelse og fastlægger
  en ramme
  for måling af
  , hvorvidt Unionen
  og dens
  medlemsstater er på rette spor
  med hensyn til at
  opfylde disse
  prioriterede mål.

1.   Med denne afgørelse fastlægges et generelt handlingsprogram på miljøområdet for perioden indtil den 31. december 2030 (herefter »det 8. miljøhandlingsprogram«). Den fastlægger de prioriterede mål, udpeger betingelserne for deres opfyldelse og
  de foranstaltninger, der er nødvendige
  for
  opfyldelse
  af
  disse betingelser. Den fastlægger en overvågningsramme
  for måling og
  vurdering af Unionens
  og dens
  medlemsstaters fremskridt
  med hensyn til at
  opnå de prioriterede mål. Den opretter desuden en styringsmekanisme med henblik på at sikre fuld opnåelse af de prioriterede mål.

Ændring 36

Ændring 36

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — stk. 2

Artikel 1 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Det 8. miljøhandlingsprogram tager sigte på at fremskynde omstillingen til en klimaneutral, ressourceeffektiv,
  ren
  og cirkulær økonomi på en retfærdig og inklusiv måde og
  tilslutter sig de miljø-
  og
  klimamæssige målsætninger
  og initiativerne i den europæiske grønne pagt. | 2.   Det 8. miljøhandlingsprogram tager sigte på at fremskynde omstillingen til en klimaneutral,
  bæredygtig, giftfri,
  ressourceeffektiv,
  modstands-
  og
  konkurrencedygtig
  cirkulær økonomi
  , der er baseret på vedvarende energi,
  på en retfærdig
  , lige
  og inklusiv måde og
  på at beskytte, genoprette
  og
  forbedre miljøkvaliteten, herunder luft-, vand- og jordkvaliteten, samt beskytte og genoprette biodiversitet og økosystemer. Det bygger på og fremmer opnåelsen af målsætningerne
  og initiativerne i den europæiske grønne pagt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Det 8. miljøhandlingsprogram tager sigte på at fremskynde omstillingen til en klimaneutral, ressourceeffektiv,
  ren
  og cirkulær økonomi på en retfærdig og inklusiv måde og
  tilslutter sig de miljø-
  og
  klimamæssige målsætninger
  og initiativerne i den europæiske grønne pagt.

2.   Det 8. miljøhandlingsprogram tager sigte på at fremskynde omstillingen til en klimaneutral,
  bæredygtig, giftfri,
  ressourceeffektiv,
  modstands-
  og
  konkurrencedygtig
  cirkulær økonomi
  , der er baseret på vedvarende energi,
  på en retfærdig
  , lige
  og inklusiv måde og
  på at beskytte, genoprette
  og
  forbedre miljøkvaliteten, herunder luft-, vand- og jordkvaliteten, samt beskytte og genoprette biodiversitet og økosystemer. Det bygger på og fremmer opnåelsen af målsætningerne
  og initiativerne i den europæiske grønne pagt.

Ændring 37

Ændring 37

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 1 — stk. 3

Artikel 1 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Det 8. miljøhandlingsprogram udgør grundlaget for opfyldelsen af de miljø- og klimamålsætninger, der er fastlagt i De Forenede Nationers 2030-dagsorden og dens mål for bæredygtig udvikling, og rammen for overvågningen heraf
  udgør
  miljø- og klimaelementerne i 
  EU's
  indsats for at måle fremskridt hen imod større bæredygtighed, herunder klimaneutralitet og ressourceeffektivitet, trivsel og modstandsdygtighed. | 3.   Det 8. miljøhandlingsprogram udgør grundlaget for opfyldelsen af de miljø- og klimamålsætninger, der er fastlagt i De Forenede Nationers 2030-dagsorden og dens mål for bæredygtig udvikling,
  samt de målsætninger, der tilstræbes i relevante multilaterale miljø- og klimaaftaler,
  og rammen for overvågningen heraf
  bidrager til
  miljø- og klimaelementerne i 
  Unionens
  indsats for at måle fremskridt hen imod større bæredygtighed, herunder klimaneutralitet og ressourceeffektivitet, trivsel og modstandsdygtighed. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Det 8. miljøhandlingsprogram udgør grundlaget for opfyldelsen af de miljø- og klimamålsætninger, der er fastlagt i De Forenede Nationers 2030-dagsorden og dens mål for bæredygtig udvikling, og rammen for overvågningen heraf
  udgør
  miljø- og klimaelementerne i 
  EU's
  indsats for at måle fremskridt hen imod større bæredygtighed, herunder klimaneutralitet og ressourceeffektivitet, trivsel og modstandsdygtighed.

3.   Det 8. miljøhandlingsprogram udgør grundlaget for opfyldelsen af de miljø- og klimamålsætninger, der er fastlagt i De Forenede Nationers 2030-dagsorden og dens mål for bæredygtig udvikling,
  samt de målsætninger, der tilstræbes i relevante multilaterale miljø- og klimaaftaler,
  og rammen for overvågningen heraf
  bidrager til
  miljø- og klimaelementerne i 
  Unionens
  indsats for at måle fremskridt hen imod større bæredygtighed, herunder klimaneutralitet og ressourceeffektivitet, trivsel og modstandsdygtighed.

Ændring 38

Ændring 38

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 2 — stk. 1

Artikel 2 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Det 8. miljøhandlingsprogram
  har
  det langsigtede prioriterede mål
  for 2050
  , at borgerne
  lever et godt liv
  inden
  for planetens grænser
  i en
  regenerativ økonomi
  , hvor
  der ikke produceres spild eller nettoemissioner af drivhusgasser
  , og hvor
  den økonomiske vækst
  er
  afkoblet fra ressourceforbrug og miljøforringelse
  . Et sundt miljø understøtter
  borgernes
  velfærd, biodiversiteten trives, og
  naturkapitalen
  beskyttes, genoprettes og
  værdsættes på måder
  ,
  der
  øger modstandsdygtigheden over for klimaændringer og andre miljørisici. EU sætter tempoet for at sikre de nuværende og kommende generationers velstand på verdensplan. | 1.   Det 8. miljøhandlingsprogram
  skal have
  det langsigtede prioriterede mål, at borgerne
  så snart som muligt og senest
  inden
  2050 lever et godt liv
  i en
  bæredygtig velfærdsøkonomi
  , hvor
  vækst er regenerativ, hvor der er opnået klimaneutralitet
  , og hvor
  uligheder
  er
  blevet minimeret
  . Et sundt miljø understøtter
  alle menneskers
  velfærd
  og sundhed
  , biodiversiteten
  og økosystemerne
  trives, og
  naturen
  beskyttes
  og
  genoprettes,
  hvilket
  øger modstandsdygtigheden over for klimaændringer
  , naturkatastrofer
  og andre miljørisici. EU sætter tempoet for at sikre de nuværende og kommende generationers velstand på verdensplan
  i overensstemmelse med ansvaret mellem generationer
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Det 8. miljøhandlingsprogram
  har
  det langsigtede prioriterede mål
  for 2050
  , at borgerne
  lever et godt liv
  inden
  for planetens grænser
  i en
  regenerativ økonomi
  , hvor
  der ikke produceres spild eller nettoemissioner af drivhusgasser
  , og hvor
  den økonomiske vækst
  er
  afkoblet fra ressourceforbrug og miljøforringelse
  . Et sundt miljø understøtter
  borgernes
  velfærd, biodiversiteten trives, og
  naturkapitalen
  beskyttes, genoprettes og
  værdsættes på måder
  ,
  der
  øger modstandsdygtigheden over for klimaændringer og andre miljørisici. EU sætter tempoet for at sikre de nuværende og kommende generationers velstand på verdensplan.

1.   Det 8. miljøhandlingsprogram
  skal have
  det langsigtede prioriterede mål, at borgerne
  så snart som muligt og senest
  inden
  2050 lever et godt liv
  i en
  bæredygtig velfærdsøkonomi
  , hvor
  vækst er regenerativ, hvor der er opnået klimaneutralitet
  , og hvor
  uligheder
  er
  blevet minimeret
  . Et sundt miljø understøtter
  alle menneskers
  velfærd
  og sundhed
  , biodiversiteten
  og økosystemerne
  trives, og
  naturen
  beskyttes
  og
  genoprettes,
  hvilket
  øger modstandsdygtigheden over for klimaændringer
  , naturkatastrofer
  og andre miljørisici. EU sætter tempoet for at sikre de nuværende og kommende generationers velstand på verdensplan
  i overensstemmelse med ansvaret mellem generationer
  .

Ændring 39

Ændring 39

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 2 — stk. 2 — indledning

Artikel 2 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Det 8. miljøhandlingsprogram
  har
  følgende seks tematiske prioriterede mål: | 2.   Det 8. miljøhandlingsprogram
  skal have
  følgende seks
  indbyrdes forbundne
  tematiske prioriterede mål
  , som skal nås senest i 2030
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Det 8. miljøhandlingsprogram
  har
  følgende seks tematiske prioriterede mål:

2.   Det 8. miljøhandlingsprogram
  skal have
  følgende seks
  indbyrdes forbundne
  tematiske prioriterede mål
  , som skal nås senest i 2030
  :

Ændring 40

Ændring 40

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 2 — stk. 2 — litra a

Artikel 2 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | en uigenkaldelig
  og
  gradvis
  reduktion af drivhusgasemissionerne og forøgelse af optag gennem naturlige
  og andre
  dræn i Unionen med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner
  og opnå klimaneutralitet senest i 2050
  som fastsat i forordning (EU) .../... (32) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

en uigenkaldelig
  og
  gradvis
  reduktion af drivhusgasemissionerne og forøgelse af optag gennem naturlige
  og andre
  dræn i Unionen med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner
  og opnå klimaneutralitet senest i 2050
  som fastsat i forordning (EU) .../... (32)

en uigenkaldelig

gradvis

og andre

og opnå klimaneutralitet senest i 2050

32

| a) | hurtig
  og
  forudsigelig
  reduktion af drivhusgasemissionerne og
  samtidig hermed
  forøgelse af optag gennem naturlige dræn i Unionen med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner som fastsat i forordning (EU)
  2021
  /... (32)

  , på linje med dets klima- og miljømålsætninger, idet der sikres en retfærdig omstilling, hvor ingen lades i stikken |
| --- | --- |

a)

hurtig
  og
  forudsigelig
  reduktion af drivhusgasemissionerne og
  samtidig hermed
  forøgelse af optag gennem naturlige dræn i Unionen med henblik på at nå 2030-målet for reduktion af drivhusgasemissioner som fastsat i forordning (EU)
  2021
  /... (32)

  , på linje med dets klima- og miljømålsætninger, idet der sikres en retfærdig omstilling, hvor ingen lades i stikken

hurtig

forudsigelig

samtidig hermed

2021

32

, på linje med dets klima- og miljømålsætninger, idet der sikres en retfærdig omstilling, hvor ingen lades i stikken

Ændring 41

Ændring 41

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 2 — stk. 2 — litra b

Artikel 2 — stk. 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | fortsat fremskridt med hensyn til at øge tilpasningsevnen, styrke modstandsdygtigheden og mindske
  sårbarheden
  over for klimaændringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

fortsat fremskridt med hensyn til at øge tilpasningsevnen, styrke modstandsdygtigheden og mindske
  sårbarheden
  over for klimaændringer

sårbarheden

| b) | fortsat fremskridt med hensyn til at øge
  og integrere
  tilpasningsevnen,
  herunder på grundlag af økosystemtilgange,
  styrke modstandsdygtigheden og
  tilpasningsevnen og
  mindske
  miljøets og samfundets samt alle økonomiske sektorers sårbarhed
  over for klimaændringer
  , samtidig med at forebyggelse af og beredskab i forbindelse med naturkatastrofer forbedres |
| --- | --- |

b)

fortsat fremskridt med hensyn til at øge
  og integrere
  tilpasningsevnen,
  herunder på grundlag af økosystemtilgange,
  styrke modstandsdygtigheden og
  tilpasningsevnen og
  mindske
  miljøets og samfundets samt alle økonomiske sektorers sårbarhed
  over for klimaændringer
  , samtidig med at forebyggelse af og beredskab i forbindelse med naturkatastrofer forbedres

og integrere

herunder på grundlag af økosystemtilgange,

tilpasningsevnen og

miljøets og samfundets samt alle økonomiske sektorers sårbarhed

, samtidig med at forebyggelse af og beredskab i forbindelse med naturkatastrofer forbedres

Ændring 42

Ændring 42

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 2 — stk. 2 — litra c

Artikel 2 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | fremskridt hen imod en
  regenerativ vækstmodel
  , der giver mere tilbage til planeten,
  end der tages, afkobling af den økonomiske
  vækst
  fra ressourceanvendelse
  og
  miljøforringelse og fremskyndelse
  af overgangen til en cirkulær økonomi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

fremskridt hen imod en
  regenerativ vækstmodel
  , der giver mere tilbage til planeten,
  end der tages, afkobling af den økonomiske
  vækst
  fra ressourceanvendelse
  og
  miljøforringelse og fremskyndelse
  af overgangen til en cirkulær økonomi

regenerativ vækstmodel

end der tages, afkobling af den økonomiske

fra ressourceanvendelse

miljøforringelse og fremskyndelse

| c) | fremskridt hen imod en
  bæredygtig velfærdsøkonomi
  , der giver mere tilbage til planeten,
  og sikring
  af overgangen til en
  giftfri
  cirkulær økonomi
  , hvor
  vækst
  er regenerativ,
  og
  hvor ressourcer anvendes effektivt i overensstemmelse med affaldshierarkiet |
| --- | --- |

c)

fremskridt hen imod en
  bæredygtig velfærdsøkonomi
  , der giver mere tilbage til planeten,
  og sikring
  af overgangen til en
  giftfri
  cirkulær økonomi
  , hvor
  vækst
  er regenerativ,
  og
  hvor ressourcer anvendes effektivt i overensstemmelse med affaldshierarkiet

bæredygtig velfærdsøkonomi

og sikring

giftfri

, hvor

er regenerativ,

hvor ressourcer anvendes effektivt i overensstemmelse med affaldshierarkiet

Ændring 43

Ændring 43

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 2 — stk. 2 — litra d

Artikel 2 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | tilstræbelse af
  en nulforureningsambition for
  et giftfrit miljø, herunder for luft, vand og jord, og beskyttelse af
  borgernes
  sundhed og trivsel mod miljørelaterede risici og påvirkninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

tilstræbelse af
  en nulforureningsambition for
  et giftfrit miljø, herunder for luft, vand og jord, og beskyttelse af
  borgernes
  sundhed og trivsel mod miljørelaterede risici og påvirkninger

en nulforureningsambition for

borgernes

| d) | tilstræbelse af
  nulforurening med henblik på at opnå
  et giftfrit miljø, herunder for luft, vand og jord
  samt med hensyn til lys- og støjforurening
  , og beskyttelse af
  menneskers, dyrs og økosystemers
  sundhed og trivsel mod miljørelaterede risici og påvirkninger
  , herunder ved at fremme »One Health«-modellen |
| --- | --- |

d)

tilstræbelse af
  nulforurening med henblik på at opnå
  et giftfrit miljø, herunder for luft, vand og jord
  samt med hensyn til lys- og støjforurening
  , og beskyttelse af
  menneskers, dyrs og økosystemers
  sundhed og trivsel mod miljørelaterede risici og påvirkninger
  , herunder ved at fremme »One Health«-modellen

nulforurening med henblik på at opnå

samt med hensyn til lys- og støjforurening

menneskers, dyrs og økosystemers

, herunder ved at fremme »One Health«-modellen

Ændring 44

Ændring 44

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 2 — stk. 2 — litra e

Artikel 2 — stk. 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | beskyttelse, bevarelse og genetablering af biodiversitet og
  styrkelse af naturkapitalen
  , navnlig luft, vand, jord og
  skove
  ,
  ferskvand
  ,
  vådområder og
  marine økosystemer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

beskyttelse, bevarelse og genetablering af biodiversitet og
  styrkelse af naturkapitalen
  , navnlig luft, vand, jord og
  skove
  ,
  ferskvand
  ,
  vådområder og
  marine økosystemer

styrkelse af naturkapitalen

skove

ferskvand

vådområder og

| e) | beskyttelse, bevarelse og genetablering af biodiversitet
  , herunder ved at bremse
  og
  vende tabet heraf både inden for og uden for beskyttede områder og forbedre miljøets sundhed
  , navnlig luft, vand
  og
  jord
  , samt bekæmpe forringelsen af
  marine og
  terrestriske
  økosystemer
  , navnlig gennem gennemførelse af såvel de mål, som beskrives i EU's biodiversitetsstrategi for 2030
  ,
  som dem
  ,
  der er fastsat i den relevante EU-lovgivning |
| --- | --- |

e)

beskyttelse, bevarelse og genetablering af biodiversitet
  , herunder ved at bremse
  og
  vende tabet heraf både inden for og uden for beskyttede områder og forbedre miljøets sundhed
  , navnlig luft, vand
  og
  jord
  , samt bekæmpe forringelsen af
  marine og
  terrestriske
  økosystemer
  , navnlig gennem gennemførelse af såvel de mål, som beskrives i EU's biodiversitetsstrategi for 2030
  ,
  som dem
  ,
  der er fastsat i den relevante EU-lovgivning

, herunder ved at bremse

vende tabet heraf både inden for og uden for beskyttede områder og forbedre miljøets sundhed

og

, samt bekæmpe forringelsen af

terrestriske

, navnlig gennem gennemførelse af såvel de mål, som beskrives i EU's biodiversitetsstrategi for 2030

som dem

der er fastsat i den relevante EU-lovgivning

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 2 — stk. 2 — litra f

Artikel 2 — stk. 2 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | fremme
  af miljømæssig bæredygtighed og mindskelse af de vigtigste miljø- og klimabelastninger i forbindelse med
  produktion
  og
  forbrug
  , navnlig på områderne energi, industriel udvikling, bygninger og infrastruktur, mobilitet og
  fødevaresystemet
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

fremme
  af miljømæssig bæredygtighed og mindskelse af de vigtigste miljø- og klimabelastninger i forbindelse med
  produktion
  og
  forbrug
  , navnlig på områderne energi, industriel udvikling, bygninger og infrastruktur, mobilitet og
  fødevaresystemet
  .

fremme

produktion

forbrug

fødevaresystemet

| f) | sikring
  af miljømæssig bæredygtighed og
  væsentlig
  mindskelse af de vigtigste miljø- og klimabelastninger i forbindelse med
  Unionens produktions-
  og
  forbrugsfodaftryk, herunder global skovrydning drevet af Unionen
  , navnlig på områderne energi, industriel udvikling, bygninger og infrastruktur, mobilitet
  , turisme, international handel
  og
  fødevarekæder, herunder landbrug, fiskeri og akvakultur, idet miljømæssige eksternaliteter internaliseres
  . |
| --- | --- |

f)

sikring
  af miljømæssig bæredygtighed og
  væsentlig
  mindskelse af de vigtigste miljø- og klimabelastninger i forbindelse med
  Unionens produktions-
  og
  forbrugsfodaftryk, herunder global skovrydning drevet af Unionen
  , navnlig på områderne energi, industriel udvikling, bygninger og infrastruktur, mobilitet
  , turisme, international handel
  og
  fødevarekæder, herunder landbrug, fiskeri og akvakultur, idet miljømæssige eksternaliteter internaliseres
  .

sikring

væsentlig

Unionens produktions-

forbrugsfodaftryk, herunder global skovrydning drevet af Unionen

, turisme, international handel

fødevarekæder, herunder landbrug, fiskeri og akvakultur, idet miljømæssige eksternaliteter internaliseres

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 2 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 2 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  De tematiske prioriterede mål i stk. 2 skal forstås sådan, at de omfatter de målsætninger, mål og foranstaltninger, der er fastsat i strategierne og initiativerne i den europæiske grønne pagt, samt de mål i EU-lovgivningen, som bidrager til at nå disse mål. Disse målsætninger, mål og foranstaltninger skal tages i betragtning ved udviklingen af overvågningsrammen for vurdering af fremskridtene i det 8. miljøhandlingsprogram. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  De tematiske prioriterede mål i stk. 2 skal forstås sådan, at de omfatter de målsætninger, mål og foranstaltninger, der er fastsat i strategierne og initiativerne i den europæiske grønne pagt, samt de mål i EU-lovgivningen, som bidrager til at nå disse mål. Disse målsætninger, mål og foranstaltninger skal tages i betragtning ved udviklingen af overvågningsrammen for vurdering af fremskridtene i det 8. miljøhandlingsprogram.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — overskrift

Artikel 3 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Betingelserne for at nå programmets prioriterede mål | Betingelserne for at nå programmets prioriterede mål
  og de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre disse betingelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Betingelserne for at nå programmets prioriterede mål

Betingelserne for at nå programmets prioriterede mål
  og de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre disse betingelser

og de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre disse betingelser

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra a

Artikel 3 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | sikring af en effektiv og
  virkningsfuld
  gennemførelse af EU-lovgivningen om miljø og klima samt tilstræbelse af topkvalitet i miljøindsatsen på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder ved at sørge for
  passende
  administrativ kapacitet og sikring af overholdelse af lovgivningen, som fastsat i den regelmæssige evaluering af gennemførelsen af miljøreglerne
  , samt intensivering af indsatsen mod miljøkriminalitet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

sikring af en effektiv og
  virkningsfuld
  gennemførelse af EU-lovgivningen om miljø og klima samt tilstræbelse af topkvalitet i miljøindsatsen på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder ved at sørge for
  passende
  administrativ kapacitet og sikring af overholdelse af lovgivningen, som fastsat i den regelmæssige evaluering af gennemførelsen af miljøreglerne
  , samt intensivering af indsatsen mod miljøkriminalitet

virkningsfuld

passende

, samt intensivering af indsatsen mod miljøkriminalitet

| a) | sikring af en effektiv
  , hurtig
  og
  fuldstændig
  gennemførelse af EU-lovgivningen om miljø og klima samt tilstræbelse af topkvalitet i miljøindsatsen på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder ved at sørge for
  yderligere og tilstrækkelig
  administrativ kapacitet og sikring af overholdelse af lovgivningen, som fastsat i den regelmæssige evaluering af gennemførelsen af miljøreglerne |
| --- | --- |

a)

sikring af en effektiv
  , hurtig
  og
  fuldstændig
  gennemførelse af EU-lovgivningen om miljø og klima samt tilstræbelse af topkvalitet i miljøindsatsen på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, herunder ved at sørge for
  yderligere og tilstrækkelig
  administrativ kapacitet og sikring af overholdelse af lovgivningen, som fastsat i den regelmæssige evaluering af gennemførelsen af miljøreglerne

, hurtig

fuldstændig

yderligere og tilstrækkelig

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra a a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | forbedring af retningslinjer og henstillinger, og sikring af effektive, afskrækkende og forholdsmæssige sanktioner, herunder bøder, for at mindske risikoen for manglende overholdelse af miljølovgivningen, herunder i forbindelse med ulovlig handel med vilde dyr og planter, affaldskriminalitet og illegal skovhugst, samt intensivering af indsatsen med hensyn til miljøansvar og løsninger på manglende overholdelse samt styrkelse af samarbejdet mellem anklagemyndigheder og andre retshåndhævende myndigheder på området for, og retsforfølgelse af, miljøkriminalitet som fastsat i den relevante EU-lovgivning, såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF

   (1a)

  , samt i de bestemmelser, der er omfattet af anvendelsesområdet for De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af korruption |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

forbedring af retningslinjer og henstillinger, og sikring af effektive, afskrækkende og forholdsmæssige sanktioner, herunder bøder, for at mindske risikoen for manglende overholdelse af miljølovgivningen, herunder i forbindelse med ulovlig handel med vilde dyr og planter, affaldskriminalitet og illegal skovhugst, samt intensivering af indsatsen med hensyn til miljøansvar og løsninger på manglende overholdelse samt styrkelse af samarbejdet mellem anklagemyndigheder og andre retshåndhævende myndigheder på området for, og retsforfølgelse af, miljøkriminalitet som fastsat i den relevante EU-lovgivning, såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF

   (1a)

  , samt i de bestemmelser, der er omfattet af anvendelsesområdet for De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af korruption

forbedring af retningslinjer og henstillinger, og sikring af effektive, afskrækkende og forholdsmæssige sanktioner, herunder bøder, for at mindske risikoen for manglende overholdelse af miljølovgivningen, herunder i forbindelse med ulovlig handel med vilde dyr og planter, affaldskriminalitet og illegal skovhugst, samt intensivering af indsatsen med hensyn til miljøansvar og løsninger på manglende overholdelse samt styrkelse af samarbejdet mellem anklagemyndigheder og andre retshåndhævende myndigheder på området for, og retsforfølgelse af, miljøkriminalitet som fastsat i den relevante EU-lovgivning, såsom Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF

1a

, samt i de bestemmelser, der er omfattet af anvendelsesområdet for De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af grænseoverskridende organiseret kriminalitet og De Forenede Nationers konvention om bekæmpelse af korruption

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra a b (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra a b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ab) | prioriteret håndhævelse af Unionens miljølovgivning, hvor gennemførelsen er mangelfuld, med en hurtig og systematisk opfølgning på traktatbrudssøgsmål, herunder ved at sikre, at der afsættes tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer både på EU- og medlemsstatsplan til dette formål |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ab)

ab)

prioriteret håndhævelse af Unionens miljølovgivning, hvor gennemførelsen er mangelfuld, med en hurtig og systematisk opfølgning på traktatbrudssøgsmål, herunder ved at sikre, at der afsættes tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer både på EU- og medlemsstatsplan til dette formål

prioriteret håndhævelse af Unionens miljølovgivning, hvor gennemførelsen er mangelfuld, med en hurtig og systematisk opfølgning på traktatbrudssøgsmål, herunder ved at sikre, at der afsættes tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer både på EU- og medlemsstatsplan til dette formål

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra b — led 1

Artikel 3 — stk. 1 — litra b — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | at integrere de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, i alle relevante strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer og projekter på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, så
  de
  og gennemførelsen af dem
  ikke skader nogen af
  de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

at integrere de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, i alle relevante strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer og projekter på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan, så
  de
  og gennemførelsen af dem
  ikke skader nogen af
  de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2

de

ikke skader nogen af

| — | at integrere de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2,
  samt verdensmålene
  i alle relevante strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer og projekter på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan
  samt i relevante internationale aftaler indgået af Unionen,
  så
  det sikres, at disse strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer, projekter og aftaler
  og gennemførelsen af dem
  bidrager, hvor det er relevant, til
  de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2
  , stk. 1 og 2, og ikke gør skade, herunder i overensstemmelse med artikel 17 i klassificeringsforordningen |
| --- | --- |

—

at integrere de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2,
  samt verdensmålene
  i alle relevante strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer og projekter på EU-plan samt på nationalt, regionalt og lokalt plan
  samt i relevante internationale aftaler indgået af Unionen,
  så
  det sikres, at disse strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer, projekter og aftaler
  og gennemførelsen af dem
  bidrager, hvor det er relevant, til
  de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2
  , stk. 1 og 2, og ikke gør skade, herunder i overensstemmelse med artikel 17 i klassificeringsforordningen

samt verdensmålene

samt i relevante internationale aftaler indgået af Unionen,

det sikres, at disse strategier, lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige initiativer, programmer, investeringer, projekter og aftaler

bidrager, hvor det er relevant, til

, stk. 1 og 2, og ikke gør skade, herunder i overensstemmelse med artikel 17 i klassificeringsforordningen

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra b — led 3

Artikel 3 — stk. 1 — litra b — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | at
  lægge stor vægt på
  synergier og potentielle afvejninger mellem
  økonomiske
  ,
  miljømæssige
  og
  sociale
  mål for at sikre, at borgernes behov for
  ernæring
  , boliger og mobilitet
  opfyldes
  på en bæredygtig måde, der ikke lader nogen i stikken |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

at
  lægge stor vægt på
  synergier og potentielle afvejninger mellem
  økonomiske
  ,
  miljømæssige
  og
  sociale
  mål for at sikre, at borgernes behov for
  ernæring
  , boliger og mobilitet
  opfyldes
  på en bæredygtig måde, der ikke lader nogen i stikken

lægge stor vægt på

økonomiske

miljømæssige

sociale

ernæring

opfyldes

| — | at
  systematisk og udførligt evaluere
  synergier og potentielle afvejninger mellem miljømæssige, sociale og
  økonomiske
  mål
  for alle initiativer
  for at sikre, at
  menneskers trivsel og navnlig
  borgernes
  ret til, og
  behov for
  , et sundt miljø og vand, mad
  , boliger
  , energi, sundhedspleje
  og mobilitet
  , som er prismæssigt overkommelig, af høj kvalitet og tilgængelig, sikres
  på en bæredygtig måde, der ikke lader nogen i stikken |
| --- | --- |

—

at
  systematisk og udførligt evaluere
  synergier og potentielle afvejninger mellem miljømæssige, sociale og
  økonomiske
  mål
  for alle initiativer
  for at sikre, at
  menneskers trivsel og navnlig
  borgernes
  ret til, og
  behov for
  , et sundt miljø og vand, mad
  , boliger
  , energi, sundhedspleje
  og mobilitet
  , som er prismæssigt overkommelig, af høj kvalitet og tilgængelig, sikres
  på en bæredygtig måde, der ikke lader nogen i stikken

systematisk og udførligt evaluere

økonomiske

for alle initiativer

menneskers trivsel og navnlig

ret til, og

, et sundt miljø og vand, mad

, energi, sundhedspleje

, som er prismæssigt overkommelig, af høj kvalitet og tilgængelig, sikres

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra b — led 3 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra b — led 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | at anlægge en »tænk bæredygtighed først«-tilgang i retningslinjerne for bedre regulering og den tilhørende værktøjskasse, bl.a. ved at integrere og operationalisere princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i artikel 17 i klassificeringsforordningen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

at anlægge en »tænk bæredygtighed først«-tilgang i retningslinjerne for bedre regulering og den tilhørende værktøjskasse, bl.a. ved at integrere og operationalisere princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i artikel 17 i klassificeringsforordningen

at anlægge en »tænk bæredygtighed først«-tilgang i retningslinjerne for bedre regulering og den tilhørende værktøjskasse, bl.a. ved at integrere og operationalisere princippet om »ikke at gøre væsentlig skade« som omhandlet i artikel 17 i klassificeringsforordningen

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra b — led 3 b (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra b — led 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | at sikre, at Unionens foranstaltninger og politikker, herunder sektorspecifik lovgivning, Unionens optræden udadtil og Unionens budget samt de nationale eller regionale planer vedrørende gennemførelsen af EU-lovgivningen, som medlemsstaterne indgiver til Kommissionen, er forenelige med de prioriterede mål i artikel 2, stk. 1 og 2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

at sikre, at Unionens foranstaltninger og politikker, herunder sektorspecifik lovgivning, Unionens optræden udadtil og Unionens budget samt de nationale eller regionale planer vedrørende gennemførelsen af EU-lovgivningen, som medlemsstaterne indgiver til Kommissionen, er forenelige med de prioriterede mål i artikel 2, stk. 1 og 2

at sikre, at Unionens foranstaltninger og politikker, herunder sektorspecifik lovgivning, Unionens optræden udadtil og Unionens budget samt de nationale eller regionale planer vedrørende gennemførelsen af EU-lovgivningen, som medlemsstaterne indgiver til Kommissionen, er forenelige med de prioriterede mål i artikel 2, stk. 1 og 2

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra b — led 4

Artikel 3 — stk. 1 — litra b — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | regelmæssigt at evaluere eksisterende politikker og udarbejde konsekvensanalyser for nye initiativer, der bygger på omfattende høringer, som følger procedurer, der er ansvarlige, inklusive, informerede og enkle at gennemføre, og som tager
  behørigt
  hensyn til
  den forventede indvirkning
  på
  miljø
  og
  klima |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

regelmæssigt at evaluere eksisterende politikker og udarbejde konsekvensanalyser for nye initiativer, der bygger på omfattende høringer, som følger procedurer, der er ansvarlige, inklusive, informerede og enkle at gennemføre, og som tager
  behørigt
  hensyn til
  den forventede indvirkning
  på
  miljø
  og
  klima

behørigt

den forventede indvirkning

miljø

klima

| — | regelmæssigt at evaluere eksisterende politikker og udarbejde
  omfattende
  konsekvensanalyser for nye initiativer, der bygger på omfattende
  og gennemsigtige
  høringer, som følger procedurer, der er ansvarlige, inklusive, informerede og enkle at gennemføre, og som tager hensyn til
  hele spektret af umiddelbare og langsigtede indvirkninger
  på
  miljøet og klimaet, herunder deres kumulative virkninger, samt omkostningerne ved handling
  og
  manglende handling |
| --- | --- |

—

regelmæssigt at evaluere eksisterende politikker og udarbejde
  omfattende
  konsekvensanalyser for nye initiativer, der bygger på omfattende
  og gennemsigtige
  høringer, som følger procedurer, der er ansvarlige, inklusive, informerede og enkle at gennemføre, og som tager hensyn til
  hele spektret af umiddelbare og langsigtede indvirkninger
  på
  miljøet og klimaet, herunder deres kumulative virkninger, samt omkostningerne ved handling
  og
  manglende handling

omfattende

og gennemsigtige

hele spektret af umiddelbare og langsigtede indvirkninger

miljøet og klimaet, herunder deres kumulative virkninger, samt omkostningerne ved handling

manglende handling

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra c

Artikel 3 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | effektiv integration af miljømæssig
  og klimamæssig bæredygtighed
  i det europæiske semester for økonomisk styring, herunder i de nationale reformprogrammer og nationale genopretnings- og resiliensplaner |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

effektiv integration af miljømæssig
  og klimamæssig bæredygtighed
  i det europæiske semester for økonomisk styring, herunder i de nationale reformprogrammer og nationale genopretnings- og resiliensplaner

og klimamæssig bæredygtighed

| c) | effektiv integration af
  verdensmålene samt klimamæssige,
  miljømæssige
  , herunder biodiversitetsrelaterede, og sociale mål
  i det europæiske semester for økonomisk styring,
  uden at dette berører dets oprindelige formål,
  herunder i de
  landespecifikke henstillinger,
  nationale reformprogrammer og nationale genopretnings- og resiliensplaner
  , med henblik på at stille analyser og yderligere indikatorer til rådighed for medlemsstaterne |
| --- | --- |

c)

effektiv integration af
  verdensmålene samt klimamæssige,
  miljømæssige
  , herunder biodiversitetsrelaterede, og sociale mål
  i det europæiske semester for økonomisk styring,
  uden at dette berører dets oprindelige formål,
  herunder i de
  landespecifikke henstillinger,
  nationale reformprogrammer og nationale genopretnings- og resiliensplaner
  , med henblik på at stille analyser og yderligere indikatorer til rådighed for medlemsstaterne

verdensmålene samt klimamæssige,

, herunder biodiversitetsrelaterede, og sociale mål

uden at dette berører dets oprindelige formål,

landespecifikke henstillinger,

, med henblik på at stille analyser og yderligere indikatorer til rådighed for medlemsstaterne

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra c a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | etablering af en overordnet EU-ramme til at måle og skabe fremskridt hen imod en bæredygtig velfærdsøkonomi, som er i overensstemmelse med verdensmålene, Parisaftalen og FN's konvention om biologisk mangfoldighed, uden at dette berører det europæiske semester, og som bidrager til at styre udviklingen og koordineringen af nye og eksisterende politikker og initiativer, samtidig med at man integrerer omstillingen til en bæredygtig velfærdsøkonomi med regenerativ vækst i Unionens politiske prioriteter og årlige programmering samt i retningslinjerne for bedre regulering og den tilhørende værktøjskasse |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

etablering af en overordnet EU-ramme til at måle og skabe fremskridt hen imod en bæredygtig velfærdsøkonomi, som er i overensstemmelse med verdensmålene, Parisaftalen og FN's konvention om biologisk mangfoldighed, uden at dette berører det europæiske semester, og som bidrager til at styre udviklingen og koordineringen af nye og eksisterende politikker og initiativer, samtidig med at man integrerer omstillingen til en bæredygtig velfærdsøkonomi med regenerativ vækst i Unionens politiske prioriteter og årlige programmering samt i retningslinjerne for bedre regulering og den tilhørende værktøjskasse

etablering af en overordnet EU-ramme til at måle og skabe fremskridt hen imod en bæredygtig velfærdsøkonomi, som er i overensstemmelse med verdensmålene, Parisaftalen og FN's konvention om biologisk mangfoldighed, uden at dette berører det europæiske semester, og som bidrager til at styre udviklingen og koordineringen af nye og eksisterende politikker og initiativer, samtidig med at man integrerer omstillingen til en bæredygtig velfærdsøkonomi med regenerativ vækst i Unionens politiske prioriteter og årlige programmering samt i retningslinjerne for bedre regulering og den tilhørende værktøjskasse

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra d

Artikel 3 — stk. 1 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | mobilisering af bæredygtige investeringer fra offentlige og private kilder, herunder af midler og instrumenter, der er til rådighed i EU-budgettet, via Den Europæiske Investeringsbank og på nationalt plan |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

mobilisering af bæredygtige investeringer fra offentlige og private kilder, herunder af midler og instrumenter, der er til rådighed i EU-budgettet, via Den Europæiske Investeringsbank og på nationalt plan

| d) | mobilisering
  og sikring af tilstrækkelige
  bæredygtige investeringer fra offentlige og private kilder, herunder af midler og instrumenter, der er til rådighed i EU-budgettet, via Den Europæiske Investeringsbank og på nationalt plan
  , i overensstemmelse med Unionens strategi for bæredygtig finansiering, herunder foranstaltninger, der er fastsat i klassificeringsforordningen og dens princip om »ikke at gøre væsentlig skade«, i betragtning af disse foranstaltningers potentiale til at skabe jobs, sikre Unionens langsigtede konkurrenceevne og øge modstandsdygtigheden i Unionens økonomi og samfund |
| --- | --- |

d)

mobilisering
  og sikring af tilstrækkelige
  bæredygtige investeringer fra offentlige og private kilder, herunder af midler og instrumenter, der er til rådighed i EU-budgettet, via Den Europæiske Investeringsbank og på nationalt plan
  , i overensstemmelse med Unionens strategi for bæredygtig finansiering, herunder foranstaltninger, der er fastsat i klassificeringsforordningen og dens princip om »ikke at gøre væsentlig skade«, i betragtning af disse foranstaltningers potentiale til at skabe jobs, sikre Unionens langsigtede konkurrenceevne og øge modstandsdygtigheden i Unionens økonomi og samfund

og sikring af tilstrækkelige

, i overensstemmelse med Unionens strategi for bæredygtig finansiering, herunder foranstaltninger, der er fastsat i klassificeringsforordningen og dens princip om »ikke at gøre væsentlig skade«, i betragtning af disse foranstaltningers potentiale til at skabe jobs, sikre Unionens langsigtede konkurrenceevne og øge modstandsdygtigheden i Unionens økonomi og samfund

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra e

Artikel 3 — stk. 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | udfasning af
  miljøskadelige subsidier
  på EU-plan
  og
  nationalt plan
  , der gør bedst mulig brug af markedsbaserede instrumenter og grønne budgetredskaber
  ,
  herunder dem, der er nødvendige for at sikre en socialt retfærdig omstilling
  ,
  og støtte til virksomheder
  og
  andre interessenter til udvikling af standardiseret regnskabspraksis for naturkapital |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

udfasning af
  miljøskadelige subsidier
  på EU-plan
  og
  nationalt plan
  , der gør bedst mulig brug af markedsbaserede instrumenter og grønne budgetredskaber
  ,
  herunder dem, der er nødvendige for at sikre en socialt retfærdig omstilling
  ,
  og støtte til virksomheder
  og
  andre interessenter til udvikling af standardiseret regnskabspraksis for naturkapital

miljøskadelige subsidier

og

, der gør bedst mulig brug af markedsbaserede instrumenter og grønne budgetredskaber

herunder dem, der er nødvendige for at sikre en socialt retfærdig omstilling

og støtte til virksomheder

andre interessenter til udvikling af standardiseret regnskabspraksis for naturkapital

| e) | udfasning af
  alle direkte og indirekte subsidier til fossile brændstoffer
  på EU-plan, nationalt,
  regionalt og lokalt
  plan
  hurtigst muligt og senest i 2025 |
| --- | --- |

e)

udfasning af
  alle direkte og indirekte subsidier til fossile brændstoffer
  på EU-plan, nationalt,
  regionalt og lokalt
  plan
  hurtigst muligt og senest i 2025

alle direkte og indirekte subsidier til fossile brændstoffer

regionalt og lokalt

hurtigst muligt og senest i 2025

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra e a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | udfasning af alle direkte og indirekte miljøskadelige subsidier, bortset fra subsidier til fossile brændstoffer, på EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt plan hurtigst muligt og senest i 2027 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

udfasning af alle direkte og indirekte miljøskadelige subsidier, bortset fra subsidier til fossile brændstoffer, på EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt plan hurtigst muligt og senest i 2027

udfasning af alle direkte og indirekte miljøskadelige subsidier, bortset fra subsidier til fossile brændstoffer, på EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt plan hurtigst muligt og senest i 2027

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra e b (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra e b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | eb) | bedst mulig brug af miljøbeskatningsinstrumenter og markedsbaserede instrumenter samt grønne budgetterings- og finansieringsværktøjer og miljømæssigt positive incitamenter, herunder dem, der er nødvendige for at sikre en socialt retfærdig omstilling, og støtte til virksomheder og andre interessenter i forbindelse med anvendelsen af standardiseret regnskabspraksis for naturkapital, forudsat at dette ikke erstatter mål og foranstaltninger for at mindske drivhusgasemissioner eller for at beskytte biodiversiteten |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

eb)

eb)

bedst mulig brug af miljøbeskatningsinstrumenter og markedsbaserede instrumenter samt grønne budgetterings- og finansieringsværktøjer og miljømæssigt positive incitamenter, herunder dem, der er nødvendige for at sikre en socialt retfærdig omstilling, og støtte til virksomheder og andre interessenter i forbindelse med anvendelsen af standardiseret regnskabspraksis for naturkapital, forudsat at dette ikke erstatter mål og foranstaltninger for at mindske drivhusgasemissioner eller for at beskytte biodiversiteten

bedst mulig brug af miljøbeskatningsinstrumenter og markedsbaserede instrumenter samt grønne budgetterings- og finansieringsværktøjer og miljømæssigt positive incitamenter, herunder dem, der er nødvendige for at sikre en socialt retfærdig omstilling, og støtte til virksomheder og andre interessenter i forbindelse med anvendelsen af standardiseret regnskabspraksis for naturkapital, forudsat at dette ikke erstatter mål og foranstaltninger for at mindske drivhusgasemissioner eller for at beskytte biodiversiteten

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra e c (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra e c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ec) | investering i beskyttelse og genopretning af biodiversitet i overensstemmelse med de årlige minimumsudgiftsmål, der er aftalt i FFR for 2021-2027 (7,5  % i 2024 og 10 % i 2026 og 2027), med det formål gradvist at øge disse mål inden for rammerne af den efterfølgende FFR og i overensstemmelse med finansieringsmålene i EU's biodiversitetsstrategi for 2030, der bør spores ved hjælp af en robust, gennemsigtig og omfattende metode, som tager hensyn til Unionens klassificeringskriterier |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ec)

ec)

investering i beskyttelse og genopretning af biodiversitet i overensstemmelse med de årlige minimumsudgiftsmål, der er aftalt i FFR for 2021-2027 (7,5  % i 2024 og 10 % i 2026 og 2027), med det formål gradvist at øge disse mål inden for rammerne af den efterfølgende FFR og i overensstemmelse med finansieringsmålene i EU's biodiversitetsstrategi for 2030, der bør spores ved hjælp af en robust, gennemsigtig og omfattende metode, som tager hensyn til Unionens klassificeringskriterier

investering i beskyttelse og genopretning af biodiversitet i overensstemmelse med de årlige minimumsudgiftsmål, der er aftalt i FFR for 2021-2027 (7,5  % i 2024 og 10 % i 2026 og 2027), med det formål gradvist at øge disse mål inden for rammerne af den efterfølgende FFR og i overensstemmelse med finansieringsmålene i EU's biodiversitetsstrategi for 2030, der bør spores ved hjælp af en robust, gennemsigtig og omfattende metode, som tager hensyn til Unionens klassificeringskriterier

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra e d (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra e d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ed) | sikring af en effektiv mainstreaming af klima og biodiversitet samt dokumentation af Unionens budget og de nationale budgetter samt sammenhængen mellem klima- og biodiversitetsfinansiering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ed)

ed)

sikring af en effektiv mainstreaming af klima og biodiversitet samt dokumentation af Unionens budget og de nationale budgetter samt sammenhængen mellem klima- og biodiversitetsfinansiering

sikring af en effektiv mainstreaming af klima og biodiversitet samt dokumentation af Unionens budget og de nationale budgetter samt sammenhængen mellem klima- og biodiversitetsfinansiering

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra e e (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra e e (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ee) | sikring af, at de foranstaltninger, der træffes for at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram, gennemføres på en socialt retfærdig og inklusiv måde, som bidrager til den europæiske søjle for sociale rettigheder og effektivt tackler og mindsker sociale uligheder, herunder ulighed mellem kønnene, som potentielt skyldes klima- og miljørelaterede virkninger og politikker |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ee)

ee)

sikring af, at de foranstaltninger, der træffes for at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram, gennemføres på en socialt retfærdig og inklusiv måde, som bidrager til den europæiske søjle for sociale rettigheder og effektivt tackler og mindsker sociale uligheder, herunder ulighed mellem kønnene, som potentielt skyldes klima- og miljørelaterede virkninger og politikker

sikring af, at de foranstaltninger, der træffes for at nå de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram, gennemføres på en socialt retfærdig og inklusiv måde, som bidrager til den europæiske søjle for sociale rettigheder og effektivt tackler og mindsker sociale uligheder, herunder ulighed mellem kønnene, som potentielt skyldes klima- og miljørelaterede virkninger og politikker

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra e f (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra e f (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ef) | integration af kønsaspektet i hele det 8. miljøhandlingsprogram, herunder ved at foretage kønsspecifikke konsekvensanalyser og træffe foranstaltninger, der tager hensyn til kønsaspektet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ef)

ef)

integration af kønsaspektet i hele det 8. miljøhandlingsprogram, herunder ved at foretage kønsspecifikke konsekvensanalyser og træffe foranstaltninger, der tager hensyn til kønsaspektet

integration af kønsaspektet i hele det 8. miljøhandlingsprogram, herunder ved at foretage kønsspecifikke konsekvensanalyser og træffe foranstaltninger, der tager hensyn til kønsaspektet

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra f

Artikel 3 — stk. 1 — litra f

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| f) | sikring af, at miljøpolitikker og -foranstaltninger bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige viden og styrker den miljømæssige vidensbase og udbredelsen heraf, herunder gennem forskning, innovation, fremme af grønne færdigheder og yderligere opbygning af regnskabspraksis for miljø og økosystemer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

f)

sikring af, at miljøpolitikker og -foranstaltninger bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige viden og styrker den miljømæssige vidensbase og udbredelsen heraf, herunder gennem forskning, innovation, fremme af grønne færdigheder og yderligere opbygning af regnskabspraksis for miljø og økosystemer

| f) | sikring af, at miljøpolitikker og -foranstaltninger
  på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan
  bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige viden og
  teknologi og
  styrker den miljømæssige vidensbase
  , herunder viden fra den oprindelige og lokale befolkning,
  og udbredelsen heraf, herunder gennem forskning, innovation, fremme af grønne færdigheder
  , uddannelse og omskoling
  og yderligere opbygning af regnskabspraksis for miljø og økosystemer |
| --- | --- |

f)

sikring af, at miljøpolitikker og -foranstaltninger
  på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan
  bygger på den bedste tilgængelige videnskabelige viden og
  teknologi og
  styrker den miljømæssige vidensbase
  , herunder viden fra den oprindelige og lokale befolkning,
  og udbredelsen heraf, herunder gennem forskning, innovation, fremme af grønne færdigheder
  , uddannelse og omskoling
  og yderligere opbygning af regnskabspraksis for miljø og økosystemer

på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan

teknologi og

, herunder viden fra den oprindelige og lokale befolkning,

, uddannelse og omskoling

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra f a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | opbygning af det videnskabelige videngrundlag om forskellige økosystemers evne til at fungere som dræn og lagre for drivhusgasser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

opbygning af det videnskabelige videngrundlag om forskellige økosystemers evne til at fungere som dræn og lagre for drivhusgasser

opbygning af det videnskabelige videngrundlag om forskellige økosystemers evne til at fungere som dræn og lagre for drivhusgasser

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra f b (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra f b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fb) | opbygning af videngrundlaget om kravene til systemiske ændringer, herunder om, hvordan man identificerer, måler og vurderer virkningerne af bl.a. tippepunkter, feedbacksløjfer, fastlåsninger, indbyrdes afhængighedsforhold og hindringer for grundlæggende ændringer i miljømæssige og socioøkonomiske systemer, hvordan man kan skifte fra et silo- og sektorbaseret politisk fokus til en systemisk tilgang til politikkohærens samt om, hvordan man kan forebygge eller afbøde eventuelle negative sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fb)

fb)

opbygning af videngrundlaget om kravene til systemiske ændringer, herunder om, hvordan man identificerer, måler og vurderer virkningerne af bl.a. tippepunkter, feedbacksløjfer, fastlåsninger, indbyrdes afhængighedsforhold og hindringer for grundlæggende ændringer i miljømæssige og socioøkonomiske systemer, hvordan man kan skifte fra et silo- og sektorbaseret politisk fokus til en systemisk tilgang til politikkohærens samt om, hvordan man kan forebygge eller afbøde eventuelle negative sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger

opbygning af videngrundlaget om kravene til systemiske ændringer, herunder om, hvordan man identificerer, måler og vurderer virkningerne af bl.a. tippepunkter, feedbacksløjfer, fastlåsninger, indbyrdes afhængighedsforhold og hindringer for grundlæggende ændringer i miljømæssige og socioøkonomiske systemer, hvordan man kan skifte fra et silo- og sektorbaseret politisk fokus til en systemisk tilgang til politikkohærens samt om, hvordan man kan forebygge eller afbøde eventuelle negative sociale, økonomiske og miljømæssige virkninger

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra f c (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra f c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fc) | lukning af huller i, og optimering af, relevante indikatorsæt vedrørende bl.a. systemiske ændringer, klodens begrænsninger, Unionens miljøaftryk, herunder i forbindelse med produktions- og forbrugssystemer, forvaltning, bæredygtig finansiering og uligheder, og sikring af, at disse indikatorsæt er sammenlignelige på alle niveauer af den politiske beslutningstagning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fc)

fc)

lukning af huller i, og optimering af, relevante indikatorsæt vedrørende bl.a. systemiske ændringer, klodens begrænsninger, Unionens miljøaftryk, herunder i forbindelse med produktions- og forbrugssystemer, forvaltning, bæredygtig finansiering og uligheder, og sikring af, at disse indikatorsæt er sammenlignelige på alle niveauer af den politiske beslutningstagning

lukning af huller i, og optimering af, relevante indikatorsæt vedrørende bl.a. systemiske ændringer, klodens begrænsninger, Unionens miljøaftryk, herunder i forbindelse med produktions- og forbrugssystemer, forvaltning, bæredygtig finansiering og uligheder, og sikring af, at disse indikatorsæt er sammenlignelige på alle niveauer af den politiske beslutningstagning

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra f d (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra f d (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fd) | sikring af fuld deltagelse af, og samarbejde med, regionale og lokale myndigheder på tværs af alle dimensioner i den miljøpolitiske beslutningstagning ved hjælp af en samarbejdsbaseret tilgang på flere niveauer og sikring af, at lokale og regionale samfund har tilstrækkelige ressourcer til gennemførelse i praksis |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fd)

fd)

sikring af fuld deltagelse af, og samarbejde med, regionale og lokale myndigheder på tværs af alle dimensioner i den miljøpolitiske beslutningstagning ved hjælp af en samarbejdsbaseret tilgang på flere niveauer og sikring af, at lokale og regionale samfund har tilstrækkelige ressourcer til gennemførelse i praksis

sikring af fuld deltagelse af, og samarbejde med, regionale og lokale myndigheder på tværs af alle dimensioner i den miljøpolitiske beslutningstagning ved hjælp af en samarbejdsbaseret tilgang på flere niveauer og sikring af, at lokale og regionale samfund har tilstrækkelige ressourcer til gennemførelse i praksis

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra f e (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra f e (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fe) | styrkelse af samarbejdet mellem alle EU-institutioner om klima- og miljøpolitik, herunder mellem Kommissionen og Regionsudvalget inden for rammerne af den tekniske platform for samarbejde om miljøet, og undersøgelse af, hvordan dialog og informationsindsamling kan forbedres |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fe)

fe)

styrkelse af samarbejdet mellem alle EU-institutioner om klima- og miljøpolitik, herunder mellem Kommissionen og Regionsudvalget inden for rammerne af den tekniske platform for samarbejde om miljøet, og undersøgelse af, hvordan dialog og informationsindsamling kan forbedres

styrkelse af samarbejdet mellem alle EU-institutioner om klima- og miljøpolitik, herunder mellem Kommissionen og Regionsudvalget inden for rammerne af den tekniske platform for samarbejde om miljøet, og undersøgelse af, hvordan dialog og informationsindsamling kan forbedres

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra f f (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra f f (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ff) | fuld overholdelse og sikring af anvendelsen af forsigtighedsprincippet samt princippet om forebyggende indsats, princippet om indgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om, at forureneren betaler, i henhold til artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ff)

ff)

fuld overholdelse og sikring af anvendelsen af forsigtighedsprincippet samt princippet om forebyggende indsats, princippet om indgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om, at forureneren betaler, i henhold til artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

fuld overholdelse og sikring af anvendelsen af forsigtighedsprincippet samt princippet om forebyggende indsats, princippet om indgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om, at forureneren betaler, i henhold til artikel 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra f g (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra f g (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fg) | håndtering af jordforringelse og etablering af en EU-dækkende retlig ramme for beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af jordbunden, som omfatter harmoniserede indikatorer og en overvågnings- og rapporteringsmetode |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fg)

fg)

håndtering af jordforringelse og etablering af en EU-dækkende retlig ramme for beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af jordbunden, som omfatter harmoniserede indikatorer og en overvågnings- og rapporteringsmetode

håndtering af jordforringelse og etablering af en EU-dækkende retlig ramme for beskyttelse og bæredygtig udnyttelse af jordbunden, som omfatter harmoniserede indikatorer og en overvågnings- og rapporteringsmetode

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra f h (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra f h (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fh) | omdannelse af fødevaresystemet, herunder via den fælles landbrugspolitik, for at bringe det i overensstemmelse med det 8. miljøhandlingsprograms prioriterede mål, således at det bl.a. bidrager til at beskytte og genoprette biodiversiteten i og uden for Unionen, minimerer kemiske og antibiotiske input og input, der er baseret på fossile brændstoffer, og sikrer et højt dyrevelfærdsniveau og samtidig en retfærdig omstilling for de berørte interessenter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fh)

fh)

omdannelse af fødevaresystemet, herunder via den fælles landbrugspolitik, for at bringe det i overensstemmelse med det 8. miljøhandlingsprograms prioriterede mål, således at det bl.a. bidrager til at beskytte og genoprette biodiversiteten i og uden for Unionen, minimerer kemiske og antibiotiske input og input, der er baseret på fossile brændstoffer, og sikrer et højt dyrevelfærdsniveau og samtidig en retfærdig omstilling for de berørte interessenter

omdannelse af fødevaresystemet, herunder via den fælles landbrugspolitik, for at bringe det i overensstemmelse med det 8. miljøhandlingsprograms prioriterede mål, således at det bl.a. bidrager til at beskytte og genoprette biodiversiteten i og uden for Unionen, minimerer kemiske og antibiotiske input og input, der er baseret på fossile brændstoffer, og sikrer et højt dyrevelfærdsniveau og samtidig en retfærdig omstilling for de berørte interessenter

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra f i (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra f i (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fi) | fremme af den globale udfasning af pesticider, der ikke er godkendt i Unionen, og en forpligtelse til at sikre, at pesticider, der ikke er godkendt til anvendelse i Unionen, ikke eksporteres uden for Unionen med henblik på at sikre lige vilkår og sammenhæng mellem Unionens interne og eksterne politikker |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fi)

fi)

fremme af den globale udfasning af pesticider, der ikke er godkendt i Unionen, og en forpligtelse til at sikre, at pesticider, der ikke er godkendt til anvendelse i Unionen, ikke eksporteres uden for Unionen med henblik på at sikre lige vilkår og sammenhæng mellem Unionens interne og eksterne politikker

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra f j (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra f j (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fj) | hurtig erstatning af særligt problematiske stoffer og andre farlige kemikalier, herunder hormonforstyrrende stoffer, meget persistente kemikalier, neurotoksiske stoffer og immunotoksiske stoffer, samt håndtering af kombinationsvirkningerne af kemikalier, nanoformer af stoffer og eksponering for farlige kemikalier fra produkter, vurdering af deres indvirkning på sundhed og miljø, herunder klima, og biodiversitet, samtidig med at man fremmer øget anvendelse af sikre alternativer til en overkommelig pris og øger og samordner indsatsen for at fremme udviklingen og valideringen af alternativer til dyreforsøg |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fj)

fj)

hurtig erstatning af særligt problematiske stoffer og andre farlige kemikalier, herunder hormonforstyrrende stoffer, meget persistente kemikalier, neurotoksiske stoffer og immunotoksiske stoffer, samt håndtering af kombinationsvirkningerne af kemikalier, nanoformer af stoffer og eksponering for farlige kemikalier fra produkter, vurdering af deres indvirkning på sundhed og miljø, herunder klima, og biodiversitet, samtidig med at man fremmer øget anvendelse af sikre alternativer til en overkommelig pris og øger og samordner indsatsen for at fremme udviklingen og valideringen af alternativer til dyreforsøg

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra g

Artikel 3 — stk. 1 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | udnyttelse af potentialet i digitale teknologier og datateknologier til at støtte miljøpolitikken og samtidig minimere
  deres
  miljøfodaftryk |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

udnyttelse af potentialet i digitale teknologier og datateknologier til at støtte miljøpolitikken og samtidig minimere
  deres
  miljøfodaftryk

deres

| g) | udnyttelse af potentialet i digitale teknologier og datateknologier til at støtte miljøpolitikken
  , herunder ved at levere data
  og
  oplysninger i realtid om økosystemernes tilstand,
  samtidig
  med at indsatsen for at
  minimere
  disse teknologiers
  miljøfodaftryk
  øges, samt sikring af gennemsigtighed og offentlig adgang til data og information |
| --- | --- |

g)

udnyttelse af potentialet i digitale teknologier og datateknologier til at støtte miljøpolitikken
  , herunder ved at levere data
  og
  oplysninger i realtid om økosystemernes tilstand,
  samtidig
  med at indsatsen for at
  minimere
  disse teknologiers
  miljøfodaftryk
  øges, samt sikring af gennemsigtighed og offentlig adgang til data og information

, herunder ved at levere data

oplysninger i realtid om økosystemernes tilstand,

med at indsatsen for at

disse teknologiers

øges, samt sikring af gennemsigtighed og offentlig adgang til data og information

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra g a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ga) | holistisk anerkendelse af sammenhængene mellem menneskers sundhed, dyresundhed og miljøet ved fuldt ud at integrere »One Health«-tilgangen i den politiske beslutningstagning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ga)

ga)

holistisk anerkendelse af sammenhængene mellem menneskers sundhed, dyresundhed og miljøet ved fuldt ud at integrere »One Health«-tilgangen i den politiske beslutningstagning

holistisk anerkendelse af sammenhængene mellem menneskers sundhed, dyresundhed og miljøet ved fuldt ud at integrere »One Health«-tilgangen i den politiske beslutningstagning

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra g b (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra g b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | gb) | anerkendelse af retten til et sundt miljø i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og fremme af en tilsvarende ret på internationalt plan |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

gb)

gb)

anerkendelse af retten til et sundt miljø i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og fremme af en tilsvarende ret på internationalt plan

anerkendelse af retten til et sundt miljø i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og fremme af en tilsvarende ret på internationalt plan

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra h

Artikel 3 — stk. 1 — litra h

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| h) | fuld udnyttelse af naturbaserede løsninger
  og social innovation |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

h)

fuld udnyttelse af naturbaserede løsninger
  og social innovation

og social innovation

| h) | fuld udnyttelse af
  økosystembaserede tilgange og grøn infrastruktur, herunder
  naturbaserede løsninger
  , samtidig med at: |
| --- | --- |

h)

fuld udnyttelse af
  økosystembaserede tilgange og grøn infrastruktur, herunder
  naturbaserede løsninger
  , samtidig med at:

økosystembaserede tilgange og grøn infrastruktur, herunder

, samtidig med at:

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra h — led 1 (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra h — led 1 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | konnektiviteten mellem økosystemerne og fordelene ved genopretning maksimeres, og der bygges videre på synergier mellem bevarelse af biodiversitet og modvirkning af og tilpasning til klimaændringer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

konnektiviteten mellem økosystemerne og fordelene ved genopretning maksimeres, og der bygges videre på synergier mellem bevarelse af biodiversitet og modvirkning af og tilpasning til klimaændringer

konnektiviteten mellem økosystemerne og fordelene ved genopretning maksimeres, og der bygges videre på synergier mellem bevarelse af biodiversitet og modvirkning af og tilpasning til klimaændringer

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra h — led 2 (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra h — led 2 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | det sikres, at gennemførelsen heraf forbedrer økosystemtjenester og -funktioner, ikke bringer biodiversiteten og økosystemets integritet i fare, ikke erstatter eller underminerer foranstaltninger, der træffes for at beskytte biodiversiteten eller hurtigt reducere drivhusgasemissionerne i Unionen, respekterer forsigtighedsprincippet, har klare samfundsmæssige sidegevinster og sikrer fuld deltagelse af, og samtykke fra, berørte oprindelige folk og lokalsamfund |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

det sikres, at gennemførelsen heraf forbedrer økosystemtjenester og -funktioner, ikke bringer biodiversiteten og økosystemets integritet i fare, ikke erstatter eller underminerer foranstaltninger, der træffes for at beskytte biodiversiteten eller hurtigt reducere drivhusgasemissionerne i Unionen, respekterer forsigtighedsprincippet, har klare samfundsmæssige sidegevinster og sikrer fuld deltagelse af, og samtykke fra, berørte oprindelige folk og lokalsamfund

det sikres, at gennemførelsen heraf forbedrer økosystemtjenester og -funktioner, ikke bringer biodiversiteten og økosystemets integritet i fare, ikke erstatter eller underminerer foranstaltninger, der træffes for at beskytte biodiversiteten eller hurtigt reducere drivhusgasemissionerne i Unionen, respekterer forsigtighedsprincippet, har klare samfundsmæssige sidegevinster og sikrer fuld deltagelse af, og samtykke fra, berørte oprindelige folk og lokalsamfund

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra h — led 3 (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra h — led 3 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | der videreudvikles overvågningsmetoder, evalueringsværktøjer og målbare indikatorer for naturbaserede løsninger, og der udarbejdes en liste over udelukkede aktiviteter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

der videreudvikles overvågningsmetoder, evalueringsværktøjer og målbare indikatorer for naturbaserede løsninger, og der udarbejdes en liste over udelukkede aktiviteter

der videreudvikles overvågningsmetoder, evalueringsværktøjer og målbare indikatorer for naturbaserede løsninger, og der udarbejdes en liste over udelukkede aktiviteter

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra h — led 4 (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra h — led 4 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | det sikres, at når naturbaserede løsninger finansieres af mekanismer til udligning af biodiversitet, gennemføres, overvåges, evalueres og håndhæves disse mekanismer på passende vis, og der tages fuldt hensyn til direkte, indirekte og kumulative virkninger, geografisk og over tid, samtidig med at de nøje overholder et afbødningshierarki, der bl.a. sikrer, at biodiversitetsudligninger kun kan anvendes som en sidste udvej |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

det sikres, at når naturbaserede løsninger finansieres af mekanismer til udligning af biodiversitet, gennemføres, overvåges, evalueres og håndhæves disse mekanismer på passende vis, og der tages fuldt hensyn til direkte, indirekte og kumulative virkninger, geografisk og over tid, samtidig med at de nøje overholder et afbødningshierarki, der bl.a. sikrer, at biodiversitetsudligninger kun kan anvendes som en sidste udvej

det sikres, at når naturbaserede løsninger finansieres af mekanismer til udligning af biodiversitet, gennemføres, overvåges, evalueres og håndhæves disse mekanismer på passende vis, og der tages fuldt hensyn til direkte, indirekte og kumulative virkninger, geografisk og over tid, samtidig med at de nøje overholder et afbødningshierarki, der bl.a. sikrer, at biodiversitetsudligninger kun kan anvendes som en sidste udvej

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra h — led 5 (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra h — led 5 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | det sikres, at oplysninger om disse mekanismer gøres offentligt tilgængelige online, når der anvendes mekanismer til udligning af biodiversitet til at finansiere naturbaserede løsninger |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

det sikres, at oplysninger om disse mekanismer gøres offentligt tilgængelige online, når der anvendes mekanismer til udligning af biodiversitet til at finansiere naturbaserede løsninger

det sikres, at oplysninger om disse mekanismer gøres offentligt tilgængelige online, når der anvendes mekanismer til udligning af biodiversitet til at finansiere naturbaserede løsninger

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra h — led 6 (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra h — led 6 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | der gøres fuld brug af social innovation og lokalsamfundsstyrede foranstaltninger for at sætte enkeltpersoner, lokalsamfund og SMV'er i stand til at træffe foranstaltninger med henblik på at nå det 8. miljøhandlingsprograms prioriterede mål |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

der gøres fuld brug af social innovation og lokalsamfundsstyrede foranstaltninger for at sætte enkeltpersoner, lokalsamfund og SMV'er i stand til at træffe foranstaltninger med henblik på at nå det 8. miljøhandlingsprograms prioriterede mål

der gøres fuld brug af social innovation og lokalsamfundsstyrede foranstaltninger for at sætte enkeltpersoner, lokalsamfund og SMV'er i stand til at træffe foranstaltninger med henblik på at nå det 8. miljøhandlingsprograms prioriterede mål

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra i

Artikel 3 — stk. 1 — litra i

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| i) | effektiv anvendelse af høje standarder for gennemsigtighed, offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse i overensstemmelse med konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen) (35) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

i)

effektiv anvendelse af høje standarder for gennemsigtighed, offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse i overensstemmelse med konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen) (35)

35

| i) | effektiv anvendelse af høje standarder for gennemsigtighed, offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse i overensstemmelse med konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen) (35)

  både på EU-plan og medlemsstatsplan |
| --- | --- |

i)

effektiv anvendelse af høje standarder for gennemsigtighed, offentlig deltagelse og adgang til klage og domstolsprøvelse i overensstemmelse med konventionen om adgang til oplysninger, offentlig deltagelse i beslutningsprocesser samt adgang til klage og domstolsprøvelse på miljøområdet (Århuskonventionen) (35)

  både på EU-plan og medlemsstatsplan

35

både på EU-plan og medlemsstatsplan

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra j a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra j a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ja) | fremme af kommunikationsaktiviteter på EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt plan med det formål at øge bevidstheden om betydningen af det 8. miljøhandlingsprograms prioriterede mål og skabe mulighed for debat på alle forvaltnings- og samfundsniveauer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ja)

ja)

fremme af kommunikationsaktiviteter på EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt plan med det formål at øge bevidstheden om betydningen af det 8. miljøhandlingsprograms prioriterede mål og skabe mulighed for debat på alle forvaltnings- og samfundsniveauer

fremme af kommunikationsaktiviteter på EU-plan, nationalt, regionalt og lokalt plan med det formål at øge bevidstheden om betydningen af det 8. miljøhandlingsprograms prioriterede mål og skabe mulighed for debat på alle forvaltnings- og samfundsniveauer

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra j b (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra j b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | jb) | væsentlig reduktion af Unionens materiale- og forbrugsfodaftryk, således at de hurtigst muligt bringes inden for klodens grænser, herunder ved at indføre bindende EU-mål for væsentligt at mindske Unionens materiale- og forbrugsfodaftryk samt bindende mellem- og langsigtede mål for at mindske anvendelsen af primære råstoffer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

jb)

jb)

væsentlig reduktion af Unionens materiale- og forbrugsfodaftryk, således at de hurtigst muligt bringes inden for klodens grænser, herunder ved at indføre bindende EU-mål for væsentligt at mindske Unionens materiale- og forbrugsfodaftryk samt bindende mellem- og langsigtede mål for at mindske anvendelsen af primære råstoffer

væsentlig reduktion af Unionens materiale- og forbrugsfodaftryk, således at de hurtigst muligt bringes inden for klodens grænser, herunder ved at indføre bindende EU-mål for væsentligt at mindske Unionens materiale- og forbrugsfodaftryk samt bindende mellem- og langsigtede mål for at mindske anvendelsen af primære råstoffer

Ændring 90

Ændring 90

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra k — led 1

Artikel 3 — stk. 1 — litra k — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | samarbejde med
  partnerlandene
  om klima- og miljøforanstaltninger, idet de tilskyndes til og støttes i at vedtage og gennemføre regler på disse områder, der er lige så ambitiøse som Unionens, og sikring af, at alle produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet, fuldt ud overholder de relevante EU-krav i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

samarbejde med
  partnerlandene
  om klima- og miljøforanstaltninger, idet de tilskyndes til og støttes i at vedtage og gennemføre regler på disse områder, der er lige så ambitiøse som Unionens, og sikring af, at alle produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet, fuldt ud overholder de relevante EU-krav i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser

partnerlandene

| — | samarbejde med
  tredjelandene
  om klima- og miljøforanstaltninger, idet de tilskyndes til og støttes i at vedtage og gennemføre regler på disse områder, der er
  mindst
  lige så ambitiøse som Unionens, og sikring af, at alle produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet
  eller eksporteres fra Unionen
  , fuldt ud overholder de relevante EU-krav i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser |
| --- | --- |

—

samarbejde med
  tredjelandene
  om klima- og miljøforanstaltninger, idet de tilskyndes til og støttes i at vedtage og gennemføre regler på disse områder, der er
  mindst
  lige så ambitiøse som Unionens, og sikring af, at alle produkter, der bringes i omsætning på EU-markedet
  eller eksporteres fra Unionen
  , fuldt ud overholder de relevante EU-krav i overensstemmelse med Unionens internationale forpligtelser

tredjelandene

mindst

eller eksporteres fra Unionen

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra k — led 1 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 — litra k — led 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | fremme af bæredygtig virksomhedsledelse og fastsættelse af obligatoriske krav om rettidig omhu på EU-plan og hensyntagen til disse krav i forbindelse med gennemførelsen af Unionens handelspolitik, herunder i forbindelse med ratificering af handels- og investeringsaftaler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

fremme af bæredygtig virksomhedsledelse og fastsættelse af obligatoriske krav om rettidig omhu på EU-plan og hensyntagen til disse krav i forbindelse med gennemførelsen af Unionens handelspolitik, herunder i forbindelse med ratificering af handels- og investeringsaftaler

fremme af bæredygtig virksomhedsledelse og fastsættelse af obligatoriske krav om rettidig omhu på EU-plan og hensyntagen til disse krav i forbindelse med gennemførelsen af Unionens handelspolitik, herunder i forbindelse med ratificering af handels- og investeringsaftaler

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra k — led 2

Artikel 3 — stk. 1 — litra k — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | styrkelse af samarbejdet med regeringer, virksomheder og civilsamfundet i tredjelande og internationale organisationer med henblik på at danne partnerskaber og alliancer vedrørende miljøbeskyttelse og fremme miljøsamarbejde
  i G7 og G20 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

styrkelse af samarbejdet med regeringer, virksomheder og civilsamfundet i tredjelande og internationale organisationer med henblik på at danne partnerskaber og alliancer vedrørende miljøbeskyttelse og fremme miljøsamarbejde
  i G7 og G20

i G7 og G20

| — | styrkelse af samarbejdet med regeringer, virksomheder
  , arbejdsmarkedets parter
  og civilsamfundet i tredjelande og internationale organisationer med henblik på at danne partnerskaber og alliancer vedrørende miljøbeskyttelse og fremme miljøsamarbejde |
| --- | --- |

—

styrkelse af samarbejdet med regeringer, virksomheder
  , arbejdsmarkedets parter
  og civilsamfundet i tredjelande og internationale organisationer med henblik på at danne partnerskaber og alliancer vedrørende miljøbeskyttelse og fremme miljøsamarbejde

, arbejdsmarkedets parter

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra k — led 3

Artikel 3 — stk. 1 — litra k — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | styrkelse
  af
  Unionens og dens partneres gennemførelse
  af Parisaftalen, konventionen om den biologiske mangfoldighed og andre multilaterale miljøaftaler, herunder ved at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden for så vidt angår de fremskridt, der gøres med hensyn til de forpligtelser, der er indgået i henhold til disse aftaler |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

styrkelse
  af
  Unionens og dens partneres gennemførelse
  af Parisaftalen, konventionen om den biologiske mangfoldighed og andre multilaterale miljøaftaler, herunder ved at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden for så vidt angår de fremskridt, der gøres med hensyn til de forpligtelser, der er indgået i henhold til disse aftaler

styrkelse

Unionens og dens partneres gennemførelse

| — | udvisning
  af
  lederskab i internationale fora, bl.a. gennem Unionens opfyldelse
  af
  verdensmålene samt de mål, der er fastsat i
  Parisaftalen, konventionen om den biologiske mangfoldighed og andre multilaterale miljøaftaler
  , og støtte til tredjelande, så de også kan opfylde dem
  , herunder ved at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden for så vidt angår de fremskridt, der gøres med hensyn til de forpligtelser, der er indgået i henhold til disse aftaler |
| --- | --- |

—

udvisning
  af
  lederskab i internationale fora, bl.a. gennem Unionens opfyldelse
  af
  verdensmålene samt de mål, der er fastsat i
  Parisaftalen, konventionen om den biologiske mangfoldighed og andre multilaterale miljøaftaler
  , og støtte til tredjelande, så de også kan opfylde dem
  , herunder ved at øge gennemsigtigheden og ansvarligheden for så vidt angår de fremskridt, der gøres med hensyn til de forpligtelser, der er indgået i henhold til disse aftaler

udvisning

lederskab i internationale fora, bl.a. gennem Unionens opfyldelse

verdensmålene samt de mål, der er fastsat i

, og støtte til tredjelande, så de også kan opfylde dem

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 — litra k — led 5

Artikel 3 — stk. 1 — litra k — led 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | sikring af, at EU og medlemsstaternes finansielle bistand til tredjelande fremmer FN's 2030-dagsorden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

sikring af, at EU og medlemsstaternes finansielle bistand til tredjelande fremmer FN's 2030-dagsorden.

| — | sikring af, at EU og medlemsstaternes finansielle bistand til tredjelande fremmer FN's 2030-dagsorden
  , Parisaftalen og den globale ramme for perioden efter 2020 i FN's konvention om biologisk mangfoldighed og er i overensstemmelse med de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram
  . |
| --- | --- |

—

sikring af, at EU og medlemsstaternes finansielle bistand til tredjelande fremmer FN's 2030-dagsorden
  , Parisaftalen og den globale ramme for perioden efter 2020 i FN's konvention om biologisk mangfoldighed og er i overensstemmelse med de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram
  .

, Parisaftalen og den globale ramme for perioden efter 2020 i FN's konvention om biologisk mangfoldighed og er i overensstemmelse med de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Med henblik på at opfylde de i stk. 1 fastsatte grundforudsætninger træffer Kommissionen følgende foranstaltninger: |
| | a) | senest den 30. juni 2022 forbedre og udbygge sin eksisterende offentlige database over afgørelser om overtrædelser, og efterfølgende holde den opdateret, således at de skridt, der tages af medlemsstaterne og Kommissionen i forbindelse med alle traktatbrudssøgsmål på miljø- og klimaområdet, kan spores på en klar, forståelig og tilgængelig måde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Med henblik på at opfylde de i stk. 1 fastsatte grundforudsætninger træffer Kommissionen følgende foranstaltninger:

a)

a)

senest den 30. juni 2022 forbedre og udbygge sin eksisterende offentlige database over afgørelser om overtrædelser, og efterfølgende holde den opdateret, således at de skridt, der tages af medlemsstaterne og Kommissionen i forbindelse med alle traktatbrudssøgsmål på miljø- og klimaområdet, kan spores på en klar, forståelig og tilgængelig måde

senest den 30. juni 2022 forbedre og udbygge sin eksisterende offentlige database over afgørelser om overtrædelser, og efterfølgende holde den opdateret, således at de skridt, der tages af medlemsstaterne og Kommissionen i forbindelse med alle traktatbrudssøgsmål på miljø- og klimaområdet, kan spores på en klar, forståelig og tilgængelig måde

| b) | regelmæssigt vurdere sammenhængen mellem Unionens foranstaltninger og politikker og de prioriterede mål i artikel 2, stk. 1 og 2, og foretage sådanne vurderinger af foreslåede og eksisterende EU-foranstaltninger og -politikker; hvis der konstateres uoverensstemmelser, bringes den foreslåede foranstaltning eller politik i overensstemmelse med disse prioriterede mål inden offentliggørelsen eller, for så vidt angår eksisterende EU-foranstaltninger og -politikker, de nødvendige afhjælpende foranstaltninger, der foreslås |
| --- | --- |

b)

b)

regelmæssigt vurdere sammenhængen mellem Unionens foranstaltninger og politikker og de prioriterede mål i artikel 2, stk. 1 og 2, og foretage sådanne vurderinger af foreslåede og eksisterende EU-foranstaltninger og -politikker; hvis der konstateres uoverensstemmelser, bringes den foreslåede foranstaltning eller politik i overensstemmelse med disse prioriterede mål inden offentliggørelsen eller, for så vidt angår eksisterende EU-foranstaltninger og -politikker, de nødvendige afhjælpende foranstaltninger, der foreslås

regelmæssigt vurdere sammenhængen mellem Unionens foranstaltninger og politikker og de prioriterede mål i artikel 2, stk. 1 og 2, og foretage sådanne vurderinger af foreslåede og eksisterende EU-foranstaltninger og -politikker; hvis der konstateres uoverensstemmelser, bringes den foreslåede foranstaltning eller politik i overensstemmelse med disse prioriterede mål inden offentliggørelsen eller, for så vidt angår eksisterende EU-foranstaltninger og -politikker, de nødvendige afhjælpende foranstaltninger, der foreslås

| c) | udvikle værktøjer til at vurdere de langsigtede virkninger på miljøet og klimaet, herunder kumulative virkninger, af foreslåede og eksisterende foranstaltninger og politikker samt deres mulige virkninger på sociale uligheder, herunder ulighed mellem kønnene, og omkostningerne ved ikke at handle |
| --- | --- |

c)

c)

udvikle værktøjer til at vurdere de langsigtede virkninger på miljøet og klimaet, herunder kumulative virkninger, af foreslåede og eksisterende foranstaltninger og politikker samt deres mulige virkninger på sociale uligheder, herunder ulighed mellem kønnene, og omkostningerne ved ikke at handle

udvikle værktøjer til at vurdere de langsigtede virkninger på miljøet og klimaet, herunder kumulative virkninger, af foreslåede og eksisterende foranstaltninger og politikker samt deres mulige virkninger på sociale uligheder, herunder ulighed mellem kønnene, og omkostningerne ved ikke at handle

| d) | inden for otte uger efter afslutningen af en offentlig høring systematisk fremlægge detaljerede tilbagemeldinger om høringssvar fra interessenter, idet der skelnes mellem bidrag fra forskellige typer af interessenter |
| --- | --- |

d)

d)

inden for otte uger efter afslutningen af en offentlig høring systematisk fremlægge detaljerede tilbagemeldinger om høringssvar fra interessenter, idet der skelnes mellem bidrag fra forskellige typer af interessenter

inden for otte uger efter afslutningen af en offentlig høring systematisk fremlægge detaljerede tilbagemeldinger om høringssvar fra interessenter, idet der skelnes mellem bidrag fra forskellige typer af interessenter

| e) | offentliggøre konsekvensanalyser umiddelbart efter deres afslutning, herunder alle de oplysninger, der er lagt til grund for deres konklusion |
| --- | --- |

e)

e)

offentliggøre konsekvensanalyser umiddelbart efter deres afslutning, herunder alle de oplysninger, der er lagt til grund for deres konklusion

offentliggøre konsekvensanalyser umiddelbart efter deres afslutning, herunder alle de oplysninger, der er lagt til grund for deres konklusion

| f) | udvikle en indikator til at vurdere forskellen mellem strukturen i medlemsstaternes budgetter og det scenarie, der er tilpasset Parisaftalen, for hvert af deres nationale budgetter og derved gøre det muligt at rette henstillinger til medlemsstaterne om de klimainvesteringer, der er nødvendige for, at de kan opfylde og forblive i det nødvendige forløb for at sikre, at Parisaftalen og de tilknyttede prioriterede mål for det 8. miljøhandlingsprogram opfyldes |
| --- | --- |

f)

f)

udvikle en indikator til at vurdere forskellen mellem strukturen i medlemsstaternes budgetter og det scenarie, der er tilpasset Parisaftalen, for hvert af deres nationale budgetter og derved gøre det muligt at rette henstillinger til medlemsstaterne om de klimainvesteringer, der er nødvendige for, at de kan opfylde og forblive i det nødvendige forløb for at sikre, at Parisaftalen og de tilknyttede prioriterede mål for det 8. miljøhandlingsprogram opfyldes

udvikle en indikator til at vurdere forskellen mellem strukturen i medlemsstaternes budgetter og det scenarie, der er tilpasset Parisaftalen, for hvert af deres nationale budgetter og derved gøre det muligt at rette henstillinger til medlemsstaterne om de klimainvesteringer, der er nødvendige for, at de kan opfylde og forblive i det nødvendige forløb for at sikre, at Parisaftalen og de tilknyttede prioriterede mål for det 8. miljøhandlingsprogram opfyldes

| g) | senest den 30. juni 2022 fremlægge en rapport, hvori den afdækker indbyrdes sammenhænge mellem de forskellige indikatorsæt, overvågningsrammer og processer, som er i brug på EU-plan, og som måler sociale, økonomiske og miljømæssige fremskridt, og som fremhæver, hvordan disse kan strømlines; på grundlag heraf udvikler Kommissionen inden den 30. juni 2023 i samråd med Europa-Parlamentet og Rådet en omfattende platform for indikatorer »ud over BNP«, der kan vejlede og præge den fremtidige politik, uden at dette berører det europæiske semester |
| --- | --- |

g)

g)

senest den 30. juni 2022 fremlægge en rapport, hvori den afdækker indbyrdes sammenhænge mellem de forskellige indikatorsæt, overvågningsrammer og processer, som er i brug på EU-plan, og som måler sociale, økonomiske og miljømæssige fremskridt, og som fremhæver, hvordan disse kan strømlines; på grundlag heraf udvikler Kommissionen inden den 30. juni 2023 i samråd med Europa-Parlamentet og Rådet en omfattende platform for indikatorer »ud over BNP«, der kan vejlede og præge den fremtidige politik, uden at dette berører det europæiske semester

senest den 30. juni 2022 fremlægge en rapport, hvori den afdækker indbyrdes sammenhænge mellem de forskellige indikatorsæt, overvågningsrammer og processer, som er i brug på EU-plan, og som måler sociale, økonomiske og miljømæssige fremskridt, og som fremhæver, hvordan disse kan strømlines; på grundlag heraf udvikler Kommissionen inden den 30. juni 2023 i samråd med Europa-Parlamentet og Rådet en omfattende platform for indikatorer »ud over BNP«, der kan vejlede og præge den fremtidige politik, uden at dette berører det europæiske semester

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 3 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  For at opfylde de i stk. 1, litra ea), grundforudsætninger vurderer Kommissionen senest i december 2022, og på grundlag af det igangværende arbejde, hvilke subsidier der er skadelige for miljøet, og udarbejder vejledningsmateriale til at identificere sådanne subsidier på EU-plan og regionalt og lokalt plan og kortlægger mulige veje til at udfase dem. Medlemsstaterne indsamler hvert år oplysninger om forekomsten af subsidier på nationalt, regionalt og lokalt plan samt om de foranstaltninger, de træffer for at udfase dem. Medlemsstaterne videresender hvert år disse oplysninger til Kommissionen. Kommissionen samler oplysningerne i en rapport opdelt efter medlemsstat, der skal offentliggøres senest seks måneder efter udgangen af referenceåret, og det første referenceår er 2023. Kommissionen forelægger på årsbasis rapporten for Europa-Parlamentet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.
     
  For at opfylde de i stk. 1, litra ea), grundforudsætninger vurderer Kommissionen senest i december 2022, og på grundlag af det igangværende arbejde, hvilke subsidier der er skadelige for miljøet, og udarbejder vejledningsmateriale til at identificere sådanne subsidier på EU-plan og regionalt og lokalt plan og kortlægger mulige veje til at udfase dem. Medlemsstaterne indsamler hvert år oplysninger om forekomsten af subsidier på nationalt, regionalt og lokalt plan samt om de foranstaltninger, de træffer for at udfase dem. Medlemsstaterne videresender hvert år disse oplysninger til Kommissionen. Kommissionen samler oplysningerne i en rapport opdelt efter medlemsstat, der skal offentliggøres senest seks måneder efter udgangen af referenceåret, og det første referenceår er 2023. Kommissionen forelægger på årsbasis rapporten for Europa-Parlamentet.

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 2

Artikel 3 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Det vil kræve bred støtte at inddrage borgerne, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter og tilskynde til samarbejde om udvikling og gennemførelse af strategier, politikker eller lovgivning vedrørende det 8. miljøhandlingsprogram blandt nationale, regionale og lokale myndigheder i by- og landområder. | 2.   
  Offentlige myndigheder på alle niveauer samarbejder med virksomheder, navnlig SMV'er, og arbejdsmarkedets parter, civilsamfund, borgere og andre interessenter om gennemførelse af det 8. miljøhandlingsprogram.
  Det vil kræve bred støtte at inddrage borgerne, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter og tilskynde til samarbejde om udvikling og gennemførelse af strategier, politikker eller lovgivning vedrørende det 8. miljøhandlingsprogram blandt nationale, regionale og lokale myndigheder i by- og landområder
  og regioner i den yderste periferi
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Det vil kræve bred støtte at inddrage borgerne, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter og tilskynde til samarbejde om udvikling og gennemførelse af strategier, politikker eller lovgivning vedrørende det 8. miljøhandlingsprogram blandt nationale, regionale og lokale myndigheder i by- og landområder.

2.   
  Offentlige myndigheder på alle niveauer samarbejder med virksomheder, navnlig SMV'er, og arbejdsmarkedets parter, civilsamfund, borgere og andre interessenter om gennemførelse af det 8. miljøhandlingsprogram.
  Det vil kræve bred støtte at inddrage borgerne, arbejdsmarkedets parter og andre interessenter og tilskynde til samarbejde om udvikling og gennemførelse af strategier, politikker eller lovgivning vedrørende det 8. miljøhandlingsprogram blandt nationale, regionale og lokale myndigheder i by- og landområder
  og regioner i den yderste periferi
  .

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 3 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 3 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  De relevante EU-institutioner og medlemsstaterne er ansvarlige for at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at nå de prioriterede mål, der er opstillet i artikel 2, stk. 1 og 2. Foranstaltningerne gennemføres under behørig hensyntagen til princippet om kompetencetildeling, nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  De relevante EU-institutioner og medlemsstaterne er ansvarlige for at træffe hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at nå de prioriterede mål, der er opstillet i artikel 2, stk. 1 og 2. Foranstaltningerne gennemføres under behørig hensyntagen til princippet om kompetencetildeling, nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union.

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — titel

Artikel 4 — titel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Overvågningsramme | Indikatorer,
  overvågningsramme
  og forvaltning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Overvågningsramme

Indikatorer,
  overvågningsramme
  og forvaltning

Indikatorer,

og forvaltning

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 1

Artikel 4 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen skal, med støtte fra Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur, vurdere og rapportere om Unionens og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, under hensyntagen til de grundforudsætninger, der er fastsat i artikel 3. | 1.   Kommissionen skal, med støtte fra Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur,
  uden at dette berører deres uafhængighed, årligt overvåge,
  vurdere og rapportere om Unionens og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, under hensyntagen til de grundforudsætninger
  og foranstaltninger
  , der er fastsat i artikel 3
  , og det overordnede mål om at opnå systemiske ændringer. Kommissionen sikrer, at de oplysninger, der stammer fra den pågældende overvågning, vurdering og rapportering, er offentligt og let tilgængelige og dermed sikrer en effektiv overvågning af de fremskridt, der gøres. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen skal, med støtte fra Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur, vurdere og rapportere om Unionens og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, under hensyntagen til de grundforudsætninger, der er fastsat i artikel 3.

1.   Kommissionen skal, med støtte fra Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur,
  uden at dette berører deres uafhængighed, årligt overvåge,
  vurdere og rapportere om Unionens og medlemsstaternes fremskridt med hensyn til at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, under hensyntagen til de grundforudsætninger
  og foranstaltninger
  , der er fastsat i artikel 3
  , og det overordnede mål om at opnå systemiske ændringer. Kommissionen sikrer, at de oplysninger, der stammer fra den pågældende overvågning, vurdering og rapportering, er offentligt og let tilgængelige og dermed sikrer en effektiv overvågning af de fremskridt, der gøres.

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen fremlægger senest den 31. december 2021 og efter en høringsproces med alle relevante interessenter en strømlinet ramme i form af en fælles resultattavle, inklusive overordnede indikatorer, til at overvåge og følge fremgangen med hensyn til at nå de i artikel 2, stk. 1 og 2, prioriterede mål på grundlag af de eksisterende overvågningsrammer og -processer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Kommissionen fremlægger senest den 31. december 2021 og efter en høringsproces med alle relevante interessenter en strømlinet ramme i form af en fælles resultattavle, inklusive overordnede indikatorer, til at overvåge og følge fremgangen med hensyn til at nå de i artikel 2, stk. 1 og 2, prioriterede mål på grundlag af de eksisterende overvågningsrammer og -processer.

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 4 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Den i stk. 1 omhandlede vurdering skal indeholde oplysninger om: |
| | — | de fremskridt, der er gjort i retning af de systemiske ændringer, som er nødvendige for at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1 og 2, så snart overvågningsrammen giver mulighed for dette |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.
     
  Den i stk. 1 omhandlede vurdering skal indeholde oplysninger om:

—

de fremskridt, der er gjort i retning af de systemiske ændringer, som er nødvendige for at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1 og 2, så snart overvågningsrammen giver mulighed for dette

de fremskridt, der er gjort i retning af de systemiske ændringer, som er nødvendige for at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1 og 2, så snart overvågningsrammen giver mulighed for dette

| — | afstanden til de mål, der er fastsat med sigte på at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1 og 2 |
| --- | --- |

—

afstanden til de mål, der er fastsat med sigte på at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1 og 2

afstanden til de mål, der er fastsat med sigte på at nå de prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 1 og 2

| — | den finansiering, som bidrager til opfyldelsen af de prioriterede mål, som er fastsat i artikel 2, stk. 1 og 2, og som overvåges ved hjælp af en robust, gennemsigtig og omfattende metode |
| --- | --- |

—

den finansiering, som bidrager til opfyldelsen af de prioriterede mål, som er fastsat i artikel 2, stk. 1 og 2, og som overvåges ved hjælp af en robust, gennemsigtig og omfattende metode

den finansiering, som bidrager til opfyldelsen af de prioriterede mål, som er fastsat i artikel 2, stk. 1 og 2, og som overvåges ved hjælp af en robust, gennemsigtig og omfattende metode

| — | de midler til gennemførelse, som er blevet anvendt på EU-plan og medlemsstatsniveau for at sikre, at de prioriterede mål nås, og hvorvidt disse er tilstrækkelige, og |
| --- | --- |

—

de midler til gennemførelse, som er blevet anvendt på EU-plan og medlemsstatsniveau for at sikre, at de prioriterede mål nås, og hvorvidt disse er tilstrækkelige, og

de midler til gennemførelse, som er blevet anvendt på EU-plan og medlemsstatsniveau for at sikre, at de prioriterede mål nås, og hvorvidt disse er tilstrækkelige, og

| — | henstillinger og retningslinjer med henblik på at afhjælpe potentielle uoverensstemmelser. |
| --- | --- |

—

henstillinger og retningslinjer med henblik på at afhjælpe potentielle uoverensstemmelser.

henstillinger og retningslinjer med henblik på at afhjælpe potentielle uoverensstemmelser.

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 2

Artikel 4 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Den vurdering, der fremgår af stk. 1, skal afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer, der bygger på data, som er tilgængelige i medlemsstaterne og på EU-plan, og navnlig dem, der forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur og det europæiske statistiske system. Denne vurdering berører ikke eksisterende overvågnings-, rapporterings- og forvaltningsrammer og øvelser, der dækker miljø- og klimapolitikken. | 2.   Den vurdering, der fremgår af stk. 1, skal afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer, der bygger på data, som er tilgængelige i medlemsstaterne
  , herunder på regionalt og lokalt plan,
  og på EU-plan, og navnlig dem, der forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur og det europæiske statistiske system
  , med henblik på at minimere den administrative byrde
  . Denne vurdering
  bygger videre på, er i overensstemmelse med og
  berører ikke eksisterende overvågnings-, rapporterings- og forvaltningsrammer og øvelser, der dækker miljø- og klimapolitikken
  , og er baseret på en robust metode, der gør det muligt at måle fremskridtene
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Den vurdering, der fremgår af stk. 1, skal afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer, der bygger på data, som er tilgængelige i medlemsstaterne og på EU-plan, og navnlig dem, der forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur og det europæiske statistiske system. Denne vurdering berører ikke eksisterende overvågnings-, rapporterings- og forvaltningsrammer og øvelser, der dækker miljø- og klimapolitikken.

2.   Den vurdering, der fremgår af stk. 1, skal afspejle den seneste udvikling med hensyn til tilgængeligheden og relevansen af data og indikatorer, der bygger på data, som er tilgængelige i medlemsstaterne
  , herunder på regionalt og lokalt plan,
  og på EU-plan, og navnlig dem, der forvaltes af Det Europæiske Miljøagentur og det europæiske statistiske system
  , med henblik på at minimere den administrative byrde
  . Denne vurdering
  bygger videre på, er i overensstemmelse med og
  berører ikke eksisterende overvågnings-, rapporterings- og forvaltningsrammer og øvelser, der dækker miljø- og klimapolitikken
  , og er baseret på en robust metode, der gør det muligt at måle fremskridtene
  .

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 4 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udveksler årligt synspunkter om den vurdering, der er omhandlet i stk. 1, og kortlægger som en del af Unionens årlige programmering yderligere lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger og tiltag, når fremskridtene med hensyn til at nå de prioriterede mål anses for at være utilstrækkelige, eller for at overvinde de hindringer, som identificeres. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen udveksler årligt synspunkter om den vurdering, der er omhandlet i stk. 1, og kortlægger som en del af Unionens årlige programmering yderligere lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger og tiltag, når fremskridtene med hensyn til at nå de prioriterede mål anses for at være utilstrækkelige, eller for at overvinde de hindringer, som identificeres.

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 3 — indledning

Artikel 4 — stk. 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur støtter Kommissionen i at forbedre tilgængeligheden og relevansen af data og viden, navnlig ved at: | 3.   Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur støtter Kommissionen i at forbedre tilgængeligheden og relevansen af data
  , indikatorer
  og viden, navnlig ved at: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur støtter Kommissionen i at forbedre tilgængeligheden og relevansen af data og viden, navnlig ved at:

3.   Det Europæiske Miljøagentur og Det Europæiske Kemikalieagentur støtter Kommissionen i at forbedre tilgængeligheden og relevansen af data
  , indikatorer
  og viden, navnlig ved at:

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 3 — litra a

Artikel 4 — stk. 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | indsamle, behandle og rapportere dokumentation og data ved hjælp af moderne digitale værktøjer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

indsamle, behandle og rapportere dokumentation og data ved hjælp af moderne digitale værktøjer

| a) | indsamle, behandle og rapportere dokumentation og data ved hjælp af moderne digitale værktøjer
  og samtidig forbedre metoder til dataindsamling og -behandling og til udvikling af harmoniserede indikatorer |
| --- | --- |

a)

indsamle, behandle og rapportere dokumentation og data ved hjælp af moderne digitale værktøjer
  og samtidig forbedre metoder til dataindsamling og -behandling og til udvikling af harmoniserede indikatorer

og samtidig forbedre metoder til dataindsamling og -behandling og til udvikling af harmoniserede indikatorer

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 3 — litra a a (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | styrke og yde støtte til grundforskning, kortlægning og overvågning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

styrke og yde støtte til grundforskning, kortlægning og overvågning

styrke og yde støtte til grundforskning, kortlægning og overvågning

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 3 — litra b

Artikel 4 — stk. 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | arbejde hen imod at lukke de relevante mangler i overvågningsdataene |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

arbejde hen imod at lukke de relevante mangler i overvågningsdataene

| b) | vurdere de krævede ressourcer,
  arbejde hen imod at lukke de relevante mangler i overvågningsdataene
  , herunder i forbindelse med måling af systemiske ændringer |
| --- | --- |

b)

vurdere de krævede ressourcer,
  arbejde hen imod at lukke de relevante mangler i overvågningsdataene
  , herunder i forbindelse med måling af systemiske ændringer

vurdere de krævede ressourcer,

, herunder i forbindelse med måling af systemiske ændringer

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 3 — litra c

Artikel 4 — stk. 3 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | levere politikrelevante og systemiske analyser og bidrag til gennemførelse af politiske mål på EU-plan og nationalt plan |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

levere politikrelevante og systemiske analyser og bidrag til gennemførelse af politiske mål på EU-plan og nationalt plan

| c) | levere politikrelevante og systemiske analyser og bidrage til gennemførelsen af politiske mål på EU-plan og nationalt plan
  , herunder ved at foreslå henstillinger for at forbedre fremskridtene med hensyn til at nå målene |
| --- | --- |

c)

levere politikrelevante og systemiske analyser og bidrage til gennemførelsen af politiske mål på EU-plan og nationalt plan
  , herunder ved at foreslå henstillinger for at forbedre fremskridtene med hensyn til at nå målene

, herunder ved at foreslå henstillinger for at forbedre fremskridtene med hensyn til at nå målene

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 3 — litra c a (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | udarbejde værktøjer såsom prognoseværktøjer, som også kan give oplysninger om »afstand til mål« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

udarbejde værktøjer såsom prognoseværktøjer, som også kan give oplysninger om »afstand til mål«

udarbejde værktøjer såsom prognoseværktøjer, som også kan give oplysninger om »afstand til mål«

Ændring 111

Ændring 111

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 3 — litra d

Artikel 4 — stk. 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | integrere data om miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger og fuldt ud udnytte andre tilgængelige data, såsom data leveret af Copernicus |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

integrere data om miljømæssige, sociale og økonomiske virkninger og fuldt ud udnytte andre tilgængelige data, såsom data leveret af Copernicus

| d) | integrere data om miljømæssige,
  sundhedsmæssige,
  sociale og økonomiske virkninger og fuldt ud udnytte andre tilgængelige data, såsom data leveret af Copernicus |
| --- | --- |

d)

integrere data om miljømæssige,
  sundhedsmæssige,
  sociale og økonomiske virkninger og fuldt ud udnytte andre tilgængelige data, såsom data leveret af Copernicus

sundhedsmæssige,

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 3 — litra d a (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | lukke kritiske huller i viden om økologiske tippepunkter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

lukke kritiske huller i viden om økologiske tippepunkter

lukke kritiske huller i viden om økologiske tippepunkter

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 3 — litra d b (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 — litra d b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | db) | udvikle modeller til vurdering og forudsigelse af de forventede virkninger af miljø- og klimapolitikkerne for kommende generationer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

db)

db)

udvikle modeller til vurdering og forudsigelse af de forventede virkninger af miljø- og klimapolitikkerne for kommende generationer

udvikle modeller til vurdering og forudsigelse af de forventede virkninger af miljø- og klimapolitikkerne for kommende generationer

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 3 — litra e

Artikel 4 — stk. 3 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | yderligere forbedre adgangen til data gennem EU-programmer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

yderligere forbedre adgangen til data gennem EU-programmer

| e) | yderligere forbedre
  datas tilgængelighed og interoperabilitet samt
  adgangen til data gennem EU-programmer |
| --- | --- |

e)

yderligere forbedre
  datas tilgængelighed og interoperabilitet samt
  adgangen til data gennem EU-programmer

datas tilgængelighed og interoperabilitet samt

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 3 — litra g

Artikel 4 — stk. 3 — litra g

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| g) | hjælpe civilsamfundet, de offentlige myndigheder,
  borgerne
  , arbejdsmarkedets parter og den private sektor med at identificere klima- og miljørisici og træffe foranstaltninger til at forebygge, afbøde og tilpasse sig
  dem
  og fremme deres engagement i at lukke hullerne i vores vidensgrundlag. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

g)

hjælpe civilsamfundet, de offentlige myndigheder,
  borgerne
  , arbejdsmarkedets parter og den private sektor med at identificere klima- og miljørisici og træffe foranstaltninger til at forebygge, afbøde og tilpasse sig
  dem
  og fremme deres engagement i at lukke hullerne i vores vidensgrundlag.

borgerne

dem

| g) | hjælpe civilsamfundet, de offentlige myndigheder
  på nationalt
  ,
  regionalt og lokalt plan, enkeltpersoner og lokalsamfund
  , arbejdsmarkedets parter og den private sektor med at identificere klima- og miljørisici
  , vurdere deres virkninger
  og træffe foranstaltninger til at forebygge, afbøde og tilpasse sig
  sådanne risici
  og fremme deres engagement i at lukke hullerne i vores vidensgrundlag. |
| --- | --- |

g)

hjælpe civilsamfundet, de offentlige myndigheder
  på nationalt
  ,
  regionalt og lokalt plan, enkeltpersoner og lokalsamfund
  , arbejdsmarkedets parter og den private sektor med at identificere klima- og miljørisici
  , vurdere deres virkninger
  og træffe foranstaltninger til at forebygge, afbøde og tilpasse sig
  sådanne risici
  og fremme deres engagement i at lukke hullerne i vores vidensgrundlag.

på nationalt

regionalt og lokalt plan, enkeltpersoner og lokalsamfund

, vurdere deres virkninger

sådanne risici

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 3 — litra g a (nyt)

Artikel 4 — stk. 3 — litra g a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ga) | tilskynde borgerne til at observere og rapportere miljøproblemer og manglende overholdelse, herunder ved hjælp af onlinemekanismer og mobilapps for at fremme rapportering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ga)

ga)

tilskynde borgerne til at observere og rapportere miljøproblemer og manglende overholdelse, herunder ved hjælp af onlinemekanismer og mobilapps for at fremme rapportering

tilskynde borgerne til at observere og rapportere miljøproblemer og manglende overholdelse, herunder ved hjælp af onlinemekanismer og mobilapps for at fremme rapportering

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 4 — stk. 4

Artikel 4 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen skal regelmæssigt undersøge behovet for data og viden på EU-plan og nationalt plan, herunder Det Europæiske Miljøagenturs og Det Europæiske Kemikalieagenturs kapacitet til at udføre de opgaver, der fremgår af stk. 3. | 4.   Kommissionen skal regelmæssigt undersøge behovet for data og viden på EU-plan og nationalt plan, herunder kapaciteten hos Det Europæiske Miljøagenturs og Det Europæiske Kemikalieagentur
  samt andre EU-organer og -agenturer, hvor det er relevant,
  til at udføre de opgaver, der fremgår af stk. 3
  , og rapportere om resultaterne af denne undersøgelse, herunder forslag til at imødekomme eventuelle behov for menneskelige og økonomiske ressourcer eller til at afhjælpe andre mangler
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Kommissionen skal regelmæssigt undersøge behovet for data og viden på EU-plan og nationalt plan, herunder Det Europæiske Miljøagenturs og Det Europæiske Kemikalieagenturs kapacitet til at udføre de opgaver, der fremgår af stk. 3.

4.   Kommissionen skal regelmæssigt undersøge behovet for data og viden på EU-plan og nationalt plan, herunder kapaciteten hos Det Europæiske Miljøagenturs og Det Europæiske Kemikalieagentur
  samt andre EU-organer og -agenturer, hvor det er relevant,
  til at udføre de opgaver, der fremgår af stk. 3
  , og rapportere om resultaterne af denne undersøgelse, herunder forslag til at imødekomme eventuelle behov for menneskelige og økonomiske ressourcer eller til at afhjælpe andre mangler
  .

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 5 — stk. - 1 (nyt)

Artikel 5 — stk. - 1 (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Senest den 31. marts 2024 foretager Kommissionen en midtvejsevaluering af det 8. miljøhandlingsprogram og forelægger det for Europa-Parlamentet og Rådet. Midtvejsevalueringen skitserer de fremskridt, der er gjort hen imod de tematiske prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, herunder målene i den europæiske grønne pagt, status for de grundforudsætninger og foranstaltninger, der er fastsat i artikel 3, og de fremskridt, der er gjort i forbindelse med overvågningen og vurderingen af systemiske ændringer, og den baseres på den seneste vurdering, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, samt resultatet af en offentlig høring. Midtvejsevalueringen skitserer de henstillinger og korrektioner, der er nødvendige for at nå det 8. miljøhandlingsprograms prioriterede mål, indtil de er gennemført. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-1.
     
  Senest den 31. marts 2024 foretager Kommissionen en midtvejsevaluering af det 8. miljøhandlingsprogram og forelægger det for Europa-Parlamentet og Rådet. Midtvejsevalueringen skitserer de fremskridt, der er gjort hen imod de tematiske prioriterede mål, der er fastsat i artikel 2, stk. 2, herunder målene i den europæiske grønne pagt, status for de grundforudsætninger og foranstaltninger, der er fastsat i artikel 3, og de fremskridt, der er gjort i forbindelse med overvågningen og vurderingen af systemiske ændringer, og den baseres på den seneste vurdering, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, samt resultatet af en offentlig høring. Midtvejsevalueringen skitserer de henstillinger og korrektioner, der er nødvendige for at nå det 8. miljøhandlingsprograms prioriterede mål, indtil de er gennemført.

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 5 — stk. - 1 a (nyt)

Artikel 5 — stk. - 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | -1a.
     
  I lyset af de fremskridt, der er skitseret i midtvejsevalueringen som omhandlet i stk. - 1, med hensyn til andre relevante politikudviklinger og Det Europæiske Miljøagenturs rapport »The European Environment: State and Outlook 2020« (»Europas miljø: tilstand og fremtidsudsigter«), skal den kommende Kommission efter valget til Europa-Parlamentet i 2024 inden for de første 100 dage af sit mandat forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en liste og tidsplan over de lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger, den planlægger at træffe i løbet af sit mandat for at sikre fuld opfyldelse, senest i henholdsvis 2030 og 2050, af de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

-1a.
     
  I lyset af de fremskridt, der er skitseret i midtvejsevalueringen som omhandlet i stk. - 1, med hensyn til andre relevante politikudviklinger og Det Europæiske Miljøagenturs rapport »The European Environment: State and Outlook 2020« (»Europas miljø: tilstand og fremtidsudsigter«), skal den kommende Kommission efter valget til Europa-Parlamentet i 2024 inden for de første 100 dage af sit mandat forelægge Europa-Parlamentet og Rådet en liste og tidsplan over de lovgivningsmæssige og ikkelovgivningsmæssige foranstaltninger, den planlægger at træffe i løbet af sit mandat for at sikre fuld opfyldelse, senest i henholdsvis 2030 og 2050, af de prioriterede mål i det 8. miljøhandlingsprogram.

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til afgørelse

Forslag til afgørelse

Artikel 5 — stk. 1

Artikel 5 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Senest den 31. marts 2029 skal Kommissionen foretage en evaluering af det 8. miljøhandlingsprogram. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport med
  de vigtigste resultater
  af denne evaluering, eventuelt ledsaget af et forslag til retsakt om det næste miljøhandlingsprogram. | Senest den 31. marts 2029 skal Kommissionen foretage en evaluering af det 8. miljøhandlingsprogram. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport med
  resultaterne
  af denne evaluering, eventuelt ledsaget af et forslag til retsakt om det næste miljøhandlingsprogram
  i tilstrækkelig god tid, således at det 9. miljøhandlingsprogram er på plads senest den 1. januar 2031 for dermed at undgå et hul mellem det 8. og det 9. miljøhandlingsprogram
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Senest den 31. marts 2029 skal Kommissionen foretage en evaluering af det 8. miljøhandlingsprogram. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport med
  de vigtigste resultater
  af denne evaluering, eventuelt ledsaget af et forslag til retsakt om det næste miljøhandlingsprogram.

de vigtigste resultater

Senest den 31. marts 2029 skal Kommissionen foretage en evaluering af det 8. miljøhandlingsprogram. Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport med
  resultaterne
  af denne evaluering, eventuelt ledsaget af et forslag til retsakt om det næste miljøhandlingsprogram
  i tilstrækkelig god tid, således at det 9. miljøhandlingsprogram er på plads senest den 1. januar 2031 for dermed at undgå et hul mellem det 8. og det 9. miljøhandlingsprogram
  .

resultaterne

i tilstrækkelig god tid, således at det 9. miljøhandlingsprogram er på plads senest den 1. januar 2031 for dermed at undgå et hul mellem det 8. og det 9. miljøhandlingsprogram

---

(1)  Sagen blev henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A9-0203/2021).

1

(24)  COM(2019)0233.

24

(24)  COM(2019)0233.

24

(25)  COM(2019)0640.

25

(26)  COM(2020)0080.

26

(25)  COM(2019)0640.

25

(26)  COM(2020)0080.

26

(1a)  
  IPBES Workshop on Diversity and Pandemics — Executive_Summary, 2020.

1a

IPBES Workshop on Diversity and Pandemics — Executive_Summary, 2020.

(1a)  

  EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

1a

EUT L 282 af 19.10.2016, s. 4.

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2020/852 af 18. juni 2020 om fastlæggelse af en ramme til fremme af bæredygtige investeringer og om ændring af forordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198 af 22.6.2020, s. 13).

(1a)  
  Arbejdsdokument nr. 102 fra SDD af 18. september 2019: »The Economy of Well-being — Creating opportunities for people's well-being and economic growth«.

1a

Arbejdsdokument nr. 102 fra SDD af 18. september 2019: »The Economy of Well-being — Creating opportunities for people's well-being and economic growth«.

(1a)  
  Endelig rapport fra OECD, april 2020: »A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance«.

1a

Endelig rapport fra OECD, april 2020: »A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance«.

(1a)  
  Rapport fra Det Europæiske Miljøagentur nr. 1/2021: »Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction«.

1a

Rapport fra Det Europæiske Miljøagentur nr. 1/2021: »Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction«.

(1a)  
  Domstolens dom af 4. september 2018, ClientEarth mod Kommissionen, C-57/16 P, ECLI:EU:C:2018:660.

1a

Domstolens dom af 4. september 2018, ClientEarth mod Kommissionen, C-57/16 P, ECLI:EU:C:2018:660.

(27)  Se f.eks. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/da/pdf

27

(28)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

28

(29)  Se f.eks. OECD's Well-being Framework, OECD's Framework for Policy Action on Inclusive Growth, Better Life Initiative og New Approaches to Economic Challenges Initiative.

29

(27)  Se f.eks. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/da/pdf

27

(28)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

28

(29)  Se f.eks. OECD's Well-being Framework, OECD's Framework for Policy Action on Inclusive Growth, Better Life Initiative og New Approaches to Economic Challenges Initiative.

29

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1
  -77

  ).

30

-77

(31)  COM(2020)0493.

31

(30)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 af 11. december 2018 om forvaltning af energiunionen og klimaindsatsen (EUT L 328 af 21.12.2018, s. 1).

30

(31)  COM(2020)0493.

31

(32)  COM(2020)0080.

32

(32)  COM(2020)0080.

32

(1a)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF af 19. november 2008 om strafferetlig beskyttelse af miljøet (EUT L 328 af 6.12.2008, s. 28).

1a

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/99/EF af 19. november 2008 om strafferetlig beskyttelse af miljøet (EUT L 328 af 6.12.2008, s. 28).

(35)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf.

35

(35)  https://www.unece.org/fileadmin/DAM/env/pp/documents/cep43e.pdf.

35

---

| 1.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 99/362 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 99/362

---

P9_TA(2021)0354

De særlige udvalgs og undersøgelsesudvalgets talmæssige sammensætning

Europa-Parlamentets afgørelse af 8. juli 2021 om de særlige udvalgs og undersøgelsesudvalgets talmæssige sammensætning (2021/2802(RSO))

(2022/C 99/45)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Formandskonferencens forslag til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Formandskonferencens forslag til afgørelse,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse af 18. juni 2020 om nedsættelse af et særligt udvalg om kræftbekæmpelse og fastsættelse af dets ansvarsområder, medlemstal og funktionsperiode (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets afgørelse af 18. juni 2020 om nedsættelse af et særligt udvalg om kræftbekæmpelse og fastsættelse af dets ansvarsområder, medlemstal og funktionsperiode (1),

| — | der henviser til sin afgørelse af 18. juni 2020 om nedsættelse af et særligt udvalg om udenlandsk indblanding, herunder spredning af desinformation, i alle demokratiske processer i Den Europæiske Union og om fastlæggelse af dets ansvarsområder, medlemstal og mandatperiode (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 18. juni 2020 om nedsættelse af et særligt udvalg om udenlandsk indblanding, herunder spredning af desinformation, i alle demokratiske processer i Den Europæiske Union og om fastlæggelse af dets ansvarsområder, medlemstal og mandatperiode (2),

| — | der henviser til dets beslutning af 18. juni 2020 om nedsættelse af et særligt udvalg om kunstig intelligens i en digital tidsalder og fastsættelse af dets ansvarsområder, medlemstal og funktionsperiode (3). |
| --- | --- |

—

der henviser til dets beslutning af 18. juni 2020 om nedsættelse af et særligt udvalg om kunstig intelligens i en digital tidsalder og fastsættelse af dets ansvarsområder, medlemstal og funktionsperiode (3).

| — | der henviser til sin afgørelse af 19. juni 2020 om nedsættelse af et undersøgelsesudvalg, der skal undersøge påstande om overtrædelser og om fejl og forsømmelser i forbindelse med anvendelsen af EU-retten for så vidt angår beskyttelsen af dyr under transport i og uden for Unionen, og fastsættelse af dets ansvarsområder, talmæssige sammensætning og funktionsperiode (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin afgørelse af 19. juni 2020 om nedsættelse af et undersøgelsesudvalg, der skal undersøge påstande om overtrædelser og om fejl og forsømmelser i forbindelse med anvendelsen af EU-retten for så vidt angår beskyttelsen af dyr under transport i og uden for Unionen, og fastsættelse af dets ansvarsområder, talmæssige sammensætning og funktionsperiode (4),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 207 og 208, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 207 og 208,

| 1. | vedtager, at de særlige udvalgs og undersøgelsesudvalgets talmæssige sammensætning skal være som følger






  — | Det Særlige Udvalg om Kræftbekæmpelse: 34 medlemmer |
| --- | --- | --- |

1.

—

Det Særlige Udvalg om Kræftbekæmpelse: 34 medlemmer

| — | Det Særlige Udvalg om Udenlandsk Indblanding, herunder Spredning af Desinformation, i alle Demokratiske Processer i Den Europæiske Union: 34 medlemmer |
| --- | --- |

—

Det Særlige Udvalg om Udenlandsk Indblanding, herunder Spredning af Desinformation, i alle Demokratiske Processer i Den Europæiske Union: 34 medlemmer

| — | Det Særlige Udvalg om Kunstig Intelligens i en Digital Tidsalder: 34 medlemmer |
| --- | --- |

—

Det Særlige Udvalg om Kunstig Intelligens i en Digital Tidsalder: 34 medlemmer

| — | Undersøgelsesudvalget om Beskyttelse af Dyr under Transport i og uden for EU: 31 medlemmer |
| --- | --- |

—

Undersøgelsesudvalget om Beskyttelse af Dyr under Transport i og uden for EU: 31 medlemmer

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen til orientering. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0160.

(2)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0161.

(3)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0162.

(4)  Vedtagne tekster, P9_TA(2020)0163.

---