# Europeiska unionens C 117/11 m

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 117 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången11 mars 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 117

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången11 mars 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 13–16 september 2021ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 13–16 september 2021ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 14 september 2021 |
| 2022/C 117/01 | Europaparlamentets resolution av den 14 september 2021 om hbtqi-personers rättigheter i EU (2021/2679(RSP)) | 2 |
| 2022/C 117/02 | Europaparlamentets resolution av den 14 september 2021 om vägen mot en framtidssäkrad inlandssjöfart i Europa (2021/2015(INI)) | 7 |
| 2022/C 117/03 | Europaparlamentets resolution av den 14 september 2021 mot ett starkare partnerskap med EU:s yttersta randområden (2020/2120(INI)) | 18 |
| 2022/C 117/04 | Europaparlamentets resolution av den 14 september 2021 om en ny modell för den maritima strategin för Atlanten (2020/2276(INI)) | 30 |
| | Torsdagen, 16 september 2021 |
| 2022/C 117/05 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om en ny EU–Kina-strategi (2021/2037(INI)) | 40 |
| 2022/C 117/06 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om rättvisa arbetsvillkor, rättigheter och socialt skydd för plattformsarbetare i samband med nya anställningsformer kopplade till den digitala utvecklingen (2019/2186(INI)) | 53 |
| 2022/C 117/07 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om fiskare för framtiden: locka en ny generation arbetskraft till fiskerinäringen och skapa sysselsättning i kustsamhällen (2019/2161(INI)) | 67 |
| 2022/C 117/08 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om planer och åtgärder för att påskynda övergången till innovation utan djurförsök inom forskning, lagstadgad testning och utbildning (2021/2784(RSP)) | 84 |
| 2022/C 117/09 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 med rekommendationer till kommissionen om att fastställa könsrelaterat våld som ett nytt brottsområde förtecknat i artikel 83.1 i EUF-fördraget (2021/2035(INL)) | 88 |
| 2022/C 117/10 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om regeringens tillslag mot protester och medborgare i Kuba (2021/2872(RSP)) | 104 |
| 2022/C 117/11 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om fallet med människorättsförsvararen Ahmed Mansoor i Förenade Arabemiraten (2021/2873(RSP)) | 109 |
| 2022/C 117/12 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om situationen i flyktinglägret Kakuma i Kenya (2021/2874(RSP)) | 114 |
| 2022/C 117/13 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om genomförandet av EU:s krav på utbyte av upplysningar i fråga om beskattning: framsteg, lärdomar och hinder att övervinna (2020/2046(INI)) | 120 |
| 2022/C 117/14 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om situationen i Afghanistan (2021/2877(RSP)) | 133 |
| 2022/C 117/15 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om situationen i Libanon (2021/2878(RSP)) | 143 |
| 2022/C 117/16 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om mediefrihet och ytterligare urholkning av rättsstatsprincipen i Polen (2021/2880(RSP)) | 151 |
| 2022/C 117/17 | Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (2020/2133(INI)) | 159 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Torsdagen, 16 september 2021 |
| 2022/C 117/18 | Europaparlamentets rekommendation av den 16 september 2021 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om riktningen för de politiska förbindelserna mellan EU och Ryssland (2021/2042(INI)) | 170 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 14 september 2021

2022/C 117/01

Europaparlamentets resolution av den 14 september 2021 om hbtqi-personers rättigheter i EU (2021/2679(RSP))

2

2022/C 117/02

Europaparlamentets resolution av den 14 september 2021 om vägen mot en framtidssäkrad inlandssjöfart i Europa (2021/2015(INI))

7

2022/C 117/03

Europaparlamentets resolution av den 14 september 2021 mot ett starkare partnerskap med EU:s yttersta randområden (2020/2120(INI))

18

2022/C 117/04

Europaparlamentets resolution av den 14 september 2021 om en ny modell för den maritima strategin för Atlanten (2020/2276(INI))

30

Torsdagen, 16 september 2021

2022/C 117/05

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om en ny EU–Kina-strategi (2021/2037(INI))

40

2022/C 117/06

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om rättvisa arbetsvillkor, rättigheter och socialt skydd för plattformsarbetare i samband med nya anställningsformer kopplade till den digitala utvecklingen (2019/2186(INI))

53

2022/C 117/07

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om fiskare för framtiden: locka en ny generation arbetskraft till fiskerinäringen och skapa sysselsättning i kustsamhällen (2019/2161(INI))

67

2022/C 117/08

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om planer och åtgärder för att påskynda övergången till innovation utan djurförsök inom forskning, lagstadgad testning och utbildning (2021/2784(RSP))

84

2022/C 117/09

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 med rekommendationer till kommissionen om att fastställa könsrelaterat våld som ett nytt brottsområde förtecknat i artikel 83.1 i EUF-fördraget (2021/2035(INL))

88

2022/C 117/10

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om regeringens tillslag mot protester och medborgare i Kuba (2021/2872(RSP))

104

2022/C 117/11

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om fallet med människorättsförsvararen Ahmed Mansoor i Förenade Arabemiraten (2021/2873(RSP))

109

2022/C 117/12

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om situationen i flyktinglägret Kakuma i Kenya (2021/2874(RSP))

114

2022/C 117/13

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om genomförandet av EU:s krav på utbyte av upplysningar i fråga om beskattning: framsteg, lärdomar och hinder att övervinna (2020/2046(INI))

120

2022/C 117/14

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om situationen i Afghanistan (2021/2877(RSP))

133

2022/C 117/15

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om situationen i Libanon (2021/2878(RSP))

143

2022/C 117/16

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om mediefrihet och ytterligare urholkning av rättsstatsprincipen i Polen (2021/2880(RSP))

151

2022/C 117/17

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (2020/2133(INI))

159

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Torsdagen, 16 september 2021

2022/C 117/18

Europaparlamentets rekommendation av den 16 september 2021 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om riktningen för de politiska förbindelserna mellan EU och Ryssland (2021/2042(INI))

170

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 14 september 2021 |
| 2022/C 117/19 | Europaparlamentets beslut av den 14 september 2021 om begäran om fastställelse av Guy Verhofstadts immunitet och privilegier (2021/2030(IMM)) | 188 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag, 14 september 2021

2022/C 117/19

Europaparlamentets beslut av den 14 september 2021 om begäran om fastställelse av Guy Verhofstadts immunitet och privilegier (2021/2030(IMM))

188

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Tisdag, 14 september 2021 |
| 2022/C 117/20 | P9_TA(2021)0363Gemenskapens växtförädlarrätt: förlängning av giltighetsperioden för vissa arter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förlängning av giltighetsperioden för gemenskapens växtförädlarrätt för arterna sparris och artgrupperna blomsterlökar, vedartade små bärbuskar och prydnadsbuskar (COM(2021)0036 – C9-0010/2021 – 2021/0019(COD))P9_TC1-COD(2021)0019Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om förlängning av giltighetsperioden för gemenskapens växtförädlarrätt för växtsorter av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter | 190 |
| 2022/C 117/21 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 september 2021 om utkastet till rådets beslut om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen, inbegripet förbindelserna mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan (Beslutet om ULT, inbegripet Grönland) (08656/2021 – C9-0189/2021 – 2018/0244(CNS)) | 191 |
| 2022/C 117/22 | Europaparlamentets ändringar antagna den 14 september 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD)) | 192 |
| 2022/C 117/23 | Europaparlamentets ändringar antagna den 14 september 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD)) | 255 |
| | Onsdagen, 15 september 2021 |
| 2022/C 117/24 | Europaparlamentets resolution av den 15 september 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2021 för den allmänna budgeten 2021 – brexitjusteringsreserven (10945/2021 – C9-0348/2021 – 2021/0022(BUD)) | 338 |
| 2022/C 117/25 | P9_TA(2021)0371Förlängning av giltighetstiden för säkerhetsintyg och tillstånd för järnvägsföretag som använder den fasta förbindelsen under Engelska kanalen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2222 med avseende på den gränsöverskridande infrastruktur som förbinder unionen och Förenade kungariket genom den fasta förbindelsen under Engelska kanalen (COM(2021)0402 – C9-0314/2021 – 2021/0228(COD))P9_TC1-COD(2021)0228Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2020/2222 för att förlänga giltighetstiden för säkerhetsintyg och tillstånd för järnvägsföretag som bedriver verksamhet via den fasta förbindelsen under Engelska kanalen | 340 |
| 2022/C 117/26 | P9_TA(2021)0372Offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeland till unionen för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))P9_TC1-COD(2021)0055Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen i syfte att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel och förordning (EG) nr 853/2004 vad gäller direkta leveranser av kött från fjäderfä och hardjur | 341 |
| 2022/C 117/27 | P9_TA(2021)0373Brexitjusteringsreserven ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av brexitjusteringsreserven (COM(2020)0854 – C9-0433/2020 – 2020/0380(COD))P9_TC1-COD(2020)0380Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om inrättande av brexitjusteringsreserven | 342 |
| 2022/C 117/28 | P9_TA(2021)0374EU:s blåkortsdirektiv ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkompetent anställning (COM(2016)0378 – C8-0213/2016 – 2016/0176(COD))P9_TC1-COD(2016)0176Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/... om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning och om upphävande av rådets direktiv 2009/50/EG | 344 |
| 2022/C 117/29 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (06604/1/2021 – C9-0352/2021 – 2018/0247(COD)) | 345 |
| | Torsdagen, 16 september 2021 |
| 2022/C 117/30 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 september 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om ändring av avtalet om förenklat utfärdande av viseringar för kortare vistelse till medborgare i Republiken Kap Verde och i Europeiska unionen (05034/2021 – C9-0116/2021 – 2020/0319(NLE)) | 348 |
| 2022/C 117/31 | Europaparlamentets beslut av den 16 september 2021 om återförvisande av ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar på grundval av det oförändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets rambeslut 2002/465/RIF vad gäller dess anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD)) | 349 |
| 2022/C 117/32 | Europaparlamentets beslut av den 16 september 2021 om återförvisande av ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar på grundval av det oförändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2014/41/EU vad gäller dess anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD)) | 350 |
| 2022/C 117/33 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 september 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea om vissa luftfartsaspekter (05210/2021 – C9-0120/2021 – 2019/0044(NLE)) | 351 |
| 2022/C 117/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 september 2021 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2021)0282 – C9-0205/2021 – 2021/0137(NLE)) | 352 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 14 september 2021

2022/C 117/20

P9_TA(2021)0363Gemenskapens växtförädlarrätt: förlängning av giltighetsperioden för vissa arter ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förlängning av giltighetsperioden för gemenskapens växtförädlarrätt för arterna sparris och artgrupperna blomsterlökar, vedartade små bärbuskar och prydnadsbuskar (COM(2021)0036 – C9-0010/2021 – 2021/0019(COD))P9_TC1-COD(2021)0019Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om förlängning av giltighetsperioden för gemenskapens växtförädlarrätt för växtsorter av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter

Asparagus officinalis

. (sparris)

190

2022/C 117/21

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 september 2021 om utkastet till rådets beslut om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen, inbegripet förbindelserna mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan (Beslutet om ULT, inbegripet Grönland) (08656/2021 – C9-0189/2021 – 2018/0244(CNS))

191

2022/C 117/22

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 september 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD))

192

2022/C 117/23

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 september 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD))

255

Onsdagen, 15 september 2021

2022/C 117/24

Europaparlamentets resolution av den 15 september 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2021 för den allmänna budgeten 2021 – brexitjusteringsreserven (10945/2021 – C9-0348/2021 – 2021/0022(BUD))

338

2022/C 117/25

P9_TA(2021)0371Förlängning av giltighetstiden för säkerhetsintyg och tillstånd för järnvägsföretag som använder den fasta förbindelsen under Engelska kanalen ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2222 med avseende på den gränsöverskridande infrastruktur som förbinder unionen och Förenade kungariket genom den fasta förbindelsen under Engelska kanalen (COM(2021)0402 – C9-0314/2021 – 2021/0228(COD))P9_TC1-COD(2021)0228Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2020/2222 för att förlänga giltighetstiden för säkerhetsintyg och tillstånd för järnvägsföretag som bedriver verksamhet via den fasta förbindelsen under Engelska kanalen

340

2022/C 117/26

P9_TA(2021)0372Offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeland till unionen för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))P9_TC1-COD(2021)0055Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen i syfte att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel och förordning (EG) nr 853/2004 vad gäller direkta leveranser av kött från fjäderfä och hardjur

341

2022/C 117/27

P9_TA(2021)0373Brexitjusteringsreserven ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av brexitjusteringsreserven (COM(2020)0854 – C9-0433/2020 – 2020/0380(COD))P9_TC1-COD(2020)0380Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om inrättande av brexitjusteringsreserven

342

2022/C 117/28

P9_TA(2021)0374EU:s blåkortsdirektiv ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkompetent anställning (COM(2016)0378 – C8-0213/2016 – 2016/0176(COD))P9_TC1-COD(2016)0176Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/... om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning och om upphävande av rådets direktiv 2009/50/EG

344

2022/C 117/29

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (06604/1/2021 – C9-0352/2021 – 2018/0247(COD))

345

Torsdagen, 16 september 2021

2022/C 117/30

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 september 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om ändring av avtalet om förenklat utfärdande av viseringar för kortare vistelse till medborgare i Republiken Kap Verde och i Europeiska unionen (05034/2021 – C9-0116/2021 – 2020/0319(NLE))

348

2022/C 117/31

Europaparlamentets beslut av den 16 september 2021 om återförvisande av ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar på grundval av det oförändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets rambeslut 2002/465/RIF vad gäller dess anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD))

349

2022/C 117/32

Europaparlamentets beslut av den 16 september 2021 om återförvisande av ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar på grundval av det oförändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2014/41/EU vad gäller dess anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD))

350

2022/C 117/33

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 september 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea om vissa luftfartsaspekter (05210/2021 – C9-0120/2021 – 2019/0044(NLE))

351

2022/C 117/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 september 2021 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2021)0282 – C9-0205/2021 – 2021/0137(NLE))

352

---

| | Rättelser |
| --- | --- |
| 2022/C 117/35 | Rättelse till Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 ( EUT C 99, 1.3.2022 ) | 362 |
| 2022/C 117/36 | Rättelse till Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 ( EUT C 445, 29.10.2021 ) | 363 |

Rättelser

2022/C 117/35

Rättelse till Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 ( EUT C 99, 1.3.2022 )

( EUT C 99, 1.3.2022 )

362

2022/C 117/36

Rättelse till Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 ( EUT C 445, 29.10.2021 )

( EUT C 445, 29.10.2021 )

363

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

11.3.2022

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2021–2022

Sammanträdena den 13–16 september 2021

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Tisdag, 14 september 2021

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/2

---

P9_TA(2021)0366

Hbtqi-rättigheter i EU

Europaparlamentets resolution av den 14 september 2021 om hbtqi-personers rättigheter i EU (2021/2679(RSP))

(2022/C 117/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2 och 3, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 8, 10, 18 och 21, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 2 och 3, och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 8, 10, 18 och 21,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artiklarna 7, 9, 21, 24.2, 24.3 och 45, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), särskilt artiklarna 7, 9, 21, 24.2, 24.3 och 45,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 8 om rätten till respekt för privat- och familjelivet och artikel 14 och protokoll nr 12 om förbud mot diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, särskilt artikel 8 om rätten till respekt för privat- och familjelivet och artikel 14 och protokoll nr 12 om förbud mot diskriminering,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska sociala stadgan, som undertecknades i Turin den 18 oktober 1961,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter,

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2239 (2018) av den 10 oktober 2018 om privatliv och familjeliv: likaberättigande oavsett sexuell läggning (1) |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2239 (2018) av den 10 oktober 2018 om privatliv och familjeliv: likaberättigande oavsett sexuell läggning (1)

| — | med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2048 (2015) av den 22 april 2015 om diskriminering av transpersoner i Europa (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets parlamentariska församlings resolution 2048 (2015) av den 22 april 2015 om diskriminering av transpersoner i Europa (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/38/EG av den 29 april 2004 om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier och om ändring av förordning (EEG) nr 1612/68 och om upphävande av direktiven 64/221/EEG, 68/360/EEG, 72/194/EEG, 73/148/EEG, 75/34/EEG, 75/35/EEG, 90/364/EEG, 90/365/EEG och 93/96/EEG (3),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om framtiden för handlingsplanen för hbti-personer (2019–2024) (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om framtiden för handlingsplanen för hbti-personer (2019–2024) (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om förslaget till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om förslaget till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (8),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols (domstolens) dom av den 5 juni 2018 i målet Relu Adrian Coman m.fl. mot Inspectoratul General pentru Imigrări och Ministerul Afacerilor Interne (9) och av den 23 april 2020 i målet NH mot Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI – Rete Lenford (10), och av generaladvokat Kokotts förslag till avgörande av den 15 april 2021 i målet V.M.A. mot Stolichna Obsthina, Rayon ”Pancharevo” (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols (domstolens) dom av den 5 juni 2018 i målet Relu Adrian Coman m.fl. mot Inspectoratul General pentru Imigrări och Ministerul Afacerilor Interne (9) och av den 23 april 2020 i målet NH mot Associazione Avvocatura per i diritti LGBTI – Rete Lenford (10), och av generaladvokat Kokotts förslag till avgörande av den 15 april 2021 i målet V.M.A. mot Stolichna Obsthina, Rayon ”Pancharevo” (11),

| — | med beaktande av domstolens domar i målen Maruko, Römer och Hay (12), och domen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) i målet Taddeucci & McCall (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domstolens domar i målen Maruko, Römer och Hay (12), och domen från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) i målet Taddeucci & McCall (13),

| — | med beaktande av artikel 105.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Hbtqi-personers rättigheter är mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Hbtqi-personers rättigheter är mänskliga rättigheter.

| B. | Utskottet för framställningar har tagit emot flera framställningar där man uttrycker oro över den diskriminering som hbtiq-personer i allmänhet utsätts för i EU och i synnerhet samkönade par och regnbågsfamiljer. |
| --- | --- |

B.

Utskottet för framställningar har tagit emot flera framställningar där man uttrycker oro över den diskriminering som hbtiq-personer i allmänhet utsätts för i EU och i synnerhet samkönade par och regnbågsfamiljer.

| C. | I dessa framställningar begär man å ena sidan att regnbågsfamiljer ska garanteras samma familjerättigheter som heterosexuella familjer och deras barn i alla medlemsstater, särskilt rätten till fri rörlighet inom EU och det ömsesidiga erkännandet av deras relation och föräldraskap, och å andra sidan åtgärder mot Polen för brott mot principerna om icke-diskriminering, jämlikhet och yttrandefrihet, bland annat när det gäller ”regionala stadgor för familjerättigheter” och resolutioner om att kommuner och regioner ska vara fria från ”hbti-ideologi” (så kallade hbti-fria zoner). |
| --- | --- |

C.

I dessa framställningar begär man å ena sidan att regnbågsfamiljer ska garanteras samma familjerättigheter som heterosexuella familjer och deras barn i alla medlemsstater, särskilt rätten till fri rörlighet inom EU och det ömsesidiga erkännandet av deras relation och föräldraskap, och å andra sidan åtgärder mot Polen för brott mot principerna om icke-diskriminering, jämlikhet och yttrandefrihet, bland annat när det gäller ”regionala stadgor för familjerättigheter” och resolutioner om att kommuner och regioner ska vara fria från ”hbti-ideologi” (så kallade hbti-fria zoner).

| D. | Den 22 mars 2021 anordnade utskottet för framställningar en workshop om hbti-personers rättigheter i EU, då man presenterade den studie som Europaparlamentets utredningsavdelning för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor beställt på utskottets vägnar om hinder för den fria rörligheten för regnbågsfamiljer i EU. |
| --- | --- |

D.

Den 22 mars 2021 anordnade utskottet för framställningar en workshop om hbti-personers rättigheter i EU, då man presenterade den studie som Europaparlamentets utredningsavdelning för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor beställt på utskottets vägnar om hinder för den fria rörligheten för regnbågsfamiljer i EU.

| E. | I den ovannämnda studien drar man slutsatsen att det fortfarande 2021 finns stora hinder för regnbågsfamiljers fria rörlighet i EU, med negativa konsekvenser för deras barns bästa, och att EU-institutionerna genom att utöva EU:s befogenheter när det gäller fri rörlighet för EU-medborgare och deras familjemedlemmar skulle kunna agera för att undanröja dessa hinder. Transsexuella föräldrar vars identitetshandlingar inte erkänns efter att ha passerat en gräns kan förlora alla rättsliga band till sina barn, vilket har en mycket negativ inverka på barns bästa. |
| --- | --- |

E.

I den ovannämnda studien drar man slutsatsen att det fortfarande 2021 finns stora hinder för regnbågsfamiljers fria rörlighet i EU, med negativa konsekvenser för deras barns bästa, och att EU-institutionerna genom att utöva EU:s befogenheter när det gäller fri rörlighet för EU-medborgare och deras familjemedlemmar skulle kunna agera för att undanröja dessa hinder. Transsexuella föräldrar vars identitetshandlingar inte erkänns efter att ha passerat en gräns kan förlora alla rättsliga band till sina barn, vilket har en mycket negativ inverka på barns bästa.

| F. | I artikel 21 i EUF-fördraget fastställs att varje unionsmedborgare ska ha rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. |
| --- | --- |

F.

I artikel 21 i EUF-fördraget fastställs att varje unionsmedborgare ska ha rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier.

| G. | Europeiska unionen måste bekämpa social utestängning och diskriminering. |
| --- | --- |

G.

Europeiska unionen måste bekämpa social utestängning och diskriminering.

| H. | Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i fördragen och stadgan, och den bör respekteras till fullo. Jämlikhet och skydd av minoriteter tillhör de EU-värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och som EU håller på att utveckla genom initiativ och åtgärder inom ramen för ”jämlikhetsunionen”. |
| --- | --- |

H.

Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i fördragen och stadgan, och den bör respekteras till fullo. Jämlikhet och skydd av minoriteter tillhör de EU-värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och som EU håller på att utveckla genom initiativ och åtgärder inom ramen för ”jämlikhetsunionen”.

| I. | I september 2020 betonade kommissionens ordförande Ursula von der Leyen i sitt tal om tillståndet i unionen att ”om du är förälder i ett land är du det i alla länder” och hänvisade till behovet av ömsesidigt erkännande av familjeförhållanden i EU. |
| --- | --- |

I.

I september 2020 betonade kommissionens ordförande Ursula von der Leyen i sitt tal om tillståndet i unionen att ”om du är förälder i ett land är du det i alla länder” och hänvisade till behovet av ömsesidigt erkännande av familjeförhållanden i EU.

| J. | Alla medlemsstater har i enlighet med internationell rätt och EU-fördragen åtagit sig att respektera, garantera, skydda och förverkliga grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

J.

Alla medlemsstater har i enlighet med internationell rätt och EU-fördragen åtagit sig att respektera, garantera, skydda och förverkliga grundläggande rättigheter.

| K. | EU har visserligen gjort framsteg när det gäller äktenskap och registrerade partnerskap, adoptionsrättigheter för hbti-personer och rättsligt skydd mot diskriminering, hatpropaganda och hatbrott, men det har också skett bakslag, såsom en hätsk retorik från folkvalda politikers sida, tilltagande homofobiskt och transfobiskt våld och tillkännagivanden av så kallade ”hbtqi-fria zoner”. |
| --- | --- |

K.

EU har visserligen gjort framsteg när det gäller äktenskap och registrerade partnerskap, adoptionsrättigheter för hbti-personer och rättsligt skydd mot diskriminering, hatpropaganda och hatbrott, men det har också skett bakslag, såsom en hätsk retorik från folkvalda politikers sida, tilltagande homofobiskt och transfobiskt våld och tillkännagivanden av så kallade ”hbtqi-fria zoner”.

| L. | Hbtiq-personer utsätts fortfarande för diskriminering och våld runt om i Europa. 2021 års Rainbow Europe-karta, ILGA-Europes årliga verktyg för riktmärkning, avslöjar dels en utbredd och nästan fullständig stagnation av hbtiq-personers mänskliga rättigheter, särskilt när det gäller erkännandet av familjerätt i hela Europa, dels att det hittills i år inte har förekommit några rättsliga eller politiska förändringar som har haft en positiv inverkan på hbtiq-personer. |
| --- | --- |

L.

Hbtiq-personer utsätts fortfarande för diskriminering och våld runt om i Europa. 2021 års Rainbow Europe-karta, ILGA-Europes årliga verktyg för riktmärkning, avslöjar dels en utbredd och nästan fullständig stagnation av hbtiq-personers mänskliga rättigheter, särskilt när det gäller erkännandet av familjerätt i hela Europa, dels att det hittills i år inte har förekommit några rättsliga eller politiska förändringar som har haft en positiv inverkan på hbtiq-personer.

| M. | I en undersökning från 2019 konstaterade Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) att diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könskaraktär ökar i EU. |
| --- | --- |

M.

I en undersökning från 2019 konstaterade Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) att diskriminering på grund av sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könskaraktär ökar i EU.

| N. | Hbtiq-personer diskrimineras fortfarande i vissa medlemsstater när det gäller socialt skydd, social trygghet, hälso- och sjukvård, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och andra tjänster som är tillgängliga för allmänheten, däribland bostäder. Det horisontella direktivet mot diskriminering, som delvis skulle kunna avhjälpa denna brist på skydd inom andra områden än i arbetslivet, har varit blockerat i rådet i över tio år. |
| --- | --- |

N.

Hbtiq-personer diskrimineras fortfarande i vissa medlemsstater när det gäller socialt skydd, social trygghet, hälso- och sjukvård, utbildning samt tillgång till och tillhandahållande av varor och andra tjänster som är tillgängliga för allmänheten, däribland bostäder. Det horisontella direktivet mot diskriminering, som delvis skulle kunna avhjälpa denna brist på skydd inom andra områden än i arbetslivet, har varit blockerat i rådet i över tio år.

| O. | Det är inte alla EU-medlemsstater som har lagar som skyddar hbtqi-personer mot diskriminering. |
| --- | --- |

O.

Det är inte alla EU-medlemsstater som har lagar som skyddar hbtqi-personer mot diskriminering.

| P. | Det finns inga EU-regler om erkännande av domar om föräldraskap mellan medlemsstater och inga EU-bestämmelser som syftar till att lösa konflikter i detta avseende. Vissa medlemsstater erkänner bara samkönade äktenskap som ingåtts i en annan medlemsstat enligt nationell lagstiftning som avser uppehållstillstånd. Vissa medlemsstater som tillåter samkönade par att ingå äktenskap förefaller ovilliga att erkänna registrerade samkönade partnerskap från andra medlemsstater. I vissa medlemsstater kan samkönade par med barn förvägras rättsligt erkännande som gemensamma föräldrar till sina barn (14). Transsexuella föräldrar nekas ofta erkännande av sitt juridiska kön när de passerar gränser, vilket leder till att gränsmyndigheterna inte erkänner dem som föräldrar till sina egna barn. |
| --- | --- |

P.

Det finns inga EU-regler om erkännande av domar om föräldraskap mellan medlemsstater och inga EU-bestämmelser som syftar till att lösa konflikter i detta avseende. Vissa medlemsstater erkänner bara samkönade äktenskap som ingåtts i en annan medlemsstat enligt nationell lagstiftning som avser uppehållstillstånd. Vissa medlemsstater som tillåter samkönade par att ingå äktenskap förefaller ovilliga att erkänna registrerade samkönade partnerskap från andra medlemsstater. I vissa medlemsstater kan samkönade par med barn förvägras rättsligt erkännande som gemensamma föräldrar till sina barn (14). Transsexuella föräldrar nekas ofta erkännande av sitt juridiska kön när de passerar gränser, vilket leder till att gränsmyndigheterna inte erkänner dem som föräldrar till sina egna barn.

| 1. | Europaparlamentet välkomnar den allra första jämställdhetsstrategin för hbtiq-personer för 2020–2025, som antogs av kommissionen den 12 november 2020 (COM(2020)0698), varav en nyckelåtgärd är ett lagstiftningsinitiativ som syftar till att skydda regnbågsfamiljers rättigheter och en annan är en uppdatering av 2009 års riktlinjer om fri rörlighet senast 2022. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker mycket djup oro över den diskriminering som regnbågsfamiljer och deras barn utsätts för i EU och över att de berövas sina rättigheter på grund av sexuell läggning eller könsidentitet eller föräldrars eller partners könskaraktär. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att få bukt med denna diskriminering och undanröja de hinder de möter när de utövar sin grundläggande rätt till fri rörlighet inom EU. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker behovet av att arbeta för att hbtqi-personer fullt ut ska kunna åtnjuta sina grundläggande rättigheter i alla EU-medlemsstater och påminner om att EU-institutionerna och medlemsstaterna därför är skyldiga att upprätthålla och skydda dem i enlighet med fördragen och stadgan samt internationell rätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att EU måste inta en gemensam hållning när det gäller erkännande av samkönade äktenskap och partnerskap. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att framför allt införa relevant lagstiftning för att säkerställa full respekt för rätten till privatliv och familjeliv utan diskriminering och fri rörlighet för alla familjer, inbegripet åtgärder för att underlätta erkännandet av transsexuella föräldrars juridiska kön. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att EU-rätten har företräde framför alla typer av nationell lagstiftning, inbegripet över motstridiga konstitutionella bestämmelser, och att medlemsstaterna därför inte kan åberopa något konstitutionellt förbud mot samkönade äktenskap eller konstitutionellt skydd av ”moralen” eller ”den allmänna ordningen” för att hindra den grundläggande rätten till fri rörlighet för personer inom EU i strid med de regnbågsfamiljers rättigheter som flyttar till deras territorium. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet fördömer starkt det faktum att förslaget till rådets direktiv av den 2 juli 2008 om genomförande av principen om likabehandling av personer oavsett religion eller övertygelse, funktionshinder, ålder eller sexuell läggning (15), ännu inte har antagits. Parlamentet uppmanar rådet att godkänna det. Parlamentet understryker att denna blockering sänder fel signaler från EU-institutionernas sida, nämligen att de blundar för att det i EU:s medlemsstater förekommer allvarlig diskriminering och att de tillåter det att fortsatta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att alla EU-medlemsstater respekterar kontinuiteten i lagstiftningen när det gäller familjebanden mellan personer i regnbågsfamiljer som flyttar till deras territorium från en annan medlemsstat, åtminstone under alla de omständigheter som krävs enligt Europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att föreslå lagstiftning som ålägger alla medlemsstater att i enlighet med nationell lagstiftning erkänna att de vuxna som anges i ett födelsebevis som utfärdats i en annan medlemsstat är barnets lagliga föräldrar, oavsett de vuxnas lagliga kön eller civilstånd, och att kräva att alla medlemsstater i enlighet med nationell lagstiftning erkänner de äktenskap eller registrerade partnerskap som har ingåtts i en annan medlemsstat i alla de situationer där makarna eller de registrerade partnerna skulle ha rätt till likabehandling enligt Europadomstolens rättspraxis. Parlamentet betonar vikten av att födelsebevis erkänns i alla medlemsstater oavsett föräldrarnas kön, eftersom detta skulle säkerställa att barn inte blir statslösa när de flyttar till en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet stöder kommissionens åtagande att föreslå ett lagstiftningsinitiativ i syfte att utvidga förteckningen över ”EU-brott” till hatbrott och hatpropaganda, även när de riktas mot hbtiq-personer, samt förslaget om ömsesidigt erkännande av föräldraskap och eventuella åtgärder för att stödja ömsesidigt erkännande av samkönade partnerskap mellan medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar rådets kommande ordförandeskap att i sina agendor prioritera dessa frågor. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att säkerställa fri rörlighet för alla familjer, inklusive regnbågsfamiljer, i linje med domen i målet Coman & Hamilton (16), där det anges att termen ”make/maka” i direktivet om fri rörlighet även är tillämplig på samkönade partner. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om medlemsstaterna följer domen i målet Coman & Hamilton och vidta verkställighetsåtgärder enligt artikel 258 i EUF-fördraget mot dem som inte följer domen. Parlamentet uppmanar kommissionen att vidta verkställighetsåtgärder mot Rumänien på grund av landets fortsatta underlåtenhet att följa denna dom och bristen på rättsmedel som tvingade käranden att vända sig till Europadomstolen för att få sin sak prövad. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet begär att kommissionen i sina kommande riktlinjer om fri rörlighet tar med ett förtydligande för att säkerställa att direktiv 2000/78/EG, mot bakgrund av domstolens domar i målen Maruko, Römer och Hay och Europadomstolens dom i målet Taddeucci & McCall, tolkas som att medlemsstaterna måste förbjuda all diskriminering av samkönade par vid anställning, i yrkesutbildning eller på andra områden som omfattas av direktivets materiella tillämpningsområde. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till översyn av artikel 2.2 b i direktiv 2004/38/EG, särskilt för att stryka villkoret ”om den mottagande medlemsstatens lagstiftning behandlar registrerade partnerskap som likvärdiga med äktenskap” för att följa artikel 21 i stadgan. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina kommande riktlinjer om fri rörlighet, i syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av lagstiftningen om fri rörlighet, uppmana medlemsstaterna att konsekvent genomföra direktiv 2004/38/EG utan diskriminering mellan de personer som omfattas av direktivet, såsom heterosexuella och samkönade par, för att klargöra att varje hänvisning till en ”partner”, en ”förälder”, ett ”barn”, en ”släkting i rakt nedstigande led” eller en ”direkt släkting i rakt uppstigande led” bör omfatta regnbågsfamiljer för att säkerställa att de, när de utövar sin rätt till fri rörlighet, åtnjuter samma rätt till familjeåterförening som familjer bildade av heterosexuella par, och att säkerställa att den bedömning av parets personliga omständigheter som medlemsstaten gör för att underlätta inresa för en unionsmedborgares oregistrerade partner till dess territorium är fri från diskriminering på grund av sexuell läggning. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med diskrimineringen av hbtiq-personer i Polen och Ungern för att uppmana medlemsstaterna att korrekt tillämpa och respektera EU:s lagstiftning i denna fråga. Parlamentet uppmanar rådet att återuppta diskussionerna om förfarandena mot Polen och Ungern enligt artikel 7 i EU-fördraget, inbegripet om hbtiq-rättigheter. Parlamentet påminner om sin ståndpunkt av den 17 september 2020 och uppmanar kommissionen att fullt ut utnyttja de verktyg som står till dess förfogande för att ta itu med den uppenbara risken att Polen och Ungern allvarligt åsidosätter de värden som unionen bygger på, särskilt påskyndade överträdelseförfaranden och ansökningar om interimistiska åtgärder inför domstolen samt budgetverktyg. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att hålla parlamentet regelbundet informerat och nära delaktigt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Resolution 2239 (2018) Europarådets parlamentariska församling.

(2)  Resolution 2048 (2015) Europarådets parlamentariska församling.

(3)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 77.

(4)  EUT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2021)0089.

(6)  EUT C 255, 29.6.2021, s. 7.

(7)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 146.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0225.

(9)  Mål C 673/16, Coman, EU:C:218:385.

(10)  Mål C-507/18, NH, EU:C:2020:289.

(11)  Mål C -490/20, V.M.A, EU:C:2021:296.

(12)  Mål C-267/06, Maruko, EU:C:2008:179. Mål C-147/08, Römer, EU:C:2011:286. Mål C-267/12, Hay, EU:C:2013:823.

(13)  Europadomstolen Taddeucci och McCall mot Italien, Nr 51361/09.

(14)  Studie om hinder för den fria rörligheten för regnbågsfamiljer i EU, beställd av Europaparlamentets utredningsavdelning för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor på utskottets för framställningars vägnar, 2021. Obstacles to the Free Movement of Rainbow Families in the EU (europa.eu).

(15)  COM(2008)0426.

(16)  Dom av den 5 juni 2018, Coman, C-673/16, EU:C:2018:385.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/7 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/7

---

P9_TA(2021)0367

Vägen mot en framtidssäkrad inlandssjöfart i Europa

Europaparlamentets resolution av den 14 september 2021 om vägen mot en framtidssäkrad inlandssjöfart i Europa (2021/2015(INI))

(2022/C 117/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 25 februari 2021 med en utvärdering av direktivet om harmoniserade flodinformationstjänster, Evaluation of Directive 2005/44/EC on Harmonised River Information Services (RIS) (SWD(2021)0050), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 25 februari 2021 med en utvärdering av direktivet om harmoniserade flodinformationstjänster, Evaluation of Directive 2005/44/EC on Harmonised River Information Services (RIS) (SWD(2021)0050),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 24 februari 2021 med en utvärdering av paketet för rörlighet i städer, Evaluation of the 2013 Urban Mobility Package (SWD(2021)0047), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 24 februari 2021 med en utvärdering av paketet för rörlighet i städer, Evaluation of the 2013 Urban Mobility Package (SWD(2021)0047),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2020Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2020)0331), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 9 december 2020Strategi för hållbar och smart mobilitet – att sätta EU-transporterna på rätt spår för framtiden (COM(2020)0789), och det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar (SWD(2020)0331),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 18 september 2018 med en halvtidsutvärdering av Naiades II, Mid-term progress report on the implementation of the NAIADES II action programme for the promotion of inland waterway transport (covering the period 2014-2017) (SWD(2018)0428), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 18 september 2018 med en halvtidsutvärdering av Naiades II, Mid-term progress report on the implementation of the NAIADES II action programme for the promotion of inland waterway transport (covering the period 2014-2017) (SWD(2018)0428),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 28 mars 2011Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 28 mars 2011Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2397 av den 12 december 2017 om erkännande av yrkeskvalifikationer för inlandssjöfart (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2017/2397 av den 12 december 2017 om erkännande av yrkeskvalifikationer för inlandssjöfart (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 av den 14 september 2016 om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/1629 av den 14 september 2016 om tekniska krav för fartyg i inlandssjöfart (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (3), och den kommande översynen av detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (3), och den kommande översynen av detta,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (4) (TEN-T-förordningen), och den kommande översynen av denna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1315/2013 av den 11 december 2013 om unionens riktlinjer för utbyggnad av det transeuropeiska transportnätet (4) (TEN-T-förordningen), och den kommande översynen av denna,

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/106/EEG av den 7 december 1992 om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna (5), och den kommande översynen av detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/106/EEG av den 7 december 1992 om gemensamma regler för vissa former av kombinerad transport av gods mellan medlemsstaterna (5), och den kommande översynen av detta,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG av den 7 september 2005 om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/44/EG av den 7 september 2005 om harmoniserade flodinformationstjänster (RIS) på inre vattenvägar i gemenskapen (6),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 oktober 2020Politiska överväganden gällande en beredskapsplan för pandemier och andra allvarliga kriser för den europeiska godstransportsektorn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 oktober 2020Politiska överväganden gällande en beredskapsplan för pandemier och andra allvarliga kriser för den europeiska godstransportsektorn,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om framtiden för EU:s vattenvägstransporter EU Waterborne Transport Sector – Future outlook: Towards a carbon-neutral, zero accidents, automated and competitive EU Waterborne Transport Sector, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om framtiden för EU:s vattenvägstransporter EU Waterborne Transport Sector – Future outlook: Towards a carbon-neutral, zero accidents, automated and competitive EU Waterborne Transport Sector,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 november 2018Transporter på inre vattenvägar – Se potentialen och främja den, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 november 2018Transporter på inre vattenvägar – Se potentialen och främja den,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 april 2021 om tekniska och operativa åtgärder för en effektivare och renare sjöfart (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 april 2021 om tekniska och operativa åtgärder för en effektivare och renare sjöfart (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om Naiades II – ett handlingsprogram till stöd för transporter på inre vattenvägar (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om Naiades II – ett handlingsprogram till stöd för transporter på inre vattenvägar (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om frigörande av potentialen med passagerartransporter på vatten (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om frigörande av potentialen med passagerartransporter på vatten (10),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A9-0231/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism (A9-0231/2021), och av följande skäl:

| A. | EU:s sektor för vattenvägstransporter, inklusive transporter på inre vattenvägar, är av strategiskt intresse för EU:s försörjningsintegritet och för EU-hamnarnas konkurrenskraft. 75 % av transporterna på inre vattenvägar är gränsöverskridande och en samordning är därför väsentlig för den inre marknaden. |
| --- | --- |

A.

EU:s sektor för vattenvägstransporter, inklusive transporter på inre vattenvägar, är av strategiskt intresse för EU:s försörjningsintegritet och för EU-hamnarnas konkurrenskraft. 75 % av transporterna på inre vattenvägar är gränsöverskridande och en samordning är därför väsentlig för den inre marknaden.

| B. | De europeiska länderna har olika typer av stora och små farbara vattenvägar och olika fartygsflottor för inlandssjöfart, vilket gör de inre vattenvägarna till ett mycket smidigt och användbart vattenburet transportslag för gods av olika slag och i stora mängder till olika destinationer. |
| --- | --- |

B.

De europeiska länderna har olika typer av stora och små farbara vattenvägar och olika fartygsflottor för inlandssjöfart, vilket gör de inre vattenvägarna till ett mycket smidigt och användbart vattenburet transportslag för gods av olika slag och i stora mängder till olika destinationer.

| C. | Transporter på inre vattenvägar är en viktig pelare i omställningen till multimodala hållbara transporter men medför också betydande utmaningar. En mycket liten del av godstransporterna i EU (6,1 %) går idag på inre vattenvägar. 76,3 % går på vägar och 17,6 % på järnväg. Inlandssjöfartens nuvarande trafikandel är alldeles för liten och det krävs en kraftig ökning för att minska trafikstockningarna på vägarna, öka säkerheten, minska utsläppen och säkerställa ett mer hållbart transportsystem som helhet. Det finns ett trängande behov av ytterligare åtgärder för att uppnå målet att en betydande del av de 76,3 % av inre godstransporter som i dag sker på vägar ska flytta över till järnväg och inre vattenvägar. I detta avseende är det mycket viktigt att koppla samman nya hållbara cirkulära marknader och energimarknader med transporter på inre vattenvägar. |
| --- | --- |

C.

Transporter på inre vattenvägar är en viktig pelare i omställningen till multimodala hållbara transporter men medför också betydande utmaningar. En mycket liten del av godstransporterna i EU (6,1 %) går idag på inre vattenvägar. 76,3 % går på vägar och 17,6 % på järnväg. Inlandssjöfartens nuvarande trafikandel är alldeles för liten och det krävs en kraftig ökning för att minska trafikstockningarna på vägarna, öka säkerheten, minska utsläppen och säkerställa ett mer hållbart transportsystem som helhet. Det finns ett trängande behov av ytterligare åtgärder för att uppnå målet att en betydande del av de 76,3 % av inre godstransporter som i dag sker på vägar ska flytta över till järnväg och inre vattenvägar. I detta avseende är det mycket viktigt att koppla samman nya hållbara cirkulära marknader och energimarknader med transporter på inre vattenvägar.

| D. | Vidareutvecklingen av inlandssjöfarten är en hörnsten i byggandet av ett smart, hållbart och konkurrenskraftigt europeiskt transportnät. Den nuvarande farbarheten på de europeiska vattenvägarna är ojämn och trafikomställningen hindras av flaskhalsar, felande länkar och brist på tillförlitlighet för fritt flytande inre vattenvägar. Inlandssjöfart är ett av de miljövänligaste transportsätten med en i stor utsträckning outnyttjad ytterligare potential för transport av stora mängder varor inom EU, och kan därmed spela en avgörande roll för att uppnå EU:s klimatmål. |
| --- | --- |

D.

Vidareutvecklingen av inlandssjöfarten är en hörnsten i byggandet av ett smart, hållbart och konkurrenskraftigt europeiskt transportnät. Den nuvarande farbarheten på de europeiska vattenvägarna är ojämn och trafikomställningen hindras av flaskhalsar, felande länkar och brist på tillförlitlighet för fritt flytande inre vattenvägar. Inlandssjöfart är ett av de miljövänligaste transportsätten med en i stor utsträckning outnyttjad ytterligare potential för transport av stora mängder varor inom EU, och kan därmed spela en avgörande roll för att uppnå EU:s klimatmål.

| E. | Den totala andelen gränsöverskridande godstransporter på våra inre vattenvägar ligger på 54 % i korridoren mellan Rhen och Alperna, 35 % i korridoren mellan Nordsjön och Medelhavet och 38 % i korridoren mellan Nordsjön och Östersjön. Det är viktigt att påskynda fullbordandet av TEN-T-stomnätet för inre vattenvägar samt anslutningarna till det övergripande nätet. |
| --- | --- |

E.

Den totala andelen gränsöverskridande godstransporter på våra inre vattenvägar ligger på 54 % i korridoren mellan Rhen och Alperna, 35 % i korridoren mellan Nordsjön och Medelhavet och 38 % i korridoren mellan Nordsjön och Östersjön. Det är viktigt att påskynda fullbordandet av TEN-T-stomnätet för inre vattenvägar samt anslutningarna till det övergripande nätet.

| F. | Den europeiska trafiken på vattenvägar behöver smidiga gränsöverskridande förbindelser utan avbrott, vilket gör det ytterst viktigt att slutföra TEN-T-stomnäten senast 2030. |
| --- | --- |

F.

Den europeiska trafiken på vattenvägar behöver smidiga gränsöverskridande förbindelser utan avbrott, vilket gör det ytterst viktigt att slutföra TEN-T-stomnäten senast 2030.

| G. | Kommissionens vitbok om transporter kom så tidigt som 2011 och där betonades att trafikandelen för inre vattenvägar i Europa måste ökas. Sedan dess har det inte gjorts tillräckliga framsteg. |
| --- | --- |

G.

Kommissionens vitbok om transporter kom så tidigt som 2011 och där betonades att trafikandelen för inre vattenvägar i Europa måste ökas. Sedan dess har det inte gjorts tillräckliga framsteg.

| H. | Inom inlandssjöfarten är man överens om att en miljöanpassning av sektorn är avgörande för dess långsiktiga konkurrenskraft och för att sektorn ska kunna spela en betydande, tillförlitlig och trovärdig roll i den multimodala omställningen. En bred diskussion om hur denna gröna omställning ska finansieras pågår inom sektorn. Det är dags för mer konkreta åtgärder, verktyg och medel för att bidra till genomförandet av denna ambition. |
| --- | --- |

H.

Inom inlandssjöfarten är man överens om att en miljöanpassning av sektorn är avgörande för dess långsiktiga konkurrenskraft och för att sektorn ska kunna spela en betydande, tillförlitlig och trovärdig roll i den multimodala omställningen. En bred diskussion om hur denna gröna omställning ska finansieras pågår inom sektorn. Det är dags för mer konkreta åtgärder, verktyg och medel för att bidra till genomförandet av denna ambition.

| I. | Otillräckliga infrastrukturinvesteringar har lett till eftersläpning. Infrastruktur av god kvalitet är grunden och ryggraden för en framgångsrik inlandssjöfart. Kapaciteten kan bara ökas inom vissa gränser och fokus bör även ligga på att öka prestandan och säkerställa tillförlitlighet i sektorn vid alla tidpunkter. |
| --- | --- |

I.

Otillräckliga infrastrukturinvesteringar har lett till eftersläpning. Infrastruktur av god kvalitet är grunden och ryggraden för en framgångsrik inlandssjöfart. Kapaciteten kan bara ökas inom vissa gränser och fokus bör även ligga på att öka prestandan och säkerställa tillförlitlighet i sektorn vid alla tidpunkter.

| J. | En betydande del av EU:s godstransporter på inre vattenvägar är kopplad till kusthamnar. Både kust- och inlandshamnar spelar en viktig roll som multimodala knutpunkter med förbindelser till andra transportsätt som även kan ta över godslaster. Det är därför viktigt, och nödvändigt enligt TEN-T-riktlinjerna, att kust- och inlandshamnar har goda förbindelser med varandra och med inlandet. Inlandshamnar bör bli energiknutpunkter för hållbara alternativa bränslen. |
| --- | --- |

J.

En betydande del av EU:s godstransporter på inre vattenvägar är kopplad till kusthamnar. Både kust- och inlandshamnar spelar en viktig roll som multimodala knutpunkter med förbindelser till andra transportsätt som även kan ta över godslaster. Det är därför viktigt, och nödvändigt enligt TEN-T-riktlinjerna, att kust- och inlandshamnar har goda förbindelser med varandra och med inlandet. Inlandshamnar bör bli energiknutpunkter för hållbara alternativa bränslen.

| K. | Torka och klimatförändringar är två av de största utmaningarna för den europeiska inlandssjöfarten. I flera europeiska regioner drabbades transporterna på de inre vattenvägarna hårt av den långa torkan 2018 med extremt låga vattennivåer. Konsekvenserna var förödande för Rhen och dess bifloder, övre och mellersta Donau samt övre och mellersta Elbe. I Tyskland ledde detta till minskad industriproduktion på 5 miljarder euro. Dessutom tenderar inlandsvattnen i norra Europa att frysa till under de kallaste vintermånaderna, vilket hindrar trafiken. |
| --- | --- |

K.

Torka och klimatförändringar är två av de största utmaningarna för den europeiska inlandssjöfarten. I flera europeiska regioner drabbades transporterna på de inre vattenvägarna hårt av den långa torkan 2018 med extremt låga vattennivåer. Konsekvenserna var förödande för Rhen och dess bifloder, övre och mellersta Donau samt övre och mellersta Elbe. I Tyskland ledde detta till minskad industriproduktion på 5 miljarder euro. Dessutom tenderar inlandsvattnen i norra Europa att frysa till under de kallaste vintermånaderna, vilket hindrar trafiken.

| L. | Trafikomställningen från väg till inre vattenvägar gäller inte bara godstransporter utan även passagerartransporter, särskilt i stadsområden. Eftersom 50 % av EU:s befolkning bor nära hav och floder är passagerartransporter på inre vattenvägar ett miljövänligt alternativ både när det gäller energiförbrukning och buller. De bidrar även till att minska trängseln på överbelastade vägnät och utgör ett alternativ till utbyggnad av väginfrastrukturen i tätbefolkade områden. |
| --- | --- |

L.

Trafikomställningen från väg till inre vattenvägar gäller inte bara godstransporter utan även passagerartransporter, särskilt i stadsområden. Eftersom 50 % av EU:s befolkning bor nära hav och floder är passagerartransporter på inre vattenvägar ett miljövänligt alternativ både när det gäller energiförbrukning och buller. De bidrar även till att minska trängseln på överbelastade vägnät och utgör ett alternativ till utbyggnad av väginfrastrukturen i tätbefolkade områden.

| M. | Kryssningsbåtar, färjor, utflyktsbåtar och taxi- och pendelbåtar spelar en viktig roll för turismen i Europa och bör användas som ett renare alternativ för turism och kollektivtrafik i regioner och städer som har tillgång till farbara floder, kanaler och sjöar. Detta skulle även göra rörligheten i städerna mer hållbar och effektiv. Strategin för hållbar och smart mobilitet bör ta hänsyn till detta. |
| --- | --- |

M.

Kryssningsbåtar, färjor, utflyktsbåtar och taxi- och pendelbåtar spelar en viktig roll för turismen i Europa och bör användas som ett renare alternativ för turism och kollektivtrafik i regioner och städer som har tillgång till farbara floder, kanaler och sjöar. Detta skulle även göra rörligheten i städerna mer hållbar och effektiv. Strategin för hållbar och smart mobilitet bör ta hänsyn till detta.

| N. | Tillsammans med järnväg kommer godstransporterna på inre vattenvägar att spela en avgörande roll för att uppnå målen i den gröna given när det gäller trafikomställningen inom godstransportsektorn. De två transportsätten i leveranskedjorna bör integreras och göras mer tillgängliga. |
| --- | --- |

N.

Tillsammans med järnväg kommer godstransporterna på inre vattenvägar att spela en avgörande roll för att uppnå målen i den gröna given när det gäller trafikomställningen inom godstransportsektorn. De två transportsätten i leveranskedjorna bör integreras och göras mer tillgängliga.

| O. | Transporter på inre vattenvägar skulle kunna spela en viktig roll för sjöfarten när det gäller att förstärka digitaliseringen och skapa större volymer i samband med utsläppsfria framdrivningslösningar, t.ex. el och vätgas. |
| --- | --- |

O.

Transporter på inre vattenvägar skulle kunna spela en viktig roll för sjöfarten när det gäller att förstärka digitaliseringen och skapa större volymer i samband med utsläppsfria framdrivningslösningar, t.ex. el och vätgas.

| P. | Förfarandena för att erhålla certifikat för vätgasfartyg är fortfarande mycket långdragna. För en serie vätgasfartyg med exakt samma tekniska egenskaper måste separata ansökningar lämnas in för varje enskilt fartyg. Denna typ av administrativa bördor avskräcker privata investerare och blir därmed ett hinder för teknisk utveckling och ökad kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

P.

Förfarandena för att erhålla certifikat för vätgasfartyg är fortfarande mycket långdragna. För en serie vätgasfartyg med exakt samma tekniska egenskaper måste separata ansökningar lämnas in för varje enskilt fartyg. Denna typ av administrativa bördor avskräcker privata investerare och blir därmed ett hinder för teknisk utveckling och ökad kostnadseffektivitet.

| Q. | Energiomställningen är även en utmaning för inlandssjöfarten, trots att inre vattenvägar är ett av de mest miljövänliga transportsätten. Det är viktigt att beakta underleverantörernas roll inom hela leveranskedjan för att förbättra affärsnyttan av hållbara investeringar inom sektorn för transporter på inre vattenvägar. |
| --- | --- |

Q.

Energiomställningen är även en utmaning för inlandssjöfarten, trots att inre vattenvägar är ett av de mest miljövänliga transportsätten. Det är viktigt att beakta underleverantörernas roll inom hela leveranskedjan för att förbättra affärsnyttan av hållbara investeringar inom sektorn för transporter på inre vattenvägar.

| R. | Flottan på de inre vattenvägarna behöver moderniseras och anpassas till de tekniska framstegen om fartygens miljöprestanda ska kunna förbättras ytterligare. Utsläppsfri teknik är ännu inte bärkraftig i större skala inom sektorn för transporter på inre vattenvägar på grund av dålig teknisk mognad, brist på infrastruktur och icke-konkurrenskraftiga priser. |
| --- | --- |

R.

Flottan på de inre vattenvägarna behöver moderniseras och anpassas till de tekniska framstegen om fartygens miljöprestanda ska kunna förbättras ytterligare. Utsläppsfri teknik är ännu inte bärkraftig i större skala inom sektorn för transporter på inre vattenvägar på grund av dålig teknisk mognad, brist på infrastruktur och icke-konkurrenskraftiga priser.

| S. | Sektorn för transporter på inre vattenvägar säkerställde fortsatt transport av nödvändiga varor under covid-19-pandemin, och vissa sektorer upplevde till och med toppar i sin trafik, vilket bevisar dess flexibilitet och motståndskraft. |
| --- | --- |

S.

Sektorn för transporter på inre vattenvägar säkerställde fortsatt transport av nödvändiga varor under covid-19-pandemin, och vissa sektorer upplevde till och med toppar i sin trafik, vilket bevisar dess flexibilitet och motståndskraft.

Trafikomställning för godstransporter: från vägar till inre vattenvägar

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta initiativ till ett grönt, effektivt och digitalt ledarskap och att bygga vidare på befintliga program som Naiades, som bör stödja och ge incitament till alla aktörer inom inlandssjöfarten, och även andra transportslag, särskilt järnvägen, att samarbeta för en hållbar och social framtid, samtidigt som man stöder företagandet, skyddet för arbetstagare och konkurrenskraften i sektorn som helhet. Parlamentet betonar att inre vattenvägar är ett utmärkt transportsätt för råvaror som härrör från nya marknader för cirkulär ekonomi och att samordning av transport-, miljö- och industripolitiken är avgörande för att ta vara på dessa möjligheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta bättre hänsyn till att de som är verksamma inom inlandssjöfarten ofta är familjer med barn ombord och att investera i adekvata faciliteter på regelbundet avstånd längs vattenvägarna för att möjliggöra anständiga levnadsvillkor längs rutterna. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag till en styrningsram och ett regelverk i linje med nästa Naiadesprogram, för att säkerställa harmonisering och standardisering på EU-nivå av farbarhetskvalitet, fartyg och besättningskvalifikationer. Parlamentet påpekar att denna ram bör underlätta samordningen av investeringar, handlingsprogram och de olika organ som deltar i utvecklingen av inlandssjöfarten, inbegripet medlemsstaternas förvaltningar, EU-organ, TEN-T-samordnare, flodkommissioner och standardiseringskommittéer. Parlamentet lyfter fram möjligheten att genom handlingsprogrammet Naiades III kartlägga möjligheterna att lägga över godstransporter till inre vattenvägar. Parlamentet betonar att denna trafikomställning och bättre samordning mellan industri- och transportpolitiken skulle bidra till att uppnå målen i den gröna given, som kräver hållbar och cirkulär omställning i nästan alla industrisektorer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt, som kommer till uttryck i strategin för hållbar och smart mobilitet, att flytta mer gods från väg till inre vattenvägar och närsjöfart, inbegripet regionala transporter och transporter i och mellan städer. Parlamentet betonar dock den stora outnyttjade potentialen och utrymmet för utbyggnad av transporter på inre vattenvägar. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att regelbundet utvärdera och höja sina målsättningar för omställningen inom inlandssjöfarten och att ta tillvara fördelarna i sektorn. Parlamentet uppmanar också kommissionen att ge stöd till spridning av bästa praxis för integrering av inlandssjöfart i multimodala logistikkedjor. Parlamentet betonar att det behövs investeringar i mer flexibla och innovativa fartygsmodeller och i miljöanpassning av den befintliga transportflottan på inre vattenvägar, bland annat genom utveckling av flodanpassade fartyg och andra redan mogna hållbara lösningar, för att det ska bli ett mer konkurrenskraftigt och hållbart alternativ till vägtransporter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att fler och regelbundna investeringar i utbyggnad, modernisering och uppgradering av fysisk och digital infrastruktur för inre vattenvägar, såsom slussar, broar och driftskompatibel användning av digital teknik över gränserna, är avgörande för att öka sektorns konkurrenskraft, förhindra dess tillbakagång, förbättra dess långsiktiga prestanda, tillförlitlighet och förutsägbarhet över gränserna, möjliggöra farbarhet av hög kvalitet och underlätta trafikomställningen, samtidigt som hänsyn tas till den biologiska mångfalden och tillämplig miljölagstiftning såsom ramdirektivet för vatten (11) och naturvårdsdirektiven (12). Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna, särskilt när det gäller att ta hänsyn till djur- och växtrikets behov i infrastrukturprojekt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att fullt ut respektera sin skyldighet att färdigställa TEN-T-stomnätet för inre vattenvägar senast 2030 och uppmanar kommissionen och TEN-T-samordnarna att stärka sin tillsyn i detta avseende. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att åtgärda de felande länkarna, ta itu med flaskhalsar och främja fysisk och digital infrastruktur av hög kvalitet. Parlamentet framhåller särskilt behovet av att öka investeringarna i lämplig multimodal infrastruktur i hamnar och förbindelser mellan inlandshamnar och omgivande regioner, såsom sömlösa järnvägsförbindelser och -terminaler, och att öka deras lagringskapacitet för att underlätta konkurrenskraftiga multimodala transporter i Europa och förbättra deras prestanda i leveranskedjan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att en strategi med dubbla nät bör införas genom att komplettera det befintliga stomnätet av inre vattenvägar med ett övergripande nät av inre vattenvägar, för att stärka transporterna på inre vattenvägar. Parlamentet påpekar att farbara vattenvägar som är anslutna till kusthamnar och inte har klass IV-status men som har potential att minska negativa externa miljöfaktorer, inklusive trafikstockningar, bör tas i beaktande för det övergripande nätet. Parlamentet betonar därför behovet av att utvidga TEN-T-nätet till att inkludera nya avsnitt av inre vattenvägar i stomnätet och det övergripande nätet för att inrätta nya multimodala transportknutpunkter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att få upp ögonen för de mindre vattenvägarnas outnyttjade potential att öka den direkta konkurrensen med vägtransporterna, genom att säkerställa ett detaljerat, omfattande och komplext nät som hålls uppdaterat och farbart. Parlamentet uppmanar kommissionen att inte bara prioritera de stora vattenvägarna utan att inkludera mindre vattenvägar i den digitala omställningen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker den stora potentialen att rusta upp sammanlänkade vattenvägar och kanaler, särskilt i regioner som under flera årtionden har lidit av otillräckliga investeringar i infrastruktur för inre vattenvägar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att alla berörda parter deltar i den sektorsövergripande planeringsprocessen för nya vattenvägsprojekt och underhållsåtgärder för att nå allmänt godtagbara lösningar i linje med EU-rätten. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att transporter på vattenvägar kräver ett mer effektivt, tillförlitligt, säkert och klimattåligt infrastrukturnät för att bättre kunna hantera problem som översvämningar och låga vattennivåer, som bara kommer att förvärras på grund av klimatförändringens effekter. Parlamentet beklagar att de problem inom inlandssjöfarten som orsakas av översvämningar och låga vattennivåer inte har beaktats på vederbörligt sätt. Att garantera farbarheten är helt avgörande. Parlamentet betonar därför att konsekventa åtgärder måste vidtas, såsom anpassning av flottan (typ av fartyg, flottans storlek, reservkapacitet), optimering av fartygens utformning, beaktande av fartygens mångsidighet i inlandssjöfarten, bättre förvaltning och utveckling av infrastruktur, precisare information och prognoser om vattennivåer, samarbete med järnvägen under lågvattenperioder, tidsbefraktningsavtal för fartyg som kan bedriva verksamhet under lågvattenperioder, införande av digitala verktyg och ökad lagringskapacitet i hamnar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta handlingsplaner för att bekämpa låga vattennivåer och betonar att detta kräver samordning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av att använda rymddata och rymdtjänster för transporter på inre vattenvägar för att säkerställa att sektorn blir säkrare, mer hållbar, effektivare och mer konkurrenskraftig. Parlamentet anser i synnerhet att nya tjänster inom Galileo- och Copernicusprogrammen och navigationstjänsterna inom Egnos bör inkluderas i översynen av ITS-direktivet (13) och andra lagstiftningsinitiativ för smart mobilitet. |
| --- | --- |

12.

Miljöanpassning av inlandssjöfarten

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att ta itu med energiomställningen på ett kostnadseffektivt och tillgängligt sätt, samtidigt som man erkänner de många olika fartygstyperna, genom att snabbt öka förekomsten av flera olika typer av rena alternativa bränslen, infrastruktur för alternativa bränslen och framdrivningsmetoder för sjöfart, med en nätverksmodell och i enlighet med principen om teknikneutralitet. Parlamentet stöder dessutom användning av alla snabbt införbara alternativ för att minska utsläppen från inlandssjöfarten, inbegripet överbryggande bränslen och övergångssystem. Parlamentet betonar på nytt att en radikal energiomställning inom inlandssjöfarten är avgörande för att uppnå målen för klimatneutralitet senast 2050. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att det saknas marknadsfärdiga klimatneutrala lösningar och att myndigheterna därför bör kunna få medel för kapacitetsuppbyggnad för att hjälpa sektorn att få tillgång till finansiering och stödja den på vägen mot klimatneutralitet. Parlamentet betonar vikten av att ytterligare stimulera FoU-projekt som rör bränslen och tekniker som i betydande omfattning minskar klimat- och miljöpåverkan för att snabbt bygga ut flottorna och bygga upp leveranskedjor och stordriftsfördelar. Parlamentet konstaterar att sektorn för inre vattenvägar kan fungera som en testbädd och katalysator för positiva spridningseffekter till sjöfartssektorn. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta fram en realistisk färdplan för att ytterligare minska föroreningarna och växthusgasutsläppen i syfte att uppnå en koldioxidfri inlandssjöfart och samtidigt värna konkurrenskraften, tillförlitligheten och säkerheten. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker den särskilda roll som inre vattenvägar bör spela i EU:s vätgasstrategi, både för en ren bränsleförsörjning till transporter på inre vattenvägar och för den avgörande betydelse som de inre vattenvägarna och deras hamnar har för en ren och effektiv distribution av vätgas i anslutning till EU:s transportnät och industrikluster. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet framhåller att alternativ som avsevärt minskar inverkan på klimatet och miljön bör göras allmänt tillgängliga, prismässigt mer överkomliga och ekonomiskt mer attraktiva i förhållande till konventionella framdrivningsmedel. Parlamentet betonar behovet av att skynda på spridningen av dessa alternativ, till exempel genom att säkerställa en realistisk blandningsandel, på grundval av en konsekvensbedömning som omfattar en livscykelanalys av olika bränslen och i linje med EU:s hållbarhetskriterier, samt genom regleringsstabilitet och ekonomiskt stöd, bland annat genom skattelättnader från medlemsstaterna. Parlamentet anser vidare att medlemsstaterna bör ha möjlighet att sänka eller avskaffa skatten för användning av landström och andra hållbara lösningar. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att stödja och ge betydande incitament till användningen av relevanta finansieringsinstrument för införande av hållbara alternativa bränslen och tekniker. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att utarbeta ett EU-system för utsläppsmärkning för transporter på inre vattenvägar som ger lättillgänglig information om fartygens energiprestanda, främjar energieffektivitet och skapar en stabil miljö för investeringsbeslut, vilket bör leda till en hållbar affärsnytta och avkastning på investeringar för befraktare. Parlamentet betonar att detta system måste syfta till att konkret minska utsläppen och bistå sektorn genom att ge förbättrad tillgång till finansiering, lån och garantier baserade på dess utsläppsprestanda, förbättra utsläppskontrollen, skapa fördelar genom incitament till hamnmyndigheterna att differentiera hamninfrastrukturavgifterna och på det hela taget öka sektorns attraktionskraft. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en praktisk vägledning och verktygslåda om hållbara bränslen och tekniska möjligheter för fartyg inom inlandssjöfart och närsjöfart för att stödja fartygsägarna i deras beslutsfattande. Parlamentet betonar att fokus bör ligga på fartyg inom inlandssjöfart och närsjöfart med tanke på deras liknande tekniska egenskaper. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att modulär konstruktion av fartyg ger flexibilitet, förutsägbarhet och kostnadsbesparingar. Parlamentet betonar i detta avseende att standardisering på området för fartygskomponenter, -design och -utveckling skapar en god grund som kan användas på olika sätt (korsmodalitet) och dessutom underlättar eftermontering av mer hållbara framdrivningssystem så snart de kommer ut på marknaden. Parlamentet framhåller att modulär konstruktion bör stimuleras och främjas med hänvisning inte bara till miljöfördelar utan även till potentiella kostnadsbesparingar och minskade risker tack vare den förutsägbara produktions- och byggprocessen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser att sjöfartssektorn, med tanke på våra klimatmål, kan erbjuda mer hållbara och framtidssäkra transporter. Parlamentet betonar att kommissionen och nationella myndigheter bör spela en sammanlänkande och samordnande roll i denna utvecklingsfas och samarbeta med alla berörda parter, inbegripet användare av inre vattenvägar och varvsindustrin. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra pilotprojekt med innovativa lösningar såsom utbytbara batteribehållare. Parlamentet betonar i detta sammanhang att det finns ett starkt behov av stöd för innovation, en europeisk finansieringsplan, underlättande av certifiering och tillstånd att köra med alternativa bränslen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang vikten av energiomställning i hamnar och deras specialiserade varv, eftersom det är där som konstruktion, ombyggnad och eftermontering av fartyg görs. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att anslå tillräckliga medel och investeringar för att säkerställa tillräcklig kapacitet och adekvat infrastruktur i hamnarna i syfte att underlätta förnyande av flottan energiomställning inom sjöfartssektorn. Parlamentet betonar vidare att utvecklingen av alternativa energikällor för fartyg kräver lämplig landbaserad infrastruktur för elförsörjning och påfyllning av bränsle. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att miljöanpassningen av flottan inte endast bör fokusera på att åtgärda koldioxidutsläppen utan även sträva efter att minska föroreningen av floder. Parlamentet betonar därför vikten av att tillhandahålla avfallsanläggningar i hamnar samt främja användningen av innovativ skeppsbottenfärg och avancerad skrovunderhållsteknik, exempelvis undervattensdrönare. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en styrningsram för övervakning av föroreningar i flodernas avrinningsområden, för att underlätta samordningen av europeiska och nationella åtgärder, investeringar och handlingsprogram. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa en sund och övergripande förvaltning av vattenresurserna, vilket innebär förvaltning av hydraulsystem, främjande av utvecklingen av vattenelektricitet, garantier för olika vattenanvändningar och bevarande av den biologiska mångfalden. Parlamentet betonar därför att vattenförvaltningen bör involvera aktörer inom transport, energi, jordbruk, industri och miljö. |
| --- | --- |

22.

Digitalisering och autonom sjöfart

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att långtgående digitalisering och datainsamling kan bidra till renare miljö och förbättrad säkerhet ombord och leda till effektivare rutter, mindre överbelastning i hamnar och bättre kommunikation och informationsutbyte mellan fartyg, hamnar och infrastruktur. Parlamentet påpekar att digitalisering skulle kunna medföra betydande fördelar, i form av säkerhet och energieffektivitet, för insamling och analys av uppgifter om sektorn för transporter på inre vattenvägar, vilket skulle bidra till ytterligare utsläppsminskningar. Parlamentet efterlyser en strategi för att utveckla och använda digital och automatiserad teknik inom inlandssjöfarten, med fastställande av dels driftskompatibla standarder mellan olika transportsätt och över gränser, dels de forskningsåtgärder och den finansiering som behövs, bland annat genom specifika ansökningsomgångar inom Horisont Europa. Parlamentet betonar att det i detta avseende behövs en uppdatering av tekniska standarder vid europeiska kommittén för utarbetande av standarder på området inlandssjöfart (Cesni) och större harmonisering av flodinformationstjänsterna (RIS), vilket skulle förenkla förfarandena för reglering av inlandssjöfarten, lösa problemen med olika tolkningar av tekniska standarder och bristen på jämförbara data samt möjliggöra en snabb utveckling och snabbt införande av innovativa lösningar. Parlamentet understryker behovet av att utveckla en gemensam ram för ett interoperabelt datautbyte mellan olika transportsätt. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en harmoniserad digital användning och acceptans av elektroniska besättnings- och fartygsdokument inom hela EU snarast möjligt, vilket kommer att stärka tillsynen av den sociala situationen och arbetsvillkoren, öka inlandssjöfartens effektivitet och attraktionskraft och dess smidiga samverkan och integrering med andra transportsätt samt öka interoperabiliteten i systemen för datautbyte genom hela logistikkedjan. Parlamentet betonar att brist på ordentlig vila för arbetstagare ombord kan leda till betydande säkerhetsrisker. Parlamentet betonar därför att en tillförlitlig, realtidsbaserad, digital kontrollkapacitet att läsa, lagra och generera data om arbetstider och vilotider för arbetstagarna ombord är mycket viktig. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar behovet av ett snabbt genomförande av förordningen om elektronisk godstransportinformation (eFTI) (14), för att göra det möjligt för transportföretag att snabbt, enkelt och digitalt utbyta information med tillsynsmyndigheter. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar att dataintegrering och dataharmonisering är ett centralt instrument för tillgångsförvaltning för att stärka inlandssjöfartens tillförlitlighet och öka dess användning i logistikkedjorna. Parlamentet noterar att datan måste vara sammankopplad med smart infrastruktur för att möjliggöra effektiv planering och kommunikation med andra transportsätt och underlätta multimodala och synkromodala system. Parlamentet noterar att integrerade dataplattformar kan öka transparensvinsterna, såsom spårning och kontroll, och effektivitetsvinsterna, såsom ruttplanering och tillgångsförvaltning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av att samla in uppgifter om det europeiska logistiksystemet i samordning med berörda parter inför förslaget till revidering av direktivet om kombinerade transporter (15) och andra åtgärder som leder till effektivare logistikplanering och användning av fysisk infrastruktur. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att lägga fram en intermodal översikt över flödet av varor och containrar som kommer in i Europa samt de vägar som varorna följer till slutdestinationen eftersom detta skulle kunna vara till nytta vid utarbetandet av en effektiv politik för trafikomställning. Parlamentet anser att stimulering av trafikomställningen bör prioriteras eftersom sjöfartscontainrar inte alltid transporteras på ett effektivt sätt från en kusthamn till inlandet, vilket leder till högre kostnader och längre transporttider. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma mervärdet av algoritmer och artificiell intelligens i samband med transport av containrar till inlandet, för optimal planering och hantering i detta syfte. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar vikten av att koppla samman befintliga digitala transportpolitiska ramar och se till att multimodala transportdata finns tillgängliga via en gemensam åtkomstpunkt för att effektivisera godstransporter på vattenvägar och för att säkerställa datans interoperabilitet med andra transportsätt. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att ta fram en EU-handlingsplan för en digital infrastruktur för multimodala transporter som möjliggör datadelning och interoperabilitet, med målet att senast 2035 uppnå ett synkromodalt, sammankopplat och automatiserat transportsystem. Parlamentet anser att det behövs en särskild styrningsstruktur för att kontinuerligt och regelbundet övervaka, utvärdera och göra förbättringar i syfte att använda de senaste tekniska lösningarna och innovationerna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påpekar behovet av incitament för utveckling av multimodala digitala hamnplattformar. Parlamentet efterlyser i detta avseende ett projekt med europeiskt mervärde för farbarhet och multimodala förbindelser i TEN-T-korridorer för inre vattenvägar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar inlandssjöfartens stora potential för självkörande vattenvägstransporter och betonar att ökad automatisering tar oss allt närmare den dag då synkromodala transporter blir verklighet i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att, på grundval av en konsekvensbedömning och ett brett samråd med alla berörda parter, överväga revidering av all relevant lagstiftning där så krävs för att underlätta spridningen av autonom sjöfart, med särskilt fokus på besättningens ansvar i nödsituationer eller vid systemfel, klargörande av ansvarsfrågor vid skador och, mer allmänt, säkerhetsaspekterna för autonoma fartyg, i syfte att uppnå en viss nivå av harmonisering och ökad spridning av tekniken på EU-nivå. Parlamentet insisterar därför på att det behövs en europeisk färdplan för smarta och autonoma system för inlandssjöfart, som bör ge stöd för framtidsinriktad lagstiftning, forskning, pilotprojekt, fältlaboratorier och utveckling och framgångsrik användning av autonoma fartyg, smarta hamnar samt digital interoperabilitet, och säkerställa införande av fjärrkontroll av fartyg och fjärrstyrning av slussar. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av smart infrastruktur samt nödvändig utbildning, kompetenshöjning och omskolning av besättningar, vilket skulle kunna stödjas inom ramen för politikområdet sociala investeringar och kompetens i InvestEU-programmet. Parlamentet lyfter i detta avseende fram värdet av Cesni-standarder för besättningar, fartyg och informationsteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera digitalisering, harmonisering och omedelbara fördelar (papperslöst utbyte) för transporter på inre vattenvägar och därmed lägga grunden för en autonom sektor. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet framhåller att trygga och säkra autonoma vattenburna transporter kräver ett standardiserat utbyte av mer information än fartygsantennens position, såsom fartygets orientering och skrovets kontur samt om eventuella modifieringar av vattenvägarna, för att hantera autonoma operationer, undvika risken för kollisioner mellan fartyg i samma farled och ge befälhavare den senaste informationen om farleden. Parlamentet pekar på potentialen att använda rymdteknik i inlandssjöfarten och de användbara bidragen från EU:s rymdtillgångar Galileo, Egnos och Copernicus i detta avseende. |
| --- | --- |

31.

Framtidssäkrade hamnar: knutpunkter för ren energi och cirkulär ekonomi

| 32. | Europaparlamentet betonar inlandshamnarnas betydelse som strategiska multimodala knutpunkter i logistiksystemet. Parlamentet betonar därför att både inlandshamnar och kusthamnar bör ha effektiva förbindelser med inlandet, särskilt med järnvägsinfrastruktur, och bör ha omlastningsfaciliteter, med fokus på anslutning till TEN-T:s stomnät och övergripande nät där så är möjligt. Parlamentet stöder större samarbete och klustring mellan kust- och inlandshamnar. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar kusthamnarnas betydelse för att möjliggöra en trafikomställning mot transporter på inre vattenvägar. Parlamentet noterar att bättre paketerbjudanden för godstransporter på inre vattenvägar kommer att underlätta effektiviseringen av transport på inre vattenvägar till och från kusthamnar. Parlamentet betonar att ett nära samarbete mellan de olika kust- och inlandshamnarna och alla aktörer i logistikkedjan, exempelvis på hållbarhetsområdet, skapar ytterligare möjligheter till förbättringar när det gäller kostnadseffektivitet och operativ effektivitet och gynnar regional utveckling och sysselsättning. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att inlandshamnarna upprätthåller befintliga järnvägsförbindelser och att medlemsstaterna prioriterar uppgraderingen av sitt järnvägsnät för godstransporter för att säkerställa intermodala transportflöden mellan inre vattenvägar och järnväg. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att utbyggnaden av infrastrukturen för alternativa bränslen bör ta hänsyn till hamnarnas profil vad gäller potentiell efterfrågan och marknadstyp när man utarbetar tänkbara vägar till en klimatneutral inre vattenvägssektor. Parlamentet betonar därför att en europeisk strategi för utbyggnad av alternativa bränslen för multimodal och industriell användning, genom TEN-T-revisionen och direktiv 2014/94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen, bör följa en nätverksmodell som leder till en effektivt planerad infrastruktur, baserad på marknadens potentiella efterfrågeprofil i hamnarna och inlandet samt vid behov längs vattenvägarna, i enlighet med principen om teknikneutralitet. Parlamentet betonar dessutom att ett flexibelt infrastruktursystem ger många möjligheter, exempelvis utnyttjande av mobila kraftgeneratorer, och uppmanar kommissionen att bedöma flexibla lösningar för distribution och försörjning av bränsle, exempelvis system för fartygsuthyrning. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka synergieffekterna mellan infrastrukturen för inre vattenvägar och de transeuropeiska energinäten, vilket kommer att underlätta energiomställningen inom inlandssjöfarten och stödja hamnarnas utveckling till energiknutpunkter. Parlamentet framhåller i detta avseende behovet av att bättre integrera infrastrukturen för inre vattenvägar i det europeiska energinätet för att underlätta användningen av landbaserad strömförsörjning. Parlamentet betonar även de inre vattenvägarnas potential för transport av alternativa bränslen. Parlamentet betonar behovet av att bygga elektriska infrastrukturer i de europeiska inlandshamnarna för att i framtiden kunna välkomna eldrivna fartyg och att utöka och uppgradera de anläggningar och den utrustning som tillhandahålls vid kajplatserna samt minska utsläppen av växthusgaser och luftföroreningar i hamnar och omliggande områden, i linje med målet för noll föroreningar vid kajplatser. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av att ta itu med frågan om fluiditet i hamnarna genom att säkerställa tillräcklig kapacitet för inlandsfartyg vid kajplatser och i vänteområden. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar möjligheterna att transportera farligt gods och avfall de inre vattenvägarna, vilket kräver investeringar i lämpliga och säkra infrastrukturer och fartyg samt kvalificerad arbetskraft. Parlamentet framhåller hamnarnas lovande roll i den cirkulära ekonomin och de inre vattenvägarnas särskilda potential att transportera varor från nya cirkulära marknader. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stärka kopplingen mellan politiken för cirkulär ekonomi och politiken för transporter på inre vattenvägar. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att ta fram åtgärder till stöd för cirkulär ekonomi i hamnar och att främja begreppet livscykelanalys i syfte att inleda en dialog och att uppmuntra inlandshamnar att utforma integrerade förvaltningssystem för bland annat vatten, energi, avfall, byggplatser, fysisk planering och urbana grönområden för att frigöra deras potential att bli knutpunkter för cirkulär ekonomi och ren energi. |
| --- | --- |

38.

Utbildning, arbetsvillkor samt forskning och innovation

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av att modernisera utbildningen på området för inlandssjöfart, med fokus på utveckling av grön och digital kompetens och på att övervinna språkbarriärer, för att på så sätt skapa attraktiva arbetstillfällen för ungdomar och kvinnor, med vederbörligt beaktande av höga och harmoniserade sociala och säkerhetsmässiga standarder och kvalifikationsnivåer. Parlamentet stöder i detta avseende vidareutvecklingen av Cesni-standarder för att säkerställa de kompetenser som krävs för besättningsmedlemmar på inlandsfartyg. Parlamentet betonar behovet av system för obligatorisk, kontinuerlig och regelbunden utbildning för alla besättningsmedlemmar, inbegripet internationella utbyteskurser, för att främja kompetenshöjning, omskolning, optimal rörlighet för arbetskraften och säkerhet inom hela sektorn. Parlamentet betonar behovet av säkerhets- och hälsostandarder i linje med principen om noll olyckor. Parlamentet uppmanar också medlemsstaterna att korrekt införliva direktiv (EU) 2017/2397 om erkännande av yrkeskvalifikationer inom inlandssjöfarten senast den 17 januari 2022. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker vikten av att garantera goda arbetsvillkor och skäliga löner inom inlandssjöfarten. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa adekvat social trygghet för alla arbetstagare ombord i enlighet med EU:s sociallagstiftning. Parlamentet framhåller behovet av otvetydig arbets- och socialförsäkringslagstiftning inom sektorn för transporter på inre vattenvägar. Parlamentet betonar behovet av att värna den sociala tryggheten och de sociala rättigheterna för besättningsmedlemmar från både EU-länder och tredjeländer. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påpekar vikten av ytterligare samarbete och synergier mellan olika initiativ och institut för forskning och innovation, genom att utbyta kunskap, data, know-how och bästa praxis och genom att publicera en översikt över pågående projekt på en offentlig plattform. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar behovet av att uppmuntra projektutveckling av innovativa inlandsfartyg och motsvarande hamninfrastruktur inom ramen för Horisont Europa-partnerskapet om utsläppsfria vattenburna transporter. |
| --- | --- |

42.

En europeisk finansieringsplan

I.   Finansieringsmöjligheter via befintliga EU-instrument

| 43. | Europaparlamentet pekar på möjligheterna att använda EU:s befintliga finansieringsinstrument för miljöanpassning och digitalisering av den europeiska inlandssjöfarten, exempelvis Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE), Horisont Europa, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, inbegripet Sammanhållningsfonden, och faciliteten för återhämtning och resiliens. Parlamentet betonar vikten av att använda dessa instrument för att färdigställa TEN-T:s stomnät och övergripande nät, att finansiera investeringar i utveckling och utbyggnad av alternativa hållbara bränslen och alternativa framdrivningssystem för fartyg plus nödvändig infrastruktur, att skapa möjligheter för smart synergi mellan transporter, energi, begränsning av och anpassning till klimatförändringar och digitalisering samt att säkerställa modernisering och motståndskraft inom inlandssjöfarten. Parlamentet betonar dock att dessa finansieringsinstrument inte alltid är lämpliga för små och medelstora företag, familjeföretag och andra mikroföretag, eftersom det finns en risk att mindre projekt inte är stödberättigade. Parlamentet betonar dessutom behovet av att skapa klarhet om hållbar finansiering och privata investeringar i sektorn för transporter på inre vattenvägar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet påminner om att energiomställningen mot klimatneutralitet är en teknisk och ekonomisk utmaning för inlandssjöfarten, som behöver lämpligt stöd. Parlamentet anser i detta avseende att medlemsstaterna måste se faciliteten för återhämtning och resiliens som en unik finansieringsmöjlighet för inre vattenvägar, genom att kombinera kortsiktiga ekonomiska återhämtningseffekter med de långsiktiga fördelarna av riktade investeringar i infrastruktur och sjöfart. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka sina interna resurser för transporter på inre vattenvägar och genomförandet av handlingsprogrammet Naiades, inbegripet mänskliga resurser, för att anpassa dem till den gröna givens målsättningar för sektorn, trafikomställningen och strategin för hållbar och smart mobilitet. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet understryker vidare att investeringar i infrastruktur för transporter på inre vattenvägar i och runt kusthamnar är av yttersta vikt. Parlamentet pekar på behovet av nära samarbete mellan alla berörda parter i logistikkedjan. |
| --- | --- |

46.

II.   En fond för EU:s inre vattenvägar

| 47. | Europaparlamentet betonar att vägen mot klimatneutral inlandssjöfart och den önskvärda energiomställningen kommer att skapa ett finansieringsgap på nära 10 miljarder euro (16), vilket sektorn inte kan fylla på egen hand. Parlamentet framhåller dessutom att privata fartygsägare inte har någon affärsnytta av att investera i framdrivningsteknik med avsevärt lägre klimat- och miljöpåverkan. Parlamentet betonar behovet av att mobilisera offentligt stöd och privata investeringar i detta syfte. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar att sektorn för inlandssjöfart främst består av små och medelstora företag, familjeföretag och mindre hamnar, som har svårt att göra de stora investeringar som krävs för att uppfylla målen i den gröna given. Parlamentet anser därför att skalbarheten för nödvändiga investeringar bör förbättras, att den administrativa bördan bör minskas avsevärt och att tillgången till finansiering bör förbättras. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar därför kommissionen att inrätta en särskild EU-fond för hållbarhetsomställningen, med en samlad kontaktpunkt där det är lätt att få hjälp och stöd och där man kan slå samman flera projekt till en enda ansökan, vilket ökar chanserna till finansiering. Parlamentet betonar att fonden bör komplettera de befintliga reservfonderna enligt förordning (EU) nr 546/2014 (17) med betydande ytterligare finansiella bidrag från europeiska och nationella finansieringsinstrument, samt från andra privata och offentliga investeringar, för att utverka ytterligare investeringar från industrin och åtgärda det nuvarande investeringsgapet när det gäller finansiering av omställningen till hållbarhet. Parlamentet betonar att denna fond även bör kunna kombineras med FSE, de europeiska struktur- och investeringsfonderna, inbegripet Sammanhållningsfonden, samt finansieringsinstrument från Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att denna specifika fond bör fokusera på eftermontering och förnyelse av fartyg i syfte att förbättra fartygens energieffektivitet och stödja investeringar i innovativ och energibesparande teknik samt hamninfrastruktur, särskilt utbyggnad av alternativa bränslen, för att bidra till målen i den gröna given, en hållbar återhämtning och ett mer hållbart transportsystem som helhet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma om det är genomförbart att i fonden inkludera ett nytt europeiskt skrotningssystem och förnyelse av flottan, med vederbörlig hänsyn till de berörda fartygens livscykelutsläpp, för att underlätta en snabb övergång till klimatneutralitet. Parlamentet betonar behovet av att ta itu med de förhållanden under vilka skrotning sker och understryker att cirkularitet är avgörande. |
| --- | --- |

51.

III.   Finansiering från Europeiska investeringsbanken

| 52. | Europaparlamentet påminner om att Europeiska investeringsbanken (EIB) tillhandahåller finansiering för attraktiva kapitallån, även när det gäller varvsindustrin. Parlamentet anser dock att genomförandet och ändamålsenligheten av EIB-finansiering beror på dess tillgänglighet och insisterar därför på att






  i) | säkerställa att EIB:s garantiprogram för grön sjöfart även bör vara tillämpligt på mindre transaktioner, inbegripet mer flexibla lånevillkor, exempelvis med beaktande av hur länge ett fartyg i genomsnitt kommer att vara verksamt under återbetalningsperioden, |
| --- | --- | --- |

52.

i)

säkerställa att EIB:s garantiprogram för grön sjöfart även bör vara tillämpligt på mindre transaktioner, inbegripet mer flexibla lånevillkor, exempelvis med beaktande av hur länge ett fartyg i genomsnitt kommer att vara verksamt under återbetalningsperioden,

| ii) | säkerställa att EIB tillhandahåller finansiering för skeppsbyggare både före och efter leverans, i syfte att garantera att innovativa skeppsbyggnadsprojekt genomförs och blir livskraftiga, |
| --- | --- |

ii)

säkerställa att EIB tillhandahåller finansiering för skeppsbyggare både före och efter leverans, i syfte att garantera att innovativa skeppsbyggnadsprojekt genomförs och blir livskraftiga,

| iii) | prioritera finansiering av forsknings- och innovationsprogram för grön skeppsbyggnad. |
| --- | --- |

iii)

prioritera finansiering av forsknings- och innovationsprogram för grön skeppsbyggnad.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att noggrant övervaka tredjeländers investeringar i europeiska hamnar eftersom dessa utgör en del av EU:s strategiska infrastruktur som multimodala knutpunkter, viktiga energinoder och industrikluster. |
| --- | --- |

53.

Persontransport, rörlighet i städer, vattenburna stadstransporter och turism

| 54. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nyligen gjorda utvärdering av 2013 års paket för rörlighet i städer (18). Parlamentet betonar i detta sammanhang att de förväntade resultaten av handlingsplanen för rörlighet i städer, nämligen minskade koldioxidutsläpp och luftföroreningar, färre trafikstockningar och färre trafikolyckor i städer, inte har förverkligats på ett konsekvent sätt i hela EU. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppmuntra medlemsstater och städer att, när så är möjligt, inkludera vattenburen kollektivtrafik, stadslogistik och lokal godsdistribution som ett säkert, hållbart och effektivt transportsätt i sin planering för hållbar rörlighet i städer och att förbättra insamlingen av data om rörlighet i städer. Parlamentet betonar dessutom vikten av att inkludera vattenburna kollektivtrafikmedel i digitala plattformar för rörlighet, såsom integrerade mobilitetstjänster, och även i appar för godsleveranser. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet framhåller den outnyttjade potentialen för inre vattenvägar i stadsområden, vilket illustreras i strategin för hållbar och smart mobilitet. Parlamentet betonar att stadsområdena blir allt mer överbelastade och att det inte alltid är kostnadseffektivt att bygga ny väginfrastruktur. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera vattenvägstransporter i strategin för hållbar och smart rörlighet och dess mål att bättre utnyttja inre vattenvägar i städer, och att lägga fram konkreta förslag som syftar till att främja logistiken på våra inre vattenvägar och beakta slutleverans via lastcyklar, vilket främjar trafikomställningen. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att förbättra sin insamling av data om rörlighet i städer för vattenburna passagerartransporter och godstransporter, och framhåller den potential som transport på inre vattenvägar har för den sista leveranssträckan i hållbar logistik i städer. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att 2019 års siffror för efterfrågan på passagerartransporter visade att den europeiska flodkryssningssektorn, inklusive utflyktsfartyg och färjetrafik, var livskraftig före covid-19-pandemin. Parlamentet noterar dock att sektorn avstannade nästan helt under första halvåret 2020 på grund av hälsosituationen, vilket har haft negativ ekonomisk inverkan och orsakat ekonomiska svårigheter för företagen. Det är fortfarande osäkert om passagerartrafiken kommer att återgå till det normala under 2021 (19). Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inkludera turism på inre vattenvägar i den kommande europeiska agendan för turism 2050 för att främja affärsnyttan med hållbar, innovativ och motståndskraftig återhämtning inom flodturismen, med beaktande av flodturismens positiva ekonomiska effekter på hamnregionerna när det gäller mervärde, nya jobb och hamnintäkter. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar behovet av att ytterligare undersöka de inre vattenvägarnas potential för fritidsbåtar och annan verksamhet vid vattnet, vilket skulle öka tillväxten, skapa nya arbetstillfällen och öka turismen i de berörda regionerna. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge sitt stöd till det internationella förarbeviset för fritidsbåtar genom att anta resolution nr 40 från kommittén för inlandstransporter inom FN:s ekonomiska kommission för Europa, för att möjliggöra gränsöverskridande erkännande av förarbevis och göra det lättare att köra fritidsbåtar inom Europa. |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  EUT L 345, 27.12.2017, s. 53.

(2)  EUT L 252, 16.9.2016, s. 118.

(3)  EUT L 307, 28.10.2014, s. 1.

(4)  EUT L 348, 20.12.2013, s. 1.

(5)  EGT L 368, 17.12.1992, s. 38.

(6)  EUT L 255, 30.9.2005, s. 152.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2021)0131.

(8)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(9)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 154.

(10)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 29.

(11)  EGT L 327, 22.12.2000, s. 1.

(12)  Habitatdirektivet (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7) och fågeldirektivet (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/40/EU av den 7 juli 2010 om ett ramverk för införande av intelligenta transportsystem på vägtransportområdet och för gränssnitt mot andra transportslag (EUT L 207, 6.8.2010, s. 1).

(14)  EUT L 249, 31.7.2020, s. 33.

(15)  EGT L 368, 17.12.1992, s. 38.

(16)  Development Centre for Ship Technology and Transport Systems (DST), ”Assessment of technologies in view of zero-emission IWT”, som ingår i den övergripande studien från Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen Financing the energy transition towards a zero-emission European IWT sector, rapport nr 2293, s. 95.

(17)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 546/2014 av den 15 maj 2014 om ändring av rådets förordning (EG) nr 718/1999 om en politik för gemenskapens flottkapacitet inom inlandssjöfarten för att främja transporter på de inre vattenvägarna (EUT L 163, 29.5.2014, s. 15).

(18)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar av den 24 februari 2021 (SWD(2021)0047).

(19)  Centrala kommissionen för sjöfarten på Rhen, Market observation report 2020: inland navigation in Europe, september 2020.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/18 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/18

---

P9_TA(2021)0368

Mot ett starkare partnerskap med EU:s yttersta randområden

Europaparlamentets resolution av den 14 september 2021 mot ett starkare partnerskap med EU:s yttersta randområden (2020/2120(INI))

(2022/C 117/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, som antogs av FN:s generalförsamling den 25 september 2015,

| — | med beaktande av det avtal som antogs den 12 december 2015 i Paris vid den 21:a partskonferensen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (COP21) (Parisavtalet), särskilt artiklarna 7.2 och 11.2, där klimatförändringarnas och klimatåtgärdernas lokala, subnationella och regionala dimensioner uppmärksammas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs den 12 december 2015 i Paris vid den 21:a partskonferensen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (COP21) (Parisavtalet), särskilt artiklarna 7.2 och 11.2, där klimatförändringarnas och klimatåtgärdernas lokala, subnationella och regionala dimensioner uppmärksammas,

| — | med beaktande av den särskilda rapporten om global uppvärmning på 1,5 oC, den femte utvärderingsrapporten och den sammanfattande rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) samt IPCC:s särskilda rapporter om klimatförändringarna och marken respektive om havet och kryosfären i en klimatförändringskontext, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda rapporten om global uppvärmning på 1,5 oC, den femte utvärderingsrapporten och den sammanfattande rapporten från den mellanstatliga panelen för klimatförändringar (IPCC) samt IPCC:s särskilda rapporter om klimatförändringarna och marken respektive om havet och kryosfären i en klimatförändringskontext,

| — | med beaktande av avtalet av den 15 april 2021 mellan Europeiska unionen och Organisationen för Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet av den 15 april 2021 mellan Europeiska unionen och Organisationen för Afrika, Västindien och Stillahavsområdet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens nya fleråriga budgetram för perioden 2021–2027, som godkändes av Europaparlamentet och rådet i december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens nya fleråriga budgetram för perioden 2021–2027, som godkändes av Europaparlamentet och rådet i december 2020,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 februari 2021Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning (COM(2021)0082) och tillhörande analys av konsekvenserna och sårbarheten i EU:s yttersta randområden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 februari 2021Att bygga upp ett klimatresilient Europa – den nya EU-strategin för klimatanpassning (COM(2021)0082) och tillhörande analys av konsekvenserna och sårbarheten i EU:s yttersta randområden,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av rapporten av den 23 mars 2020 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken om genomförandet av kommissionens meddelande om ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2020)0104), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 23 mars 2020 från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén, Regionkommittén och Europeiska investeringsbanken om genomförandet av kommissionens meddelande om ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2020)0104),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2017)0623), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2017)0623),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juni 2012Europeiska unionens yttersta randområden: smart och hållbar tillväxt för alla genom samarbete (COM(2012)0287), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juni 2012Europeiska unionens yttersta randområden: smart och hållbar tillväxt för alla genom samarbete (COM(2012)0287),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 oktober 2008De yttersta randområdena: en tillgång för Europa (COM(2008)0642), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 oktober 2008De yttersta randområdena: en tillgång för Europa (COM(2008)0642),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2007En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter (COM(2007)0507), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 september 2007En strategi för de yttersta randområdena: uppnådda resultat och framtidsutsikter (COM(2007)0507),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 maj 2004Ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (COM(2004)0343), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 maj 2004Ett starkare partnerskap för de yttersta randområdena (COM(2004)0343),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 23 oktober 2020 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 23 oktober 2020 om EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030,

| — | med beaktande av FN:s konvention för biologisk mångfald, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention för biologisk mångfald,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2019 om oceaner och hav, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 19 november 2019 om oceaner och hav,

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 10 december 2020 om kommissionens rapport om genomförandet av det förnyade strategiska partnerskapet med EU:s yttersta randområden (2021/C 37/10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 10 december 2020 om kommissionens rapport om genomförandet av det förnyade strategiska partnerskapet med EU:s yttersta randområden (2021/C 37/10),

| — | med beaktande av förklaringarna från regionpresidenterna i de yttersta randområdena, särskilt den förklaring som antogs vid deras XXV:e konferens, som hölls på Mayotte den 26–27 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringarna från regionpresidenterna i de yttersta randområdena, särskilt den förklaring som antogs vid deras XXV:e konferens, som hölls på Mayotte den 26–27 november 2020,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från konferensen för regionpresidenterna i de yttersta randområdena (CPOR) efter deras möte den 3 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från konferensen för regionpresidenterna i de yttersta randområdena (CPOR) efter deras möte den 3 maj 2021,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2018 om sammanhållningspolitiken och den cirkulära ekonomin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2018 om sammanhållningspolitiken och den cirkulära ekonomin,

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om klimatförändringar – en europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi i överensstämmelse med Parisavtalet om klimatförändringar (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2019 om klimatförändringar – en europeisk strategisk långsiktig vision för en stark, modern, konkurrenskraftig och klimatneutral ekonomi i överensstämmelse med Parisavtalet om klimatförändringar (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets studie från 2021 om sammanhållningspolitiken och klimatförändringen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets studie från 2021 om sammanhållningspolitiken och klimatförändringen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2017 om främjande av sammanhållning och utveckling i EU:s yttersta randområden: tillämpning av artikel 349 i EUF-fördraget (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 juli 2017 om främjande av sammanhållning och utveckling i EU:s yttersta randområden: tillämpning av artikel 349 i EUF-fördraget (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 april 2017 om förvaltningen av fiskeflottor i de yttersta randområdena (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 april 2017 om förvaltningen av fiskeflottor i de yttersta randområdena (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om att optimera de yttersta randområdenas potential genom att skapa synergieffekter mellan EU:s strukturfonder och andra EU-program (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 februari 2014 om att optimera de yttersta randområdenas potential genom att skapa synergieffekter mellan EU:s strukturfonder och andra EU-program (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om sammanhållningspolitikens roll i Europeiska unionens yttersta randområden i samband med Europa 2020-strategin (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 april 2012 om sammanhållningspolitikens roll i Europeiska unionens yttersta randområden i samband med Europa 2020-strategin (8),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0241/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0241/2021), och av följande skäl:

| A. | Den europeiska gröna given, principen om att inte orsaka betydande skada, målen för hållbar utveckling och Parisavtalet är av mycket stor betydelse. |
| --- | --- |

A.

Den europeiska gröna given, principen om att inte orsaka betydande skada, målen för hållbar utveckling och Parisavtalet är av mycket stor betydelse.

| B. | Principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter är mycket viktiga, inbegripet dess bidrag till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet och jämställdhetsintegrering. |
| --- | --- |

B.

Principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter är mycket viktiga, inbegripet dess bidrag till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och främja jämställdhet och jämställdhetsintegrering.

| C. | De yttersta randområdena är knutna till tre medlemsstater och är för närvarande nio till antalet: Franska Guyana, Guadeloupe, La Réunion, Mayotte, Martinique och Saint-Martin (Frankrike), Azorerna och Madeira (Portugal) samt Kanarieöarna (Spanien). De ligger i eller vid två olika världshav, Atlanten och Indiska oceanen, och har sammanlagt över 4,8 miljoner invånare. |
| --- | --- |

C.

De yttersta randområdena är knutna till tre medlemsstater och är för närvarande nio till antalet: Franska Guyana, Guadeloupe, La Réunion, Mayotte, Martinique och Saint-Martin (Frankrike), Azorerna och Madeira (Portugal) samt Kanarieöarna (Spanien). De ligger i eller vid två olika världshav, Atlanten och Indiska oceanen, och har sammanlagt över 4,8 miljoner invånare.

| D. | 80 % av Europas biologiska mångfald finns i de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). Dessa territorier har ett strategiskt värde när det gäller den geopolitiska aspekten på bevarandet av den globala biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

D.

80 % av Europas biologiska mångfald finns i de yttersta randområdena och de utomeuropeiska länderna och territorierna (ULT). Dessa territorier har ett strategiskt värde när det gäller den geopolitiska aspekten på bevarandet av den globala biologiska mångfalden.

| E. | De yttersta randområdena ökar EU:s maritima dimension genom världens största havsområde, med en exklusiv ekonomisk zon (EEZ) på över 25 miljoner km2 och stora ekonomiska möjligheter. |
| --- | --- |

E.

De yttersta randområdena ökar EU:s maritima dimension genom världens största havsområde, med en exklusiv ekonomisk zon (EEZ) på över 25 miljoner km2 och stora ekonomiska möjligheter.

| F. | De yttersta randområdena är mer utsatta för havsföroreningar än alla andra regioner på den europeiska kontinenten eftersom de är öar, vilket har återverkningar på deras utveckling när det gäller miljö och ekonomi. |
| --- | --- |

F.

De yttersta randområdena är mer utsatta för havsföroreningar än alla andra regioner på den europeiska kontinenten eftersom de är öar, vilket har återverkningar på deras utveckling när det gäller miljö och ekonomi.

| G. | Andelen ungdomar mellan 18 och 24 år som slutar skolan i förtid överstiger tyvärr 20 procent i de yttersta randområdena, vilket är betydligt högre än EU-genomsnittet på 10 % (9). |
| --- | --- |

G.

Andelen ungdomar mellan 18 och 24 år som slutar skolan i förtid överstiger tyvärr 20 procent i de yttersta randområdena, vilket är betydligt högre än EU-genomsnittet på 10 % (9).

| H. | De yttersta randområdena har en exceptionell kulturell rikedom som bidrar till Europas lyskraft och stärker dess ”mjuka makt” i världen. I sitt meddelande från 2017 fastställde kommissionen att kultur är en viktig aspekt och en differentieringsfaktor i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

H.

De yttersta randområdena har en exceptionell kulturell rikedom som bidrar till Europas lyskraft och stärker dess ”mjuka makt” i världen. I sitt meddelande från 2017 fastställde kommissionen att kultur är en viktig aspekt och en differentieringsfaktor i de yttersta randområdena.

| I. | Den pågående covid-19-krisen har på ett oroväckande sätt framhävt de redan sårbara ekonomierna i de yttersta randområdena. Denna kris, tillsammans med brexitkrisen, kommer att ha långsiktiga sociala, ekonomiska, miljömässiga, territoriella och kulturella konsekvenser. |
| --- | --- |

I.

Den pågående covid-19-krisen har på ett oroväckande sätt framhävt de redan sårbara ekonomierna i de yttersta randområdena. Denna kris, tillsammans med brexitkrisen, kommer att ha långsiktiga sociala, ekonomiska, miljömässiga, territoriella och kulturella konsekvenser.

| J. | Hälsokrisen har också ytterligare fragiliserat de regionala hälso- och sjukvårdstjänsterna i de yttersta randområdena, där man har vidtagit relativt strikta åtgärder för att bekämpa pandemin i dessa regioner. |
| --- | --- |

J.

Hälsokrisen har också ytterligare fragiliserat de regionala hälso- och sjukvårdstjänsterna i de yttersta randområdena, där man har vidtagit relativt strikta åtgärder för att bekämpa pandemin i dessa regioner.

| K. | Det finns risk för att flera sektorer i den blå ekonomin, främst kust- och havsturism, skadas av den nuvarande pandemikrisen. |
| --- | --- |

K.

Det finns risk för att flera sektorer i den blå ekonomin, främst kust- och havsturism, skadas av den nuvarande pandemikrisen.

AVDELNING 1: Konsolidera framstegen, åtgärda bristerna och satsa på trumfkorten för att sätta de yttersta randområdena i centrum för EU:s åtgärder

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens rapport från mars 2020 med en första analys av genomförandet av det förstärkta och förnyade strategiska partnerskapet med de yttersta randområdena, som inleddes i oktober 2017, och de ansträngningar som gjorts i de yttersta randområdena och de berörda medlemsstaterna, liksom i EU-institutionerna, för att omsätta det i praktiken. Parlamentet begär att dessa framsteg konsolideras i den nya EU-strategin för dessa områden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker de många framsteg som gjorts för de yttersta randområdena i samband med den nya fleråriga budgetramen för 2021–2027, på både budget- och lagstiftningsnivå, genom särskilda justeringar av strukturfonderna och de horisontella programmen, och välkomnar de ytterligare åtgärderna för de yttersta randområdena i den europeiska återhämtningsplanen Next Generation EU. Parlamentet insisterar på att artikel 349 i EUF-fördraget måste läsas i ljuset av artikel 7 för att vid genomförandet av EU-lagstiftningen möjliggöra en differentierad strategi för de yttersta randområdena som tar full hänsyn till deras särdrag och strukturella nackdelar, i enlighet med domstolens dom av den 15 december 2015. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att flera skatteundantag för de yttersta randområdena (AIEM-skatten för Kanarieöarna, sjötullen, sänkta skattesatser på likör, rom och brännvin från Azorerna och Madeira samt på traditionell rom från de utomeuropeiska departementen (DOM)) förlängs och bibehålls fram till 2027. Parlamentet påminner om vikten av att permanenta de åtgärder som grundar sig på artikel 349 i EUF-fördraget för de yttersta randområdena, som har det dubbla syftet att både skydda den lokala produktionen och bekämpa de höga levnadskostnaderna, och samtidigt hålla invånarna i de yttersta randområdena välinformerade om genomförandet av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen, men också de nationella och regionala myndigheterna, att hitta en balans mellan den berättigade och nödvändiga kontrollen av användningen av EU-medel, å ena sidan, och den administrativa förenkling och flexibilitet som krävs för att modernisera och optimera denna användning, å andra sidan, i syfte att stimulera lokala initiativ. |
| --- | --- |

4.

A.   
  En systematisk ”randområdesreflex”

| 5. | Europaparlamentet efterlyser systematisk tillämpning av en ”randområdesreflex” inom EU-institutionerna för att i all offentlig EU-politik ta övergripande och integrerad hänsyn till villkoren och utmaningarna i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i enlighet med sin roll som ”fördragens väktare”, göra enheten för de yttersta randområdena inom GD REGIO till ”väktare av den korrekta tillämpningen av artikel 349 i EUF-fördraget” och att överväga att inrätta ett fullfjädrat direktorat som samarbetar direkt med specifika kontaktpersoner för randområdesfrågor i de andra generaldirektoraten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar rådet att inrätta en särskild kommitté för de yttersta randområdena, enligt modellen med den särskilda jordbrukskommittén, i syfte att se till att de yttersta randområdenas prioriteringar och förutsättningar integreras i de olika europeiska initiativen och lagstiftningsförslagen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att en ständig föredragande för de yttersta randområdena bör utses för att stärka Europaparlamentets övervakning av att artikel 349 i EUF-fördraget tillämpas korrekt i EU:s offentliga politik. |
| --- | --- |

8.

B.   
  Bättre kommunikation och information

| 9. | Europaparlamentet efterlyser en verklig kommunikationsstrategi som särskilt riktar sig till ungdomar och ger dem information om de möjligheter som EU erbjuder och gör dem medvetna om nyttan av EU i vardagen. Parlamentet anser att kommissionen bör ha ett representationskontor i vart och ett av de yttersta randområdena, med hänsyn tagen till att flera av dessa regioner är öar, att deras territorier är många till antalet och att de ligger långt ifrån varandra. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet rekommenderar bättre användning av de olika plattformarna för utbyte mellan förvaltningarna, såsom programmet TAIEX-REGIO PEER 2 PEER för Sammanhållningsfonden, TAIEX-EIR PEER 2 PEER för miljöfrågor eller plattformen för europeiska aktörer inom den cirkulära ekonomin. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet föreslår att man inrättar ett Erasmus-program för de myndigheter som förvaltar EU-medel i de yttersta randområdena, i syfte att säkerställa utbyte av bästa praxis och exempel och därmed optimera användningen av sammanhållningsfonderna. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar vikten av webbplatsen för statistik om de yttersta randområdena (Eurostat) (10), som tagits fram i samarbete med statistiktjänsterna i Portugal, Spanien och Frankrike samt de yttersta randområdena. Parlamentet beklagar att det saknas uttömmande uppgifter om Saint-Martin, vilket förhindrar heltäckande och jämförande analyser av alla de yttersta randområdena. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen, och särskilt Eurostat, att samla in tillförlitliga, aggregerade och aktuella uppgifter från de yttersta randområdena, så att det blir möjligt att göra sektorsanalyser och bedöma effekterna av genomförandet av EU:s politik i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

12.

C.   
  Bygga framtiden

| 13. | Europaparlamentet begär att de yttersta randområdena ska integreras bättre i diskussionerna i konferensen om Europas framtid, särskilt via konferensen för regionpresidenterna i de yttersta randområdena, så att framtidskonferensen kan kompletteras med de yttersta randområdenas perspektiv och så att man kan säkerställa att EU-fördragets artikel 349 verkligen får genomslag i EU:s framtida program och politik. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att medborgardialogerna är grundläggande för att skapa närhet och förbindelser mellan de yttersta randområdena och EU:s institutioner. Parlamentet uppmanar mot denna bakgrund kommissionen att intensifiera dialogerna, i synnerhet i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara med och utarbeta en ny strategi för de yttersta randområdena som beaktar de lokala förutsättningarna och behoven, återspeglar Europaparlamentets rekommendationer och baseras dels på respekt för särdragen, konsolidering av framstegen och optimering av befintliga lösningar, dels på innovation och uppvärdering av de yttersta randområdena som ”lösningsinriktade territorier”. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet rekommenderar framtagande av en verklig handlingsplan för detta nya strategiska partnerskap, som samlar de huvudsakliga berörda parterna, inbegripet nationella, regionala och lokala beslutsfattare, ekonomiska och sociala aktörer, det civila samhället, den akademiska världen och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet begär att denna nya strategi och dess handlingsplan ska genomföras så snart som möjligt för att hjälpa de yttersta randområdena att återhämta sig ekonomiskt och socialt. |
| --- | --- |

17.

AVDELNING 2: Investera för anständiga jobb, stärka solidariteten och prioritera ungdomar

| 18. | Europaparlamentet inser att de yttersta randområden erbjuder möjligheter för unionen att inrätta pilotprojekt för att möta socioekonomiska och klimatmässiga utmaningar, men påpekar att detta kräver att man påskyndar arbetet med att åtgärda den eftersläpning som beror på strukturella nackdelar och att man stärker och fredar de verktyg som används för att kompensera dessa strukturella nackdelar som beror på områdenas avsides läge och ökaraktär. Detta är nödvändigt för att de yttersta randområdena ska kunna integreras fullt ut och på rättvisa villkor i det europeiska området. |
| --- | --- |

18.

A.   
  Stärka solidariteten

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de yttersta randområdena att göra kampen mot fattigdom, arbetslöshet och socialt utanförskap – inbegripet personer med funktionsnedsättningar – till en prioritet i den europeiska solidariteten, samtidigt som man investerar i utbildning och i framtidsprojekt för innovation, inbegripet social sådan, omställning och diversifiering. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiken bör ägna större uppmärksamhet åt kvinnor som lever i de yttersta randområdena och främja jämställdhet och konkret genomförande av EU:s jämställdhetsstrategi i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att den sociala och solidariska ekonomin i de yttersta randområdena spelar en viktig roll som partner till de regionala och lokala myndigheterna i arbetet för att övervinna de svårigheter som beror på områdenas avlägsna belägenhet, fattigdom och socialt utanförskap och i insatserna för att skapa jobb och ta till vara initiativ i dessa regioner, i linje med de olika europeiska strategierna. Parlamentet anser att dessa omständigheter bör erkännas på EU-nivå så att denna ideella sektor får direkt tillgång till EU-stöd. |
| --- | --- |

21.

B.   
  Skydda hälsan

| 22. | Europaparlamentet betonar att de särskilda omständigheterna i de yttersta randområdena gör dem mer sårbara för globala händelser, som covid-19-pandemin. Parlamentet kräver därför att man tar lärdom av denna kris och tar hänsyn till de yttersta randområdenas särskilda omständigheter i samband med händelser av detta slag i framtiden. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet föreslår att ett särskilt forskningscentrum inrättas som är inriktat på tropiska infektionssjukdomar och sjukdomstillstånd som är särskilt utbredda i de yttersta randområdena, såsom diabetes, fetma och vissa cancersjukdomar, och att tillräckliga medel avsätts för att hälso- och sjukvården i de yttersta randområdena ska kunna komma ikapp. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet föreslår att ett pilotprojekt inrättas, med den förberedande åtgärden Best som förebild, för att stödja arbetet med medicinalväxter i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

24.

C.   
  De unga: en prioritet för åtgärder och resultat

| 25. | Europaparlamentet upprepar att de yttersta randområdena har en ung befolkning, vilket är en stor styrka och en tillgång som ofta inte värderas tillräckligt högt. Detta bör stå i centrum för konkreta lösningar med kraftfull mobilisering av EU-medel för utbildning, stöd, bostäder och anständigt kvalitetsarbete till ungdomar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet betonar i detta avseende behovet av att prioritera investeringar på alla utbildningsnivåer, inklusive livslångt lärande, i de yttersta randområdena som ett sätt att förhindra att elever slutar skolan i förtid. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att betrakta utbildning som ett ”prioriterat mål” i utvecklingen av de yttersta randområdena, genom att hjälpa regionala och lokala myndigheter att utforma en offentlig politik som stimulerar ungdomarna och erbjuder dem nya attraktiva alternativ för utbildning, fortbildning, kompetensutveckling och omskolning, på lokal och regional nivå, inbegripet digitala färdigheter, genom antingen fysisk undervisning eller distansundervisning, så att de kan skaffa sig erkända kompetenser. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar användningen av EU-medel för att skapa dels ”kompetenscentrum” i och runt de yttersta randområdena genom att främja kopplingar mellan skolor, universitet och utbildningscentrum i dessa områden, dels forskningscentrum för att studera och bättre förstå ekosystemen och den biologiska mångfalden i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

27.

| 28. | När det gäller ungdomsarbetslösheten i de yttersta randområdena framhåller Europaparlamentet behovet av specifika arrangemang, bland annat genom sysselsättningsinitiativet för unga. Parlamentet välkomnar i detta avseende de ytterligare särskilda anslagen till de yttersta randområdena inom ramen för ESF+ för perioden 2021–2027 och uppmanar de berörda regionerna att ta tillvara på denna nya finansieringskälla för att stödja anställbarhet, rörlighet och utbildning i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja ungas sysselsättning i de yttersta randområdena genom inrättande av en gemensam digital kontaktpunkt med kopplingar till den privata sektorn, universiteten och de lokala myndigheterna, som kan göra det lättare att söka ett första jobb och starta eller överta företag i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

29.

D.   
  Bättre integrering av de yttersta randområdenas förutsättningar i Erasmus+

| 30. | Europaparlamentet begär att man vid genomförandet av programmet Erasmus+ ska bevilja maximalt stöd till studenter från de yttersta randområdena, vid behov med extra anslag för att täcka reella resekostnader, och främja rörlighet i tredjeländer i det geografiska, kulturella och historiska närområdet för varje yttersta randområde samt utbyten mellan de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar även att det är avgörande att öka de yttersta randområdenas deltagande i alla åtgärder inom ramen för programmet Erasmus+ och främja ett stabilt utbyte, samarbete och rörlighet mellan utbildningsinstitut, sociala institutioner och idrottsinstitutioner. |
| --- | --- |

31.

AVDELNING 3: Hållbar och rättvis tillväxt, en grön och blå ekonomi och nya jobb för klimatneutralitet 2050

| 32. | Europaparlamentet betonar vikten av att uppmuntra lokala initiativ genom att stödja alla produktionsföretag i de yttersta randområdena, med särskilt fokus på mikroföretag och små och medelstora företag samt på turism, hantverk, kultur, industri, bygg- och anläggningssektorn och den digitala sektorn. Parlamentet insisterar på behovet av investeringar för innovation, hållbarhet och motståndskraft. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmuntrar de yttersta randområdena att ansluta sig till nätverket Local 2030 och att ta fram resultattavlor för hållbar utveckling för att bättre sprida sina lösningar. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet upprepar behovet av att göra jordbruks-, djuruppfödnings-, fiske-, havs- och miljöyrkena mer attraktiva i de yttersta randområdena på grund av deras strukturella effekter i ekonomiskt, socialt och miljömässigt hänseende, med extra stöd till de yngsta. |
| --- | --- |

34.

A.   
  Jordbrukspolitik och den gröna ekonomin

| 35. | Europaparlamentet betonar behovet av att de särskilda omständigheterna och jordbruksmodellerna i de yttersta randområdena integreras i de strategiska planerna och förvaltningen av program för landsbygdsutveckling inom den gemensamma jordbrukspolitiken, för ett flexiblare och bättre regionalt anpassat tillvägagångssätt. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser bibehållande, eller till och med en ökning, av de finansiella anslagen för Posei för att uppnå målet om livsmedelsautonomi, agro-ekologisk omställning, grön tillväxt, diversifiering och reaktivitet inför marknadskriser i de yttersta randområdena. Parlamentet erinrar om att Posei-beloppen inte har inflationsjusterats, till skillnad från andra stöd inom ramen för den gemensamma jordbrukspolitiken. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att Posei är grundläggande för främjande av den ekonomiska och sociala sammanhållningen i EU, för bevarandet av landsbygden och för bekämpningen av avfolkningen i de yttersta randområdena, och understryker i detta sammanhang kommissionens positiva bedömning av Posei. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att avskaffandet av kvoter och garanterade priser, som inleddes genom 2005 års reform av den gemensamma organisationen av jordbruksmarknaden för socker, har försvagat sockerrörsproducenterna i de yttersta randområdena. Parlamentet insisterar på att man måste fortsätta med alla de särskilda åtgärder som vidtagits inom ramen för artikel 349 i EUF-fördraget, för att ge hållbar konkurrenskraft i denna sektor. Parlamentet uppmanar till inrättandet av en mekanism för att stödja sockerrörsodlarna i händelse av en sänkning av sockerpriset på världsmarknaden. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka budgeten för kampanjer för marknadsföring, ökad medvetenhet och större fokus på EU:s kvalitetssystem, bland annat






  i) | produkter med skyddad ursprungsbeteckning (SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB), garanterad traditionell specialitet (GTS) och frivilliga certifieringssystem, |
| --- | --- | --- |

39.

i)

produkter med skyddad ursprungsbeteckning (SUB), skyddad geografisk beteckning (SGB), garanterad traditionell specialitet (GTS) och frivilliga certifieringssystem,

| ii) | ekologiska produktionsmetoder, |
| --- | --- |

ii)

ekologiska produktionsmetoder,

| iii) | särskild märkning av jordbruksprodukter från de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

iii)

särskild märkning av jordbruksprodukter från de yttersta randområdena.

| 40. | Europaparlamentet ansluter sig till Från jord till bord-strategin, som innebär att man fortsätter att begränsa användningen av växtskyddsmedel i EU, men understryker att man samtidigt måste beakta särdragen i tropisk och subtropisk odling i de yttersta randområdena och ge stöd till omställningen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar slutligen behovet av att bevara Ejflus samfinansieringsgrad på 85 % för de yttersta randområdena för att återställa, bevara och förbättra den biologiska mångfalden inom jord- och skogsbruket och för att uppmuntra landsbygdsutvecklingen i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

41.

B.   
  Fiskepolitik och den blå ekonomin

| 42. | Europaparlamentet bekräftar den blå ekonomins avgörande betydelse i de yttersta randområdena. Parlamentet efterlyser naturbaserade lösningar och betonar behovet av att respektera balansen mellan havets resurser och utvecklingen av maritim verksamhet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta pilotprojekt i de yttersta randområdena med inriktning på blå ekonomi och utbildning, i syfte att ge dessa regioner en ledande ställning inom världshavsförvaltningen och att stödja innovation och forskning, inbegripet om hydronedbrytbara material, i syfte att ställa om till en cirkulär ekonomi, dock utan att betrakta dessa material som en lösning på problemet med havsföroreningar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av de särskilda åtgärderna inom den gemensamma fiskeripolitiken, genom Europeiska havs-, fiskeri-och vattenbruksfonden (EHFVF), för att uppnå målet om livsmedelsautonomi och stödja den blå tillväxten i de yttersta randområdena, bland annat genom effektiva och pragmatiska lösningar på frågan om transport av fiskeriprodukter från de yttersta randområdena, så att de med bevarande av bästa möjliga kvalitet snabbt kan nå de bärande marknaderna. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uttrycker oro över att de yttersta randområdenas fiskeflottor i vissa fall är förfallna och föråldrade, vilket utgör en fara för yrkesfiskarna och miljön. Parlamentet påpekar att fiskeverksamheten i dessa regioner till stor del bygger på traditionella metoder, och beklagar därför att förnyelsen av de yttersta randområdenas flottor för småskaligt fiske inte kan stödjas inom ramen för EHFVF för perioden 2021–2027, då det råder balans mellan fiskekapacitet och fiskemöjligheter i de yttersta randområdena (respekt för maximalt hållbart uttag). |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge medlemsstaterna stöd för att förbättra insamlingen av de vetenskapliga uppgifter som behövs för att uppfylla villkoren för statligt stöd till förnyelse av fiskeflottor i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen, i enlighet med artikel 29d i EHFVF-förordningen, ska ta fram en halvtidsrapport om kapitlet om de yttersta randområdena (kapitel V) och att analysera behovet av ett självständigt regelverk för fisket i dessa områden. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att från och med 2027 inrätta ett stödinstrument liknande Posei för havs- och fiskerisektorn i de yttersta randområdena, i syfte att säkra finansiering för att tillgodose dessa regioners särskilda behov. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påminner om behovet av att skydda de yttersta randområdena när fiskeavtal sluts med tredjeländer. |
| --- | --- |

49.

C.   
  För en hållbar turism

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att kraftigt stödja återhämtning och hållbar tillväxt inom turismsektorn i de yttersta randområdena och genomföra en nödvändig social, miljömässig och digital omställning i sektorn, med särskild tonvikt på små och medelstora företag. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet upprepar behovet av att fokusera på hållbar turism genom att stödja innovativa pilotprojekt för att främja gröna och digitala lösningar, med fokus på att utnyttja och respektera regionernas naturliga potential genom ekoturismprojekt. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Parlamentet efterlyser på längre sikt en gemensam europeisk märkning för hållbar turism, som även bör omfatta aspekter rörande kvalitet, tillgänglighet och inkludering, med särskild hänsyn till de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

52.

D.   
  Miljö, biologisk mångfald, klimat och energi

| 53. | Europaparlamentet välkomnar att man i den gröna given och i EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 tar hänsyn till de yttersta randområdenas exceptionella potential för biologisk mångfald. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet stöder helhjärtat främjandet av FN:s mål för hållbar utveckling och principen om att inte orsaka betydande skada i den mening som avses i artikel 17 i förordning (EU) 2020/852 om taxonomi (11). |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uttrycker oro över de allvarliga väderhändelser som blir allt vanligare och allt våldsammare i de yttersta randområdena, vilket har direkt samband med klimatförändringarna, och betonar behovet av kraftfulla åtgärder på alla nivåer för att samordna de nödvändiga investeringarna för anpassning, motståndskraft och förebyggande inför dessa växande klimathot. Parlamentet rekommenderar ökad användning av unionens civilskyddsmekanism. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet påpekar att de yttersta randområdenas särskilda utmaningar, som stigande havsnivåer, högre havstemperaturer och ökad förekomst av jordbävningar och översvämningar, kräver särskild hänsyn i EU:s rättsliga ram och, vid behov, särskilda undantag och ekonomiska och tekniska stimulansåtgärder. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av strategin för biologisk mångfald i de yttersta randområdena bör samordnas med insatserna för hållbar utveckling inom jordbruket, skogsbruket, fisket och vattenbruket i dessa regioner. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmuntrar framväxten av nya miljörelaterade yrken och stödet till lokala aktörer som arbetar med att skydda den biologiska mångfalden och miljön, inbegripet föreningar och icke-statliga organisationer, och uppmuntrar i detta avseende partnerskapsprincipen. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet begär att det nya kunskapscentrum för biologisk mångfald som föreskrivs i EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2030 ska ge större uppmärksamhet åt data om alla de utomeuropeiska territorierna och ta fram en utomeuropeisk version av EU:s plan för återställande av naturen. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de berörda medlemsstaterna att främja och aktivt stödja de yttersta randområdenas mål om skydd och återställande av naturen och anser också att det bör inrättas ett nätverk för naturfrågor mellan de olika områdena. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmärksammar att utflyttningen av ungdomar från de mest isolerade trakterna i de yttersta randområdena skadar skogsförvaltningskapaciteten och ökar risken för bränder till följd av bristfälligt underhåll av dessa resurser och spridning av invasiva växtarter. Parlamentet efterlyser system för att skydda vår miljö, bland annat genom att motverka avfolkningen, locka till sig människor och få dem att stanna i dessa trakter och främja verksamheter med anknytning till hållbart jordbruk och natur. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet välkomnar att Life-programmet omfattar initiativet Best. Parlamentet förordar att åtminstone 8 miljoner euro om året tilldelas Best-initiativet för att stödja områdena i genomförandet av EU:s nya strategi för biologisk mångfald, enligt vilken minst 30 % av alla land- och havsområden ska skyddas. Parlamentet föreslår att man genomför en konsekvensbedömning om möjligheterna att tillämpa Natura 2000-programmet i de franska yttersta randområdena i syfte att fastställa vilka verktyg som är mest lämpliga för att skydda den biologiska mångfalden och miljön i dessa områden. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet bekräftar målet att uppnå energioberoende i de yttersta randområdena och stöder helhjärtat målet att uppnå 100 % förnybara energikällor i de yttersta randområdena genom att fasa ut fossila bränslen och stärka den växande potentialen för hållbara och förnybara energikällor, inbegripet på öppet hav, i linje med Parisavtalet och EU:s åtagande att uppnå koldioxidneutralitet senast 2050 och uppfylla sina klimatmål 2030. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet efterlyser stöd för att förbättra bostädernas energieffektivitet i de yttersta randområdena. Parlamentet understryker de särskilda omständigheterna och svårigheterna att få tillgång till godkända material. Parlamentet bekräftar vikten av Fonden för en rättvis omställning och instrumentet React-EU, som finansierar omställning i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

64.

E.   
  Integrera och stärka den cirkulära ekonomin

| 65. | Europaparlamentet anser att cirkulär ekonomi, nollutsläppsmål, energieffektivitet och bevarande av den biologiska mångfalden bör vara vägledande principer i denna nya strategi med de yttersta randområdena och bör leda till mer hållbara metoder för bevarande av territorier, ekonomisk utveckling, sysselsättning och sammanhållning. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om starkt stöd till de yttersta randområdena för att främja en ny hållbar ekonomisk modell med strukturella initiativ för att utveckla den cirkulära ekonomin och främja nya gröna arbetstillfällen och jobbtyper. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar behovet av att integrera den cirkulära ekonomin i strategierna för avfallshantering i de yttersta randområdena. Parlamentet förespråkar framtagande av innovativa lösningar för att minska och återanvända avfallet i de yttersta randområdena. Parlamentet uppmärksammar komplexiteten och de höga kostnaderna för avfallshantering i de yttersta randområdena, vilket innebär att det behövs stöd till investeringar i infrastruktur för att främja omställningen till en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att inrätta ett centrum för att bekämpa havsföroreningar i de yttersta randområdena för att stödja utvecklingen av infrastruktur för insamling och hantering av marint skräp. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inbjuda till att lämna in ansökningar om vetenskapliga forskningsprojekt för de yttersta randområdena inom ramen för programmet Horisont Europa, som en uppföljning av resultaten från Horisont 2020-programmet. |
| --- | --- |

69.

AVDELNING 4: Anpassning till utmaningarna och möjligheterna i en globaliserad värld

| 70. | Europaparlamentet påpekar att de yttersta randområdena har stor potential och särskilda tillgångar som kan gynna hela unionen och att Europa bör satsa på de yttersta randområdena och deras samarbete med länderna i närområdet för att främja sina demokratiska värderingar och miljömässiga och sociala mål. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta och främja makroregionala strategier för de yttersta randområdena i deras respektive geografiska områden, samtidigt som man undersöker alla möjligheter till bättre samordning i praktiken av de olika EU-fondernas parallella insatser (dvs. Eruf, ULT-beslutet och Europa i världen (instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete)). |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar också kommissionen att ta hänsyn till de yttersta randområdena i den makroregionala Atlantstrategin genom att inkludera frågor som är mer relevanta för dessa områden. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmuntrar införandet av den nya komponenten för samarbete med de yttersta randområdena i det nya Interreg-programmet. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka, uppmuntra och främja utvecklingen av samarbetsprojekt mellan de olika yttersta randområdena, för att dra nytta av deras geostrategiska och geoekonomiska läge och främja utbytet av bästa praxis. |
| --- | --- |

74.

A.   
  En rättvis och anpassad konkurrenspolitik

| 75. | Europaparlamentet betonar behovet av att skydda de yttersta randområdenas ekonomier från aggressiva affärsmetoder, såsom avlastningsmarknader och missbruk av monopolställning. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i genomförandet av sin konkurrenspolitik ta vederbörlig hänsyn till de yttersta randområdenas särskilda förhållanden, i synnerhet att de ligger långt från den europeiska kontinenten och att deras marknader är små, och påpekar att undantag från bestämmelserna om statligt stöd behövs i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar att EU-lagstiftningen om statligt stöd anpassats till den krissituation som orsakats av covid-19. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka om några av dessa undantagsåtgärder för de yttersta randområdena kan permanentas, parallellt med de åtgärder som områdena redan omfattas av via den allmänna gruppundantagsförordningen (12) och i enlighet med riktlinjerna för statligt regionalstöd. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet efterlyser en särskild status för företagen i de yttersta randområdena för att öka deras konkurrenskraft, särskilt i det regionala närområdet. |
| --- | --- |

78.

B.   
  Transporter och tillgänglighet

| 79. | Europaparlamentet konstaterar att de yttersta randområdena har stora nackdelar i form av långa avstånd, dåliga förbindelser, beroende av hamnar och flygplatser samt besvärlig terräng. Parlamentet anser att det krävs en transportpolitik som är helt anpassad till förutsättningarna i de yttersta randområdena, inom ramen för Eruf och Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE). Parlamentet uppmanar också kommissionen att överväga att inrätta ett Posei-program för transporter som ytterligare verktyg för att kompensera för alla dessa samlade nackdelar och svårigheter. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet betonar behovet av att stärka och utveckla sjöfarts- och flygförbindelserna mellan och inom de yttersta randområdena, men också med den europeiska kontinenten och med grannländer, för att hjälpa till att bryta områdenas isolering. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet betonar behovet av att uppmuntra de yttersta randområdena att använda mer hållbara och mindre förorenande transporter genom att satsa på alternativ till fossila bränslen. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet ansluter sig till EU:s avsikt att göra sjöfarten mer miljövänlig och satsa på innovativ verksamhet i hamnarna för att minska EU:s koldioxid- och miljöavtryck. Även de yttersta randområdena bör inkluderas i detta. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet betonar behovet av att minska kostnaderna för person- och godstransporter för att kunna garantera principen om territoriell kontinuitet och sammanhållning samt lika möjligheter för alla medborgare. Parlamentet kräver reglering av priserna på flyg (till och från de yttersta randområdena), landtransporter (internt, mellan orter) och sjöfart (mellan randområden och öar). Parlamentet anser i detta avseende att undantag för de yttersta randområdena bör övervägas i systemet för handel med koldioxidkvoter för både sjöfart och luftfart samt, vid behov, finansiella och tekniska incitament. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se till att FSE inbegriper en ansökningsomgång som är specifik för de yttersta randområdena, med anpassade kriterier för stödberättigande, så att stöd kan ges till infrastrukturer för försörjning med alternativa och hållbara bränslen i randområdenas huvudhamnar samt till rörlighet i städer och till luftfart. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar även kommissionen att, vid översynen av förordning (EU) nr 1315/2013 om transeuropeiska transportnät (13), ta hänsyn till de yttersta randområdena genom sammankoppling av stomnätet och det övergripande nätet och genom att göra konceptramen för höghastighetsleder till sjöss mer flexibel. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet anser att kommissionen måste ge tekniskt stöd för att underlätta de yttersta randområdenas möjligheter att få EU-finansiering, särskilt för projekt med koppling till den gröna given och stora infrastrukturprojekt inom ramen för InvestEU-programmet. |
| --- | --- |

86.

C.   
  Digital utveckling och rymdsektorn

| 87. | Europaparlamentet välkomnar förslaget i programmet för ett digitalt Europa om att sträva efter ökad konnektivitet och digital kompetens i de yttersta randområdena. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge det tekniska stöd som krävs för att inrätta europeiska digitala innovationsnav i de yttersta randområdena, i enlighet med programmet för ett digitalt Europa. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet betonar att digital konnektivitet måste säkerställas i de yttersta randområdena, i fas med EU:s digitala agenda, som ett verktyg för ekonomisk utveckling och lika möjligheter i en globaliserad och starkt digitaliserad värld. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet uppmärksammar att man med hjälp av satelliter kan få avbrottsfri uppkoppling med mycket hög kapacitet, vilket är mycket viktigt för att överbrygga den digitala klyftan, bland annat i de yttersta randområdena. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att uppdatera EU:s rymdstrategi med särskilda åtgärder för de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

89.

D.   
  Handelspolitik

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att de yttersta randområdena till fullo får nytta av internationella avtal (avtal om ekonomiskt partnerskap, frihandelsavtal osv.) mellan EU och tredjeländer genom att inrätta en arbetsgrupp för handelspolitikens konsekvenser för de yttersta randområdena, med deltagande även av de yttersta randområdena, inklusive företrädare för olika sektorer i områdena. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en studie som mäter hur handelsavtal med tredjeländer sammantaget inverkar på den socioekonomiska utvecklingen i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet efterlyser efterlevnad av europeiska miljömässiga och sociala normer i handelsavtal med tredjeländer och begär att efterlevnaden av dessa avtal ska säkerställas genom effektiva och operativa åtgärder. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vara mycket vaksam på handelsavtal mellan EU och tredjeländer som producerar samma jordbruksprodukter för export som de yttersta randområdena, men med andra miljömässiga och sociala villkor, eftersom detta kan leda till snedvriden konkurrens, rubba marknadsandelarna och skada konkurrenskraften för dem som producerar dessa varor inom EU. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet efterlyser särbehandling till förmån för de yttersta randområdena i samband med alla omförhandlingar av avtal om ekonomiskt partnerskap och frihandelsavtal, för att uppnå en rättvis balans mellan skydd av känsliga jordbruksprodukter och försvar av unionens offensiva intressen, genom att bland annat fastställa skyddsåtgärder, övergångsperioder och lämpliga kvoter för produkter från de yttersta randområdena samt i vissa fall undantag för de känsligaste produkterna, såsom särskilda sockerarter. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet påminner om det gemensamma uttalandet från de tre institutionerna, som bifogas förordningen om stabiliseringsmekanismen efter Ecuadors anslutning till avtalet mellan EU och Peru och Colombia, där det anges att kommissionen kommer att analysera marknadsutvecklingen efter det att mekanismen har upphört att gälla och ingripa, efter samråd med berörda parter, om situationen för de europeiska bananproducenterna skulle försämras. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Parlamentet uppmanar till särskild övervakning, genom EU:s ansvarige för efterlevnaden av handelsbestämmelserna, för att undvika diskriminering av de yttersta randområdena, samtidigt som man tillämpar likhetsprincipen på import av ekologiska produkter från tredjeländer. |
| --- | --- |

96.

E.   
  Kulturell utveckling

| 97. | Europaparlamentet betonar att de yttersta randområdena är ambassadörer för utvidgningen av EU:s inflytandesfär och att de utgör en verklig möjlighet för EU:s externa politik med tanke på deras närhet till och direkta förbindelser med ett stort antal tredjeländer. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet understryker fördelarna med flera av Atlantregionernas geostrategiska lägen och historiska förbindelser med den amerikanska kontinenten och östaterna i Västindien. Parlamentet förespråkar att dessa territoriers fördelaktiga läge bör utnyttjas för att stimulera EU:s internationella förbindelser i regionen. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet påminner om att kultur är en plattform för personlig utveckling och ömsesidigt berikande. Parlamentet anser att det är nödvändigt att bättre stödja kulturutbyten. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet efterlyser skydd av och stöd till de yttersta randområdenas regionala språk, som är både kulturella tillgångar och medel för integration och utbyte på makroregional nivå. |
| --- | --- |

100.

F.   
  Migrationspolitik

| 101. | Europaparlamentet noterar med oro migrationsströmmarnas effekter i de yttersta randområdena. Parlamentet är bekymrat över situationen för ensamkommande minderåriga migranter i de yttersta randområdena och efterlyser tillämpning av högsta humanitära mottagningsstandarder som är anpassade till dessa barn. Parlamentet betonar behovet av en human strategi som kan garantera en effektiv hantering av migrationsströmmarna i linje med den nya pakten för asylmigration och EU:s värden. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet efterlyser mobilisering av medel från asyl-, migrations- och integrationsfonden och särskilda ytterligare medel för att ge ökat stöd till medlemsstater vars yttersta randområden är utsatta för ett hårt migrationstryck. |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, medlemsstaterna och konferensen för regionpresidenterna i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  EUT C 316, 6.8.2021, s. 2.

(2)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(3)  EUT C 28, 27.1.2020, s. 40.

(4)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 28.

(5)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 168.

(6)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 92.

(7)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 58.

(8)  EUT C 258 E, 7.9.2013, s. 1.

(9)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/demography_report_2020_n.pdf

(10)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/RCI/#?vis=outermost.population&lang=en

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/852 av den 18 juni 2020 om inrättande av en ram för att underlätta hållbara investeringar och om ändring av förordning (EU) 2019/2088 (EUT L 198, 22.6.2020, s. 13).

(12)  Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av den 17 juni 2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (EUT L 187, 26.6.2014, s. 1).

(13)  EUT L 348, 20.12.2013, s. 1.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/30 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/30

---

P9_TA(2021)0369

En ny modell för den maritima strategin för Atlanten

Europaparlamentets resolution av den 14 september 2021 om en ny modell för den maritima strategin för Atlanten (2020/2276(INI))

(2022/C 117/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 174, 225 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 174, 225 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2020En ny modell för den marina strategin för Atlanten – Handlingsplan för Atlanten 2.0, En uppdaterad handlingsplan för en hållbar, motståndskraftig och konkurrenskraftig blå ekonomi i Europeiska unionens Atlantområde (COM(2020)0329), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 juli 2020En ny modell för den marina strategin för Atlanten – Handlingsplan för Atlanten 2.0, En uppdaterad handlingsplan för en hållbar, motståndskraftig och konkurrenskraftig blå ekonomi i Europeiska unionens Atlantområde (COM(2020)0329),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 maj 2020EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030 – Ge naturen större plats i våra liv (COM(2020)0380),

| — | med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det avtal som antogs vid den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21) i Paris den 12 december 2015 (Parisavtalet) (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019Den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (2),

| — | med beaktande av Handlingsplan för en marin strategi för Atlantområdet av den 13 maj 2013 (COM(2013)0279) och halvtidsöversynen av den 23 februari 2018 (SWD(2018)0049), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Handlingsplan för en marin strategi för Atlantområdet av den 13 maj 2013 (COM(2013)0279) och halvtidsöversynen av den 23 februari 2018 (SWD(2018)0049),

| — | med beaktande av EU:s strategi av den 10 juni 2009 för Östersjöområdet (COM(2009)0248), av den 8 december 2010 för Donauregionen (COM(2010)0715), av den 28 juli 2015 för Alpregionen (COM(2015)0366) , och av den 17 juni 2014 för den adriatiskjoniska regionen (COM(2014)0357), och sina resolutioner om dessa strategier (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi av den 10 juni 2009 för Östersjöområdet (COM(2009)0248), av den 8 december 2010 för Donauregionen (COM(2010)0715), av den 28 juli 2015 för Alpregionen (COM(2015)0366) , och av den 17 juni 2014 för den adriatiskjoniska regionen (COM(2014)0357), och sina resolutioner om dessa strategier (3),

| — | med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites) (4),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (habitatdirektivet) (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (fågeldirektivet) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (habitatdirektivet) (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (fågeldirektivet) (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om det 15:e mötet i partskonferensen (COP15) för konventionen om biologisk mångfald (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1060 av den 24 juni 2021 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1059 av den 24 juni 2021 om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för externa åtgärder (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/1059 av den 24 juni 2021 om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för externa åtgärder (9),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (10),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 12 juni 2018 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning av den 12 juni 2018 om Europeiska havs- och fiskerifonden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 (COM(2018)0390),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om klimat- och miljönödläget (11),

| — | med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande av den 19 mars 2021 om kommissionens meddelande En ny modell för den marina strategin för Atlanten – Handlingsplan för Atlanten 2.0, En uppdaterad handlingsplan för en hållbar, motståndskraftig och konkurrenskraftig blå ekonomi i Europeiska unionens Atlantområde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande av den 19 mars 2021 om kommissionens meddelande En ny modell för den marina strategin för Atlanten – Handlingsplan för Atlanten 2.0, En uppdaterad handlingsplan för en hållbar, motståndskraftig och konkurrenskraftig blå ekonomi i Europeiska unionens Atlantområde,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om en EU-strategi för hållbar turism (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om en EU-strategi för hållbar turism (12),

| — | med beaktande av betänkandet från kommissionens uppdragsstyrelse för friska oceaner, hav samt kust- och inlandsvatten av den 21 september 2020, med titeln Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters ny 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från kommissionens uppdragsstyrelse för friska oceaner, hav samt kust- och inlandsvatten av den 21 september 2020, med titeln Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters ny 2030,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2019 om utvecklingen av EU:s makroregionala strategier, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2019 om utvecklingen av EU:s makroregionala strategier,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om EU-strategin för Atlantområdet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 mars 2011 om EU-strategin för Atlantområdet (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2012 om EU:s strategi för sammanhållningspolitiken för Atlantområdet (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2012 om EU:s strategi för sammanhållningspolitiken för Atlantområdet (14),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 20 maj 2014 om styrningen av makroregionala strategier (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 20 maj 2014 om styrningen av makroregionala strategier (COM(2014)0284),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 januari 2011 om regionalpolitikens bidrag till hållbar tillväxt inom ramen för Europa 2020-strategin (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 januari 2011 om regionalpolitikens bidrag till hållbar tillväxt inom ramen för Europa 2020-strategin (COM(2011)0017),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU av den 16 april 2014 om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/52/EU av den 16 april 2014 om ändring av direktiv 2011/92/EU om bedömning av inverkan på miljön av vissa offentliga och privata projekt (15),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 maj 2021 om en ny strategi för en hållbar blå ekonomi i EU – Omställning av EU:s blå ekonomi för en hållbar framtid (COM(2021)0240), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 maj 2021 om en ny strategi för en hållbar blå ekonomi i EU – Omställning av EU:s blå ekonomi för en hållbar framtid (COM(2021)0240),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektivet om en marin strategi) (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektivet om en marin strategi) (16),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/60/EG av den 23 oktober 2007 om bedömning och hantering av översvämningsrisker (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/60/EG av den 23 oktober 2007 om bedömning och hantering av översvämningsrisker (17),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/42/EG av den 27 juni 2001 om bedömning av vissa planers och programs miljöpåverkan (18),

| — | med beaktande av undersökningen från parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik (utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik) av den 15 januari 2015 om makroregionernas nya roll i det europeiska territoriella samarbetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen från parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik (utredningsavdelning B: struktur- och sammanhållningspolitik) av den 15 januari 2015 om makroregionernas nya roll i det europeiska territoriella samarbetet,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för transport och turism och från fiskeriutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för transport och turism och från fiskeriutskottet,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0243/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0243/2021), och av följande skäl:

| A. | Atlantområdet drabbades svårt av de socioekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin och de negativa konsekvenserna av brexit. |
| --- | --- |

A.

Atlantområdet drabbades svårt av de socioekonomiska konsekvenserna av covid-19-pandemin och de negativa konsekvenserna av brexit.

| B. | Atlantområdet är det största havsområdet i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

B.

Atlantområdet är det största havsområdet i Europeiska unionen.

| C. | Kust- och havsturismen är en stor källa till sysselsättning för Atlantregionerna och har drabbats särskilt hårt av den socioekonomiska kris som orsakats av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

C.

Kust- och havsturismen är en stor källa till sysselsättning för Atlantregionerna och har drabbats särskilt hårt av den socioekonomiska kris som orsakats av covid-19-pandemin.

| D. | Klimatkrisen och de stigande havsnivåerna får allvarliga konsekvenser för Atlantområdets alla kustområden och öar, vars land- och havsmiljö är både sårbar och unik. |
| --- | --- |

D.

Klimatkrisen och de stigande havsnivåerna får allvarliga konsekvenser för Atlantområdets alla kustområden och öar, vars land- och havsmiljö är både sårbar och unik.

| E. | EU:s Atlantområde omfattar Madeira, Azorerna, Kanarieöarna, Franska Guyana, Martinique, Guadeloupe och Saint-Martin som yttersta randområden. Den nya handlingsplanen för Atlanten bör inriktas på alla dessa regioner och samtidigt främja ett nära samarbete med utomeuropeiska länder och territorier i Atlanten och Atlantländer utanför EU och deras regioner. |
| --- | --- |

E.

EU:s Atlantområde omfattar Madeira, Azorerna, Kanarieöarna, Franska Guyana, Martinique, Guadeloupe och Saint-Martin som yttersta randområden. Den nya handlingsplanen för Atlanten bör inriktas på alla dessa regioner och samtidigt främja ett nära samarbete med utomeuropeiska länder och territorier i Atlanten och Atlantländer utanför EU och deras regioner.

| F. | 2015 uppgick Atlantområdets totala BNP till 2 175 miljarder euro, vilket motsvarar 15 % av EU:s BNP (19). |
| --- | --- |

F.

2015 uppgick Atlantområdets totala BNP till 2 175 miljarder euro, vilket motsvarar 15 % av EU:s BNP (19).

| G. | Strategin för Atlantområdet bör inkludera materiella och immateriella utbyten med de utomeuropeiska länderna och territorierna i Atlanten samt med länder utanför EU, med utgångspunkt i EU:s regioner och yttersta randområden vid Atlanten. |
| --- | --- |

G.

Strategin för Atlantområdet bör inkludera materiella och immateriella utbyten med de utomeuropeiska länderna och territorierna i Atlanten samt med länder utanför EU, med utgångspunkt i EU:s regioner och yttersta randområden vid Atlanten.

| H. | EU:s nya strategi för biologisk mångfald 2030, översynen av direktivet om förnybar energi (20) och den blå ekonomin är centrala i övergången till en mycket energieffektiv och helt förnyelsebaserad ekonomi, inbegripet skärpta hållbarhetskriterier. |
| --- | --- |

H.

EU:s nya strategi för biologisk mångfald 2030, översynen av direktivet om förnybar energi (20) och den blå ekonomin är centrala i övergången till en mycket energieffektiv och helt förnyelsebaserad ekonomi, inbegripet skärpta hållbarhetskriterier.

| I. | Oceanerna spelar en grundläggande roll i anpassningen till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

I.

Oceanerna spelar en grundläggande roll i anpassningen till klimatförändringarna.

| J. | Friska världshav samt skyddet och återställandet av deras ekosystem är av avgörande betydelse för mänskligheten som klimatreglerare, eftersom de producerar minst hälften av det syre som finns i jordens atmosfär, säkerställer den biologiska mångfalden, är en källa till globalt tryggad livsmedelsförsörjning och människors hälsa samt en grund för ekonomisk verksamhet, bland annat fiske, transport, fartygsbyggnad, handel, turism, gastronomi, förnybar energi, forskning och hälsoprodukter |
| --- | --- |

J.

Friska världshav samt skyddet och återställandet av deras ekosystem är av avgörande betydelse för mänskligheten som klimatreglerare, eftersom de producerar minst hälften av det syre som finns i jordens atmosfär, säkerställer den biologiska mångfalden, är en källa till globalt tryggad livsmedelsförsörjning och människors hälsa samt en grund för ekonomisk verksamhet, bland annat fiske, transport, fartygsbyggnad, handel, turism, gastronomi, förnybar energi, forskning och hälsoprodukter

| K. | Genom från jord till bord-strategin strävar man efter att inrätta ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem. |
| --- | --- |

K.

Genom från jord till bord-strategin strävar man efter att inrätta ett rättvisare, hälsosammare och miljövänligare livsmedelssystem.

| L. | Hamnarna och transporterna spelar en viktig roll för främjandet av en hållbar utveckling och för övergången till en koldioxidfri ekonomi som är baserad på förnybara energikällor. |
| --- | --- |

L.

Hamnarna och transporterna spelar en viktig roll för främjandet av en hållbar utveckling och för övergången till en koldioxidfri ekonomi som är baserad på förnybara energikällor.

| M. | EU:s sjöfartssektor bör också motverka förlusten av biologisk mångfald och miljöförstöring och bidra till målen i EU:s nya strategi för biologisk mångfald för 2030. |
| --- | --- |

M.

EU:s sjöfartssektor bör också motverka förlusten av biologisk mångfald och miljöförstöring och bidra till målen i EU:s nya strategi för biologisk mångfald för 2030.

| N. | Genom den reviderade handlingsplanen för Atlanten 2.0 bör man kunna frigöra potentialen i den blå ekonomin i Atlantområdet, samtidigt som man bevarar de marina ekosystemen och bidrar till anpassning till, och begränsning av, klimatförändringar. |
| --- | --- |

N.

Genom den reviderade handlingsplanen för Atlanten 2.0 bör man kunna frigöra potentialen i den blå ekonomin i Atlantområdet, samtidigt som man bevarar de marina ekosystemen och bidrar till anpassning till, och begränsning av, klimatförändringar.

| O. | Utbildning för blå kompetens, gemensamma forskningsprojekt samt ökning av allmänhetens medvetenhet om oceanens potential och bräcklighet som naturmiljö kommer att bidra till strategins framgång. |
| --- | --- |

O.

Utbildning för blå kompetens, gemensamma forskningsprojekt samt ökning av allmänhetens medvetenhet om oceanens potential och bräcklighet som naturmiljö kommer att bidra till strategins framgång.

| P. | Handlingsplanen för Atlanten 2.0 innehåller inte några hänvisningar till de yttersta randområdena kring Atlanten som förstärker Europeiska unionens maritima och atlantiska koppling. |
| --- | --- |

P.

Handlingsplanen för Atlanten 2.0 innehåller inte några hänvisningar till de yttersta randområdena kring Atlanten som förstärker Europeiska unionens maritima och atlantiska koppling.

Översyn av strategin för Atlanten sedan 2013

| 1. | Europaparlamentet betonar det arbete som utförts av alla lokala, regionala och nationella aktörer samt EU-aktörer, särskilt arbetet i gruppen för strategin för Atlanten. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet noterar bekymrat konsekvenserna av brexit och av covid-19-pandemin på havs- och kustområden i Atlantområdet. Parlamentet konstaterar att en konsekvens av detta är att den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen i dessa områden riskerar att äventyras, vilket innebär stor risk för att avfolkningstendenserna påskyndas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att 2013 års handlingsplan för Atlanten har bidragit till att måla upp en mer omfattande bild av vad som händer i Atlanten, men att den pga. sin bredd hade begränsningar när det gällde att utöva inflytande över prioriteringarna och stödja utvecklingen av relevanta projekt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar de insatser som gjorts för att främja den internationella dimensionen av strategin för Atlanten, särskilt framgångarna med Galwayförklaringen om samarbete kring forskningen om Atlanten av den 24 maj 2013 och Belémförklaringen om samarbete kring forskning och innovation rörande Atlanten av den 14 juli 2017. Parlamentet erinrar om att den internationella dimensionen av handlingsplanen för Atlanten från 2013, och stödet för dess genomförande, bidrar till en förståelse av de pågående förändringarna i Atlanten och av deras konsekvenser för de olika kustsamhällena. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet beklagar att de allmänna resultaten inte var i närheten av att leva upp till handlingsplanens potential, och beklagar djupt att man inte lyckades öronmärka en budget för handlingsplanen samt att dess styrsystem var så komplext. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att de 1 200 nya havsprojekt till ett värde av nästan 6 miljarder euro som kommissionen (21) har framhållit, inte är direkt kopplade till handlingsplanen för Atlanten från 2013, men välkomnar det faktum att strategin för Atlanten drog till sig eller var inspiration för vissa av dessa investeringar och projekt. Parlamentet beklagar dessutom att endast omkring 30 % av de angivna projekten var gränsöverskridande (22) och att halvtidsöversynen inte ger någon verklig översikt över de projekt som har genomförts genom strategin. Parlamentet anser att Atlantregionerna inte har varit tillräckligt delaktiga i styrningen av strategin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att sektorerna för hållbart fiske och vattenbruk, även om de inkluderades i 2013 års strategi för Atlanten, till stor del uteblev ur kommissionens halvtidsöversyn från 2017. |
| --- | --- |

7.

DEN NYA HANDLINGSPLANEN 2.0: REKOMMENDATIONER FÖR FÖRBÄTTRINGAR

Allmänna kommentarer

| 8. | Europaparlamentet välkomnar översynen och de framsteg som gjorts när det gäller styrningen. Parlamentet beklagar dock att det fortfarande finns flera brister. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att prioriteringarna i den nya handlingsplanen är mer selektiva i förhållande till handlingsplanen för Atlanten för 2013–2020, och efterlyser konkreta åtgärder, som ett direkt resultat av strategin. Parlamentet föreslår att specifika färdplaner eller milstolpar inkluderas för varje mål i syfte att göra de definierade åtgärderna mer specifika och enklare att utvärdera. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att inga medel har anslagits i EU:s budget för handlingsplanen för Atlanten. Parlamentet rekommenderar att de befintliga finansieringsmöjligheterna i den fleråriga budgetramen för 2021–2027, t.ex. Interreg, Europeiska regionala utvecklingsfonden, Fonden för ett sammanlänkat Europa och Horisont Europa, främjar projektinfordringar för att hantera Atlantregionens flerdimensionella utmaningar och möjligheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar vikten av att öka synergierna mellan EU:s olika fonder, strategier och program, i synnerhet med direkt förvaltade, nationella och regionala program, för att stödja en hållbar, motståndskraftig och konkurrenskraftig blå ekonomi i Atlantregionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att märka projekt som uppfyller de olika prioriteringarna och målen i den nya strategin i syfte att göra det enklare att finansiera dem inom ramen för de relevanta EU-programmen och EU-fonderna. De inblandande medlemsstaterna och regionerna uppmanas att nämna denna strategi i de sammanhållningspolitiska program och den finansiering som är relevant för dessa regioner. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att strategin kan främja en samordnad planering och utveckling av sektorer inom den blå ekonomin i Atlantområdet genom att följa bästa praxis för en samarbetsinriktad, inkluderande och sektorsövergripande fysisk planering i kust- och havsområden samt genom att sätta miljö, biologisk mångfald och klimat i första rummet för att på så sätt bidra till att uppnå EU:s klimat- och energimål samt främja förnybar havsbaserad energi, såsom tidvatten-, våg-, sol- och vindkraft. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att göra EU:s finansieringsprogram allmänt kända bland potentiella mottagare och uppmanar kommissionen att utfärda en tydlig och förenklad vägledning för alla dessa möjligheter. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att överväga att märka projekt för att göra den europeiska dimensionen synlig för allmänheten. |
| --- | --- |

13.

Yttersta randområden och öar

| 14. | Europaparlamentet beklagar djupt att det i den nya strategin för Atlanten endast finns en liten hänvisning till EU:s öar i Atlanten, i synnerhet de yttersta randområdena, trots att dessa områden är väldigt beroende av den blå ekonomin för sin socioekonomiska hållbarhet och att de hyser en avsevärd del av Europas biologiska mångfald. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om att de yttersta randområdena ger EU en verkligt atlantisk dimension och att ett fullständigt integrerande av dessa i denna strategi är avgörande för dess framgång och därför bör stärkas. Parlamentet erinrar om att deras ökaraktär, perifera läge och lilla storlek bör beaktas, i enlighet med artikel 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, för att främja en verklig social, ekonomisk och territoriell integration, men även för att lyfta fram deras unika potential och särskiljande tillgångar, t.ex. deras geostrategiska position. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar vikten av att utarbeta strategier för att bekämpa begränsningarna med Atlantregionernas avstånd och låga befolkningstäthet, i synnerhet medlemsstaternas öar och de yttersta randområdena, genom att främja mer hållbara transportförbindelser, sätta stopp för energiberoendet genom att anamma förnybar energi, t.ex. sol-, tidvatten- och vindenergi, och genom att utveckla samordnade informationsnät. |
| --- | --- |

16.

Näringsliv och sysselsättning

| 17. | Europaparlamentet rekommenderar att man utarbetar en industristrategi på atlantisk nivå, med en stark hållbar miljömässig och socioekonomisk blå ekonomi, och föreslår att handlingsplanen ska inriktas på utvecklingen av flaggskeppsbranscher och på relevant sektorspolitik som är specifik för Atlantområdet eller andra områden där det genom ytterligare insatser finns stor potential att stärka samarbetet på havsområdesnivå. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet kräver att strategin starkt betonar skapandet av arbetstillfällen av hög kvalitet. Europaparlamentet anser att principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter inte skyddas tillräckligt i den nya strategin för Atlanten och anser därför att det är nödvändigt att inkludera en starkare social dimension i strategin. Parlamentet efterlyser en ambitiös social del för att bekämpa fattigdom och social utestängning samt främja kvalitativa arbetstillfällen och, i synnerhet, utbildning och tillgång till maritima yrken för unga inom områden som fartygsbyggnad och fartygsreparationer, vattenbruk och fiske. |
| --- | --- |

18.

Hållbart fiske

| 19. | Europaparlamentet beklagar att hållbart fiske och vattenbruk inte nämns i strategin, trots att dessa näringar spelar en viktig socioekonomisk och miljörelaterad roll längs Atlantkusten och i EU:s yttersta randområden. Parlamentet vill att denna viktiga sektor i den blå ekonomin ska inkluderas i den nya strategin i enlighet med kommissionens meddelande av den 17 maj 2021 om en ny strategi för en hållbar blå ekonomi i EU. Parlamentet anser att en hänvisning till dessa näringar alltid bör nämna genomförandet av en ekosystemstrategi för havsförvaltningen. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Parlamentet varnar för de skadliga effekterna av överfiske och betonar medlemsstaternas och regionerna i Atlantområdets behov av att ha ett effektivt samarbete mot orapporterat olagligt fiske. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att kommissionen, staterna utmed Atlantkusten och olika byråer måste samarbeta för att skydda fiskbestånden, uppnå maximal hållbar avkastning och få slut på överfisket. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att den nya handlingsplanen för Atlanten 2.0 bör främja ökad synergi med från jord till bord-strategin och strategin för biologisk mångfald 2030 för att stödja en miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbar, robust och konkurrenskraftig blå ekonomi i Atlantområdet. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att Storbritanniens utträde ur EU kan komma att förändra både EU-fartygens fiskeverksamhet i Atlanten och den hävdvunna dynamiken i regionen. |
| --- | --- |

23.

Hållbar turism

| 24. | Europaparlamentet betonar behovet av att utveckla en högkvalitativ, hållbar och smart turism eftersom detta är avgörande för den blå ekonomin, och uppmanar kommissionen att inleda pilotprojekt på området. Parlamentet uppmanar även kommissionen att säkerställa att handlingsplanen för Atlanten 2.0 i tillräcklig utsträckning samordnas med strategin för kust- och havsturism och efterlyser en omedelbar förnyad bedömning av strategin. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen och medlemsstaterna att utveckla nya former av hållbar havs- och kustturism som höjer kustområdenas värde genom att diversifiera de aktiviteter som erbjuds samtidigt som man bevarar dem genom att bekämpa massturismens skadliga effekter på kustlinjerna, miljön och kulturarvet. Parlamentet betonar vikten av den cirkulära ekonomin inom turismsektorn för att utveckla mer hållbara metoder som gynnar lokal utveckling och lokal sysselsättning under hela året. Parlamentet noterar matturismens avsevärda potential, i synnerhet med anknytning till fiskeri- och vattenbruksprodukter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar vikten av React-EU, som skulle kunna ge Atlantregionerna en ny start inom hållbar kustturism, innovation och hamninfrastruktur. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om att det är nödvändigt att skapa, anpassa och modernisera befintlig havsspecifik infrastruktur, t.ex. för navigering och stöd för fritidsbåtar. |
| --- | --- |

25.

Pelare I – hamnar som portar och nav för den blå ekonomin

| 26. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att stärka Atlanthamnarnas roll, att det behövs investeringar i smart infrastruktur samt att man måste utveckla och bedriva en hållbar förvaltning av hamnar, inklusive gröna hamnar. Parlamentet understryker hamnarnas grundläggande och strategiska roll som portar till EU, logistikplattformar, nav för turism, resurser för energiproduktion, magasineringsnav och industrinav. Parlamentet noterar behovet att snabbt anta åtgärder för att ge hamnarna möjlighet att skydda sig mot effekterna av klimatförändringarna, i synnerhet stigande havsnivåer. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och deras regioner att främja innovativa och miljömässigt och socioekonomiskt hållbara projekt i de atlantiska havsrelaterade sektorerna, i och runt hamnar, längs Atlantens kustlinje och i havsområdena, t.ex. installering av en ”grön” lastningsinfrastruktur för sjötransport. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i den nya handlingsplanen för Atlanten inkludera fler åtgärder för att i relevanta fall främja förbindelser mellan hamnar och flygplatser genom att förbättra deras hållbarhet, och att utveckla inlandet bakom kusterna genom multimodala förbindelser. Parlamentet beklagar de ihållande problemen rörande järnvägstransporternas driftskompatibilitet i Atlantkorridoren. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att slutföra de prioriterade projekt som ingår i det transeuropeiska transportnätet i Atlantbågen, särskilt i gränsöverskridande områden och inom ramen för de framtida TEN-T-riktlinjerna och Fonden för ett sammanlänkat Europa (2021–2027), samt att främja och investera i utvecklingen av TEN-T-sjömotorvägar som förbinder öarna med fastlandet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Atlantregionerna att utveckla strategier för att undanröja flaskhalsar på järnvägarna, fortsätta utvecklingen av höghastighetsjärnvägar parallellt med uppgraderingen av konventionella linjer för att skapa gränsöverskridande kontinuitet, upprätta planer för en multimodal övergång till hållbara transportslag, stödja utvecklingen av Atlantens järnvägsmotorväg samt att fortsätta stödja järnvägsförbindelserna till hamnarna och koppla dem till andra viktiga korridorer inom det transeuropeiska transportnätet, i synnerhet Medelhavskorridoren, korridoren Nordsjön-Medelhavet och korridoren Rhen-Alperna, samt till andra linjer inom atlantiska korridoren, med hänsyn till målen i den europeiska gröna given och EU:s strategi för biologisk mångfald för 2030. Parlamentet noterar med tillfredsställelse den planerade omjusteringen av sjöfartskorridorerna mellan det europeiska fastlandet och Irland efter brexit, och i synnerhet Irlands integration i Atlantkorridoren. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar nationella och regionala intressenters arbete för att bevara och förbättra infrastrukturernas säkerhetsnivåer genom genomförandet av lämplig lagstiftning, samarbete och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att driva på utfasningen av fossila bränslen från sjötransporterna som ett sätt att främja investeringar som förbättrar hållbarheten. Parlamentet uppmanar kommissionen och sjöfartsbranschen att utvärdera fördelarna med att inrätta ett europeiskt partnerskap för sjötransporter för att främja innovation inom sektorn, bidra till utfasningen av fossila bränslen genom att skapa infrastruktur för lastning och leverans av alternativa bränslen i hamnar och godsterminaler samt utveckla avfallshanteringsplaner för hamnarna vid Atlanten. |
| --- | --- |

32.

Pelare II – Framtidens blå kompetens och kunskap om haven

| 33. | Europaparlamentet betonar behovet av att skapa nätverk mellan universitet och lärcentrum på området för forskning och utbildning om blå ämnen, och noterar med intresse de möjligheter som erbjuds genom programmet Erasmus+ för perioden 2021–2027 via de nya initiativen europeiska universitetsallianser och yrkeskunskapscentrum. Parlamentet uppmanar till fortsatt utveckling av de europeiska blå skolorna. Parlamentet betonar att särskild utbildning om den blå ekonomin, bland annat genom Europeiska socialfonden plus, skulle bidra till att öka medvetenheten om marina ekosystem och behovet av att skydda dem genom att ta itu med problemet med marint skräp. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar vikten av att bekämpa avhopp från skolan och av formell och icke-formell utbildning för att förbättra kompetensen hos befolkningen i havsnära områden samt uppmuntrar ansträngningar för att samordna arbetet i flera sektorer med att främja inkluderande och konkurrenskraftig blå tillväxt. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar vikten av att lansera pilotprojekt i Atlantområdet inom havsförvaltning och kunskap om haven, i randområdena och på andra platser, tillsammans med universitet, forskningscentrum och sjöfartsskolor. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet välkomnar den ökade utvecklingen av ny forskning om marin bioteknik pga. dess potentiella användning inom industriella och medicinska tillämpningar. Parlamentet erinrar om att projekt och initiativ för innovation kan bidra till utvecklingen av forskningskapacitet, nätverksbyggande och utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

36.

Pelare III – Marint förnybar energi

| 37. | Europaparlamentet välkomnar initiativ för att påskynda anpassningarna till klimatförändringarna och uppnå målet att bli en koldioxidneutral kontinent till 2050, såsom den atlantiska alliansen för färdigheter och skapandet av incitament för att främja installation av förnybara energianläggningar till havs och i inlandet. Parlamentet betonar här att staterna utmed Atlantkusten måste samarbeta om forskning och utveckling kring framväxande och förnybar energi, såsom sol- våg, tidvatten- och vindenergi. Parlamentet beklagar att förnybar energi till havs fortfarande är underutvecklad i den atlantiska regionen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet påpekar att en moderniserad blå ekonomi i Atlantområdet kan bidra till övergången till ren energi genom att utnyttja den ökande potentialen hos havsbaserade förnybara energikällor och en hållbar förvaltning av havsområdet i linje med den europeiska gröna given, vilket framhåller den avgörande roll som produktionen av havsbaserad förnybar energi spelar för omställningen till en klimatneutral ekonomi. |
| --- | --- |

38.

Pelare IV – Hälsosamma hav och motståndskraftiga kuster

| 39. | Parlamentet beklagar att det i handlingsplanen för Atlanten 2.0 och dess pelare inte sägs något om att tillämpa en ekosystemansats på havsförvaltningen, såsom det krävs i ramdirektivet om en marin strategi (23), och att detta bör gälla för all verksamhet som ingår i den blå ekonomin. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet stödjer forskning om oceanerna och uppmanar kommissionen och Atlantregionerna att, inom ramen för handlingsplanens fjärde pelare, främja ett omfattande gemensamt projekt för att minska föroreningen av Atlanten och dess havsbotten, att stödja oceanografisk forskning och observation på havsbotten och att främja hållbara åtgärder för förebyggande av föroreningar. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang utveckling av fler innovativa havsrelaterade åtgärder som ska bidra till skyddet och till minskade koldioxidutsläpp från maritima källor, t.ex. den koldioxid som släpps ut av fartyg. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet anser att den cirkulära ekonomin bör utvidgas genom insamling av marint skräp och dess återinförande i ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja uppförandet av centrum för insamling och bearbetning av plast och annat marint avfall, i synnerhet i de yttersta randområdena i Atlanten, som är kraftigt påverkade av avfall som transporteras av havsströmmarna. Parlamentet föreslår att ett centrum för att förbygga och bekämpa marint avfall upprättas i ett av Atlantens yttre randområden. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna samt deras regioner att vidta fler förebyggande åtgärder och utveckla en större riskhanteringskapacitet för att hantera naturkatastrofer och olyckor på land och till havs. Parlamentet uppmanar kommissionen att ha ett nära samarbete med Europeiska sjösäkerhetsbyrån (Emsa) för att stödja medlemsstaterna i arbetet med att minska sjöfartsrelaterade miljörisker och förbättra sjöfartssektorns övergripande hållbarhet och säkerhet. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet välkomnar att det i handlingsplanen för Atlanten 2.0 talas om kartläggning och bevarande av kustnära våtmarker som en del av mål 6 om mer motståndskraftiga kuster. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att det finns effektiva förvaltningsplaner för dessa områden. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar vikten av specifika Eruf-/Interreg-program som särskilt är inriktade på begränsning av och anpassning till klimatförändringar och på bedömning och förebyggande av hydrogeologiska risker i kustområden och våtmarker. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), och på grundval av en djupgående konsekvensanalys, utarbeta ambitiösa initiativ och en färdplan för minskade koldioxidutsläpp från fartyg. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta stora skyddade maritima områden, och understryker vikten av att skydda alla marina arter. Parlamentet understryker att marina skyddsområden inte bara skyddar marina ekosystem utan också fyller en funktion för begränsning av klimatförändringarna och anpassning till dem samt bidrar till välmående och motståndskraftiga oceaner. Parlamentet upprepar uppropet i kommissionens strategi för biologisk mångfald fram till 2030 om att minst 30 % av havsområdena i EU ska vara skyddade, också genom att vara återhämtningsområden för fiskbestånd såsom föreskrivs i den gemensamma fiskeripolitiken, och att minst 10 % av EU:s vatten ska klassificeras som strikt skyddade områden (24). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar vikten av att samordna kommissionens och medlemsstaternas insatser för att förbättra oceanernas hälsa och havsförvaltningen, och av att främja den hållbara förvaltningen av dess resurser, i enlighet med Galwayförklaringen och Belémförklaringen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar vikten av den här strategin för rapporten ”Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters” för handlingsplanen för Atlanten och uppmanar till stödåtgärder och samordning med medlemsstaterna och deras regioner för att genomföra den politik som krävs för att uppnå strategins fem huvudsakliga mål: kunskap, återhämtning, nollförorening, minskade koldioxidutsläpp samt styrning. |
| --- | --- |

48.

Styrning

| 49. | Europaparlamentet välkomnar att Atlantregionerna numera integreras bättre i styrningen av strategin för Atlanten, att de nationella delegationerna har möjlighet att bjuda in sina regioner att delta i de strategiska kommittéerna för Atlantregionen och att konferensen för perifera kustregioner i Europa (CPMR) har inkluderats som rådgivare. Parlamentet påpekar i sammanhanget att regioner, städer och kommunerna vid kusterna i stor utsträckning skulle kunna bidra till genomförandet av den här handlingsplanen. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet vill att alla berörda regioner i de nationella delegationerna, utomeuropeiska länder och territorier i Atlanten samt länder utanför EU i Atlantområdet ska bjudas in till att delta i strategin. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet påminner om framgångarna för styrningsstrukturen i Alpstrategin. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet föreslår att det minst en gång per år hålls möten mellan medlemsstaterna och deras regioner som är involverade i strategin, kommissionen, parlamentet och alla intressenter för att främja en bättre samordning och en regelbunden övervakning av de åtgärder som respektive region vidtagit. Parlamentet efterlyser större synlighet när det gäller den nya styrningsstrukturen och de framtida mötena. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet rekommenderar att partnerna i Atlantstrategin och medlemmarna av övervakningskommittén för Interreg-Atlantområdet upprättar gemensamma mål och beslutsprocesser för att på ett bättre sätt genomföra lösningar för att ta itu med regionala utmaningar på områdena innovation, resurseffektivitet, miljö och kultur, till stöd för regional utveckling och hållbar tillväxt. Interregprogrammet för Atlantområdet har inte den administrativa och finansiella kapaciteten, och inte heller till uppgift, att vara den främsta finansieringskällan för projekt som hör till strategin för Atlanten. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inom ramen för de specifika målen i strategin för Atlanten, fokusera på de minst utvecklade områdena i Atlantområdet. Parlamentet anser att det är grundläggande att öka antalet specifika ansökningsomgångar för projekt i Atlantregionerna, inklusive för små, medelstora och stora transatlantiska projekt, inom de mindre utvecklade socioekonomiska prioriteringarna i Atlantstrategin. Parlamentet erinrar i detta sammanhang om vikten av att till fullo genomföra partnerskapsprincipen, dvs. att socioekonomiska parter och andra intressenter deltar för det korrekta och faktiska deltagandet av arbetsmarknadens parter i utarbetandet av de sammanhållningspolitiska programmen i Atlantregionerna, också för att säkerställa en bättre planering och ett bättre genomförande av de slutliga projekten på plats. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i samarbete med sina regionala och lokala myndigheter och andra intressenter, öka sitt deltagande och genomföra gemensamma strategiska projekt. Parlamentet understryker betydelsen av de strategiska sektorer som omfattas av denna handlingsplan, till exempel transport, energi, hållbar turism, miljöskydd och hållbar användning av resurser, forskning och utbildning. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet anser att icke-statliga miljöorganisationer vars verksamhet är direkt kopplad till havet bör delta mer aktivt för att skapa, främja och genomföra nya projekt inom utbildning eller andra sektorer, såsom skydd av Atlantens ekosystem och biologiska mångfald. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar parterna i strategin för Atlanten att, med kommissionens stöd, utveckla en specifik informationsplattform för utbyte av erfarenheter och bästa praxis som är relevant för handlingsplanen för Atlanten 2.0 |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att se över den nuvarande strategin med tanke på de allvarliga brister som konstaterats. |
| --- | --- |

58.

Mot en atlantisk makroregion

| 59. | Europaparlamentet erinrar om att rådet, i dess slutsatser av den 5 juni 2019 om genomförandet av EU:s makroregionala strategier, förblev öppen för skapandet av nya makroregioner. Parlamentet uppmanar Europeiska rådet att ge kommissionen i uppdrag att upprätta en ny modell för en atlantisk makroregion som stärker införandet av regionala myndigheter och de yttersta randområdena i Atlantens roll i styrandet av Atlantstrategin, driver ambitiösa projekt för Atlantområdet, skapar bättre samordning av användningen av EU-finansiering i regionerna och arbetar på ett integrerat sätt där fokus ligger på synergieffekter mellan den maritima dimensionen och ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra en djupgående analys av fördelarna för medlemsstaterna och deras regioner med att införa den atlantiska makroregionen, som ett sätt att möta de gemensamma utmaningar som dessa regioner ställs inför. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till särdragen i de yttersta randområdena i handlingsplanen och i sin analys av skapandet av en atlantisk makroregion, samt understryker behovet av att ta vederbörlig hänsyn till dessa särdrag genom att i varje havsområde – Västindien, Amazonasbäckenet och det makaronesiska området – utveckla särskilt riktade strategier som fokuserar på de yttersta randområdenas specifika utmaningar, för att på så sätt garantera att ingen region hamnar på efterkälken. |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, medlemsstaterna och de nationella parlamenten i Frankrike, Irland, Portugal och Spanien som deltar i strategin samt till Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  EUT L 282, 19.10.2016, s. 4.

(2)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 2.

(3)  Europaparlamentets resolution av den 17 februari 2011 om genomförandet av EU-strategin för Donauregionen (EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 30), Europaparlamentets resolution av den 13 september 2016 om en EU-strategi för Alpregionen (EUT C 204, 13.6.2018, s. 57), och Europaparlamentets resolution av den 28 oktober 2015 om EU:s strategi för den adriatisk-joniska regionen (EUT C 355, 20.10.2017, s. 23).

(4)  EUT L 75, 19.3.2015, s. 4.

(5)  EUT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(6)  EUT L 20, 26.1.2010, s. 7.

(7)  EUT C 270, 7.7.2021, s. 94.

(8)  EUT L 231, 30.6.2021, s. 159.

(9)  EUT L 231, 30.6.2021, s. 94.

(10)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

(11)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 28.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2021)0109.

(13)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 95.

(14)  EUT C 353 E, 3.12.2013, s. 122.

(15)  EUT L 124, 25.4.2014, s. 1.

(16)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

(17)  EUT L 288, 6.11.2007, s. 27.

(18)  EUT L 197, 21.7.2001, s. 30.

(19)  Kommissionens undersökning från december 2017 som låg till grund för halvtidsöversynen om genomförandet av handlingsplanen för Atlantområdet.

(20)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av den 11 december 2018 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor (EUT L 328, 21.12.2018, s. 82).

(21)  Europeiska kommissionen, The Atlantic Strategy and the 2013-2020 Action Plan, visad den 20 juli 2021, tillgänglig på: https://atlanticstrategy.eu/en/atlantic-strategy-glance/atlantic-strategy.

(22)  Kommissionens undersökning från december 2017 som låg till grund för halvtidsöversynen om genomförandet av handlingsplanen för Atlantområdet.

(23)  I artikel 1 i direktivet föreskrivs att den ekosystembaserade metoden ska tillämpas på ett sätt som säkerställer att dessa aktiviteters samlade tryck hålls inom nivåer som är förenliga med uppnåendet av god miljöstatus och att de marina ekosystemens kapacitet att reagera på antropogena förändringar inte äventyras, samtidigt som ett hållbart utnyttjande av marina varor och tjänster möjliggörs för nuvarande och kommande generationer.

(24)  I EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 fastställs målet att rättsligt skydda minst 30 % av EU:s landyta och 30 % av EU:s havsområde samt att ekologiska korridorer ska integreras (vilket innebär 4 % extra för landytan och 19 % för havsområdena jämfört med i dag). Vidare krävs det att 10 % av EU:s landyta och 10 % av EU:s hav ska vara strikt skyddade områden (i dag är endast 3 % av marken och mindre än 1 % av de marina områdena strikt skyddade).

---

Torsdagen, 16 september 2021

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/40 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/40

---

P9_TA(2021)0382

En ny EU–Kina-strategi

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om en ny EU–Kina-strategi (2021/2037(INI))

(2022/C 117/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 mars 2019 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU och Kina – En strategisk hållning (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 12 mars 2019 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik EU och Kina – En strategisk hållning (JOIN(2019)0005),

| — | med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Kina, som inleddes 1995, och den 37:e omgången av dialogen, som hölls i Bryssel den 1 och 2 april 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Kina, som inleddes 1995, och den 37:e omgången av dialogen, som hölls i Bryssel den 1 och 2 april 2019,

| — | med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, som lanserades 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, som lanserades 2003,

| — | med beaktande av EU:s och Kinas strategiska agenda för samarbete fram till 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Kinas strategiska agenda för samarbete fram till 2020,

| — | med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala strategin för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik från juni 2016,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/1998 (1) och rådets beslut (Gusp) 2020/1999 (2) av den 7 december 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2020/1998 (1) och rådets beslut (Gusp) 2020/1999 (2) av den 7 december 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 juli 2020 om Hongkong, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 juli 2020 om Hongkong,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina, särskilt av den 17 december 2020 om tvångsarbete och uigurernas situation i Uiguriska autonoma regionen Xinjiang (3), av den 18 april 2019 om Kina, särskilt situationen för religiösa och etniska minoriteter (4), av den 4 oktober 2018 om utbredda godtyckliga frihetsberövanden av uigurer och kazaker i Uiguriska autonoma regionen Xinjiang (5), av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och Kina (6), och av den 15 december 2016 om fallen med det tibetanska buddhistinstitutet Larung Gar och med Ilham Tohti (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina, särskilt av den 17 december 2020 om tvångsarbete och uigurernas situation i Uiguriska autonoma regionen Xinjiang (3), av den 18 april 2019 om Kina, särskilt situationen för religiösa och etniska minoriteter (4), av den 4 oktober 2018 om utbredda godtyckliga frihetsberövanden av uigurer och kazaker i Uiguriska autonoma regionen Xinjiang (5), av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och Kina (6), och av den 15 december 2016 om fallen med det tibetanska buddhistinstitutet Larung Gar och med Ilham Tohti (7),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner och rekommendationer om Hongkong, särskilt av den 19 juni 2020 om Kinas nationella säkerhetslag för Hongkong och nödvändigheten av att EU försvarar Hongkongs höga grad av autonomi (8), av den 21 januari 2021 om ingripandena mot den demokratiska oppositionen i Hongkong (9) och av den 13 december 2017 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende Hongkong – 20 år efter överlämnandet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner och rekommendationer om Hongkong, särskilt av den 19 juni 2020 om Kinas nationella säkerhetslag för Hongkong och nödvändigheten av att EU försvarar Hongkongs höga grad av autonomi (8), av den 21 januari 2021 om ingripandena mot den demokratiska oppositionen i Hongkong (9) och av den 13 december 2017 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende Hongkong – 20 år efter överlämnandet (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om översynen av EU:s handelspolitik (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om översynen av EU:s handelspolitik (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om kinesiska motsanktioner mot EU-enheter, ledamöter av Europaparlamentet och nationella parlamentsledamöter (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 maj 2021 om kinesiska motsanktioner mot EU-enheter, ledamöter av Europaparlamentet och nationella parlamentsledamöter (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om konnektivitet och förbindelserna mellan EU och Asien (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om konnektivitet och förbindelserna mellan EU och Asien (13),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s konvention från 1948 om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention från 1948 om förebyggande och bestraffning av brottet folkmord,

| — | med beaktande av 2014 års protokoll till Internationella arbetsorganisationens konvention om tvångsarbete från 1930, som inte har undertecknats av Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2014 års protokoll till Internationella arbetsorganisationens konvention om tvångsarbete från 1930, som inte har undertecknats av Kina,

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och av klimatavtalet från Paris, som trädde i kraft den 4 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och av klimatavtalet från Paris, som trädde i kraft den 4 november 2016,

| — | med beaktande av FN:s havsrättskonvention (Unclos) av den 10 december 1982, i kraft sedan den 16 november 1994, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s havsrättskonvention (Unclos) av den 10 december 1982, i kraft sedan den 16 november 1994,

| — | med beaktande av rapporten från den reflektionsgrupp som utsågs av Natos generalsekreterare den 25 november 2020 med titeln NATO 2030: United for a New Era, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från den reflektionsgrupp som utsågs av Natos generalsekreterare den 25 november 2020 med titeln NATO 2030: United for a New Era,

| — | med beaktande av Kinas 14:e femårsplan och av principerna för ”den dubbla cirkulationsstrategin” och säkra leveranskedjor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kinas 14:e femårsplan och av principerna för ”den dubbla cirkulationsstrategin” och säkra leveranskedjor,

| — | med beaktande av artikel 36 i Folkrepubliken Kinas författning, som säkerställer alla medborgares rätt till religionsfrihet, och av artikel 4, som värnar om nationella minoriteters rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 36 i Folkrepubliken Kinas författning, som säkerställer alla medborgares rätt till religionsfrihet, och av artikel 4, som värnar om nationella minoriteters rättigheter,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för internationell handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för internationell handel,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0252/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0252/2021), och av följande skäl:

| A. | I sin strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati gör EU utfästelser om att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten kommer att främjas ”på alla områden för sina yttre åtgärder utan undantag” och att EU kommer att ”göra mänskliga rättigheter till en central del av sina förbindelser med tredjeländer, inbegripet dess strategiska partner”. |
| --- | --- |

A.

I sin strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati gör EU utfästelser om att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten kommer att främjas ”på alla områden för sina yttre åtgärder utan undantag” och att EU kommer att ”göra mänskliga rättigheter till en central del av sina förbindelser med tredjeländer, inbegripet dess strategiska partner”.

| B. | Genom sin starka ekonomiska tillväxt och bestämda politiska agenda, särskilt dess investeringsstrategi, de politiska satsningarna ”Going Global” och ”Made in China 2025” samt initiativet Nya Sidenvägen, gör Kina anspråk på en starkare roll på det globala planet, både som ekonomisk makt och som utrikespolitisk aktör, och detta innebär allvarliga utmaningar för EU i politiskt, ekonomiskt, säkerhetsmässigt och tekniskt hänseende, vartill kommer att det får avsevärda och långvariga konsekvenser för världsordningen och utgör allvarliga hot mot den regelbaserade multilateralismen och grundläggande demokratiska värderingar. |
| --- | --- |

B.

Genom sin starka ekonomiska tillväxt och bestämda politiska agenda, särskilt dess investeringsstrategi, de politiska satsningarna ”Going Global” och ”Made in China 2025” samt initiativet Nya Sidenvägen, gör Kina anspråk på en starkare roll på det globala planet, både som ekonomisk makt och som utrikespolitisk aktör, och detta innebär allvarliga utmaningar för EU i politiskt, ekonomiskt, säkerhetsmässigt och tekniskt hänseende, vartill kommer att det får avsevärda och långvariga konsekvenser för världsordningen och utgör allvarliga hot mot den regelbaserade multilateralismen och grundläggande demokratiska värderingar.

| C. | Folkrepubliken Kina är en kommunistisk enhetsstat med ett enda parti, Kinas kommunistiska parti (KKP), som bekänner sig till marxism-leninismen. Därmed delar staten inte demokratiska värden såsom individuell frihet, yttrandefrihet och religionsfrihet. |
| --- | --- |

C.

Folkrepubliken Kina är en kommunistisk enhetsstat med ett enda parti, Kinas kommunistiska parti (KKP), som bekänner sig till marxism-leninismen. Därmed delar staten inte demokratiska värden såsom individuell frihet, yttrandefrihet och religionsfrihet.

| D. | Kina strävar alltmer efter en ökad global roll, vilket Kinas president Xi Jinping öppet gav löfte om i sitt anförande vid det kommunistiska partiets nittonde kongress 2017 genom att förkunna att Kina 2049 skulle vara en global ledare i termer av sammantagen nationell styrka och internationellt inflytande. |
| --- | --- |

D.

Kina strävar alltmer efter en ökad global roll, vilket Kinas president Xi Jinping öppet gav löfte om i sitt anförande vid det kommunistiska partiets nittonde kongress 2017 genom att förkunna att Kina 2049 skulle vara en global ledare i termer av sammantagen nationell styrka och internationellt inflytande.

| E. | Den långvariga demokratiska traditionen i Hongkong, Macao och Taiwan visar att det kinesiska folket sätter värde på demokrati. |
| --- | --- |

E.

Den långvariga demokratiska traditionen i Hongkong, Macao och Taiwan visar att det kinesiska folket sätter värde på demokrati.

| F. | Efter att ha förbjudit ceremonier för att uppmärksamma årsdagen för massakern på Himmelska fridens torg och pressa medieorganisationer att anta en prokinesisk redaktionell linje uteslöt de kinesiska myndigheterna i somras 21 kandidater, varav de flesta är medlemmar i prodemokratiska rörelser, från att delta i nästa val till den lagstiftande församlingen i Macao. |
| --- | --- |

F.

Efter att ha förbjudit ceremonier för att uppmärksamma årsdagen för massakern på Himmelska fridens torg och pressa medieorganisationer att anta en prokinesisk redaktionell linje uteslöt de kinesiska myndigheterna i somras 21 kandidater, varav de flesta är medlemmar i prodemokratiska rörelser, från att delta i nästa val till den lagstiftande församlingen i Macao.

| G. | Kina har av hävd begått människorättskränkningar, så att landets bilaterala och multilaterala åtaganden på området mänskliga rättigheter kommit att åsidosättas. Kina har regelbundet lagt fram resolutioner i FN:s råd för mänskliga rättigheter med avseende på att göra ”suveränitet, icke-inblandning och ömsesidig respekt” till grundläggande icke-förhandlingsbara principer som åsidosätter skyddet av individers mänskliga rättigheter. Kina har bedrivit systematisk förföljelse av uigurerna, tibetanerna, mongolerna och andra etniska minoriteter, människorättsförsvarare, samhällsaktivister, religiösa grupper, journalister, personer som ingått med framställningar och protesterat mot orättvisor, samt i allt högre grad undertryckt alla avvikande och oppositionella röster, särskilt i Hongkong. Goodwillåtgärder och icke-bindande åtaganden har inte varit tillräckliga för att öka Kinas åtagande att värna värden som är grundläggande för EU. |
| --- | --- |

G.

Kina har av hävd begått människorättskränkningar, så att landets bilaterala och multilaterala åtaganden på området mänskliga rättigheter kommit att åsidosättas. Kina har regelbundet lagt fram resolutioner i FN:s råd för mänskliga rättigheter med avseende på att göra ”suveränitet, icke-inblandning och ömsesidig respekt” till grundläggande icke-förhandlingsbara principer som åsidosätter skyddet av individers mänskliga rättigheter. Kina har bedrivit systematisk förföljelse av uigurerna, tibetanerna, mongolerna och andra etniska minoriteter, människorättsförsvarare, samhällsaktivister, religiösa grupper, journalister, personer som ingått med framställningar och protesterat mot orättvisor, samt i allt högre grad undertryckt alla avvikande och oppositionella röster, särskilt i Hongkong. Goodwillåtgärder och icke-bindande åtaganden har inte varit tillräckliga för att öka Kinas åtagande att värna värden som är grundläggande för EU.

| H. | Utländska korrespondenters avresa från Kina under den senaste tiden och de kinesiska myndigheternas betecknande av den utländska korrespondetsklubben som en ”olaglig organisation” är det senaste exemplet bland de många och allt fler fallen där utländska journalister trakasseras och motverkas samt slutligen drivs ut ur Kina. Detta är en del av en insats för att kontrollera diskursen om Kina i världen och fastställa vad som kan sägas och diskuteras globalt, vilket är att betrakta som en del av ett totalitärt hot. |
| --- | --- |

H.

Utländska korrespondenters avresa från Kina under den senaste tiden och de kinesiska myndigheternas betecknande av den utländska korrespondetsklubben som en ”olaglig organisation” är det senaste exemplet bland de många och allt fler fallen där utländska journalister trakasseras och motverkas samt slutligen drivs ut ur Kina. Detta är en del av en insats för att kontrollera diskursen om Kina i världen och fastställa vad som kan sägas och diskuteras globalt, vilket är att betrakta som en del av ett totalitärt hot.

| I. | EU:s Kinastrategi av i dag har visat sina begränsningar mot bakgrund av den senaste tidens utveckling och de globala utmaningar som Kina medför och måste uppdateras. |
| --- | --- |

I.

EU:s Kinastrategi av i dag har visat sina begränsningar mot bakgrund av den senaste tidens utveckling och de globala utmaningar som Kina medför och måste uppdateras.

| J. | Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att inleda sonderingsförfarandet och konsekvensbedömningen för att formellt påbörja förhandlingarna med Taiwan så snart som möjligt. |
| --- | --- |

J.

Europaparlamentet har uppmanat kommissionen att inleda sonderingsförfarandet och konsekvensbedömningen för att formellt påbörja förhandlingarna med Taiwan så snart som möjligt.

| K. | Sedan Kinas regering under 2014 satte i gång kampanjen ”Slå hårt mot våldsbejakande terrorism” har situationen för uigurerna och andra primärt muslimska etniska minoriteter i Uiguriska autonoma regionen Xinjiang snabbt försämrats. Över en miljon människor hålls i interneringsläger som kallas centrum för ”politisk omskolning” eller ”yrkesutbildning” i vilka uigurer utsätts för systeminbyggt tvångsarbete, tortyr, påtvingade försvinnanden, massövervakning, utplånande av kultur och religion, tvångssterilisering av kvinnor, sexuellt våld, brott mot reproduktiva rättigheter och splittring av familjer. Rättslig analys har visat att dessa brott utgör brott mot mänskligheten, till och med påstått folkmord, inom den internationella rättsliga ramen. Flera nationella parlament har antagit ståndpunkter i denna riktning. |
| --- | --- |

K.

Sedan Kinas regering under 2014 satte i gång kampanjen ”Slå hårt mot våldsbejakande terrorism” har situationen för uigurerna och andra primärt muslimska etniska minoriteter i Uiguriska autonoma regionen Xinjiang snabbt försämrats. Över en miljon människor hålls i interneringsläger som kallas centrum för ”politisk omskolning” eller ”yrkesutbildning” i vilka uigurer utsätts för systeminbyggt tvångsarbete, tortyr, påtvingade försvinnanden, massövervakning, utplånande av kultur och religion, tvångssterilisering av kvinnor, sexuellt våld, brott mot reproduktiva rättigheter och splittring av familjer. Rättslig analys har visat att dessa brott utgör brott mot mänskligheten, till och med påstått folkmord, inom den internationella rättsliga ramen. Flera nationella parlament har antagit ståndpunkter i denna riktning.

| L. | Det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter gör det möjligt för EU att införa restriktiva åtgärder mot särskilda personer, enheter och organ, inbegripet stater och icke-statliga aktörer som är ansvariga för, delaktiga i eller kopplade till allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna. Den 22 mars 2021 upptogs fyra kinesiska personer och en enhet med direkt ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Uiguriska autonoma regionen Xinjiang i förteckningen över fysiska personer och enheter som omfattas av dessa restriktiva åtgärder. Som svar på dessa åtgärder införde Kina motsanktioner mot tio europeiska individer och fyra enheter, däribland fem ledamöter av Europaparlamentet och två av EU:s institutionella organ, Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter och Europeiska unionens råds kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik, liksom även mot två europeiska forskare, två tankesmedjor i Tyskland samt Alliance of Democracies Foundation i Danmark. De kinesiska sanktionerna saknade juridisk motivering och rättslig grund och riktade sig direkt inte bara till de berörda personerna och enheterna utan även till hela EU. Sanktionerna är klart ett försök att avskräcka EU från att fortsätta sitt arbete och sina åtgärder mot kränkningarna av mänskliga rättigheter i Kina. |
| --- | --- |

L.

Det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter gör det möjligt för EU att införa restriktiva åtgärder mot särskilda personer, enheter och organ, inbegripet stater och icke-statliga aktörer som är ansvariga för, delaktiga i eller kopplade till allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna. Den 22 mars 2021 upptogs fyra kinesiska personer och en enhet med direkt ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Uiguriska autonoma regionen Xinjiang i förteckningen över fysiska personer och enheter som omfattas av dessa restriktiva åtgärder. Som svar på dessa åtgärder införde Kina motsanktioner mot tio europeiska individer och fyra enheter, däribland fem ledamöter av Europaparlamentet och två av EU:s institutionella organ, Europaparlamentets underutskott för mänskliga rättigheter och Europeiska unionens råds kommitté för utrikes- och säkerhetspolitik, liksom även mot två europeiska forskare, två tankesmedjor i Tyskland samt Alliance of Democracies Foundation i Danmark. De kinesiska sanktionerna saknade juridisk motivering och rättslig grund och riktade sig direkt inte bara till de berörda personerna och enheterna utan även till hela EU. Sanktionerna är klart ett försök att avskräcka EU från att fortsätta sitt arbete och sina åtgärder mot kränkningarna av mänskliga rättigheter i Kina.

1.

| a) | utveckla en mer resolut, heltäckande och konsekvent EU-strategi för Kina där alla medlemsstater sammanförs och där förbindelserna med Kina utformas med blick för EU:s helhetsintresse, samt där värnandet av våra värden står i centrum och en regelbaserad multilateral ordning främjas; parlamentet understryker att strategin måste ta hänsyn till den mångfasetterade karaktären på EU:s förbindelser med Kina; parlamentet betonar att Kina är en samarbets- och förhandlingspartner för EU, men också en ekonomisk konkurrent och en systemrival på ett växande antal områden, |
| --- | --- |

a)

utveckla en mer resolut, heltäckande och konsekvent EU-strategi för Kina där alla medlemsstater sammanförs och där förbindelserna med Kina utformas med blick för EU:s helhetsintresse, samt där värnandet av våra värden står i centrum och en regelbaserad multilateral ordning främjas; parlamentet understryker att strategin måste ta hänsyn till den mångfasetterade karaktären på EU:s förbindelser med Kina; parlamentet betonar att Kina är en samarbets- och förhandlingspartner för EU, men också en ekonomisk konkurrent och en systemrival på ett växande antal områden,

| b) | föreslå att denna strategi baseras på sex pelare, nämligen






  1) | öppen dialog och samarbete om globala utmaningar, |
| --- | --- | --- |

b)

föreslå att denna strategi baseras på sex pelare, nämligen

1)

öppen dialog och samarbete om globala utmaningar,

| 2) | ökat engagemang för universella värden, internationella normer och mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

2)

ökat engagemang för universella värden, internationella normer och mänskliga rättigheter,

| 3) | analys och kartläggning av riskerna, sårbarheterna och utmaningarna, |
| --- | --- |

3)

analys och kartläggning av riskerna, sårbarheterna och utmaningarna,

| 4) | uppbyggnad av partnerskap med likasinnade partner, |
| --- | --- |

4)

uppbyggnad av partnerskap med likasinnade partner,

| 5) | stimulans till öppet strategiskt oberoende, även i handels- och investeringsförbindelser, |
| --- | --- |

5)

stimulans till öppet strategiskt oberoende, även i handels- och investeringsförbindelser,

| 6) | försvar och främjande av EU:s viktigaste intressen och värden genom omvandling av EU till en effektivare global aktör. |
| --- | --- |

6)

försvar och främjande av EU:s viktigaste intressen och värden genom omvandling av EU till en effektivare global aktör.

Öppen dialog och samarbete om globala utmaningar,

Öppen dialog och samarbete om globala utmaningar,

| 2. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att se till att den nya EU–Kina-strategin involverar Kina i en principiell och intresseinriktad dialog om globala utmaningar, såsom mänskliga rättigheter, genom att utveckla en ambitiös, holistisk och resultatinriktad EU-strategi för mänskliga rättigheter i Kina som en del av denna nya EU–Kina-strategi, miljö och klimatförändringar, kärnvapennedrustning, främjande av ekonomisk återhämtning efter covid-19, kampen mot globala hälsokriser och reform av vissa specifika multilaterala organisationer. Parlamentet efterlyser att denna dialog ska drivas av EU:s grundläggande principer och intressen och att de centrala målen för EU:s externa engagemang ska eftersträvas. Parlamentet betonar att samarbete mellan de båda parterna kommer att vara användbart i hanteringen av dessa globala problem. Parlamentet upprepar att Kina fortfarande är en viktig partner för EU. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att se till att den nya EU–Kina-strategin involverar Kina i en principiell och intresseinriktad dialog om globala utmaningar, såsom mänskliga rättigheter, genom att utveckla en ambitiös, holistisk och resultatinriktad EU-strategi för mänskliga rättigheter i Kina som en del av denna nya EU–Kina-strategi, miljö och klimatförändringar, kärnvapennedrustning, främjande av ekonomisk återhämtning efter covid-19, kampen mot globala hälsokriser och reform av vissa specifika multilaterala organisationer. Parlamentet efterlyser att denna dialog ska drivas av EU:s grundläggande principer och intressen och att de centrala målen för EU:s externa engagemang ska eftersträvas. Parlamentet betonar att samarbete mellan de båda parterna kommer att vara användbart i hanteringen av dessa globala problem. Parlamentet upprepar att Kina fortfarande är en viktig partner för EU.

| 3. | Europaparlamentet stöder en bredare dialog och ett ökat samarbete med Kina om fred och säkerhet. Parlamentet erkänner vikten av att samarbeta med Kina för att Afghanistan inte ska bli en ny bas för terrorister och avskräcka Nordkorea från att fortsätta med sitt kärnvapenprogram. Parlamentet stöder strävan efter samarbete om hållbar utveckling, bidrag till humanitärt bistånd och katastrofhjälp, miljöfrågor, rymd- och luftfart, vetenskap, teknik och innovation, samtidigt som man fullt ut insisterar på forskningsfrihet. Parlamentet betonar att dessa dialoger och detta samarbete måste bygga på ett gemensamt åtagande om öppenhet och samarbete på ett öppet, rättvist och jämlikt sätt som en del av ett regelbaserat internationellt system, samtidigt som man ser till att EU:s intressen och värderingar skyddas och utvecklar Europas förmåga att konkurrera med Kina där det är nödvändigt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet stöder en bredare dialog och ett ökat samarbete med Kina om fred och säkerhet. Parlamentet erkänner vikten av att samarbeta med Kina för att Afghanistan inte ska bli en ny bas för terrorister och avskräcka Nordkorea från att fortsätta med sitt kärnvapenprogram. Parlamentet stöder strävan efter samarbete om hållbar utveckling, bidrag till humanitärt bistånd och katastrofhjälp, miljöfrågor, rymd- och luftfart, vetenskap, teknik och innovation, samtidigt som man fullt ut insisterar på forskningsfrihet. Parlamentet betonar att dessa dialoger och detta samarbete måste bygga på ett gemensamt åtagande om öppenhet och samarbete på ett öppet, rättvist och jämlikt sätt som en del av ett regelbaserat internationellt system, samtidigt som man ser till att EU:s intressen och värderingar skyddas och utvecklar Europas förmåga att konkurrera med Kina där det är nödvändigt.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att vissa samarbetsområden, såsom IKT samt rymd- och luftfart, kan ha dubbla användningsområden och användas mot kinesiska medborgare och väst. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att vissa samarbetsområden, såsom IKT samt rymd- och luftfart, kan ha dubbla användningsområden och användas mot kinesiska medborgare och väst.

| 5. | Europaparlamentet understryker att man måste uppmuntra Kinas utfästelse om åtgärder mot klimatförändringarna och andra miljöfrågor genom att förstärka ett partnerskap mellan EU och Kina på detta område och framhåller att man, genom att tillämpa en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna, måste säkerställa att både EU och Kina uppfyller sina respektive åtaganden enligt Parisavtalet. Parlamentet betonar vikten av att EU genomför en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna. Parlamentet noterar att Kina under de senaste tre årtiondena har tredubblat sina koldioxidutsläpp och att landet nu släpper ut 27 procent av världens växthusgaser. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa samstämmighet mellan Kinas aviserade globala ambitioner i kampen mot klimatförändringarna och miljökonsekvenserna av dess investeringsstrategier såväl i hemlandet som utomlands. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att avstå från att exportera sin kolkapacitet till tredjeländer, särskilt inom ramen för initiativet Nya Sidenvägen. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet understryker att man måste uppmuntra Kinas utfästelse om åtgärder mot klimatförändringarna och andra miljöfrågor genom att förstärka ett partnerskap mellan EU och Kina på detta område och framhåller att man, genom att tillämpa en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna, måste säkerställa att både EU och Kina uppfyller sina respektive åtaganden enligt Parisavtalet. Parlamentet betonar vikten av att EU genomför en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna. Parlamentet noterar att Kina under de senaste tre årtiondena har tredubblat sina koldioxidutsläpp och att landet nu släpper ut 27 procent av världens växthusgaser. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa samstämmighet mellan Kinas aviserade globala ambitioner i kampen mot klimatförändringarna och miljökonsekvenserna av dess investeringsstrategier såväl i hemlandet som utomlands. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att avstå från att exportera sin kolkapacitet till tredjeländer, särskilt inom ramen för initiativet Nya Sidenvägen.

| 6. | Europaparlamentet efterlyser att resultatinriktade människorättsdialoger ska hållas årligen och utvärderas regelbundet, och efterlyser en gedigen riktmärkning av vilka framsteg som överlag gjorts vid bilaterala dialoger för att säkerställa att dessa utbyten ger verkligt positiva resultat för de mänskliga rättigheterna och människorättsförsvarare i Kina. Parlamentet begär att resultaten avseende riktmärkena och alla framsteg, stagnation eller försämring ska diskuteras på ett öppet sätt. Parlamentet begär att de mänskliga rättigheterna regelbundet ska tas upp på högsta politiska nivå, både vid toppmöten mellan EU och Kina och på medlemsstatsnivå. Parlamentet efterlyser dessutom en skuggdialog om mänskliga rättigheter som inbegriper diplomater från EU och medlemsstaterna, den kinesiska diasporan, fria och oberoende icke-statliga organisationer, akademiker och lagstiftare, i syfte att skapa en bättre förståelse för det kinesiska systemet och utforma bättre strategier för att påverka utvecklingen av de mänskliga rättigheterna i Kina. Parlamentet understryker att dessa människorättsdialoger måste omfatta, men inte får begränsas till, följande frågor: mediefrihet och pressfrihet, minoriteters rättigheter, inbegripet i regionerna Xinjiang, Inre Mongoliet och Tibet, och fritt tillträde till dessa regioner, inbegripet för diplomater och journalister, situationen i Hongkong, yttrandefrihet, arbetstagarrättigheter, mötesfrihet, religions- och trosfrihet och rättsstatsprincipen i Kina i allmänhet. Parlamentet välkomnar utnämningen av ett nytt särskilt EU-sändebud för främjandet av religions- och trosfrihet utanför unionen, och begär att det nya särskilda sändebudet aktivt involveras i att stödja alla religiösa grupper och enheter i deras svåra situation, däribland muslimer, kristna och buddister, som utsätts för förföljelse på fastlandet Kina och i Hongkong. Parlamentet uppmanar de relevanta EU-institutionerna att använda dessa människorättsdialoger för att ta upp enskilda fall. Parlamentet är fortfarande djupt oroat över det fortsatta frihetsberövande av den svenska medborgaren och förläggaren Gui Minhai. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och medlemsstaterna att ingripa på högsta nivå för att säkerställa att alla politiska fångar omedelbart och ovillkorligen friges. Parlamentet uttrycker oro över systemsatta kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kina och fördömer alla fall av godtyckliga arresteringar, undertryckande av det fria informationsflödet och yttrandefriheten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet efterlyser att resultatinriktade människorättsdialoger ska hållas årligen och utvärderas regelbundet, och efterlyser en gedigen riktmärkning av vilka framsteg som överlag gjorts vid bilaterala dialoger för att säkerställa att dessa utbyten ger verkligt positiva resultat för de mänskliga rättigheterna och människorättsförsvarare i Kina. Parlamentet begär att resultaten avseende riktmärkena och alla framsteg, stagnation eller försämring ska diskuteras på ett öppet sätt. Parlamentet begär att de mänskliga rättigheterna regelbundet ska tas upp på högsta politiska nivå, både vid toppmöten mellan EU och Kina och på medlemsstatsnivå. Parlamentet efterlyser dessutom en skuggdialog om mänskliga rättigheter som inbegriper diplomater från EU och medlemsstaterna, den kinesiska diasporan, fria och oberoende icke-statliga organisationer, akademiker och lagstiftare, i syfte att skapa en bättre förståelse för det kinesiska systemet och utforma bättre strategier för att påverka utvecklingen av de mänskliga rättigheterna i Kina. Parlamentet understryker att dessa människorättsdialoger måste omfatta, men inte får begränsas till, följande frågor: mediefrihet och pressfrihet, minoriteters rättigheter, inbegripet i regionerna Xinjiang, Inre Mongoliet och Tibet, och fritt tillträde till dessa regioner, inbegripet för diplomater och journalister, situationen i Hongkong, yttrandefrihet, arbetstagarrättigheter, mötesfrihet, religions- och trosfrihet och rättsstatsprincipen i Kina i allmänhet. Parlamentet välkomnar utnämningen av ett nytt särskilt EU-sändebud för främjandet av religions- och trosfrihet utanför unionen, och begär att det nya särskilda sändebudet aktivt involveras i att stödja alla religiösa grupper och enheter i deras svåra situation, däribland muslimer, kristna och buddister, som utsätts för förföljelse på fastlandet Kina och i Hongkong. Parlamentet uppmanar de relevanta EU-institutionerna att använda dessa människorättsdialoger för att ta upp enskilda fall. Parlamentet är fortfarande djupt oroat över det fortsatta frihetsberövande av den svenska medborgaren och förläggaren Gui Minhai. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och medlemsstaterna att ingripa på högsta nivå för att säkerställa att alla politiska fångar omedelbart och ovillkorligen friges. Parlamentet uttrycker oro över systemsatta kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kina och fördömer alla fall av godtyckliga arresteringar, undertryckande av det fria informationsflödet och yttrandefriheten.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar EU till dialog med Kina om hur man på ett öppet sätt skulle kunna förbättra den inledande insatskapaciteten mot smittsamma sjukdomar som kan utvecklas till epidemier eller pandemier, inbegripet system för erkännande, riskkartläggning och tidig varning för att tillförsäkra en bättre global beredskap inför pandemier. Parlamentet uppmanar dessutom Kina att tillåta en oberoende och öppen undersökning av ursprunget till och spridningen av SARS-CoV-2. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar EU till dialog med Kina om hur man på ett öppet sätt skulle kunna förbättra den inledande insatskapaciteten mot smittsamma sjukdomar som kan utvecklas till epidemier eller pandemier, inbegripet system för erkännande, riskkartläggning och tidig varning för att tillförsäkra en bättre global beredskap inför pandemier. Parlamentet uppmanar dessutom Kina att tillåta en oberoende och öppen undersökning av ursprunget till och spridningen av SARS-CoV-2.

| 8. | Europaparlamentet stöder utökade kontakter mellan människor på båda sidor samt ömsesidiga utbytesbesök av studenter, men uppmuntrar medlemsstaterna att bättre övervaka effekterna av den kinesiska regeringens inblandning i den akademiska friheten. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet stöder utökade kontakter mellan människor på båda sidor samt ömsesidiga utbytesbesök av studenter, men uppmuntrar medlemsstaterna att bättre övervaka effekterna av den kinesiska regeringens inblandning i den akademiska friheten.

Ökat engagemang för universella värden, internationella normer och mänskliga rättigheter

Ökat engagemang för universella värden, internationella normer och mänskliga rättigheter

| 9. | Europaparlamentet fördömer på det skarpaste de grundlösa och godtyckliga sanktioner som har införts av de kinesiska myndigheterna och utgör ett angrepp på yttrandefriheten, den akademiska friheten och det internationella engagemanget och förståelsen för de allmänna mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att upphäva dessa omotiverade sanktioner. Parlamentet anser att sanktioner som införts av de kinesiska myndigheterna ytterligare undergräver förtroendet och hindrar det bilaterala samarbetet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet fördömer på det skarpaste de grundlösa och godtyckliga sanktioner som har införts av de kinesiska myndigheterna och utgör ett angrepp på yttrandefriheten, den akademiska friheten och det internationella engagemanget och förståelsen för de allmänna mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att upphäva dessa omotiverade sanktioner. Parlamentet anser att sanktioner som införts av de kinesiska myndigheterna ytterligare undergräver förtroendet och hindrar det bilaterala samarbetet.

| 10. | Europaparlamentet understryker att behandlingen av och ratificeringsprocessen för det övergripande investeringsavtalet mellan EU och Kina inte kan börja förrän de kinesiska sanktionerna mot ledamöter i Europaparlamentet och EU-institutioner har upphävts. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet understryker att behandlingen av och ratificeringsprocessen för det övergripande investeringsavtalet mellan EU och Kina inte kan börja förrän de kinesiska sanktionerna mot ledamöter i Europaparlamentet och EU-institutioner har upphävts.

| 11. | Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang sin resolution av den 20 maj 2021 om kinesiska motsanktioner. Parlamentet uppmanar, i linje med sin resolution av den 20 maj 2021 om kinesiska motsanktioner och med artikel 21.1 i fördraget om Europeiska unionen, kommissionen att använda alla verktyg den förfogar över och diskussionerna om det övergripande investeringsavtalet för att förbättra skyddet av de mänskliga rättigheterna och stödet till det civila samhället i Kina. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Kina att vidta konkreta åtgärder för att det ska bli slut på andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kina, såsom tvångsarbete och systematisk förföljelse av uigurer och andra muslimska minoritetsgrupper bland turkfolken samt av tibetaner, kristna och andra religiösa samfund och kyrkor, och att fullgöra sina internationella åtaganden avseende Hongkong enligt den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen och Hongkongs grundlag genom att avbryta planerade reformer av stadens valsystem och frige prodemokratiska ledamöter av den lagstiftande församlingen och aktivister. Parlamentet uppmanar också Kina att respektera Macaos grundlag, som kommer att vara i kraft fram till 2049, och bestämmelserna i den kinesisk-portugisiska gemensamma förklaring (14) som förhindrar all inblandning i landets valprocesser och mediernas funktionssätt. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang sin resolution av den 20 maj 2021 om kinesiska motsanktioner. Parlamentet uppmanar, i linje med sin resolution av den 20 maj 2021 om kinesiska motsanktioner och med artikel 21.1 i fördraget om Europeiska unionen, kommissionen att använda alla verktyg den förfogar över och diskussionerna om det övergripande investeringsavtalet för att förbättra skyddet av de mänskliga rättigheterna och stödet till det civila samhället i Kina. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Kina att vidta konkreta åtgärder för att det ska bli slut på andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kina, såsom tvångsarbete och systematisk förföljelse av uigurer och andra muslimska minoritetsgrupper bland turkfolken samt av tibetaner, kristna och andra religiösa samfund och kyrkor, och att fullgöra sina internationella åtaganden avseende Hongkong enligt den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen och Hongkongs grundlag genom att avbryta planerade reformer av stadens valsystem och frige prodemokratiska ledamöter av den lagstiftande församlingen och aktivister. Parlamentet uppmanar också Kina att respektera Macaos grundlag, som kommer att vara i kraft fram till 2049, och bestämmelserna i den kinesisk-portugisiska gemensamma förklaring (14

| 12. | Europaparlamentet understryker att det skulle ta hänsyn till situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina, även i Hongkong, innan det fastställer sin ståndpunkt. Parlamentet upprepar sin ytterst allvarliga oro över de många kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Kina, och påminner om att full respekt för universella värden är avgörande, trots skillnaderna mellan de båda systemen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet understryker att det skulle ta hänsyn till situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina, även i Hongkong, innan det fastställer sin ståndpunkt. Parlamentet upprepar sin ytterst allvarliga oro över de många kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Kina, och påminner om att full respekt för universella värden är avgörande, trots skillnaderna mellan de båda systemen.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar Kina att följa internationella standarder, bland annat när det gäller landets inverkan på klimat, miljö, biologisk mångfald, fattigdom, hälsa, arbetstagarrättigheter och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att i samband med främjandet av hållbar handel och utveckling vidta konkreta åtgärder för att ratificera och genomföra Internationella arbetsorganisationens (ILO) fyra kvarstående grundläggande konventioner och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet beklagar att flera internationella företag, framför allt inom tekoindustrin, har råkat ut för en genomgripande och omfattande bojkott efter att de uttryckt oro över rapporterna om tvångsarbete i Xinjiang och beslutat att bryta med leveranskedjor i Xinjiang. Parlamentet fördömer skarpt det politiska tvång som Kinas regering utsatt dem för. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att snabbt ta fram företagsrådgivning avseende leveranskedjan för att hjälpa företagen att bedöma riskerna för att uiguriskt tvångsarbete används och stödja dem så att de brådskande kan hitta alternativa försörjningskällor. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar Kina att följa internationella standarder, bland annat när det gäller landets inverkan på klimat, miljö, biologisk mångfald, fattigdom, hälsa, arbetstagarrättigheter och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att i samband med främjandet av hållbar handel och utveckling vidta konkreta åtgärder för att ratificera och genomföra Internationella arbetsorganisationens (ILO) fyra kvarstående grundläggande konventioner och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet beklagar att flera internationella företag, framför allt inom tekoindustrin, har råkat ut för en genomgripande och omfattande bojkott efter att de uttryckt oro över rapporterna om tvångsarbete i Xinjiang och beslutat att bryta med leveranskedjor i Xinjiang. Parlamentet fördömer skarpt det politiska tvång som Kinas regering utsatt dem för. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att snabbt ta fram företagsrådgivning avseende leveranskedjan för att hjälpa företagen att bedöma riskerna för att uiguriskt tvångsarbete används och stödja dem så att de brådskande kan hitta alternativa försörjningskällor.

| 14. | Europaparlamentet understryker behovet av att säkerställa att den nuvarande inremarknadslagstiftningen, liksom alla ramar för tillbörlig aktsamhet eller förbud mot import av varor som framställs genom tvångsarbete, tillämpas effektivt och ändamålsenligt för att utesluta enheter som är verksamma på EU:s inre marknad och som är direkt eller indirekt inblandade i kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Xinjiang. Parlamentet uppmanar vidare europeiska företag i Kina att som en del av sitt företagsansvar genomföra en grundlig utredning av utnyttjandet av tvångsarbete i deras leveranskedjor. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker behovet av att säkerställa att den nuvarande inremarknadslagstiftningen, liksom alla ramar för tillbörlig aktsamhet eller förbud mot import av varor som framställs genom tvångsarbete, tillämpas effektivt och ändamålsenligt för att utesluta enheter som är verksamma på EU:s inre marknad och som är direkt eller indirekt inblandade i kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Xinjiang. Parlamentet uppmanar vidare europeiska företag i Kina att som en del av sitt företagsansvar genomföra en grundlig utredning av utnyttjandet av tvångsarbete i deras leveranskedjor.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att inleda oberoende rättsliga utredningar av påstått folkmord, påstådda brott mot mänskligheten och kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet tvångsarbetsprogram som äger rum i flera regioner i Kina, och uppmanar EU och dess medlemsstater att tillhandahålla sitt politiska stöd och uppbåda internationella stöd för en sådan utredning. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att ge fritt, meningsfullt och obehindrat tillträde till regionen. Parlamentet är mycket oroat över rapporter om arbetsprogram i Tibet, som också kallas ”yrkesutbildningsläger” av de kinesiska myndigheterna. Parlamentet uppmanar Kina att fullgöra sina skyldigheter enligt nationell och internationell rätt att respektera de mänskliga rättigheterna, inbegripet rättigheterna för minoriteter i Xinjiang, Tibet och Inre Mongoliet. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att inleda oberoende rättsliga utredningar av påstått folkmord, påstådda brott mot mänskligheten och kränkningar av de mänskliga rättigheterna, inbegripet tvångsarbetsprogram som äger rum i flera regioner i Kina, och uppmanar EU och dess medlemsstater att tillhandahålla sitt politiska stöd och uppbåda internationella stöd för en sådan utredning. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att ge fritt, meningsfullt och obehindrat tillträde till regionen. Parlamentet är mycket oroat över rapporter om arbetsprogram i Tibet, som också kallas ”yrkesutbildningsläger” av de kinesiska myndigheterna. Parlamentet uppmanar Kina att fullgöra sina skyldigheter enligt nationell och internationell rätt att respektera de mänskliga rättigheterna, inbegripet rättigheterna för minoriteter i Xinjiang, Tibet och Inre Mongoliet.

| 16. | Europaparlamentet fördömer att yttrandefriheten, föreningsfriheten och pressfriheten är kraftigt begränsade i Kina. Parlamentet beklagar den politiska förföljelsen som många journalister i exil för närvarande har utsatts för. Parlamentet uppmanar Kina att säkerställa att alla journalister kan utföra sitt arbete fritt och utan hinder eller rädsla för repressalier. Parlamentet betonar att pressfrihet och mediefrihet bör garanteras, och att EU måste stödja yttrandefrihet och fria medier i Kina genom att inrätta en europeisk fond för demokratiska medier för att stödja oberoende journalistik, |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet fördömer att yttrandefriheten, föreningsfriheten och pressfriheten är kraftigt begränsade i Kina. Parlamentet beklagar den politiska förföljelsen som många journalister i exil för närvarande har utsatts för. Parlamentet uppmanar Kina att säkerställa att alla journalister kan utföra sitt arbete fritt och utan hinder eller rädsla för repressalier. Parlamentet betonar att pressfrihet och mediefrihet bör garanteras, och att EU måste stödja yttrandefrihet och fria medier i Kina genom att inrätta en europeisk fond för demokratiska medier för att stödja oberoende journalistik,

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt lägga fram den föreslagna ramen om obligatorisk tillbörlig aktsamhet på människorättsområdet och att stödja insatserna för att anta ett liknande instrument inom ramen för FN. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skyndsamt lägga fram den föreslagna ramen om obligatorisk tillbörlig aktsamhet på människorättsområdet och att stödja insatserna för att anta ett liknande instrument inom ramen för FN.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att framföra sina betänkligheter kring det nya beslut nr 15 som gör att de kinesiska myndigheterna ytterligare begränsar religiösa människor och deras ledare. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att framföra sina betänkligheter kring det nya beslut nr 15 som gör att de kinesiska myndigheterna ytterligare begränsar religiösa människor och deras ledare.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra det åtgärdspaket som man enades om efter införandet av den nationella säkerhetslagen för Hongkong i juli 2020 och att se över sin asyl-, migrations-, viserings- och uppehållspolitik för personer från Hongkong. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten och rådet att bedöma och uppdatera slutsatserna om Hongkong. Parlamentet efterlyser riktade åtgärder inom ramen för det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter, när så krävs, för att ta itu med förtrycket i Hongkong. Parlamentet efterlyser vidare att Kina upphäver den nationella säkerhetslag som infördes för Hongkong i juni 2020. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som har kvar sina utlämningsavtal med Kina och Hongkong att upphäva individuella utlämningar var som helst där utlämningen av en enskild person gör att denne riskerar att utsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, där den enskilda personen av politiskt motiverade skäl skulle åtalas, i andra situationer där etniska minoriteter, företrädare för den prodemokratiska oppositionen i Hongkong och dissidenter i allmänhet skulle drabbas, och där det skulle strida mot EU:s skyldigheter enligt Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra det åtgärdspaket som man enades om efter införandet av den nationella säkerhetslagen för Hongkong i juli 2020 och att se över sin asyl-, migrations-, viserings- och uppehållspolitik för personer från Hongkong. Parlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten och rådet att bedöma och uppdatera slutsatserna om Hongkong. Parlamentet efterlyser riktade åtgärder inom ramen för det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter, när så krävs, för att ta itu med förtrycket i Hongkong. Parlamentet efterlyser vidare att Kina upphäver den nationella säkerhetslag som infördes för Hongkong i juni 2020. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som har kvar sina utlämningsavtal med Kina och Hongkong att upphäva individuella utlämningar var som helst där utlämningen av en enskild person gör att denne riskerar att utsättas för tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, där den enskilda personen av politiskt motiverade skäl skulle åtalas, i andra situationer där etniska minoriteter, företrädare för den prodemokratiska oppositionen i Hongkong och dissidenter i allmänhet skulle drabbas, och där det skulle strida mot EU:s skyldigheter enligt Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna.

| 20. | Europaparlamentet rekommenderar att EU:s och medlemsstaternas ledarskap avböjer inbjudningar till vinter-OS i Peking om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina och Hongkong inte förbättras och inget toppmöte/dialog på hög nivå mellan EU och Kina om mänskliga rättigheter med ett påtagligt resultat äger rum före evenemanget. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet rekommenderar att EU:s och medlemsstaternas ledarskap avböjer inbjudningar till vinter-OS i Peking om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina och Hongkong inte förbättras och inget toppmöte/dialog på hög nivå mellan EU och Kina om mänskliga rättigheter med ett påtagligt resultat äger rum före evenemanget.

| 21. | Europaparlamentet beklagar Kinas stöd till världens värsta förtrycksregimer särskilt i Syrien, Iran och Nordkorea, men även i Venezuela och Kuba. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet beklagar Kinas stöd till världens värsta förtrycksregimer särskilt i Syrien, Iran och Nordkorea, men även i Venezuela och Kuba.

Analys och kartläggning av riskerna, sårbarheterna och utmaningarna

Analys och kartläggning av riskerna, sårbarheterna och utmaningarna

| 22. | Europaparlamentet anser att EU:s framtida Kinastrategi bör ge de verktyg och data som behövs för att ta itu med de politiska, ekonomiska, sociala och tekniska hot som följer av Kina, inbegripet dess initiativ Nya Sidenvägen, dubbla cirkulationsstrategi, 14:e femårsplan och Made in China 2025, China Standards 2035 och dess politik för 16+1, inklusive dess militära modernisering och kapacitetsuppbyggnad, tillsammans med vad dessa innebär för unionens öppna strategiska oberoende och den multilaterala regelbaserade ordningen. Parlamentet noterar att det finns ett akut behov av att säkerställa politisk vilja och resurser för genomförandet av EU-strategin för förbindelserna mellan Europa och Asien. Parlamentet efterlyser större samordning mellan denna EU-strategi och Blue Dot Network för att tillhandahålla ett hållbart alternativ till initiativet Nya Sidenvägen. Parlamentet välkomnar G7-ledarnas överenskommelse om att utveckla ett partnerskap för att återuppbygga bättre för världen – initiativet Build Back Better World (B3W) – som ett alternativ till Kinas Nya Sidenvägen. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och institutioner att ansluta sig till initiativet och bidra till det. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att EU:s framtida Kinastrategi bör ge de verktyg och data som behövs för att ta itu med de politiska, ekonomiska, sociala och tekniska hot som följer av Kina, inbegripet dess initiativ Nya Sidenvägen, dubbla cirkulationsstrategi, 14:e femårsplan och Made in China 2025, China Standards 2035 och dess politik för 16+1, inklusive dess militära modernisering och kapacitetsuppbyggnad, tillsammans med vad dessa innebär för unionens öppna strategiska oberoende och den multilaterala regelbaserade ordningen. Parlamentet noterar att det finns ett akut behov av att säkerställa politisk vilja och resurser för genomförandet av EU-strategin för förbindelserna mellan Europa och Asien. Parlamentet efterlyser större samordning mellan denna EU-strategi och Blue Dot Network för att tillhandahålla ett hållbart alternativ till initiativet Nya Sidenvägen. Parlamentet välkomnar G7-ledarnas överenskommelse om att utveckla ett partnerskap för att återuppbygga bättre för världen – initiativet Build Back Better World (B3W) – som ett alternativ till Kinas Nya Sidenvägen. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och institutioner att ansluta sig till initiativet och bidra till det.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beställa en EU-omfattande granskning, uppdelad per medlemsstat, av EU:s beroende av Kina inom vissa strategiskt viktiga och kritiska sektorer, inbegripet medicinska förnödenheter, om möjligt både på nationell och subnationell nivå, med utgångspunkt i dess nyligen genomförda omfattande analys av strategiska beroenden och kapaciteter (SWD(2021)0352), i vilken planer sammanställs för att minska alla risker som är förbundna med oönskade beroenden, samtidigt som det upprätthålls övergripande förbindelser med Kina, vilka bör vara så ömsesidiga och balanserade som möjligt och i linje med EU:s värderingar och strategiska prioriteringar. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beställa en EU-omfattande granskning, uppdelad per medlemsstat, av EU:s beroende av Kina inom vissa strategiskt viktiga och kritiska sektorer, inbegripet medicinska förnödenheter, om möjligt både på nationell och subnationell nivå, med utgångspunkt i dess nyligen genomförda omfattande analys av strategiska beroenden och kapaciteter (SWD(2021)0352), i vilken planer sammanställs för att minska alla risker som är förbundna med oönskade beroenden, samtidigt som det upprätthålls övergripande förbindelser med Kina, vilka bör vara så ömsesidiga och balanserade som möjligt och i linje med EU:s värderingar och strategiska prioriteringar.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta fram mekanismer för att dessa hot ska kunna åtgärdas på ett enhetligt sätt, framför allt genom att






  a) | säkerställa EU:s enighet på medlemsstatsnivå, vilket behövs för att kunna genomföra den nya EU–Kina-strategin på ett korrekt sätt, uppmana samtidigt alla medlemsstater att visa upprätthålla EU:s grundläggande värden, |
| --- | --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att ta fram mekanismer för att dessa hot ska kunna åtgärdas på ett enhetligt sätt, framför allt genom att

a)

säkerställa EU:s enighet på medlemsstatsnivå, vilket behövs för att kunna genomföra den nya EU–Kina-strategin på ett korrekt sätt, uppmana samtidigt alla medlemsstater att visa upprätthålla EU:s grundläggande värden,

| b) | bygga på EU:s verktygslåda för nationella, regionala och lokala riskreducerande åtgärder för att utveckla globala standarder i partnerskap med likasinnade partner för den nya generationens teknik i enlighet med demokratiska värden, såsom 5G-nät och 6G-nät, och säkerställa att företag som inte uppfyller säkerhetsstandarder undantas från utvecklingen av 5G-nät och 6G-nät, |
| --- | --- |

b)

bygga på EU:s verktygslåda för nationella, regionala och lokala riskreducerande åtgärder för att utveckla globala standarder i partnerskap med likasinnade partner för den nya generationens teknik i enlighet med demokratiska värden, såsom 5G-nät och 6G-nät, och säkerställa att företag som inte uppfyller säkerhetsstandarder undantas från utvecklingen av 5G-nät och 6G-nät,

| c) | stärka EU:s förmåga att fungera som global ledare, bland annat genom samarbete med likasinnade partner, |
| --- | --- |

c)

stärka EU:s förmåga att fungera som global ledare, bland annat genom samarbete med likasinnade partner,

| d) | säkerställa institutionell samordning mellan kommissionen, rådet och utrikestjänsten före Nya Sidenvägen-relaterade evenemang, och samarbeta med medlemsstaterna för att säkerställa att de beslut som fattas av dem som deltar i initiativet är förenliga med EU:s politik och intressen och respekterar EU:s grundläggande värden; parlamentet betonar att samråd måste äga rum på EU-nivå, till exempel på rådsnivå genom ett gemensamt möte mellan handelspolitiska kommittén och kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik, före varje Nya Sidenvägen-relaterat evenemang, för att säkerställa att medlemsstaterna förmedlar samma budskap; parlamentet betonar att initiativet Nya Sidenvägen måste uppfylla internationella standarder och att projekt inom initiativet måste övervakas noga, inbegripet när det gäller deras negativa politiska effekter i EU, |
| --- | --- |

d)

säkerställa institutionell samordning mellan kommissionen, rådet och utrikestjänsten före Nya Sidenvägen-relaterade evenemang, och samarbeta med medlemsstaterna för att säkerställa att de beslut som fattas av dem som deltar i initiativet är förenliga med EU:s politik och intressen och respekterar EU:s grundläggande värden; parlamentet betonar att samråd måste äga rum på EU-nivå, till exempel på rådsnivå genom ett gemensamt möte mellan handelspolitiska kommittén och kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik, före varje Nya Sidenvägen-relaterat evenemang, för att säkerställa att medlemsstaterna förmedlar samma budskap; parlamentet betonar att initiativet Nya Sidenvägen måste uppfylla internationella standarder och att projekt inom initiativet måste övervakas noga, inbegripet när det gäller deras negativa politiska effekter i EU,

| e) | övervaka viktiga infrastrukturavtal i medlemsstaterna och anslutningsländerna för att säkerställa deras förenlighet med unionslagstiftningen samt anpassa dem till EU:s strategiska intressen, enligt vad som fastställs i EU–Kina-strategin, skydda kritisk infrastruktur från påverkan från tredjeländer, vilket skulle kunna skada EU:s och dess medlemsstaters ekonomiska intressen och säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

e)

övervaka viktiga infrastrukturavtal i medlemsstaterna och anslutningsländerna för att säkerställa deras förenlighet med unionslagstiftningen samt anpassa dem till EU:s strategiska intressen, enligt vad som fastställs i EU–Kina-strategin, skydda kritisk infrastruktur från påverkan från tredjeländer, vilket skulle kunna skada EU:s och dess medlemsstaters ekonomiska intressen och säkerhetsintressen.

| 25. | Europaparlamentet understryker att de kontakter som vissa medlemsstater på bilateral bas och utan samordning tagit med Kina undergräver och skadar EU:s globala ställning och de förhandlingsfördelar som EU-medlemsstaterna har när de agerar som en union snarare än som oberoende statliga aktörer, vilket också gäller för deras tillvägagångssätt att inte underrätta kommissionen när samförståndsavtal undertecknas med tredjeländer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avstå från att underteckna sådana samförståndsavtal utan att rådfråga rådet och kommissionen. Parlamentet efterlyser en samordningsmekanism på EU-nivå för att hantera sådana frågor. Parlamentet påminner om artikel 24 i EU-fördraget, där det anges att medlemsstaterna ”aktivt och förbehållslöst” ska ”stödja unionens utrikes- och säkerhetspolitik i en anda av lojalitet och ömsesidig solidaritet” och ”avstå från varje handling som strider mot unionens intressen eller kan minska dess effektivitet som en sammanhållande kraft i de internationella relationerna”. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet understryker att de kontakter som vissa medlemsstater på bilateral bas och utan samordning tagit med Kina undergräver och skadar EU:s globala ställning och de förhandlingsfördelar som EU-medlemsstaterna har när de agerar som en union snarare än som oberoende statliga aktörer, vilket också gäller för deras tillvägagångssätt att inte underrätta kommissionen när samförståndsavtal undertecknas med tredjeländer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avstå från att underteckna sådana samförståndsavtal utan att rådfråga rådet och kommissionen. Parlamentet efterlyser en samordningsmekanism på EU-nivå för att hantera sådana frågor. Parlamentet påminner om artikel 24 i EU-fördraget, där det anges att medlemsstaterna ”aktivt och förbehållslöst” ska ”stödja unionens utrikes- och säkerhetspolitik i en anda av lojalitet och ömsesidig solidaritet” och ”avstå från varje handling som strider mot unionens intressen eller kan minska dess effektivitet som en sammanhållande kraft i de internationella relationerna”.

| 26. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av EU–Kina-strategin och nationella strategier och politik gentemot Kina regelbundet bör samordnas mellan EU:s institutioner, medlemsstaterna, kommissionens olika generaldirektorat och Europaparlamentet, i syfte att säkerställa en övergripande och konsekvent politik som undviker att separata politikområden delas upp. Parlamentet anser att politiken även bör samordnas med regionala och lokala aktörer som utvecklar och upprätthåller förbindelser med Kina. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att genomförandet av EU–Kina-strategin och nationella strategier och politik gentemot Kina regelbundet bör samordnas mellan EU:s institutioner, medlemsstaterna, kommissionens olika generaldirektorat och Europaparlamentet, i syfte att säkerställa en övergripande och konsekvent politik som undviker att separata politikområden delas upp. Parlamentet anser att politiken även bör samordnas med regionala och lokala aktörer som utvecklar och upprätthåller förbindelser med Kina.

| 27. | Europaparlamentet uttrycker oro över den ökande förekomsten av hybridattacker, kinesiskt industrispionage och it-stöld mot europeiska företag. Parlamentet betonar vikten av att stärka den privata och offentliga it-kapaciteten. Parlamentet efterlyser ett starkare samarbete och inrättande av ett system som syftar till att få slut på fientliga handlingar i cyberrymden från Kinas sida, inbegripet cyberattacker, påtvingade tekniköverföringar, cyberspionage och stöld av immateriella rättigheter som möjliggörs genom it-teknik. Parlamentet understryker behovet av att främja ett närmare samarbete med Nato och G7-länderna för att bekämpa hybridhot, inbegripet cyberattacker, och desinformationskampanjer som härrör från Kina, bland annat genom att tillåta medlemsstaterna att införa kollektiva motåtgärder på frivillig basis, även om attackernas karaktär inte är tillräckligt allvarlig för att utlösa artikel 5 i Natofördraget eller artikel 42.7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uttrycker oro över den ökande förekomsten av hybridattacker, kinesiskt industrispionage och it-stöld mot europeiska företag. Parlamentet betonar vikten av att stärka den privata och offentliga it-kapaciteten. Parlamentet efterlyser ett starkare samarbete och inrättande av ett system som syftar till att få slut på fientliga handlingar i cyberrymden från Kinas sida, inbegripet cyberattacker, påtvingade tekniköverföringar, cyberspionage och stöld av immateriella rättigheter som möjliggörs genom it-teknik. Parlamentet understryker behovet av att främja ett närmare samarbete med Nato och G7-länderna för att bekämpa hybridhot, inbegripet cyberattacker, och desinformationskampanjer som härrör från Kina, bland annat genom att tillåta medlemsstaterna att införa kollektiva motåtgärder på frivillig basis, även om attackernas karaktär inte är tillräckligt allvarlig för att utlösa artikel 5 i Natofördraget eller artikel 42.7 i EU-fördraget.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra och samordna åtgärder som syftar till att motverka Kinas utlandsfinansiering av våra demokratiska processer, inbegripet strategin att fånga upp eliten och metoden att välja in tjänstemän på hög nivå samt före detta EU-politiker. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra och samordna åtgärder som syftar till att motverka Kinas utlandsfinansiering av våra demokratiska processer, inbegripet strategin att fånga upp eliten och metoden att välja in tjänstemän på hög nivå samt före detta EU-politiker.

| 29. | Europaparlamentet oroar sig över de av självhävdelse och ibland aggressivitet präglade påtryckningarna från de kinesiska myndigheterna, till exempel mot den tjeckiska senatens president. Parlamentet betonar att EU-institutionerna aldrig får falla till föga för påtryckningar, hot eller censurkrav från kinesisk sida. Parlamentet är oroat över de kinesiska tjänstemännens otillbörliga påtryckningar på forskare och akademiker som arbetar med frågor som rör Kina runtom i EU, inbegripet verksamheten vid Konfuciusinstituten i EU. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet oroar sig över de av självhävdelse och ibland aggressivitet präglade påtryckningarna från de kinesiska myndigheterna, till exempel mot den tjeckiska senatens president. Parlamentet betonar att EU-institutionerna aldrig får falla till föga för påtryckningar, hot eller censurkrav från kinesisk sida. Parlamentet är oroat över de kinesiska tjänstemännens otillbörliga påtryckningar på forskare och akademiker som arbetar med frågor som rör Kina runtom i EU, inbegripet verksamheten vid Konfuciusinstituten i EU.

Att bygga partnerskap med likasinnade partner

Att bygga partnerskap med likasinnade partner

| 30. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att samordna unionens åtgärder med likasinnade partner när det gäller skyddet av mänskliga rättigheter och stödet till människor i Kina, Hongkong och Macao samt till den kinesiska diasporan runt om i världen, liksom försvaret av den liberala demokratin i världen, framför allt i Hongkong och Taiwan, för att få Kina att respektera folkrätten, rätten till offentliga demonstrationer som ett utövande av yttrandefriheten och mötesfriheten, den fria sjöfarten, inbegripet i Sydkinesiska och Östkinesiska havet, fri överflygning och fredlig tvistlösning. Parlamentet understryker vidare att sådana partnerskap och multilaterala samarbeten med likasinnade partner bör omfatta alla delar och åtgärder som beskrivs i den nya EU–Kina-strategin. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att samordna unionens åtgärder med likasinnade partner när det gäller skyddet av mänskliga rättigheter och stödet till människor i Kina, Hongkong och Macao samt till den kinesiska diasporan runt om i världen, liksom försvaret av den liberala demokratin i världen, framför allt i Hongkong och Taiwan, för att få Kina att respektera folkrätten, rätten till offentliga demonstrationer som ett utövande av yttrandefriheten och mötesfriheten, den fria sjöfarten, inbegripet i Sydkinesiska och Östkinesiska havet, fri överflygning och fredlig tvistlösning. Parlamentet understryker vidare att sådana partnerskap och multilaterala samarbeten med likasinnade partner bör omfatta alla delar och åtgärder som beskrivs i den nya EU–Kina-strategin.

| 31. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över Kinas bestämda och expansionistiska politik i Sydkinesiska havet, Östkinesiska havet och Taiwansundet, särskilt Kinas fortsatta militära provokation riktade mot Taiwan. Parlamentet understryker den avgörande betydelse som status quo i Taiwansundet och den fria sjöfarten i området Indiska oceanen och Stilla havet har för EU och dess medlemsstater; Parlamentet upprepar sitt starka motstånd mot alla ensidiga åtgärder som skulle kunna öka spänningarna och undergräva status quo. Parlamentet uppmuntrar till en konstruktiv utveckling av förbindelserna över Taiwansundet och betonar att eventuella förändringar av förbindelserna över Taiwansundet inte får ske i strid med de taiwanesiska medborgarnas vilja. Parlamentet instämmer i den oro som Japan och Förenta staterna har uttryckt över en ny lag i Kina som tillåter kinesiska kustbevakningsfartyg att använda vapen mot utländska fartyg som kränker vad Kina anser som sitt territorium. Parlamentet uppmanar EU att ta itu med dessa frågor både i den nya EU–Kina-strategin och i EU:s strategi för samarbete i området Indiska oceanen och Stilla havet, och att öka det multilaterala diplomatiska utbytet för att uppnå en fredlig lösning av tvister och kontroverser i enlighet med internationell rätt, inbegripet FN:s havsrättskonvention. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över Kinas bestämda och expansionistiska politik i Sydkinesiska havet, Östkinesiska havet och Taiwansundet, särskilt Kinas fortsatta militära provokation riktade mot Taiwan. Parlamentet understryker den avgörande betydelse som status quo i Taiwansundet och den fria sjöfarten i området Indiska oceanen och Stilla havet har för EU och dess medlemsstater; Parlamentet upprepar sitt starka motstånd mot alla ensidiga åtgärder som skulle kunna öka spänningarna och undergräva status quo. Parlamentet uppmuntrar till en konstruktiv utveckling av förbindelserna över Taiwansundet och betonar att eventuella förändringar av förbindelserna över Taiwansundet inte får ske i strid med de taiwanesiska medborgarnas vilja. Parlamentet instämmer i den oro som Japan och Förenta staterna har uttryckt över en ny lag i Kina som tillåter kinesiska kustbevakningsfartyg att använda vapen mot utländska fartyg som kränker vad Kina anser som sitt territorium. Parlamentet uppmanar EU att ta itu med dessa frågor både i den nya EU–Kina-strategin och i EU:s strategi för samarbete i området Indiska oceanen och Stilla havet, och att öka det multilaterala diplomatiska utbytet för att uppnå en fredlig lösning av tvister och kontroverser i enlighet med internationell rätt, inbegripet FN:s havsrättskonvention.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i ett starkare samarbete med andra demokratiska och likasinnade aktörer såsom Förenta staterna, Kanada, Storbritannien, Japan, Indien, Sydkorea, Australien, Nya Zeeland och Taiwan, och uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att prioritera och stärka det strategiska partnerskapet med Asean och Afrikanska unionen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera i ett starkare samarbete med andra demokratiska och likasinnade aktörer såsom Förenta staterna, Kanada, Storbritannien, Japan, Indien, Sydkorea, Australien, Nya Zeeland och Taiwan, och uppmanar utrikestjänsten och medlemsstaterna att prioritera och stärka det strategiska partnerskapet med Asean och Afrikanska unionen.

| 33. | Europaparlamentet anser att det är av största vikt att EU utvecklar och främjar ambitiösa och dynamiska transatlantiska förbindelser med den amerikanska regeringen, grundade på vår gemensamma historia och våra delade värderingar och intressen, inom ramen för en transatlantisk dialog om Kina som inkluderar en parlamentarisk dimension. Parlamentet betonar vikten av partnerskapet mellan EU och Förenta staterna för att upprätthålla och påvisa den enade styrkan hos globala liberala demokratier, inbegripet genom vårt arbete i multilaterala organisationer. Parlamentet betonar i detta avseende att den nya dialogen mellan EU och Förenta staterna om Kina bör vara en av mekanismerna för att främja våra gemensamma intressen och hantera våra meningsskiljaktigheter, och för att reformera multilaterala organisationer inom ramen för den regelbaserade ordningen. Parlamentet anser att EU bör fortsätta att stärka unionens operativa självständighet och motståndskraft mot externa hot. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att det är av största vikt att EU utvecklar och främjar ambitiösa och dynamiska transatlantiska förbindelser med den amerikanska regeringen, grundade på vår gemensamma historia och våra delade värderingar och intressen, inom ramen för en transatlantisk dialog om Kina som inkluderar en parlamentarisk dimension. Parlamentet betonar vikten av partnerskapet mellan EU och Förenta staterna för att upprätthålla och påvisa den enade styrkan hos globala liberala demokratier, inbegripet genom vårt arbete i multilaterala organisationer. Parlamentet betonar i detta avseende att den nya dialogen mellan EU och Förenta staterna om Kina bör vara en av mekanismerna för att främja våra gemensamma intressen och hantera våra meningsskiljaktigheter, och för att reformera multilaterala organisationer inom ramen för den regelbaserade ordningen. Parlamentet anser att EU bör fortsätta att stärka unionens operativa självständighet och motståndskraft mot externa hot.

| 34. | Europaparlamentet understryker att EU måste förbli uppmärksamt på Kinas roll som alltmer förändras och landets allt större globala inflytande i multilaterala organisationer, inbegripet FN, till vilket Kina ger de näst största ekonomiska bidragen, och säkerställa en bättre samordning, både mellan medlemsstaterna och likasinnade partner för att sammanföra styrkan hos globala liberala demokratier, för att svara på ovannämnda utveckling. Parlamentet noterar att den kinesiska regeringens ökade engagemang i internationella och multilaterala institutioner, såsom FN, Världshandelsorganisationen (WTO), Världshälsoorganisationen (WHO), Interpol, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, Internationella teleunionen och Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), inbegripet standardiseringsorgan, syftar till att omforma normer, standarder och praxis globalt för att främja Kinas långsiktiga geopolitiska strategi och ekonomiska intressen. Parlamentet beklagar att den kinesiska inhemska censur, som nu utövas vid bland annat FN, syftar till att manipulera förfaranden för att minimera granskningen av Kinas handlingar, särskilt när det gäller situationen för etniska uiguriska muslimer andra muslimska minoriteter bland turkfolken. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta med likasinnade partner för att motverka denna utveckling. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet understryker att EU måste förbli uppmärksamt på Kinas roll som alltmer förändras och landets allt större globala inflytande i multilaterala organisationer, inbegripet FN, till vilket Kina ger de näst största ekonomiska bidragen, och säkerställa en bättre samordning, både mellan medlemsstaterna och likasinnade partner för att sammanföra styrkan hos globala liberala demokratier, för att svara på ovannämnda utveckling. Parlamentet noterar att den kinesiska regeringens ökade engagemang i internationella och multilaterala institutioner, såsom FN, Världshandelsorganisationen (WTO), Världshälsoorganisationen (WHO), Interpol, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation, Internationella teleunionen och Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), inbegripet standardiseringsorgan, syftar till att omforma normer, standarder och praxis globalt för att främja Kinas långsiktiga geopolitiska strategi och ekonomiska intressen. Parlamentet beklagar att den kinesiska inhemska censur, som nu utövas vid bland annat FN, syftar till att manipulera förfaranden för att minimera granskningen av Kinas handlingar, särskilt när det gäller situationen för etniska uiguriska muslimer andra muslimska minoriteter bland turkfolken. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta med likasinnade partner för att motverka denna utveckling.

| 35. | Europaparlamentet betonar att Kina är den av de fem permanenta medlemmarna i FN:s säkerhetsråd som tillhandahåller störst antal fredsbevarande styrkor, men att landet har vägrat att anta avsnitt i kapitel VII i FN-stadgan och pelaren för skyldighet att skydda. Parlamentet understryker att EU har integrerat skyldigheten att skydda i sina yttre åtgärder. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att Kina är den av de fem permanenta medlemmarna i FN:s säkerhetsråd som tillhandahåller störst antal fredsbevarande styrkor, men att landet har vägrat att anta avsnitt i kapitel VII i FN-stadgan och pelaren för skyldighet att skydda. Parlamentet understryker att EU har integrerat skyldigheten att skydda i sina yttre åtgärder.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar till ett förstärkt EU-samarbete med Nato om Kinas säkerhetsutmaningar. Parlamentet stöder Natos förslag om utveckling av en politisk strategi inför en värld där Kina kommer att vara en global supermakt. Parlamentet begär att denna strategi ska bygga på olika scenarier för utvecklingen av förbindelserna med Kina, inbegripet möjligheten till ytterligare försämring av säkerheten i Sydkinesiska havet, och efterlyser dialog och samordning med länderna i Quad-gruppen för fyrpartssamtal om säkerhet. Parlamentet välkomnar Natos ansträngningar att noggrant övervaka säkerhetskonsekvenserna av Kinas ökade fysiska närvaro i Arktis och Afrika. Europaparlamentet rekommenderar att man tar tillräcklig hänsyn till samarbetet mellan EU och Nato i fråga om säkerhetsutmaningar med anknytning till Kina när man utarbetar EU:s strategiska kompass och ser över Natos strategiska koncept. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar till ett förstärkt EU-samarbete med Nato om Kinas säkerhetsutmaningar. Parlamentet stöder Natos förslag om utveckling av en politisk strategi inför en värld där Kina kommer att vara en global supermakt. Parlamentet begär att denna strategi ska bygga på olika scenarier för utvecklingen av förbindelserna med Kina, inbegripet möjligheten till ytterligare försämring av säkerheten i Sydkinesiska havet, och efterlyser dialog och samordning med länderna i Quad-gruppen för fyrpartssamtal om säkerhet. Parlamentet välkomnar Natos ansträngningar att noggrant övervaka säkerhetskonsekvenserna av Kinas ökade fysiska närvaro i Arktis och Afrika. Europaparlamentet rekommenderar att man tar tillräcklig hänsyn till samarbetet mellan EU och Nato i fråga om säkerhetsutmaningar med anknytning till Kina när man utarbetar EU:s strategiska kompass och ser över Natos strategiska koncept.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar rådets avsikt att förstärka EU:s strategiska fokus på, närvaro i och åtgärder inom området Indiska oceanen och Stilla havet, genom att lansera en ny EU-strategi för samarbete i detta område liksom även en ny strategi för konnektivitet. Parlamentet noterar att alla sådana nya strategier bör vara förenliga med EU–Kina-strategin. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet välkomnar rådets avsikt att förstärka EU:s strategiska fokus på, närvaro i och åtgärder inom området Indiska oceanen och Stilla havet, genom att lansera en ny EU-strategi för samarbete i detta område liksom även en ny strategi för konnektivitet. Parlamentet noterar att alla sådana nya strategier bör vara förenliga med EU–Kina-strategin.

| 38. | Europaparlamentet anser att det är lämpligt att kommissionen i god tid lägger fram heltäckande rapporter om det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet – världens största frihandelsavtal – för att bedöma utvecklingen på plats. Parlamentet är särskilt intresserat av verkningarna för EU:s strategiska intressefrågor såsom fastställande av standarder i Asien/Stillahavsområdet liksom bestämmelserna om ursprungsregler. Parlamentet noterar att trots att EU inte är en part i det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet kommer avtalet att påverka EU. Parlamentet betonar avsaknaden av bestämmelser i det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet om handel och hållbarhet, inbegripet arbetsrättsliga och sociala standarder samt klimat- och miljömål. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att det är lämpligt att kommissionen i god tid lägger fram heltäckande rapporter om det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet – världens största frihandelsavtal – för att bedöma utvecklingen på plats. Parlamentet är särskilt intresserat av verkningarna för EU:s strategiska intressefrågor såsom fastställande av standarder i Asien/Stillahavsområdet liksom bestämmelserna om ursprungsregler. Parlamentet noterar att trots att EU inte är en part i det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet kommer avtalet att påverka EU. Parlamentet betonar avsaknaden av bestämmelser i det regionala övergripande ekonomiska partnerskapet om handel och hållbarhet, inbegripet arbetsrättsliga och sociala standarder samt klimat- och miljömål.

| 39. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om den regionala dynamiken, betydelsen av de handelsmässiga och ekonomiska förbindelserna mellan EU och Taiwan, även om frågor som rör multilateralism och WTO, teknik och folkhälsa, liksom viktigt samarbete om kritiska insatsvaror såsom halvledare. Parlamentet noterar att Taiwan är fullvärdig medlem i WTO. Parlamentet upprepar sin bestämda uppmaning till kommissionen och rådet att gå i riktning mot ett bilateralt investeringsavtal med Taiwan och att snarast inleda konsekvensbedömningen, det offentliga samrådet och sonderingsförfarandet med de taiwanesiska myndigheterna. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om den regionala dynamiken, betydelsen av de handelsmässiga och ekonomiska förbindelserna mellan EU och Taiwan, även om frågor som rör multilateralism och WTO, teknik och folkhälsa, liksom viktigt samarbete om kritiska insatsvaror såsom halvledare. Parlamentet noterar att Taiwan är fullvärdig medlem i WTO. Parlamentet upprepar sin bestämda uppmaning till kommissionen och rådet att gå i riktning mot ett bilateralt investeringsavtal med Taiwan och att snarast inleda konsekvensbedömningen, det offentliga samrådet och sonderingsförfarandet med de taiwanesiska myndigheterna.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta konkreta förslag och åtgärder för att underlätta Taiwans fulla deltagande som observatör i mötena, mekanismerna och aktiviteterna vid WHO, Icao och UNFCCC. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta konkreta förslag och åtgärder för att underlätta Taiwans fulla deltagande som observatör i mötena, mekanismerna och aktiviteterna vid WHO, Icao och UNFCCC.

Stimulans till öppet strategiskt oberoende, även i handels- och investeringsförbindelser

Stimulans till öppet strategiskt oberoende, även i handels- och investeringsförbindelser

| 41. | Europaparlamentet understryker att det inte är ett tillräckligt motmedel mot Kinas självhävdelse att investeringar och handel är förenade med villkor. Parlamentet anser att EU bör öka sitt strategiska oberoende genom att åtgärda andra dimensioner av förbindelserna mellan EU och Kina, framför allt frågor om självförsörjning i digitalt och tekniskt hänseende. Parlamentet understryker i detta hänseende behovet av att investera i innovation och forskning och att ta fram en konkurrenskraftig och oberoende industristrategi inom områden som till exempel, men inte uteslutande, produktion av mikrochips och halvledare, utvinning av sällsynta jordartsmetaller, molnbaserade datortjänster och telekommunikationsteknik, för att EU ska bli mindre beroende av Kina, alltid med avsikten att säkerställa bättre samordning av denna politik med andra likasinnade liberala demokratiers politik, samtidigt som man undersöker potentialen att samla resurser och skapa nya synergier. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker att det inte är ett tillräckligt motmedel mot Kinas självhävdelse att investeringar och handel är förenade med villkor. Parlamentet anser att EU bör öka sitt strategiska oberoende genom att åtgärda andra dimensioner av förbindelserna mellan EU och Kina, framför allt frågor om självförsörjning i digitalt och tekniskt hänseende. Parlamentet understryker i detta hänseende behovet av att investera i innovation och forskning och att ta fram en konkurrenskraftig och oberoende industristrategi inom områden som till exempel, men inte uteslutande, produktion av mikrochips och halvledare, utvinning av sällsynta jordartsmetaller, molnbaserade datortjänster och telekommunikationsteknik, för att EU ska bli mindre beroende av Kina, alltid med avsikten att säkerställa bättre samordning av denna politik med andra likasinnade liberala demokratiers politik, samtidigt som man undersöker potentialen att samla resurser och skapa nya synergier.

| 42. | Europaparlamentet noterar att Kina år 2020, under den pågående covid-19-pandemin, för första gången rankades som EU:s största handelspartner för handel med varor, och att handelsbalansen försämrades ytterligare till EU:s nackdel. Parlamentet påminner dock om att Förenta staterna fortfarande är EU:s viktigaste partner inom handeln med varor och tjänster kombinerat. Parlamentet tror att Kinas ekonomiska uppgång och förväntade tillväxt kommer att ha en betydande inverkan på den globala ekonomiska utvecklingen under det kommande årtiondet. Parlamentet påpekar att de ömsesidiga investeringsnivåerna av olika skäl fortfarande ligger under sin potential, och erkänner de ekonomiska möjligheter som kännetecknar regionen i stort. Parlamentet anser att volymen av handeln mellan Kina och EU kommer att kräva en regelbaserad och värdedriven ram som måste förankras i internationella normer. Parlamentet betonar att respekten för mänskliga rättigheter är en förutsättning för handels- och investeringsförbindelser med EU, och uppmanar med kraft Kina att leva upp till sina internationella skyldigheter och åta sig att respektera mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet noterar att Kina år 2020, under den pågående covid-19-pandemin, för första gången rankades som EU:s största handelspartner för handel med varor, och att handelsbalansen försämrades ytterligare till EU:s nackdel. Parlamentet påminner dock om att Förenta staterna fortfarande är EU:s viktigaste partner inom handeln med varor och tjänster kombinerat. Parlamentet tror att Kinas ekonomiska uppgång och förväntade tillväxt kommer att ha en betydande inverkan på den globala ekonomiska utvecklingen under det kommande årtiondet. Parlamentet påpekar att de ömsesidiga investeringsnivåerna av olika skäl fortfarande ligger under sin potential, och erkänner de ekonomiska möjligheter som kännetecknar regionen i stort. Parlamentet anser att volymen av handeln mellan Kina och EU kommer att kräva en regelbaserad och värdedriven ram som måste förankras i internationella normer. Parlamentet betonar att respekten för mänskliga rättigheter är en förutsättning för handels- och investeringsförbindelser med EU, och uppmanar med kraft Kina att leva upp till sina internationella skyldigheter och åta sig att respektera mänskliga rättigheter.

| 43. | Europaparlamentet understryker sin viktiga roll i EU:s gemensamma handelspolitik, i internationella förhandlingar och i tillsynen, granskningen, ratificeringen och övervakningen av genomförandet av handels- och investeringsavtal. Parlamentet betonar att utskottet för internationell handel måste höras i god tid och på lämpligt sätt och uppmanar med kraft kommissionen och rådet att upprätthålla en tät dialog och genomföra en omfattande rapportering, som återspeglar utvecklingen inom den bilaterala handels- och investeringsagendan mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker sin viktiga roll i EU:s gemensamma handelspolitik, i internationella förhandlingar och i tillsynen, granskningen, ratificeringen och övervakningen av genomförandet av handels- och investeringsavtal. Parlamentet betonar att utskottet för internationell handel måste höras i god tid och på lämpligt sätt och uppmanar med kraft kommissionen och rådet att upprätthålla en tät dialog och genomföra en omfattande rapportering, som återspeglar utvecklingen inom den bilaterala handels- och investeringsagendan mellan EU och Kina.

| 44. | Europaparlamentet understryker vikten av EU:s strategiska handels- och investeringsförbindelser med Kina och uppmanar EU:s medlemsstater och institutioner att stå eniga och agera på ett samordnat sätt i kontakterna med Kina. Parlamentet anser att investeringsinitiativ i formatet 16 + 1 inte får undergräva EU:s enighet och inte heller motverka ansträngningarna för att tala med en röst. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet understryker vikten av EU:s strategiska handels- och investeringsförbindelser med Kina och uppmanar EU:s medlemsstater och institutioner att stå eniga och agera på ett samordnat sätt i kontakterna med Kina. Parlamentet anser att investeringsinitiativ i formatet 16 + 1 inte får undergräva EU:s enighet och inte heller motverka ansträngningarna för att tala med en röst.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera EU:s ekonomiska beroende inom strategiska sektorer såsom råvaror av avgörande betydelse, varav vissa uteslutande finns i Kina, och framhåller det akuta behovet av att stärka resiliensen i de europeiska leveranskedjorna. Parlamentet efterlyser insatser för att diversifiera och konsolidera EU:s tillgång till de strategiska nyckelråvaror som behövs för att driva EU:s två motorer för tillväxt, med särskild tonvikt på de 30 råvarorna på den fjärde uppdaterade förteckningen över råvaror av avgörande betydelse 2020. Parlamentet påminner om EU:s övergripande mål att bygga upp sitt öppna strategiska oberoende inom ramen för den gemensamma handelspolitiken. Parlamentet framhåller på nytt den allt större betydelsen av kopplingen mellan handel och säkerhet i EU:s internationella handelspolitik. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera EU:s ekonomiska beroende inom strategiska sektorer såsom råvaror av avgörande betydelse, varav vissa uteslutande finns i Kina, och framhåller det akuta behovet av att stärka resiliensen i de europeiska leveranskedjorna. Parlamentet efterlyser insatser för att diversifiera och konsolidera EU:s tillgång till de strategiska nyckelråvaror som behövs för att driva EU:s två motorer för tillväxt, med särskild tonvikt på de 30 råvarorna på den fjärde uppdaterade förteckningen över råvaror av avgörande betydelse 2020. Parlamentet påminner om EU:s övergripande mål att bygga upp sitt öppna strategiska oberoende inom ramen för den gemensamma handelspolitiken. Parlamentet framhåller på nytt den allt större betydelsen av kopplingen mellan handel och säkerhet i EU:s internationella handelspolitik.

| 46. | Europaparlamentet efterlyser större transparens, samstämmighet och samordning mellan medlemsstaterna i frågor som rör bilaterala investeringsprojekt och investeringsavtal, särskilt när det gäller utländska direktinvesteringar i strategiska tillgångar och kritisk infrastruktur. Parlamentet uppmärksammar kopplingarna mellan ekonomiskt beroende och externt politiskt inflytande på medlemsstatsnivå. Parlamentet påminner om vikten av att i framtiden stärka förordningen om granskning av utländska direktinvesteringar för att säkerställa att alla potentiella investeringar som skulle kunna utgöra ett hot mot säkerhet och allmän ordning i EU, i synnerhet när det gäller statligt kontrollerade företag, blockeras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt anta en nationell granskningsmekanism om de ännu inte har en sådan, i enlighet med kommissionens riktlinjer från mars 2020. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet efterlyser större transparens, samstämmighet och samordning mellan medlemsstaterna i frågor som rör bilaterala investeringsprojekt och investeringsavtal, särskilt när det gäller utländska direktinvesteringar i strategiska tillgångar och kritisk infrastruktur. Parlamentet uppmärksammar kopplingarna mellan ekonomiskt beroende och externt politiskt inflytande på medlemsstatsnivå. Parlamentet påminner om vikten av att i framtiden stärka förordningen om granskning av utländska direktinvesteringar för att säkerställa att alla potentiella investeringar som skulle kunna utgöra ett hot mot säkerhet och allmän ordning i EU, i synnerhet när det gäller statligt kontrollerade företag, blockeras. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skyndsamt anta en nationell granskningsmekanism om de ännu inte har en sådan, i enlighet med kommissionens riktlinjer från mars 2020.

| 47. | Europaparlamentet är övertygat om att de bilaterala handels- och investeringsförbindelserna mellan EU och Kina är av strategisk betydelse och bör vara regelbaserade och utgå från det multilaterala handelssystemet och principen om ömsesidighet. Parlamentet upprepar att det visserligen finns tendenser till ekonomisk frikoppling, men att det i de övergripande handels- och investeringsförbindelserna krävs ett mer målmedvetet genomförande och efterlevnad av åtagandena. Parlamentet uppmanar Kina att spela en mer aktiv och ansvarsfull roll i WTO och andra multilaterala initiativ, genom att anpassa sin ekonomiska makt till sin utvecklingsnivå, och att fullt ut uppfylla alla sina WTO-åtaganden och internationella åtaganden. Parlamentet uppmanar kommissionen och de kinesiska myndigheterna att samarbeta nära för att reformera WTO:s regelverk i syfte att främja en mer hållbar utveckling, främja den gröna omställningen och den digitala revolutionen samt skapa stabilitet och rättssäkerhet på den internationella handelsarenan. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet är övertygat om att de bilaterala handels- och investeringsförbindelserna mellan EU och Kina är av strategisk betydelse och bör vara regelbaserade och utgå från det multilaterala handelssystemet och principen om ömsesidighet. Parlamentet upprepar att det visserligen finns tendenser till ekonomisk frikoppling, men att det i de övergripande handels- och investeringsförbindelserna krävs ett mer målmedvetet genomförande och efterlevnad av åtagandena. Parlamentet uppmanar Kina att spela en mer aktiv och ansvarsfull roll i WTO och andra multilaterala initiativ, genom att anpassa sin ekonomiska makt till sin utvecklingsnivå, och att fullt ut uppfylla alla sina WTO-åtaganden och internationella åtaganden. Parlamentet uppmanar kommissionen och de kinesiska myndigheterna att samarbeta nära för att reformera WTO:s regelverk i syfte att främja en mer hållbar utveckling, främja den gröna omställningen och den digitala revolutionen samt skapa stabilitet och rättssäkerhet på den internationella handelsarenan.

| 48. | Europaparlamentet är oroat över de alltmer obalanserade bilaterala ekonomiska och handelsmässiga förbindelserna mellan EU och Kina. Parlamentet betonar att ett återställande av balansen och mer likvärdiga konkurrensvillkor är avgörande för EU:s intressen. Parlamentet anser att Kina och EU måste säkra likvärdiga konkurrensvillkor och utveckla givande förbindelser trots skillnaderna mellan deras respektive ekonomiska system. Parlamentet framhåller i detta avseende EU:s pågående arbete för att stärka sin verktygslåda för handel, samtidigt som man erkänner behovet av att upprätthålla en öppen dialog om gemensamma utmaningar såsom den globala kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet betonar det akuta behovet för EU att komplettera sitt utbud av autonoma åtgärder, bland annat med en striktare förordning om granskning av utländska direktinvesteringar, lagstiftning om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden, ett snabbt antagande av ett kraftfullt och effektivt internationellt upphandlingsinstrument, åtgärder för export av teknik med dubbla användningsområden, ett effektivt instrument mot tvång, ett lagstiftningspaket om hållbar bolagsstyrning och lagstiftning om försörjningskedjan med obligatoriska krav på tillbörlig aktsamhet och med ett förbud mot import av varor som framställts genom tvångsarbete. Parlamentet anser att ytterligare riktade åtgärder inom ramen för det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter bör anses vara nödvändiga. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet är oroat över de alltmer obalanserade bilaterala ekonomiska och handelsmässiga förbindelserna mellan EU och Kina. Parlamentet betonar att ett återställande av balansen och mer likvärdiga konkurrensvillkor är avgörande för EU:s intressen. Parlamentet anser att Kina och EU måste säkra likvärdiga konkurrensvillkor och utveckla givande förbindelser trots skillnaderna mellan deras respektive ekonomiska system. Parlamentet framhåller i detta avseende EU:s pågående arbete för att stärka sin verktygslåda för handel, samtidigt som man erkänner behovet av att upprätthålla en öppen dialog om gemensamma utmaningar såsom den globala kampen mot klimatförändringarna. Parlamentet betonar det akuta behovet för EU att komplettera sitt utbud av autonoma åtgärder, bland annat med en striktare förordning om granskning av utländska direktinvesteringar, lagstiftning om utländska subventioner som snedvrider den inre marknaden, ett snabbt antagande av ett kraftfullt och effektivt internationellt upphandlingsinstrument, åtgärder för export av teknik med dubbla användningsområden, ett effektivt instrument mot tvång, ett lagstiftningspaket om hållbar bolagsstyrning och lagstiftning om försörjningskedjan med obligatoriska krav på tillbörlig aktsamhet och med ett förbud mot import av varor som framställts genom tvångsarbete. Parlamentet anser att ytterligare riktade åtgärder inom ramen för det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter bör anses vara nödvändiga.

| 49. | Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över de många hinder som europeiska företag möter för att få tillträde till och bedriva verksamhet på den kinesiska marknaden. Parlamentet är oroat över att Kinas ”dubbla cirkulationsstrategi”, som det hänvisas till i landets 14:e femårsplan, ytterligare kommer att försämra affärsklimatet för EU:s företag. Parlamentet framhåller än en gång sin särskilda oro över de marknadssnedvridande metoderna, till exempel, men inte begränsat till, industrisubventioner, de kinesiska statsägda företagens förmånsbehandling, stöld av immateriella rättigheter, påtvingade tekniköverföringar och datalokalisering, den industriella överkapaciteten inom sektorer såsom stål, med tillhörande exportdumpning, andra illojala handelsmetoder och den totalt sett allt större politiska inblandningen i affärsmiljön, inbegripet den privata sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera sitt samarbete med likasinnade partner på WTO-nivå för att utveckla en gemensam strategi för att hantera denna illojala kinesiska handelspraxis. Parlamentet välkomnar dialogen mellan EU och Förenta staterna om Kina som ett sätt att samarbeta i frågor som ömsesidighet, multilateralism, marknadssnedvridande metoder och ekonomi samt andra strukturella frågor där samordning mellan EU och Förenta staterna kan tillföra ett mervärde. Parlamentet är övertygat om den stora betydelsen av korrekt information om den lagstiftnings- och regleringsmässiga utvecklingen på den kinesiska marknaden, med tanke på bristen på insyn och den statliga styrningen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av regelbundna och uppriktiga diskussioner med EU-institutionerna, Europeiska unionens handelskammare i Kina och alla lokala partner. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över de många hinder som europeiska företag möter för att få tillträde till och bedriva verksamhet på den kinesiska marknaden. Parlamentet är oroat över att Kinas ”dubbla cirkulationsstrategi”, som det hänvisas till i landets 14:e femårsplan, ytterligare kommer att försämra affärsklimatet för EU:s företag. Parlamentet framhåller än en gång sin särskilda oro över de marknadssnedvridande metoderna, till exempel, men inte begränsat till, industrisubventioner, de kinesiska statsägda företagens förmånsbehandling, stöld av immateriella rättigheter, påtvingade tekniköverföringar och datalokalisering, den industriella överkapaciteten inom sektorer såsom stål, med tillhörande exportdumpning, andra illojala handelsmetoder och den totalt sett allt större politiska inblandningen i affärsmiljön, inbegripet den privata sektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera sitt samarbete med likasinnade partner på WTO-nivå för att utveckla en gemensam strategi för att hantera denna illojala kinesiska handelspraxis. Parlamentet välkomnar dialogen mellan EU och Förenta staterna om Kina som ett sätt att samarbeta i frågor som ömsesidighet, multilateralism, marknadssnedvridande metoder och ekonomi samt andra strukturella frågor där samordning mellan EU och Förenta staterna kan tillföra ett mervärde. Parlamentet är övertygat om den stora betydelsen av korrekt information om den lagstiftnings- och regleringsmässiga utvecklingen på den kinesiska marknaden, med tanke på bristen på insyn och den statliga styrningen. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av regelbundna och uppriktiga diskussioner med EU-institutionerna, Europeiska unionens handelskammare i Kina och alla lokala partner.

| 50. | Europaparlamentet anser det relevant att särskilt diskutera de negativa effekterna av och möjliga lösningar på de snedvridningar som orsakas av den globala överskottskapaciteten i stål- och aluminiumsektorerna, och att man på WTO-nivå måste ta itu med industrisubventioner. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att återigen delta i arbetet i det globala forumet om överskottskapacitet i stålsektorn för att komma till rätta med överkapaciteten och återupprätta likvärdiga konkurrensvillkor. Parlamentet konstaterar att trots Kinas planer på att stänga föråldrade produktionsanläggningar och modernisera produktionen har landets årliga råstålproduktion nått ett rekord fyra år i rad. Parlamentet uppmuntrar de kinesiska myndigheterna att infria sina utfästelser om att minska produktionen av råstål. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet anser det relevant att särskilt diskutera de negativa effekterna av och möjliga lösningar på de snedvridningar som orsakas av den globala överskottskapaciteten i stål- och aluminiumsektorerna, och att man på WTO-nivå måste ta itu med industrisubventioner. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att återigen delta i arbetet i det globala forumet om överskottskapacitet i stålsektorn för att komma till rätta med överkapaciteten och återupprätta likvärdiga konkurrensvillkor. Parlamentet konstaterar att trots Kinas planer på att stänga föråldrade produktionsanläggningar och modernisera produktionen har landets årliga råstålproduktion nått ett rekord fyra år i rad. Parlamentet uppmuntrar de kinesiska myndigheterna att infria sina utfästelser om att minska produktionen av råstål.

| 51. | Europaparlamentet påminner i detta avseende om kopplingarna mellan handel, patent och standarder. Parlamentet anser att standardisering och de normativa inslagen i den ökande internationella konkurrensen är avgörande för EU:s handelspolitik och bör vara en av hörnstenarna i unionens strategiska industripolitik. Parlamentet påminner om att standardisering rapporterats som ett riskområde där Kina kan gå sin egen väg. Parlamentet betonar att förfalskning är en topprioritering för EU:s insatser i handelsaspekterna av de immateriella rättigheterna. Parlamentet oroas över att Kina fortfarande står bakom den största delen av alla förfalskade och piratkopierade varor som kommer in i EU, både i fråga om värde och volym. Parlamentet understryker att avtalet mellan EU och Kina om geografiska beteckningar är ett första steg i kampen mot förfalskningar, och uppmanar med kraft kommissionen att öka sina ansträngningar för att skydda EU:s immateriella rättigheter, däribland patent. Parlamentet oroas över att kinesiska domstolar allt oftare hävdar att de har global behörighet när det gäller fastställandet av rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande licensvillkor för standardessentiella patent och att de hindrar företag från att överklaga deras beslut. Parlamentet understryker att detta innebär att kinesiska företag inte behöver betala ett rättvist pris för att använda standardessentiella patent och att den hotar den europeiska forskningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta upp denna fråga med de kinesiska myndigheterna. Parlamentet kräver större uppmärksamhet för överträdelser på digitaliserings- och kommunikationsområdet inom alla relevanta organ, inbegripet FN:s internationella teleunion, tillsammans med EU:s likasinnade partner, särskilt Förenta staterna. Parlamentet efterlyser fler politiska diskussioner om konsekvenserna av kinesiska initiativ såsom Made in China 2025 eller China Standards 2035 som är ännu mer relevant. Parlamentet oroas i detta avseende över Kinas alltmer auktoritära agerande på det digitala området och landets ansträngningar för att främja sin digitala styrningsmodell internationellt. Parlamentet framhåller att det är nödvändigt att nå en överenskommelse inom ramen för WTO:s gemensamma uttalande om e-handel för att främja en grundläggande nivå av öppenhet och likvärdiga konkurrensvillkor med Kina. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet påminner i detta avseende om kopplingarna mellan handel, patent och standarder. Parlamentet anser att standardisering och de normativa inslagen i den ökande internationella konkurrensen är avgörande för EU:s handelspolitik och bör vara en av hörnstenarna i unionens strategiska industripolitik. Parlamentet påminner om att standardisering rapporterats som ett riskområde där Kina kan gå sin egen väg. Parlamentet betonar att förfalskning är en topprioritering för EU:s insatser i handelsaspekterna av de immateriella rättigheterna. Parlamentet oroas över att Kina fortfarande står bakom den största delen av alla förfalskade och piratkopierade varor som kommer in i EU, både i fråga om värde och volym. Parlamentet understryker att avtalet mellan EU och Kina om geografiska beteckningar är ett första steg i kampen mot förfalskningar, och uppmanar med kraft kommissionen att öka sina ansträngningar för att skydda EU:s immateriella rättigheter, däribland patent. Parlamentet oroas över att kinesiska domstolar allt oftare hävdar att de har global behörighet när det gäller fastställandet av rättvisa, rimliga och icke-diskriminerande licensvillkor för standardessentiella patent och att de hindrar företag från att överklaga deras beslut. Parlamentet understryker att detta innebär att kinesiska företag inte behöver betala ett rättvist pris för att använda standardessentiella patent och att den hotar den europeiska forskningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta upp denna fråga med de kinesiska myndigheterna. Parlamentet kräver större uppmärksamhet för överträdelser på digitaliserings- och kommunikationsområdet inom alla relevanta organ, inbegripet FN:s internationella teleunion, tillsammans med EU:s likasinnade partner, särskilt Förenta staterna. Parlamentet efterlyser fler politiska diskussioner om konsekvenserna av kinesiska initiativ såsom Made in China 2025 eller China Standards 2035 som är ännu mer relevant. Parlamentet oroas i detta avseende över Kinas alltmer auktoritära agerande på det digitala området och landets ansträngningar för att främja sin digitala styrningsmodell internationellt. Parlamentet framhåller att det är nödvändigt att nå en överenskommelse inom ramen för WTO:s gemensamma uttalande om e-handel för att främja en grundläggande nivå av öppenhet och likvärdiga konkurrensvillkor med Kina.

| 52. | Europaparlamentet vill att större uppmärksamhet fästs vid europeiska små och medelstora företag som ingår handels- och investeringsförbindelser med Kina, och välkomnar kommissionens stöd till initiativ som värnar små och medelstora företag såsom portalen Access2Markets, verktyget för självbedömning för små och medelstora företag när det gäller ursprungsregler eller Kina-helpdesken om immateriella rättigheter för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet vill att större uppmärksamhet fästs vid europeiska små och medelstora företag som ingår handels- och investeringsförbindelser med Kina, och välkomnar kommissionens stöd till initiativ som värnar små och medelstora företag såsom portalen Access2Markets, verktyget för självbedömning för små och medelstora företag när det gäller ursprungsregler eller Kina-helpdesken om immateriella rättigheter för små och medelstora företag.

| 53. | Europaparlamentet noterar det principiella ingåendet, på politisk nivå, av det övergripande investeringsavtalet mellan EU och Kina, och erkänner samtidigt kommissionens insatser för att hantera brister kopplade till asymmetrier i fråga om marknadstillträde, likvärdiga konkurrensvillkor och hållbar utveckling genom ett regelbaserat engagemang. Parlamentet påminner dock om att handelsförbindelserna inte utspelar sig i ett vakuum. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet noterar det principiella ingåendet, på politisk nivå, av det övergripande investeringsavtalet mellan EU och Kina, och erkänner samtidigt kommissionens insatser för att hantera brister kopplade till asymmetrier i fråga om marknadstillträde, likvärdiga konkurrensvillkor och hållbar utveckling genom ett regelbaserat engagemang. Parlamentet påminner dock om att handelsförbindelserna inte utspelar sig i ett vakuum.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att höra parlamentet innan den vidtar några åtgärder för att ingå och underteckna det övergripande investeringsavtalet. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att vidta konkreta åtgärder för att ratificera och genomföra ILO:s grundläggande konventioner nr 29 och nr 105 om tvångsarbete. Parlamentet betonar att Kina också har åtagit sig att effektivt genomföra de ratificerade ILO-konventionerna och arbeta för en ratificering av andra ”aktuella” grundläggande ILO-konventioner. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att höra parlamentet innan den vidtar några åtgärder för att ingå och underteckna det övergripande investeringsavtalet. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att vidta konkreta åtgärder för att ratificera och genomföra ILO:s grundläggande konventioner nr 29 och nr 105 om tvångsarbete. Parlamentet betonar att Kina också har åtagit sig att effektivt genomföra de ratificerade ILO-konventionerna och arbeta för en ratificering av andra ”aktuella” grundläggande ILO-konventioner.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att 26 EU-medlemsstater har gamla bilaterala investeringsavtal med Kina. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet konstaterar att 26 EU-medlemsstater har gamla bilaterala investeringsavtal med Kina.

| 56. | Europaparlamentet påminner dock om att det övergripande investeringsavtalet inte självt kan lösa alla problem i våra ekonomiska och politiska förbindelser och därför måste ses mot bakgrund av en förstärkt och mer målinriktad EU-verktygslåda med ensidiga åtgärder. Parlamentet understryker att det skulle granska avtalet grundligt, inbegripet avsnittet om hållbar utveckling. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet påminner dock om att det övergripande investeringsavtalet inte självt kan lösa alla problem i våra ekonomiska och politiska förbindelser och därför måste ses mot bakgrund av en förstärkt och mer målinriktad EU-verktygslåda med ensidiga åtgärder. Parlamentet understryker att det skulle granska avtalet grundligt, inbegripet avsnittet om hållbar utveckling.

| 57. | Europaparlamentet betonar att ett korrekt genomförande och ett effektivt verkställande skulle vara avgörande för avtalets nytta och framgångar när det gäller att avhjälpa strukturella asymmetrier inom handels- och investeringsförbindelserna. Parlamentet framhäver den roll och relevans som de strukturerade och regelbundna utbytena med kommissionens ansvarige för efterlevnaden av handelsbestämmelserna spelar i utvärderingen av det framtida genomförandet av det övergripande investeringsavtalet, om det antas. Parlamentet påminner om och betonar i detta sammanhang vikten av parlamentarisk diplomati för att främja ömsesidig förståelse, transparent kommunikation och en ärlig dialog. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att ett korrekt genomförande och ett effektivt verkställande skulle vara avgörande för avtalets nytta och framgångar när det gäller att avhjälpa strukturella asymmetrier inom handels- och investeringsförbindelserna. Parlamentet framhäver den roll och relevans som de strukturerade och regelbundna utbytena med kommissionens ansvarige för efterlevnaden av handelsbestämmelserna spelar i utvärderingen av det framtida genomförandet av det övergripande investeringsavtalet, om det antas. Parlamentet påminner om och betonar i detta sammanhang vikten av parlamentarisk diplomati för att främja ömsesidig förståelse, transparent kommunikation och en ärlig dialog.

| 58. | Europaparlamentet välkomnar ikraftträdandet av avtalet mellan EU och Kina om geografiska beteckningar och upprepar vikten av ett effektivt genomförande och efterlevnad av avtalet på båda parternas marknad. Parlamentet välkomnar den förväntade utvidgningen av det nuvarande avtalet för att lägga till ytterligare 350 geografiska beteckningar från båda sidor. Parlamentet understryker att detta begränsade avtal om geografiska beteckningar kan fungera som en modell och grund för framtida avtal om geografiska beteckningar. Parlamentet belyser den avgörande roll som den ansvarige för efterlevnaden av handelsbestämmelserna spelar i samband med övervakningen och förbättringen av efterlevnaden av detta avtal. Parlamentet uppmanar den ansvarige för efterlevnaden av handelsbestämmelserna att omedelbart reagera om avtalet inte tillämpas korrekt. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet välkomnar ikraftträdandet av avtalet mellan EU och Kina om geografiska beteckningar och upprepar vikten av ett effektivt genomförande och efterlevnad av avtalet på båda parternas marknad. Parlamentet välkomnar den förväntade utvidgningen av det nuvarande avtalet för att lägga till ytterligare 350 geografiska beteckningar från båda sidor. Parlamentet understryker att detta begränsade avtal om geografiska beteckningar kan fungera som en modell och grund för framtida avtal om geografiska beteckningar. Parlamentet belyser den avgörande roll som den ansvarige för efterlevnaden av handelsbestämmelserna spelar i samband med övervakningen och förbättringen av efterlevnaden av detta avtal. Parlamentet uppmanar den ansvarige för efterlevnaden av handelsbestämmelserna att omedelbart reagera om avtalet inte tillämpas korrekt.

| 59. | Europaparlamentet understryker att Kina fortfarande har långt kvar innan landet blir en fri marknadsekonomi, med tanke på vilket oerhört inflytande staten har på landets ekonomi och företagens beslut om priser, kostnader, produktion och insatsvaror. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang Kina att agera på ett öppnare sätt gentemot sina företag och de utländska företag som är verksamma i landet. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet understryker att Kina fortfarande har långt kvar innan landet blir en fri marknadsekonomi, med tanke på vilket oerhört inflytande staten har på landets ekonomi och företagens beslut om priser, kostnader, produktion och insatsvaror. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang Kina att agera på ett öppnare sätt gentemot sina företag och de utländska företag som är verksamma i landet.

| 60. | Europaparlamentet efterlyser ökad finansiering till förverkligandet av 5G-projekt och till forskningen kring 6G, artificiell intelligens och stordatateknik, av omsorg om tryggad nätsäkerhet och ökad digital suveränitet i framtiden, något som kommer att bli avgörande för digitalisering och ekonomisk tillväxt, men också för att man ska kunna ta in det tekniska försprång som Kina har i dag och för att undanröja de risker som Natos medlemmar och partner kan utsättas för genom att Kinas 5G-teknik integreras i telekommunikationsnäten, eftersom sådana åtgärder skulle kunna urholka den demokratiska styrningens framtid. Parlamentet efterlyser vidare en samordnad EU-strategi för cybersäkerhet och en ökning av medlemsstaternas kapacitet på detta område, i syfte att bland annat stärka skyddet mot hot mot EU:s kritiska infrastruktur från tredjeländer, däribland Kina. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet efterlyser ökad finansiering till förverkligandet av 5G-projekt och till forskningen kring 6G, artificiell intelligens och stordatateknik, av omsorg om tryggad nätsäkerhet och ökad digital suveränitet i framtiden, något som kommer att bli avgörande för digitalisering och ekonomisk tillväxt, men också för att man ska kunna ta in det tekniska försprång som Kina har i dag och för att undanröja de risker som Natos medlemmar och partner kan utsättas för genom att Kinas 5G-teknik integreras i telekommunikationsnäten, eftersom sådana åtgärder skulle kunna urholka den demokratiska styrningens framtid. Parlamentet efterlyser vidare en samordnad EU-strategi för cybersäkerhet och en ökning av medlemsstaternas kapacitet på detta område, i syfte att bland annat stärka skyddet mot hot mot EU:s kritiska infrastruktur från tredjeländer, däribland Kina.

| 61. | Europaparlamentet understryker vikten av arbetet dels med förordningen om artificiell intelligens (AI), dels med en ram för etik och civilrättsligt ansvar i samband med AI-system och därtill hörande teknik, där innovation av ett slag som ställer den enskilde människan i centrum och är lyhörd för personlig integritet gynnas, i partnerskap med viktiga strategiska partner som delar EU:s liberala och demokratiska värden. Parlamentet understryker att system med sociala poäng motsvarar EU:s grundläggande värden. Parlamentet betonar behovet av att EU bevarar individens rättigheter. Parlamentet betonar därför att sådan politik och sådana övervakningsverktyg under inga omständigheter får användas i EU. Parlamentet understryker därför att EU måste arbeta för att begränsa och motverka det digitala förtryckets gränsöverskridande räckvidd. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet understryker vikten av arbetet dels med förordningen om artificiell intelligens (AI), dels med en ram för etik och civilrättsligt ansvar i samband med AI-system och därtill hörande teknik, där innovation av ett slag som ställer den enskilde människan i centrum och är lyhörd för personlig integritet gynnas, i partnerskap med viktiga strategiska partner som delar EU:s liberala och demokratiska värden. Parlamentet understryker att system med sociala poäng motsvarar EU:s grundläggande värden. Parlamentet betonar behovet av att EU bevarar individens rättigheter. Parlamentet betonar därför att sådan politik och sådana övervakningsverktyg under inga omständigheter får användas i EU. Parlamentet understryker därför att EU måste arbeta för att begränsa och motverka det digitala förtryckets gränsöverskridande räckvidd.

Försvar och främjande av EU:s viktigaste intressen och värden genom omvandling av EU till en effektivare global aktör

Försvar och främjande av EU:s viktigaste intressen och värden genom omvandling av EU till en effektivare global aktör

| 62. | Europaparlamentet anser att EU bör fortsätta arbetet med att bli en effektivare geopolitisk aktör, genom att säkerställa att dess medlemsstater uppträder mera enhetligt i geopolitiska frågor och att verka för sitt strategiska oberoende och sin kapacitet, i samarbete med Förenta staterna och andra likasinnade partner. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet anser att EU bör fortsätta arbetet med att bli en effektivare geopolitisk aktör, genom att säkerställa att dess medlemsstater uppträder mera enhetligt i geopolitiska frågor och att verka för sitt strategiska oberoende och sin kapacitet, i samarbete med Förenta staterna och andra likasinnade partner.

| 63. | Europaparlamentet betonar att framgången för den europeiska grannskapspolitiken avgör EU:s förmåga att ta rollen som global aktör. Parlamentet varnar för Kinas växande roll i EU:s omedelbara grannskap, inklusive kandidatländerna. Parlamentet efterlyser ett strategiskt förhållningssätt på EU-nivå för att motverka kinesiska åtgärder genom investeringar, lån och affärsverksamhet i grannländerna, i synnerhet på västra Balkan. Parlamentet efterlyser i synnerhet ett starkt EU-engagemang för att ge dessa länder ett hållbart alternativ till kinesiska investeringar. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet betonar att framgången för den europeiska grannskapspolitiken avgör EU:s förmåga att ta rollen som global aktör. Parlamentet varnar för Kinas växande roll i EU:s omedelbara grannskap, inklusive kandidatländerna. Parlamentet efterlyser ett strategiskt förhållningssätt på EU-nivå för att motverka kinesiska åtgärder genom investeringar, lån och affärsverksamhet i grannländerna, i synnerhet på västra Balkan. Parlamentet efterlyser i synnerhet ett starkt EU-engagemang för att ge dessa länder ett hållbart alternativ till kinesiska investeringar.

| 64. | Europaparlamentet påpekar att EU måste stärka sina verktyg för att försvara sig, öka sin kapacitet att skydda sina intressen utomlands, spela en mer proaktiv, konsekvent och strategisk roll i sitt direkta grannskap, och se till att medlemsstaterna är eniga i sin geopolitiska strategi. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påpekar att EU måste stärka sina verktyg för att försvara sig, öka sin kapacitet att skydda sina intressen utomlands, spela en mer proaktiv, konsekvent och strategisk roll i sitt direkta grannskap, och se till att medlemsstaterna är eniga i sin geopolitiska strategi.

| 65. | Europaparlamentet anser att konferensen om Europas framtid bör utgöra ett forum för debatt om EU:s yttre åtgärder, exempelvis om frågor som rör skyddet av de mänskliga rättigheterna, och för diskussion om hur man ska uppnå öppet strategiskt oberoende. Parlamentet understryker vikten av att diskutera frågor med anknytning till förbättring och förstärkning av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, till exempel genom att ge vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant ett förstärkt uppdrag att agera på EU:s vägnar i utrikespolitiska frågor och för att nödvändiga åtgärder ska vidtas för att det införs omröstning med kvalificerad majoritet inom vissa utrikespolitiska frågor. Parlamentet efterlyser ett stärkt försvarssamarbete mellan medlemsstaterna, i syfte att förbättra den europeiska strategiska försvarskapaciteten och grunda en fullfjädrad europeisk försvarsunion, vilket skulle inbegripa europeisk militär kapacitet. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet anser att konferensen om Europas framtid bör utgöra ett forum för debatt om EU:s yttre åtgärder, exempelvis om frågor som rör skyddet av de mänskliga rättigheterna, och för diskussion om hur man ska uppnå öppet strategiskt oberoende. Parlamentet understryker vikten av att diskutera frågor med anknytning till förbättring och förstärkning av EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik, till exempel genom att ge vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant ett förstärkt uppdrag att agera på EU:s vägnar i utrikespolitiska frågor och för att nödvändiga åtgärder ska vidtas för att det införs omröstning med kvalificerad majoritet inom vissa utrikespolitiska frågor. Parlamentet efterlyser ett stärkt försvarssamarbete mellan medlemsstaterna, i syfte att förbättra den europeiska strategiska försvarskapaciteten och grunda en fullfjädrad europeisk försvarsunion, vilket skulle inbegripa europeisk militär kapacitet.

| 66. | Europaparlamentet påpekar att Europeiska utrikestjänsten måste få ett uppdrag om och nödvändiga resurser för att övervaka och hantera kinesiska desinformationsoperationer, inbegripet inrättandet av en särskild Far-East StratCom-arbetsgrupp med fokus på desinformation som kommer från Kina. Parlamentet uppmanar Kina att låta bli att smygmanipulera den offentliga debatten i EU. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utveckla ett EU-omfattande regelverk för att förhindra att medieföretag som antingen finansieras eller kontrolleras av tredjeländers regeringar förvärvar europeiska medieföretag, i syfte att bevara oberoende och fria medierapporter i EU. Parlamentet föreslår att kinesiska språkmedier i Europa diversifieras genom att uppmuntra samarbete mellan europeiska medier och internationella partner, såsom Taiwan. Parlamentet betonar vidare det akuta behovet av att avsevärt öka expertkapaciteten i fråga om Kina inom utrikestjänsten och kommissionen i allmänhet. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet påpekar att Europeiska utrikestjänsten måste få ett uppdrag om och nödvändiga resurser för att övervaka och hantera kinesiska desinformationsoperationer, inbegripet inrättandet av en särskild Far-East StratCom-arbetsgrupp med fokus på desinformation som kommer från Kina. Parlamentet uppmanar Kina att låta bli att smygmanipulera den offentliga debatten i EU. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utveckla ett EU-omfattande regelverk för att förhindra att medieföretag som antingen finansieras eller kontrolleras av tredjeländers regeringar förvärvar europeiska medieföretag, i syfte att bevara oberoende och fria medierapporter i EU. Parlamentet föreslår att kinesiska språkmedier i Europa diversifieras genom att uppmuntra samarbete mellan europeiska medier och internationella partner, såsom Taiwan. Parlamentet betonar vidare det akuta behovet av att avsevärt öka expertkapaciteten i fråga om Kina inom utrikestjänsten och kommissionen i allmänhet.

| 67. | Europaparlamentet påpekar vikten av oberoende studier och forskning om Kina vid universitet, tankesmedjor, forskningsinstitutioner och skolor i hela EU, utan kinesiskt ekonomiskt stöd eller inflytande, som garanterar akademisk integritet och yttrandefrihet. Parlamentet uppmanar därför EU att utveckla ett program för att finansiera Kinarelaterad forskning och språkutbildning i EU. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet påpekar vikten av oberoende studier och forskning om Kina vid universitet, tankesmedjor, forskningsinstitutioner och skolor i hela EU, utan kinesiskt ekonomiskt stöd eller inflytande, som garanterar akademisk integritet och yttrandefrihet. Parlamentet uppmanar därför EU att utveckla ett program för att finansiera Kinarelaterad forskning och språkutbildning i EU.

| 68. | Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att införa program som är oberoende av det kinesiska kommunistpartiets inflytande och som syftar till att studera Kinas kultur, språk och politik, till exempel genom närmare kontakter med den taiwanesiska akademiska världen och det taiwanesiska samhället. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet påpekar att det är nödvändigt att införa program som är oberoende av det kinesiska kommunistpartiets inflytande och som syftar till att studera Kinas kultur, språk och politik, till exempel genom närmare kontakter med den taiwanesiska akademiska världen och det taiwanesiska samhället.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta och att i sin strategi inkludera Kinas snabbt växande intresse för inblandning och engagemang i Arktis. Parlamentet efterlyser beredskap för att säkerställa sjöfartens frihet i den arktiska Nordostpassagen. Parlamentet noterar Kinas investeringar i forskning och strategisk infrastruktur i Arktis och konstaterar att EU inte bör förlora mark i denna viktiga region. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta och att i sin strategi inkludera Kinas snabbt växande intresse för inblandning och engagemang i Arktis. Parlamentet efterlyser beredskap för att säkerställa sjöfartens frihet i den arktiska Nordostpassagen. Parlamentet noterar Kinas investeringar i forskning och strategisk infrastruktur i Arktis och konstaterar att EU inte bör förlora mark i denna viktiga region.

o

o o

| 70. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt, för kännedom, till Folkrepubliken Kinas regering. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt, för kännedom, till Folkrepubliken Kinas regering.

---

(1)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

1

(2)  EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

2

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0375.

3

(4)  EUT C 158, 30.4.2021, s. 2.

4

(5)  EUT C 11, 13.1.2020, s. 25.

5

(6)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 103.

6

(7)  EUT C 238, 6.7.2018, s. 108.

7

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0174.

8

(9)  Antagna texter, P9_TA(2021)0027.

9

(10)  EUT C 369, 11.10.2018, s. 156.

10

(11)  Antagna texter, P9_TA(2020)0337.

11

(12)  Antagna texter, P9_TA(2021)0255.

12

(13)  Antagna texter, P9_TA(2021)0016.

13

(14)  Gemensam förklaring av den 13 april 1987 mellan Kina och Portugal i frågan om Macao.

14

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/53 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/53

---

P9_TA(2021)0385

Rättvisa arbetsvillkor, rättigheter och socialt skydd för plattformsarbetare i samband med nya anställningsformer kopplade till den digitala utvecklingen

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om rättvisa arbetsvillkor, rättigheter och socialt skydd för plattformsarbetare i samband med nya anställningsformer kopplade till den digitala utvecklingen (2019/2186(INI))

(2022/C 117/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 av den 20 juni 2019 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/1150 av den 20 juni 2019 om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/1152 av den 20 juni 2019 om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor i Europeiska unionen (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/770 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/770 av den 20 maj 2019 om vissa aspekter på avtal om tillhandahållande av digitalt innehåll och digitala tjänster (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (4),

| — | med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare (5),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 24 oktober 2019Framtidens arbetsliv: Europeiska unionen stöder ILO:s hundraårsdeklaration (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 24 oktober 2019Framtidens arbetsliv: Europeiska unionen stöder ILO:s hundraårsdeklaration (6),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 13 juni 2019Ett arbetsliv i förändring: reflektioner om nya arbetsformer och följderna för arbetstagarnas arbetsmiljö (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 13 juni 2019Ett arbetsliv i förändring: reflektioner om nya arbetsformer och följderna för arbetstagarnas arbetsmiljö (7),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 15 december 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG (COM(2020)0825), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 15 december 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om en inre marknad för digitala tjänster (rättsakten om digitala tjänster) och om ändring av direktiv 2000/31/EG (COM(2020)0825),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 15 december 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakt om digitala marknader) (COM(2020)0842), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 15 december 2020 till Europaparlamentets och rådets förordning om öppna och rättvisa marknader inom den digitala sektorn (rättsakt om digitala marknader) (COM(2020)0842),

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 4 mars 2021Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen av den 4 mars 2021Handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter (COM(2021)0102),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 19 februari 2020En EU-strategi för data (COM(2020)0066),

| — | med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020Om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok av den 19 februari 2020Om artificiell intelligens – en EU-strategi för spetskompetens och förtroende (COM(2020)0065),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 januari 2020Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (COM(2020)0014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 januari 2020Ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (COM(2020)0014),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2016Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juni 2016Europeisk agenda för delningsekonomin (COM(2016)0356),

| — | med beaktande av kommissionens samrådsdokument av den 24 februari 2021First phase consultation of social partners under Article 154 TFEU on possible action addressing the challenges related to working conditions in platform work (C(2021)1127), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens samrådsdokument av den 24 februari 2021First phase consultation of social partners under Article 154 TFEU on possible action addressing the challenges related to working conditions in platform work (C(2021)1127),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 med rekommendationer till kommissionen om rätten att inte vara uppkopplad (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 med rekommendationer till kommissionen om rätten att inte vara uppkopplad (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om ett starkt socialt Europa för rättvisa omställningar (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2020 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 oktober 2020 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en ram för etiska aspekter av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om en ram för etiska aspekter av artificiell intelligens, robotteknik och tillhörande teknik (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om rättsakten om digitala tjänster: förbättring av den inre marknadens funktionssätt (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 20 oktober 2020 med rekommendationer till kommissionen om rättsakten om digitala tjänster: förbättring av den inre marknadens funktionssätt (12),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 10 juli 2020 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 10 juli 2020 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2019 om sysselsättnings- och socialpolitik i euroområdet (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2017 om en europeisk pelare för sociala rättigheter (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om en europeisk agenda för delningsekonomin (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om en europeisk agenda för delningsekonomin (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om onlineplattformar och den digitala inre marknaden (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 juni 2017 om onlineplattformar och den digitala inre marknaden (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om arbetsvillkor och osäkra anställningar (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om arbetsvillkor och osäkra anställningar (18),

| — | med beaktande av kommissionsledamot Nicolas Schmits uppdragsbeskrivning av den 10 september 2019 och kommissionens arbetsprogram 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionsledamot Nicolas Schmits uppdragsbeskrivning av den 10 september 2019 och kommissionens arbetsprogram 2021,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 september 2020Rättvist arbete i plattformsekonomin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 september 2020Rättvist arbete i plattformsekonomin,

| — | med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande av den 5 december 2019En europeisk ram för regleringssvar på delningsekonomin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska regionkommitténs yttrande av den 5 december 2019En europeisk ram för regleringssvar på delningsekonomin,

| — | med beaktande av de europeiska arbetsmarknadsparternas ramavtal om digitalisering från juni 2020 (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de europeiska arbetsmarknadsparternas ramavtal om digitalisering från juni 2020 (19),

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) rekommendation nr 198 om anställningsförhållande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) rekommendation nr 198 om anställningsförhållande,

| — | med beaktande av kommissionens studie av den 13 mars 2020Study to gather evidence on the working conditions of platform workers, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens studie av den 13 mars 2020Study to gather evidence on the working conditions of platform workers,

| — | med beaktande av rapporten från kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) The changing nature of work and skills in the digital age, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) The changing nature of work and skills in the digital age,

| — | med beaktande av JRC:s rapport Platform Workers in Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av JRC:s rapport Platform Workers in Europe,

| — | med beaktande av studien The platform economy and precarious work, som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 11 september 2020 (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien The platform economy and precarious work, som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 11 september 2020 (20),

| — | med beaktande av studien The Social Protection of Workers in the Platform Economy, som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 7 december 2017 (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien The Social Protection of Workers in the Platform Economy, som offentliggjordes av generaldirektoratet för intern politik den 7 december 2017 (21),

| — | med beaktande av Cedefops rapport av den 24 september 2020Developing and matching skills in the online platform economy, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cedefops rapport av den 24 september 2020Developing and matching skills in the online platform economy,

| — | med beaktande av Cedefops briefingmeddelande av den 30 juli 2020Online working and learning in the coronavirus era, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Cedefops briefingmeddelande av den 30 juli 2020Online working and learning in the coronavirus era,

| — | med beaktande av Eurofounds studie av den 24 september 2018Employment and working conditions of selected types of platform work, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds studie av den 24 september 2018Employment and working conditions of selected types of platform work,

| — | med beaktande av Eurofounds policydokument av den 23 september 2019Platform Work: Maximising the potential while safeguarding standards?, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds policydokument av den 23 september 2019Platform Work: Maximising the potential while safeguarding standards?,

| — | med beaktande av Eurofounds forskningsrapport av den 21 september 2020Back to the future: Policy pointers from platform work scenarios, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds forskningsrapport av den 21 september 2020Back to the future: Policy pointers from platform work scenarios,

| — | med beaktande av Eurofounds webbkatalog över plattformsekonomin (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Eurofounds webbkatalog över plattformsekonomin (22),

| — | med beaktande av Europeiska arbetsmiljöbyråns (EU-Osha) studie av den 7 november 2017Protecting Workers in the Online Platform Economy: An overview of regulatory and policy developments in the EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska arbetsmiljöbyråns (EU-Osha) studie av den 7 november 2017Protecting Workers in the Online Platform Economy: An overview of regulatory and policy developments in the EU,

| — | med beaktande av ILO:s rapport av den 23 februari 2021, World Employment and Social Outlook 2021: The role of digital labour platforms in transforming the world of work, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s rapport av den 23 februari 2021, World Employment and Social Outlook 2021: The role of digital labour platforms in transforming the world of work,

| — | med beaktande av ILO:s rapport av den 20 september 2018Digital labour platforms and the future of work: Towards decent work in the online world, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s rapport av den 20 september 2018Digital labour platforms and the future of work: Towards decent work in the online world,

| — | med beaktande av ILO:s hundraårsdeklaration om framtidens arbetsliv av den 21 juni 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s hundraårsdeklaration om framtidens arbetsliv av den 21 juni 2019,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex 2020: Digitalisation and the future of work, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex 2020: Digitalisation and the future of work,

| — | med beaktande av Data & Societys rapporter från februari 2019, Workplace Monitoring & Surveillance och Algorithmic Management in the Workplace, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Data & Societys rapporter från februari 2019, Workplace Monitoring & Surveillance och Algorithmic Management in the Workplace,

| — | med beaktande av studien Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work, som offentliggjordes den 23 december 2020 av Europaparlamentets generaldirektorat för parlamentarisk utredning och analys (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work, som offentliggjordes den 23 december 2020 av Europaparlamentets generaldirektorat för parlamentarisk utredning och analys (23),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för transport och turism, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för transport och turism,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0257/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0257/2021), och av följande skäl:

| A. | ”Plattformsarbetare” avser personer som utför arbete eller tillhandahåller tjänster, med högre eller lägre grad av kontroll, via en digital arbetsplattform. Termen kan därför omfatta både arbetstagare och faktiska egenföretagare. |
| --- | --- |

A.

”Plattformsarbetare” avser personer som utför arbete eller tillhandahåller tjänster, med högre eller lägre grad av kontroll, via en digital arbetsplattform. Termen kan därför omfatta både arbetstagare och faktiska egenföretagare.

| B. | En ”digital arbetsplattform” avser ett företag som med högre eller lägre grad av kontroll förmedlar eller erbjuder tjänster på begäran som efterfrågas av personkunder eller företagskunder samt tillhandahålls direkt eller indirekt av enskilda personer, oavsett om tjänsterna utförs på plats eller online. |
| --- | --- |

B.

En ”digital arbetsplattform” avser ett företag som med högre eller lägre grad av kontroll förmedlar eller erbjuder tjänster på begäran som efterfrågas av personkunder eller företagskunder samt tillhandahålls direkt eller indirekt av enskilda personer, oavsett om tjänsterna utförs på plats eller online.

| C. | ”Plattformsarbete” avser det arbete som utförs och de tjänster som tillhandahålls på begäran och mot ersättning av plattformsarbetare, oavsett anställningsstatus, typ av digital arbetsplattform (på plats eller online) eller erfordrad kompetensnivå. |
| --- | --- |

C.

”Plattformsarbete” avser det arbete som utförs och de tjänster som tillhandahålls på begäran och mot ersättning av plattformsarbetare, oavsett anställningsstatus, typ av digital arbetsplattform (på plats eller online) eller erfordrad kompetensnivå.

| D. | Det saknas tillräckliga och aktuella EU-omfattande uppgifter om plattformsarbete, och metoderna för insamling av uppgifter skiljer sig åt mellan medlemsstaterna, vilket gör det svårt att fastställa plattformsarbetets omfattning och antalet berörda arbetstagare. Ytterligare tillväxt för plattformsarbete på arbetsmarknaden anses mycket sannolik. |
| --- | --- |

D.

Det saknas tillräckliga och aktuella EU-omfattande uppgifter om plattformsarbete, och metoderna för insamling av uppgifter skiljer sig åt mellan medlemsstaterna, vilket gör det svårt att fastställa plattformsarbetets omfattning och antalet berörda arbetstagare. Ytterligare tillväxt för plattformsarbete på arbetsmarknaden anses mycket sannolik.

| E. | Plattformsarbete kan skapa sysselsättning, ökad valfrihet, extrainkomster och lättare arbetsmarknadstillträde. Plattformsarbete kan underlätta flexibiliteten och resursoptimeringen och erbjuda möjligheter både för personer som arbetar på eller genom digitala arbetsplattformar och för kunder samt matchandet av efterfrågan på tjänster med utbudet av dem. Innovation på området digitala verktyg är en förutsättning för plattformsarbete och kan bidra till tillväxt i tider av kris och återhämtning. Plattformsarbete kan ge fördelar för studenter och för dem som vill kombinera studier och arbete samtidigt, samt ge tillgång till sysselsättning för ungdomar som varken arbetar, studerar eller fortbildar sig (Uvas), liksom för personer med lägre kompetens. |
| --- | --- |

E.

Plattformsarbete kan skapa sysselsättning, ökad valfrihet, extrainkomster och lättare arbetsmarknadstillträde. Plattformsarbete kan underlätta flexibiliteten och resursoptimeringen och erbjuda möjligheter både för personer som arbetar på eller genom digitala arbetsplattformar och för kunder samt matchandet av efterfrågan på tjänster med utbudet av dem. Innovation på området digitala verktyg är en förutsättning för plattformsarbete och kan bidra till tillväxt i tider av kris och återhämtning. Plattformsarbete kan ge fördelar för studenter och för dem som vill kombinera studier och arbete samtidigt, samt ge tillgång till sysselsättning för ungdomar som varken arbetar, studerar eller fortbildar sig (Uvas), liksom för personer med lägre kompetens.

| F. | Plattformsarbete kan inte begränsas till persontransport eller livsmedelsleverans eftersom det även består av yrkesuppgifter, hushållsuppgifter och mikrouppgifter. |
| --- | --- |

F.

Plattformsarbete kan inte begränsas till persontransport eller livsmedelsleverans eftersom det även består av yrkesuppgifter, hushållsuppgifter och mikrouppgifter.

| G. | Plattformsarbete underlättar tillgången till arbetsmarknaden genom moderna anställningsformer och främjar utvecklingen av teknik för att underlätta användningen av plattformar och föra dem närmare både företag och konsumenter. |
| --- | --- |

G.

Plattformsarbete underlättar tillgången till arbetsmarknaden genom moderna anställningsformer och främjar utvecklingen av teknik för att underlätta användningen av plattformar och föra dem närmare både företag och konsumenter.

| H. | Plattformsarbete har också gett upphov till farhågor om osäkra och dåliga arbetsvillkor, avsaknad av eller svårigheter att få tillgång till ett fullgott socialt skydd, orättvis konkurrens, odeklarerat arbete, oenhetliga och oförutsägbara inkomster och arbetsscheman, avsaknad av tvistlösningsmekanismer, kompetensförluster och brist på karriärutveckling, jämte avsaknad av åtgärder för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, särskilt för lågkvalificerade plattformsarbetare som utför arbete på plats och arbetstagare som utför mikrouppgifter, vilket har visat sig på nytt under covid-19-krisen. Den felaktiga klassificeringen av arbetstagare som egenföretagare bidrar till denna situation. |
| --- | --- |

H.

Plattformsarbete har också gett upphov till farhågor om osäkra och dåliga arbetsvillkor, avsaknad av eller svårigheter att få tillgång till ett fullgott socialt skydd, orättvis konkurrens, odeklarerat arbete, oenhetliga och oförutsägbara inkomster och arbetsscheman, avsaknad av tvistlösningsmekanismer, kompetensförluster och brist på karriärutveckling, jämte avsaknad av åtgärder för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, särskilt för lågkvalificerade plattformsarbetare som utför arbete på plats och arbetstagare som utför mikrouppgifter, vilket har visat sig på nytt under covid-19-krisen. Den felaktiga klassificeringen av arbetstagare som egenföretagare bidrar till denna situation.

| I. | Covid-19-krisen har belyst plattformsarbetarnas roll i att säkerställa verksamhetskontinuitet för tusentals små och medelstora företag i hela EU genom att tillhandahålla ett välbehövligt gränssnitt mellan viktiga sektorer såsom livsmedels- och transportbranscherna och konsumenter, och plattformsmodellen har möjliggjort fortsatta inkomster för vissa plattformsarbetare. Mer än 60 % av EU-invånarna uppger att de inte heller efter covid-19-krisens slut har för avsikt att sluta använda onlinetjänster, exempelvis möjligheten att beställa måltider på nätet (24). Arbetstagare i atypiska arrangemang löper högre hälsorisker än arbetstagare i standardarrangemang (25) och särskilt plattformsarbetare utsätts ofta för hälso- och säkerhetsrisker på grund av den typ av arbete de utför, till exempel cyklister, som är oskyddade trafikanter och som ofta arbetar under ogynnsamma och svåra väderförhållanden och hastighets- och effektivitetspress. Plattformsarbete bör inte leda till otrygghet, osäkerhet eller hälso- och säkerhetsrisker. Plattformsarbetarna som har förlorat sin inkomst på grund av pandemin var ofta inte berättigade till inkomststöd, vilket belyser deras bristande tillgång till socialt skydd. Plattformsarbetare på plats löper en ökad risk att drabbas av covid-19. |
| --- | --- |

I.

Covid-19-krisen har belyst plattformsarbetarnas roll i att säkerställa verksamhetskontinuitet för tusentals små och medelstora företag i hela EU genom att tillhandahålla ett välbehövligt gränssnitt mellan viktiga sektorer såsom livsmedels- och transportbranscherna och konsumenter, och plattformsmodellen har möjliggjort fortsatta inkomster för vissa plattformsarbetare. Mer än 60 % av EU-invånarna uppger att de inte heller efter covid-19-krisens slut har för avsikt att sluta använda onlinetjänster, exempelvis möjligheten att beställa måltider på nätet (24). Arbetstagare i atypiska arrangemang löper högre hälsorisker än arbetstagare i standardarrangemang (25) och särskilt plattformsarbetare utsätts ofta för hälso- och säkerhetsrisker på grund av den typ av arbete de utför, till exempel cyklister, som är oskyddade trafikanter och som ofta arbetar under ogynnsamma och svåra väderförhållanden och hastighets- och effektivitetspress. Plattformsarbete bör inte leda till otrygghet, osäkerhet eller hälso- och säkerhetsrisker. Plattformsarbetarna som har förlorat sin inkomst på grund av pandemin var ofta inte berättigade till inkomststöd, vilket belyser deras bristande tillgång till socialt skydd. Plattformsarbetare på plats löper en ökad risk att drabbas av covid-19.

| J. | Om man inte tar itu med detta på rätt sätt kan riskerna ovan äventyra hela den europeiska modellen för en social marknadsekonomi och målen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. De tekniska framstegen kan också bidra med lösningar för anpassningen av den europeiska sociala modellen till 2000-talets förhållanden. |
| --- | --- |

J.

Om man inte tar itu med detta på rätt sätt kan riskerna ovan äventyra hela den europeiska modellen för en social marknadsekonomi och målen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter. De tekniska framstegen kan också bidra med lösningar för anpassningen av den europeiska sociala modellen till 2000-talets förhållanden.

| K. | Digitala arbetsplattformar genererade intäkter på minst 52 miljarder US-dollar globalt 2019. Cirka 70 % av de genererade intäkterna var koncentrerade till två länder, Förenta staterna (49 %) och Kina (22 %), medan andelen var mycket lägre i Europa (11 %) och andra regioner (18 %) (26). |
| --- | --- |

K.

Digitala arbetsplattformar genererade intäkter på minst 52 miljarder US-dollar globalt 2019. Cirka 70 % av de genererade intäkterna var koncentrerade till två länder, Förenta staterna (49 %) och Kina (22 %), medan andelen var mycket lägre i Europa (11 %) och andra regioner (18 %) (26).

| L. | Verkligheten bakom plattformsarbete är olikartad och kännetecknas av att de verksamheter som utförs med hjälp av sådant arbete är högst olika. Det finns olika slag av plattformsarbete, såsom plattformsarbete på nätet eller plattformsarbete på plats. Kraven på kvalifikationer kan vara höga eller låga, lönen kan betalas per uppgift eller per arbetstimme, arbetet kan vara bisyssla eller huvudsyssla, och både plattformsarbetarnas profiler och typerna av plattformar är högst olika. Enligt Eurofound (27) utgjorde arbete på plats inom professionella tjänster, leveranstjänster, persontransporter och hushållstjänster 2017 de vanligaste formerna av plattformsarbete i utvalda medlemsstater. |
| --- | --- |

L.

Verkligheten bakom plattformsarbete är olikartad och kännetecknas av att de verksamheter som utförs med hjälp av sådant arbete är högst olika. Det finns olika slag av plattformsarbete, såsom plattformsarbete på nätet eller plattformsarbete på plats. Kraven på kvalifikationer kan vara höga eller låga, lönen kan betalas per uppgift eller per arbetstimme, arbetet kan vara bisyssla eller huvudsyssla, och både plattformsarbetarnas profiler och typerna av plattformar är högst olika. Enligt Eurofound (27) utgjorde arbete på plats inom professionella tjänster, leveranstjänster, persontransporter och hushållstjänster 2017 de vanligaste formerna av plattformsarbete i utvalda medlemsstater.

| M. | De flesta plattformsarbetare har ett annat arbete eller en annan inkomstkälla. Plattformsarbetare är ofta lågavlönade men en liten del har en relativt god inkomst. Arbetstagare inom plattformsekonomin tenderar att vara yngre och ha högre utbildning än befolkningen i allmänhet (28). |
| --- | --- |

M.

De flesta plattformsarbetare har ett annat arbete eller en annan inkomstkälla. Plattformsarbetare är ofta lågavlönade men en liten del har en relativt god inkomst. Arbetstagare inom plattformsekonomin tenderar att vara yngre och ha högre utbildning än befolkningen i allmänhet (28).

| N. | Plattformsarbetare brukar formellt klassificeras som egenföretagare oavsett sin faktiska anställningssituation och saknar ofta den yrkesmässiga självständighet som är utmärkande för egenföretagare. Många plattformsarbetare åtnjuter inte likvärdigt socialt skydd, likvärdiga arbetstagarrättigheter eller hälso- och säkerhetsbestämmelser som ett anställningsavtal eller anställningsförhållande för med sig i deras respektive medlemsstat. Digitala arbetsplattformar betalar i sådana fall inga socialförsäkringsavgifter. En liten andel plattformsarbetare innehar status som anställda eller arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag. Ett flertal domstolsbeslut och administrativa beslut, inbegripet vid nationella domstolar i högsta instans och Europeiska unionens domstol, med avseende på plattformsarbete på plats, särskilt inom transport- och livsmedelssektorn i ett antal medlemsstater, har bekräftat att det finns ett anställningsförhållande mellan plattformar och plattformsarbetare, baserat på deras verksamhet och koppling till deras plattform, med medföljande rättigheter och förmåner. Det bör vara enkelt för arbetstagare att klargöra och bekräfta sin anställningsstatus och de ska inte behöva hävda sina rättigheter genom domstolsförfaranden. |
| --- | --- |

N.

Plattformsarbetare brukar formellt klassificeras som egenföretagare oavsett sin faktiska anställningssituation och saknar ofta den yrkesmässiga självständighet som är utmärkande för egenföretagare. Många plattformsarbetare åtnjuter inte likvärdigt socialt skydd, likvärdiga arbetstagarrättigheter eller hälso- och säkerhetsbestämmelser som ett anställningsavtal eller anställningsförhållande för med sig i deras respektive medlemsstat. Digitala arbetsplattformar betalar i sådana fall inga socialförsäkringsavgifter. En liten andel plattformsarbetare innehar status som anställda eller arbetstagare som hyrs ut av bemanningsföretag. Ett flertal domstolsbeslut och administrativa beslut, inbegripet vid nationella domstolar i högsta instans och Europeiska unionens domstol, med avseende på plattformsarbete på plats, särskilt inom transport- och livsmedelssektorn i ett antal medlemsstater, har bekräftat att det finns ett anställningsförhållande mellan plattformar och plattformsarbetare, baserat på deras verksamhet och koppling till deras plattform, med medföljande rättigheter och förmåner. Det bör vara enkelt för arbetstagare att klargöra och bekräfta sin anställningsstatus och de ska inte behöva hävda sina rättigheter genom domstolsförfaranden.

| O. | Den felaktiga klassificering av vissa plattformsarbetare som egenföretagare som man kan se inom plattformsarbete skapar osäkerhet och berövar arbetstagarna deras tillgång till anställningsrättigheter, socialt skydd, förmåner och tillämpning av relevanta regler. Allt fler sektorer, såsom leverans, transport, mänskliga resurser, hälsa, barnomsorg, personliga tjänster och hushållstjänster samt turism, kommer sannolikt att påverkas av plattformsarbete eller liknande anställningsformer samt digitalisering i framtiden. Utvecklingen av ny digital teknik i många sektorer och särskilt nätbaserad handel och nätbaserade tjänster medför möjligheter och risker för många företag och arbetstagare. |
| --- | --- |

O.

Den felaktiga klassificering av vissa plattformsarbetare som egenföretagare som man kan se inom plattformsarbete skapar osäkerhet och berövar arbetstagarna deras tillgång till anställningsrättigheter, socialt skydd, förmåner och tillämpning av relevanta regler. Allt fler sektorer, såsom leverans, transport, mänskliga resurser, hälsa, barnomsorg, personliga tjänster och hushållstjänster samt turism, kommer sannolikt att påverkas av plattformsarbete eller liknande anställningsformer samt digitalisering i framtiden. Utvecklingen av ny digital teknik i många sektorer och särskilt nätbaserad handel och nätbaserade tjänster medför möjligheter och risker för många företag och arbetstagare.

| P. | Nya arbetsformer bör förbli hållbara och rättvisa, och plattformsarbetet bör följa unionens värden, etik och ett människocentrerat tillvägagångssätt där digital teknik förblir ett verktyg. Det är därför mycket viktigt att alla EU-medborgare får digital kompetens inom ramen för den digitala omställningen. |
| --- | --- |

P.

Nya arbetsformer bör förbli hållbara och rättvisa, och plattformsarbetet bör följa unionens värden, etik och ett människocentrerat tillvägagångssätt där digital teknik förblir ett verktyg. Det är därför mycket viktigt att alla EU-medborgare får digital kompetens inom ramen för den digitala omställningen.

| Q. | Höggradig flexibilitet betraktas som en av de viktigaste fördelarna med plattformsarbete. |
| --- | --- |

Q.

Höggradig flexibilitet betraktas som en av de viktigaste fördelarna med plattformsarbete.

| R. | Medlemsstaterna har utarbetat olika tillvägagångssätt, vilket lett till oenhetliga regler och initiativ med negativa effekter för arbetstagare, företag, inbegripet plattformar, och konsumenter på grund av den osäkerhet som detta medför. Det behövs ett lagstiftningsinitiativ på EU-nivå för att man ska komma till rätta med den osäkerhet om rättsläget som detta medför, säkerställa och förbättra plattformsarbetarnas rättigheter, arbetsvillkor och tillgång till socialt skydd, främja de hållbara plattformsarbetsmodellernas innovationspotential och skapa likvärdiga villkor mellan plattformsarbetare och ”traditionella” ekonomiska aktörer. De flesta plattformar är verksamma i olika EU-medlemsstater och är ofta baserade i ett annat land än det där deras arbetstagare bedriver verksamheten. |
| --- | --- |

R.

Medlemsstaterna har utarbetat olika tillvägagångssätt, vilket lett till oenhetliga regler och initiativ med negativa effekter för arbetstagare, företag, inbegripet plattformar, och konsumenter på grund av den osäkerhet som detta medför. Det behövs ett lagstiftningsinitiativ på EU-nivå för att man ska komma till rätta med den osäkerhet om rättsläget som detta medför, säkerställa och förbättra plattformsarbetarnas rättigheter, arbetsvillkor och tillgång till socialt skydd, främja de hållbara plattformsarbetsmodellernas innovationspotential och skapa likvärdiga villkor mellan plattformsarbetare och ”traditionella” ekonomiska aktörer. De flesta plattformar är verksamma i olika EU-medlemsstater och är ofta baserade i ett annat land än det där deras arbetstagare bedriver verksamheten.

| S. | Det finns ingen definition av ”arbetstagare” på EU-nivå, samtidigt som det inom ramen för EU-domstolens rättspraxis har fastställts kriterier för att fastställa arbetstagares och egenföretagares status. Kännetecknen för om en sysselsättning ska anses utföras inom ett anställningsförhållande eller med stöd av ett uppdragsavtal skiljer sig åt mellan medlemsstaterna och faller under medlemsstaternas nationella behörighet. En särskild ”tredje anställningsstatus” för plattformsarbetare skulle ytterligare snedvrida konkurrensen mellan digitala arbetsplattformar och företag i den traditionella ekonomin, särskilt små och medelstora företag, och vore oförenlig med de nationella klassificeringarna av arbetstagare och faktiska egenföretagare i medlemsstaterna, vilket skulle innebära oförutsägbara rättsliga, administrativa och juridiska följder samt risk för segmentering av arbetsmarknaden. Plattformsarbetare bör antingen klassificeras som arbetstagare eller faktiska egenföretagare beroende på sin faktiska situation samt åtnjuta sina respektive rättigheter och villkor. En motbevisbar presumtion om ett anställningsförhållande i kombination med en omvänd bevisbörda skulle underlätta en korrekt klassificering av plattformsarbetare, vilket innebär att om arbetstagare ifrågasätter klassificeringen av sin anställningsstatus i rättsliga eller administrativa förfaranden är det upp till den part som påstås vara arbetsgivare att bevisa att det inte finns något anställningsförhållande i enlighet med nationella definitioner i respektive medlemsstats lagstiftning eller kollektivavtal. Den motbevisbara presumtionen om ett anställningsförhållande får inte leda till en automatisk klassificering av alla plattformsarbetare som arbetstagare. |
| --- | --- |

S.

Det finns ingen definition av ”arbetstagare” på EU-nivå, samtidigt som det inom ramen för EU-domstolens rättspraxis har fastställts kriterier för att fastställa arbetstagares och egenföretagares status. Kännetecknen för om en sysselsättning ska anses utföras inom ett anställningsförhållande eller med stöd av ett uppdragsavtal skiljer sig åt mellan medlemsstaterna och faller under medlemsstaternas nationella behörighet. En särskild ”tredje anställningsstatus” för plattformsarbetare skulle ytterligare snedvrida konkurrensen mellan digitala arbetsplattformar och företag i den traditionella ekonomin, särskilt små och medelstora företag, och vore oförenlig med de nationella klassificeringarna av arbetstagare och faktiska egenföretagare i medlemsstaterna, vilket skulle innebära oförutsägbara rättsliga, administrativa och juridiska följder samt risk för segmentering av arbetsmarknaden. Plattformsarbetare bör antingen klassificeras som arbetstagare eller faktiska egenföretagare beroende på sin faktiska situation samt åtnjuta sina respektive rättigheter och villkor. En motbevisbar presumtion om ett anställningsförhållande i kombination med en omvänd bevisbörda skulle underlätta en korrekt klassificering av plattformsarbetare, vilket innebär att om arbetstagare ifrågasätter klassificeringen av sin anställningsstatus i rättsliga eller administrativa förfaranden är det upp till den part som påstås vara arbetsgivare att bevisa att det inte finns något anställningsförhållande i enlighet med nationella definitioner i respektive medlemsstats lagstiftning eller kollektivavtal. Den motbevisbara presumtionen om ett anställningsförhållande får inte leda till en automatisk klassificering av alla plattformsarbetare som arbetstagare.

| T. | Tillämpningen av befintliga bestämmelser bör säkerställas, särskilt direktivet om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor och förordningen om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster. |
| --- | --- |

T.

Tillämpningen av befintliga bestämmelser bör säkerställas, särskilt direktivet om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor och förordningen om främjande av rättvisa villkor och transparens för företagsanvändare av onlinebaserade förmedlingstjänster.

| U. | Små och medelstora företag bildar ryggraden i EU:s ekonomi och utgör 99 % av alla företag i EU. |
| --- | --- |

U.

Små och medelstora företag bildar ryggraden i EU:s ekonomi och utgör 99 % av alla företag i EU.

| V. | Plattformsarbete reproducerar den ojämlikhet mellan könen som råder på den allmänna arbetsmarknaden, såsom löneklyftan mellan könen och könssegregeringen inom yrken eller sektorer (29). Plattformsarbete kan vara en möjlighet att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Fördelningen mellan kvinnor och män skiljer sig dock åt mellan olika typer av tjänster och plattformar. Män är i högre grad representerade inom plattformsarbete med en högre grad av självständighet i arbetet, och kvinnor brukar oftare utföra mer osäkert plattformsarbete med begränsad självständighet. Personer med betydande omsorgs- och familjeskyldigheter missgynnas därför och detta har sannolikt negativa konsekvenser, särskilt för kvinnor (30). Kvinnliga plattformsarbetare, särskilt förare och de som tillhandahåller städ- och omsorgstjänster i privata bostäder, löper risk att utsättas för sexuella trakasserier och könsrelaterat våld (31) samt kan avstå från att anmäla detta på grund av att det saknas rapporteringsverktyg eller kontakt med en mänsklig chef eller av rädsla för att få ett negativt omdöme och gå miste om arbete i framtiden. |
| --- | --- |

V.

Plattformsarbete reproducerar den ojämlikhet mellan könen som råder på den allmänna arbetsmarknaden, såsom löneklyftan mellan könen och könssegregeringen inom yrken eller sektorer (29). Plattformsarbete kan vara en möjlighet att öka kvinnors deltagande på arbetsmarknaden. Fördelningen mellan kvinnor och män skiljer sig dock åt mellan olika typer av tjänster och plattformar. Män är i högre grad representerade inom plattformsarbete med en högre grad av självständighet i arbetet, och kvinnor brukar oftare utföra mer osäkert plattformsarbete med begränsad självständighet. Personer med betydande omsorgs- och familjeskyldigheter missgynnas därför och detta har sannolikt negativa konsekvenser, särskilt för kvinnor (30). Kvinnliga plattformsarbetare, särskilt förare och de som tillhandahåller städ- och omsorgstjänster i privata bostäder, löper risk att utsättas för sexuella trakasserier och könsrelaterat våld (31) samt kan avstå från att anmäla detta på grund av att det saknas rapporteringsverktyg eller kontakt med en mänsklig chef eller av rädsla för att få ett negativt omdöme och gå miste om arbete i framtiden.

| W. | Plattformsarbete har vuxit som fenomen sedan det uppkom och främjats av utvecklingen av digital teknik de senaste åren och gett arbetstagare, kunder och företag nya möjligheter och alternativ när det gäller plats, tidsmässig flexibilitet och relationsfrekvens, bland annat när det gäller arbete och tillhandahållande av tjänster. Enligt ILO:s globala rapport utgör plattformsarbete på digitala arbetsplattformar den huvudsakliga inkomstkällan för de flesta av arbetstagarna som utför arbete på plats och för en tredjedel av de internetbaserade arbetstagarna, med högre andel i utvecklingsländerna och för kvinnor (32). Det utgör dock fortfarande en liten del av den allmänna arbetsmarknaden i EU där uppskattningsvis 11 % av EU:s arbetskraft har tillhandahållit tjänster via arbetsplattformar för arbete på plats eller online minst en gång, och 1,4 % av dem hade detta som huvudsaklig sysselsättning 2019 (33). Fördelarna med digitaliseringen måste fördelas brett och rättvist mellan plattformar, arbetstagare, kunder och hela samhället. Det krävs kraftfulla skyddsåtgärder för att säkerställa att plattformsarbete ger anständiga arbetsvillkor och förhindra segmentering på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

W.

Plattformsarbete har vuxit som fenomen sedan det uppkom och främjats av utvecklingen av digital teknik de senaste åren och gett arbetstagare, kunder och företag nya möjligheter och alternativ när det gäller plats, tidsmässig flexibilitet och relationsfrekvens, bland annat när det gäller arbete och tillhandahållande av tjänster. Enligt ILO:s globala rapport utgör plattformsarbete på digitala arbetsplattformar den huvudsakliga inkomstkällan för de flesta av arbetstagarna som utför arbete på plats och för en tredjedel av de internetbaserade arbetstagarna, med högre andel i utvecklingsländerna och för kvinnor (32). Det utgör dock fortfarande en liten del av den allmänna arbetsmarknaden i EU där uppskattningsvis 11 % av EU:s arbetskraft har tillhandahållit tjänster via arbetsplattformar för arbete på plats eller online minst en gång, och 1,4 % av dem hade detta som huvudsaklig sysselsättning 2019 (33). Fördelarna med digitaliseringen måste fördelas brett och rättvist mellan plattformar, arbetstagare, kunder och hela samhället. Det krävs kraftfulla skyddsåtgärder för att säkerställa att plattformsarbete ger anständiga arbetsvillkor och förhindra segmentering på arbetsmarknaden.

| X. | Plattformar som fungerar som arbetsgivare måste iaktta alla sina skyldigheter som arbetsgivare och uppfylla sitt sektorsansvar. |
| --- | --- |

X.

Plattformar som fungerar som arbetsgivare måste iaktta alla sina skyldigheter som arbetsgivare och uppfylla sitt sektorsansvar.

| Y. | Digitala arbetsplattformar använder verktyg såsom appar, algoritmer och artificiell intelligens som en del av sin affärsmodell för att anpassa tillgången och efterfrågan, och hantera personal i olika hög grad. Algoritmhantering innebär nya utmaningar för framtidens arbete och kan ge upphov till maktobalanser och bristande insyn i beslutsfattandet, liksom till kontroll och övervakning som möjliggörs av teknik och som skulle kunna förvärra diskriminerande metoder och medföra risker när det gäller integritet, arbetstagares hälsa och säkerhet samt mänsklig värdighet (34). Algoritmhantering måste vara helt transparent och stå under mänsklig tillsyn för att arbetstagare ska kunna överklaga beslut genom effektiva förfaranden där så krävs och får inte baseras på snedvridna datauppsättningar för kön, etnisk bakgrund eller sexuell läggning, så att riskerna för diskriminering i resultaten minimeras. Mer sårbara grupper, såsom kvinnor, minoriteter och personer med funktionsnedsättning, löper större risk för snedvriden betygssättning (35). |
| --- | --- |

Y.

Digitala arbetsplattformar använder verktyg såsom appar, algoritmer och artificiell intelligens som en del av sin affärsmodell för att anpassa tillgången och efterfrågan, och hantera personal i olika hög grad. Algoritmhantering innebär nya utmaningar för framtidens arbete och kan ge upphov till maktobalanser och bristande insyn i beslutsfattandet, liksom till kontroll och övervakning som möjliggörs av teknik och som skulle kunna förvärra diskriminerande metoder och medföra risker när det gäller integritet, arbetstagares hälsa och säkerhet samt mänsklig värdighet (34). Algoritmhantering måste vara helt transparent och stå under mänsklig tillsyn för att arbetstagare ska kunna överklaga beslut genom effektiva förfaranden där så krävs och får inte baseras på snedvridna datauppsättningar för kön, etnisk bakgrund eller sexuell läggning, så att riskerna för diskriminering i resultaten minimeras. Mer sårbara grupper, såsom kvinnor, minoriteter och personer med funktionsnedsättning, löper större risk för snedvriden betygssättning (35).

| Z. | Frågan om obetalt arbete är särskilt känslig inom arbetsmiljön på plattformar. |
| --- | --- |

Z.

Frågan om obetalt arbete är särskilt känslig inom arbetsmiljön på plattformar.

| AA. | Inrättandet av kooperativ skulle kunna utgöra ett viktigt instrument för nedifrån och upp-organisation av plattformsarbete och skulle kunna uppmuntra till konkurrens mellan plattformar. |
| --- | --- |

AA.

Inrättandet av kooperativ skulle kunna utgöra ett viktigt instrument för nedifrån och upp-organisation av plattformsarbete och skulle kunna uppmuntra till konkurrens mellan plattformar.

| AB. | Det finns ett stort behov av integrerade transportlösningar som bygger på en rad olika tjänster där man betonar systemet snarare än dess komponenter, och plattformarna kan spela en roll för att underlätta rörlighet som en tjänst, logistik som en tjänst och samarbetsbaserad rörlighet. En sådan digitalisering skulle kunna erbjuda stora möjligheter att skapa en hållbar, innovativ och multimodal transportsektor som även inbegriper innovation inom kollektivtrafiken. En framåtblickande ram för plattformsföretag måste även ta hänsyn till eventuella miljö- och hälsoproblem och maximera effektiviteten för rörligheten. Det behövs därför en djupgående utvärdering av transport- och turismplattformarnas effekter på miljön eftersom det i dagsläget inte finns tillräckligt med kunskap om deras positiva och negativa effekter. |
| --- | --- |

AB.

Det finns ett stort behov av integrerade transportlösningar som bygger på en rad olika tjänster där man betonar systemet snarare än dess komponenter, och plattformarna kan spela en roll för att underlätta rörlighet som en tjänst, logistik som en tjänst och samarbetsbaserad rörlighet. En sådan digitalisering skulle kunna erbjuda stora möjligheter att skapa en hållbar, innovativ och multimodal transportsektor som även inbegriper innovation inom kollektivtrafiken. En framåtblickande ram för plattformsföretag måste även ta hänsyn till eventuella miljö- och hälsoproblem och maximera effektiviteten för rörligheten. Det behövs därför en djupgående utvärdering av transport- och turismplattformarnas effekter på miljön eftersom det i dagsläget inte finns tillräckligt med kunskap om deras positiva och negativa effekter.

| AC. | Det ökande antalet digitala förmedlings- och samarbetsplattformar förändrar i grunden person- och godstransporterna, särskilt genom tillhandahållandet av nya skräddarsydda tjänster för företag och personer, utvecklingen av multimodala transporter, bättre förbindelser i isolerade områden, stärkt rörlighet i städerna och dessutom en optimering av flödeshanteringen. |
| --- | --- |

AC.

Det ökande antalet digitala förmedlings- och samarbetsplattformar förändrar i grunden person- och godstransporterna, särskilt genom tillhandahållandet av nya skräddarsydda tjänster för företag och personer, utvecklingen av multimodala transporter, bättre förbindelser i isolerade områden, stärkt rörlighet i städerna och dessutom en optimering av flödeshanteringen.

| AD. | Det krävs trådlösa och fasta höghastighetsuppkopplingar för att de digitaliserade transporttjänsterna ska kunna fortsätta att utvecklas. EU upprättar regler för digitala tjänster och produkter, precis som det skedde i och med den allmänna dataskyddsförordningen och den europeiska digitala strategin, men släpar efter när det gäller att skapa konkurrenskraftiga villkor för att nya digitala företag och plattformar ska kunna utvecklas och växa i EU. |
| --- | --- |

AD.

Det krävs trådlösa och fasta höghastighetsuppkopplingar för att de digitaliserade transporttjänsterna ska kunna fortsätta att utvecklas. EU upprättar regler för digitala tjänster och produkter, precis som det skedde i och med den allmänna dataskyddsförordningen och den europeiska digitala strategin, men släpar efter när det gäller att skapa konkurrenskraftiga villkor för att nya digitala företag och plattformar ska kunna utvecklas och växa i EU.

Europeisk rättslig ram

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att dagens europeiska ram inte är tillfredsställande och beklagar att EU:s rättsakter ofta inte tillämpas på många plattformsarbetare eftersom de felklassificerats, och att rättsakterna inte heller är tillräckligt inriktade på den nya verklighet som råder inom arbetslivet. Parlamentet betonar behovet av att förbättra arbetsvillkoren för alla plattformsarbetare som arbetar via digitala arbetsplattformar, inklusive faktiska egenföretagare. Parlamentet är bekymrat över att denna oenhetlighet kan medföra rättslig osäkerhet för många plattformsarbetare, så att de får färre eller mer begränsade rättigheter än vad som borde garanteras alla arbetstagare. Parlamentet anser att bristande reglering kan leda till skilda tolkningar och därmed skapa oförutsägbarhet och negativa följder för både företag och arbetstagare. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att begreppen ”arbetstagare” och ”egenföretagare” inte definieras enhetligt i alla medlemsstater. Parlamentet konstaterar vidare att gränsen mellan dessa båda begrepp ibland är oklar för nya arbetsformer och att vissa egenföretagare eller arbetstagare därför riskerar att bli felklassificerade och inte kunna utöva de rättigheter som följer av deras status. Parlamentet anser därför att arbetstagare på digitala arbetsplattformar bör ha samma rättigheter och samma tillgång till socialt skydd och på lika villkor som arbetstagare i samma kategori som inte arbetar på arbetsplattformar, med full respekt för olika nationella arbetsmarknadsmodeller, arbetsmarknadens parters självständighet och nationella befogenheter. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar dessutom att plattformsarbetare som arbetar i olika medlemsstater eller kombinerar fast anställning med plattformsarbete i olika medlemsstater kan omfattas av helt olika föreskrifter för samma arbete. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att denna rättsliga osäkerhet snarast måste åtgärdas till förmån för arbetstagare, företag, inbegripet plattformar, och konsumenter. Parlamentet anser att det i alla förslag måste erkännas att plattformarna och plattformsarbetarna är olika, liksom också de nationella arbetslagstiftningarna samt socialförsäkrings- och hälsosystemen. Erkännas bör också att det behövs hållbara digitala arbetsplattformsmodeller samt att statusen för plattformsarbetare som faktiskt är egenföretagare måste respekteras. Parlamentet anser att det bör finnas en europeisk ram baserad på en omfattande konsekvensbedömning och samråd med berörda aktörer som skyddar plattformsarbete som erbjuder anständiga arbetsvillkor och samtidigt tar itu med otrygga former av plattformsarbete, och som skulle kunna kompletteras av nationell lagstiftning eller kollektivavtal. Parlamentet betonar att alla EU-lagstiftningsinitiativ bör främja innovation, inrättande av nya affärsmodeller, kooperativ, nystartade företag och små och medelstora företag samt anständiga arbeten. Parlamentet betonar att de möjligheter och flexibla arbetsarrangemang som digitala arbetsplattformar tillhandahåller bör få finnas kvar, såvida de inte påverkar det sociala skyddet och arbetstagarnas rättigheter negativt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att fall av felklassificering är vanligast på digitala arbetsplattformar som kraftfullt, direkt eller genom en algoritm, fastställer arbetsvillkor och avlöning för plattformsarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sitt kommande förslag införa en motbevisbar presumtion om att det föreligger ett anställningsförhållande för plattformsarbetare i syfte att underlätta en korrekt klassificering av dessa, i enlighet med nationella definitioner i medlemsstaternas respektive lagstiftning eller kollektivavtal, i kombination med en omvänd bevisbörda och eventuellt ytterligare åtgärder. Parlamentet betonar därför att det är upp till den part som påstås vara arbetsgivare att bevisa att det inte finns något anställningsförhållande när plattformsarbetare bestrider klassificeringen av sin anställningsstatus i rättsliga förfaranden vid en domstol eller ett administrativt organ i enlighet med nationell lagstiftning och praxis. Parlamentet betonar att den motbevisbara presumtionen om att det föreligger ett anställningsförhållande inte får leda till en automatisk klassificering av alla plattformsarbetare som arbetstagare. Parlamentet anser att klassificeringen av arbetstagare bör ske på grundval av fakta om arbetets faktiska utförande, i enlighet med nationell lagstiftning och inte utifrån parternas beskrivning av förhållandet. Parlamentet betonar att en sådan motbevisbar presumtion säkerställer att arbetstagare som faktiskt är egenföretagare kan förbli det och fortsätta att få tillgång till arbete genom plattformar. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen dels att klargöra att det inte kan bli aktuellt med en ny så kallad ”tredje anställningsstatus” mellan arbetstagare och egenföretagare inom EU, eftersom detta inte skulle bidra till att lösa de nuvarande problemen och riskerar att ytterligare späda på den redan rådande begreppsförvirringen, dels att säkerställa att plattformsarbetare antingen klassificeras som arbetstagare eller egenföretagare, i enlighet med nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att lagstiftningen i medlemsstaterna och på europeisk nivå utvecklas åtskilligt långsammare än den digitala omställningen, vilket leder till bristande reglering av nya anställningsmetoder, vilket i sin tur direkt påverkar arbetstagarnas rättigheter och onlineplattformarnas funktionssätt. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att all reglering som avser onlineplattformar måste respektera subsidiaritetsprincipen och medlemsstaternas olika tillvägagångssätt eftersom plattformarna är olika i flera hänseenden, alltifrån hur många arbetstagare de har till hur mycket hänsyn de tar till arbetstagarnas rättigheter, och måste fungera i längden och vara förenlig med den digitala omställningen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens avsikt att lägga fram ett förslag till ett lagstiftningsinitiativ om bättre arbetsvillkor för plattformsarbetare i slutet av 2021, såsom det tillkännagetts i handlingsplanen för den europeiska pelaren för sociala rättigheter, och efter ett samråd med arbetsmarknadens parter i två steg. Parlamentet uppmanar kommissionen, ifall arbetsmarknadens parter inte uttrycker någon önskan om att inleda den process som föreskrivs i artikel 155 i EUF-fördraget, att på grundval av slutsatserna från offentliga samråd dels lägga fram ett förslag till direktiv om plattformsarbetare i syfte att garantera rättigheter för alla plattformsarbetare, ta upp plattformsarbetets särdrag till behandling för att säkerställa rättvisa och transparenta arbetsvillkor, garantera en hälsosam och säker arbetsmiljö, ge tillgång till fullgott och transparent socialt skydd, samt säkerställa plattformsarbetarnas rätt att organisera sig, att grunda, fritt gå med i och företrädas av bland annat fackföreningar, förhandla om kollektivavtal, få tillgång till utbildning och kompetens, säkerställa uppgiftsskydd i enlighet med den allmänna dataskyddsförordningen samt en transparent, etisk och icke-diskriminerande algoritmhantering och samtidigt säkerställa likvärdiga villkor i alla medlemsstater och skapa en förutsägbar och stabil företagsmiljö som främjar investeringar och innovation. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att erkänna digitala arbetsplattformars status som antingen arbetsgivare, bemanningsföretag eller förmedlare, med koppling till deras verksamhetssektor, för att säkerställa fullgörande av alla de skyldigheter som en viss status innebär när det gäller bland annat socialförsäkringsavgifter, ansvar för hälsa och säkerhet, skyldigheten att betala inkomstskatt, tillbörlig aktsamhet och företagens sociala ansvar, samt likvärdiga villkor gentemot andra företag inom sektorn kan upprätthållas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att det behövs ett direktiv för att man bättre ska kunna bekämpa falskt egenföretagande och att direktivet måste omfatta plattformsarbetare som uppfyller de villkor som utmärker ett anställningsförhållande och bygger på hur arbetet faktiskt utförs och inte på parternas beskrivning av förhållandet. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att onlineplattformarnas stora inverkan inte handlar enbart om kundfördelar, utan fastmer om stora konsekvenser för hela leveranskedjan, däribland leverantörer, tillverkare, distributörer och konsumenter, och att detta måste beaktas när man diskuterar lagstiftningen. |
| --- | --- |

11.

Rättvisa och transparenta arbetsvillkor

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid sin utredning av hur arbetsvillkoren kan förbättras se efter hur man kan:






  — | säkerställa att ramarna för kollektivavtalsförhandlingar fungerar korrekt och effektivt, och |
| --- | --- | --- |

12.

—

säkerställa att ramarna för kollektivavtalsförhandlingar fungerar korrekt och effektivt, och

| — | bättre genomföra förbudet mot friskrivningsklausuler och säkerställa att alla plattformsarbetare tillåts arbeta för olika plattformar, utan att förfördelas trots detta, i linje med direktivet om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor, |
| --- | --- |

—

bättre genomföra förbudet mot friskrivningsklausuler och säkerställa att alla plattformsarbetare tillåts arbeta för olika plattformar, utan att förfördelas trots detta, i linje med direktivet om tydliga och förutsägbara arbetsvillkor,

| — | säkerställa möjligheten att överföra behörighetsbevis och främja samgången mellan olika plattformar i betygssättningsfrågor, |
| --- | --- |

—

säkerställa möjligheten att överföra behörighetsbevis och främja samgången mellan olika plattformar i betygssättningsfrågor,

| — | förbättra rättigheterna i händelse av att någon plattform begränsar, tillfälligt inställer eller upphör med sin verksamhet, genom att säkerställa att alla plattformsarbetare har rätt att få ett motiverat förhandsutlåtande, eller, om denna rätt bestrids, rätt till genmäle och till effektiv och opartisk tvistlösning, där det erbjuds möjlighet att återställa regelenliga förhållanden eller bestrida utlåtandet, inbegripet grupptalan. |
| --- | --- |

—

förbättra rättigheterna i händelse av att någon plattform begränsar, tillfälligt inställer eller upphör med sin verksamhet, genom att säkerställa att alla plattformsarbetare har rätt att få ett motiverat förhandsutlåtande, eller, om denna rätt bestrids, rätt till genmäle och till effektiv och opartisk tvistlösning, där det erbjuds möjlighet att återställa regelenliga förhållanden eller bestrida utlåtandet, inbegripet grupptalan.

| — | åtgärda den brist på transparens som råder i dag genom att säkerställa väsentlig information om arbetsvillkor och samarbetsregler, med samtidig respekt för affärshemligheter, i enlighet med direktiv (EU) 2016/943 (36), särskilt skäl 13 och 18 och artiklarna 3 och 5, samt om metoden för pris- eller avgiftsberäkning och uppgiftsfördelning samt, i förekommande fall, transparens om villkoren och procedurerna för tillfällig eller permanent deaktivering, vilket bör föregås av samråd. Parlamentet anser att ovannämnda meddelande bör vara utformat på ett tydligt, begripligt och lättillgängligt sätt och tillhandahållas både arbetstagare och deras företrädare i enlighet med befintlig EU-lagstiftning och nationell lagstiftning om arbetstagares rättigheter. |
| --- | --- |

—

åtgärda den brist på transparens som råder i dag genom att säkerställa väsentlig information om arbetsvillkor och samarbetsregler, med samtidig respekt för affärshemligheter, i enlighet med direktiv (EU) 2016/943 (36), särskilt skäl 13 och 18 och artiklarna 3 och 5, samt om metoden för pris- eller avgiftsberäkning och uppgiftsfördelning samt, i förekommande fall, transparens om villkoren och procedurerna för tillfällig eller permanent deaktivering, vilket bör föregås av samråd. Parlamentet anser att ovannämnda meddelande bör vara utformat på ett tydligt, begripligt och lättillgängligt sätt och tillhandahållas både arbetstagare och deras företrädare i enlighet med befintlig EU-lagstiftning och nationell lagstiftning om arbetstagares rättigheter.

| — | säkerställa att plattformar, när artificiell intelligens används, är transparenta avseende hur artificiell intelligens används och de algoritmiska parametrar som påverkar arbetsvillkor, särskilt med hänsyn till uppgiftsfördelning, betygssättning och interaktioner, samt tillhandahållande av läsbar och uppdaterad information om hur algoritmen fungerar med avseende på hur uppgifter tilldelas, betygssättningen, deaktiveringsproceduren och prissättningen, beakta att algoritmer alltid måste ha mänsklig tillsyn och att deras beslut måste vara ansvarstagande samt kunna bestridas och, om så är relevant, upphävas, |
| --- | --- |

—

säkerställa att plattformar, när artificiell intelligens används, är transparenta avseende hur artificiell intelligens används och de algoritmiska parametrar som påverkar arbetsvillkor, särskilt med hänsyn till uppgiftsfördelning, betygssättning och interaktioner, samt tillhandahållande av läsbar och uppdaterad information om hur algoritmen fungerar med avseende på hur uppgifter tilldelas, betygssättningen, deaktiveringsproceduren och prissättningen, beakta att algoritmer alltid måste ha mänsklig tillsyn och att deras beslut måste vara ansvarstagande samt kunna bestridas och, om så är relevant, upphävas,

| — | undersöka möjligheten att skapa plattformsbaserade, frivilliga och lättillgängliga funktioner som gör det möjligt för arbetstagare att privat och säkert identifiera varandra och kommunicera sinsemellan om de är intresserade av detta, |
| --- | --- |

—

undersöka möjligheten att skapa plattformsbaserade, frivilliga och lättillgängliga funktioner som gör det möjligt för arbetstagare att privat och säkert identifiera varandra och kommunicera sinsemellan om de är intresserade av detta,

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka i vilken utsträckning de befintliga unionsbestämmelserna är tillämpliga på den digitala plattformarbetsmarknaden och säkerställa att de genomförs och verkställs på lämpligt sätt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i samarbete med arbetsmarknadens parter och andra berörda aktörer, på ett proaktivt och förutseende sätt bedöma behovet av att modernisera befintlig lagstiftning, däribland socialförsäkringssystemen, för att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen och samtidigt säkerställa skyddet för arbetstagare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samordna sina socialförsäkringssystem för att säkerställa att förmåner och sammanläggning av perioder kan överföras till ett annat land i enlighet med EU:s lagstiftning och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

13.

En hälsosam och säker arbetsmiljö

| 14. | Europaparlamentet betonar att plattformsarbetare kan komma att löpa större risker för hälsa och säkerhet när det gäller både plattformsarbete på plats (t.ex. trafikolyckor eller fysiska skador som orsakas av maskiner eller kemikalier) och onlineplattformsarbete (t.ex. med avseende på ergonomi på datorarbetsstationer) som inte begränsas till fysisk hälsa utan också kan påverka psykosocial hälsa där oförutsägbara arbetstider, arbetsintensitet, konkurrensutsatta miljöer (betygssystem, arbetsincitament genom bonusar), informationsöverflöd och isolering utgör framväxande riskfaktorer. Parlamentet understryker att kommissionens förslag måste beakta plattformsarbetares hälsa och säkerhet på arbetsplatsen i linje med den europeiska rättsliga ramen för hälsa och säkerhet och göra det möjligt för dem att utöva sina rättigheter, inbegripet rätten att inte vara uppkopplad, i enlighet med genomförandet av de europeiska arbetsmarknadsparternas ramavtal om digitalisering, utan att missgynnas om de gör det. Parlamentet betonar att alla plattformsarbetare som utför arbete på plats måste förses med lämplig personlig skyddsutrustning och att de som arbetar inom transport och leverans måste garanteras olycksfallsförsäkring. Parlamentet understryker att digitala arbetsplattformar måste genomföra skyddsåtgärder för att skydda plattformsarbetarna mot våld och trakasserier, inbegripet könsrelaterat våld, samt effektiva mekanismer för anmälan. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att alla plattformsarbetare bör ha rätt till ersättning för olycksfall i arbetet och yrkessjukdomar, och dessutom få socialt skydd, inbegripet sjuk- och invalidförsäkring. Parlamentet välkomnar i detta avseende att vissa digitala arbetsplattformar tagit initiativ till att, som ett första steg, erbjuda både försäkring och åtgärder för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen tills ett regelverk har upprättats och betonar den viktiga roll som kollektivavtalen kan spela i detta sammanhang. |
| --- | --- |

15.

Fullgott och transparent social skydd

| 16. | Europaparlamentet är fast övertygat om att alla arbetstagare, också de som bedriver verksamhet som egenföretagare, formellt bör omfattas av ett effektivt, fullgott och insynsvänligt socialt skydd. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut och omedelbart genomföra rådets rekommendation av den 8 november 2019 om tillgång till socialt skydd för arbetstagare och egenföretagare och att vidta åtgärder för att säkerställa socialt skydd för plattformsarbetare. Parlamentet uppmanar kommissionen att noggrant granska medlemsstaternas framsteg i detta hänseende inom ramen för den europeiska planeringsterminens landsspecifika rekommendationer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att socialt skydd är ett solidaritetsbaserat trygghetsnät som gynnar inte bara den enskilde utan hela samhället. Parlamentet betonar att det för plattformsarbetare är en särskild utmaning att kunna komma i fråga för och vara berättigade till sociala förmåner, vilket i sin tur påverkar deras framtidsutsikter och den finansiella bärkraften och solidariteten i de sociala trygghetssystemen. Parlamentet anser att plattformsarbetare bör ha tillgång till alla delar av den sociala tryggheten i enlighet med sin status. Parlamentet påminner framför allt om vikten av att medlemsstaterna säkerställer och vid behov utvidgar tillgången till socialt skydd till att också omfatta plattformsarbetare som arbetar i egenskap av egenföretagare, och även för personer som övergår från ett slags anställningsstatus till ett annat slag, eller som har bägge slagen av anställningsstatus, i syfte att garantera möjligheten att överföra ackumulerade sociala rättigheter och förmåner, samt till att omfatta rätt till moderskaps- och likvärdiga föräldraförmåner, samt arbetslöshets-, olycksfalls-, långtidsvårds-, invalid-, sjukpennings-, hälso- och sjukvårds- och pensionsförmåner. |
| --- | --- |

17.

Representation och rätt till kollektiv förhandling

| 18. | Europaparlamentet påminner om att alla arbetstagare har en grundläggande rättighet att organisera sig och kollektivförhandla, och anser att ett direktiv om plattformsarbetare bör säkerställa att denna rättighet utövas effektivt, tillämpas fullt ut och verkställs. Parlamentet är bekymrat över den skeva och asymmetriska maktbalansen mellan å ena sidan digitala arbetsplattformar och å andra sidan arbetstagarna, vilka som enskilda ofta inte har den förhandlingsstyrka som behövs för att kunna förhandla om rättvisa arbetsvillkor. Parlamentet konstaterar att det också finns praktiska frågor, såsom bristen på gemensamma kommunikationsmedel och möjligheter att mötas på nätet eller personligen, som i praktiken kan hindra kollektiv representation. Parlamentet noterar även potentialen hos innovativa strategier för att öppna upp nya vägar för social dialog och organisering genom digitala lösningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sitt förslag åtgärda sådana hinder. Parlamentet betonar att plattformsarbetare och plattformar måste finnas vederbörligen organiserade och företrädda, för att dialogen mellan arbetsmarknadens parter och kollektivförhandlingarna ska underlättas. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker att organisering i form av kooperativ kan vara ett viktigt verktyg för nedifrån och upp-organisation av plattformsarbete, vilket också kan bli bra för den interna demokratin och arbetstagares egenmakt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet beklagar att plattformsarbetare har juridiska svårigheter att bli fackligt företrädda, och är medvetet om att enskilda egenföretagare brukar anses vara ”företag”, så att de inte får ingå konkurrenshindrande avtal. Parlamentet erkänner i detta avseende den inledande konsekvensbedömning som offentliggjorts av kommissionen (37) och det initiativ som planerats för att åtgärda detta hinder utöver det lagstiftningsinitiativ som syftar till att förbättra plattformsarbetares arbetsvillkor samtidigt som befintliga kollektivavtalssystem respekteras. Parlamentet är övertygat om att EU:s konkurrensrätt inte får hindra att man genom kollektivförhandlingar förbättrar arbetsvillkoren (också lönesättningen) och det sociala skyddet för enskilda plattformsarbetare som arbetar i egenskap av egenföretagare och uppmanar eftertryckligen kommissionen att klargöra att kollektivavtal inte omfattas av konkurrenslagstiftningen för att säkerställa att de kan organisera sig i fackföreningar och förhandla kollektivt samt garantera en bättre balans när det gäller förhandlingsstyrka och en rättvisare inre marknad. |
| --- | --- |

20.

Utbildning och kompetens

| 21. | Europaparlamentet betonar vikten av utbildning, och framhåller i synnerhet att plattformsarbetare bör ges utbildning genom digitala arbetsplattformar om hur deras webbplats eller applikation ska användas, om uppgifterna som ska utföras och om hälsa och säkerhet på arbetsplatsen. Parlamentet betonar dessutom att plattformsarbetare, särskilt de med lägre kvalifikationer, genom plattformen bör få tillgång till ytterligare utbildningserbjudanden som möjliggör kompetensutveckling och omskolning, av omsorg om bättre anställbarhet och karriärvägar. Parlamentet uppmanar till att färdigheter på området icke-formellt och informellt lärande lättare ska kunna erkännas, valideras och överföras, och även att den kompetens som förvärvats genom plattformsarbetet ska erkännas. Parlamentet anser här att de plattformsarbetare som deltagit i sådan utbildning bör få ett ”erfarenhetsintyg”, som skulle kunna laddas upp på individuella utbildningskonton. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att ta upp plattformsarbetares utbildning i de kommande förslagen om en europeisk strategi för mikromeriter och individuella utbildningskonton. Parlamentet betonar vissa strategiska partnerskap som upprättats av plattformar för att säkerställa tillgång till utbildning för plattformsarbetare (såsom språkkurser, personlig handledning och videohandledning) för att ge dem möjlighet att ta nästa steg i karriären. Parlamentet anser att sådan bästa praxis bör integreras i plattformar i alla sektorer. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet understryker att digital kompetens är av yttersta vikt. Parlamentet anser att det behövs investeringar i yrkesutbildning och livslångt lärande för att säkerställa att arbetstagarna ska få rätt kompetens för den digitala tidsåldern. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att anpassa sina utbildningssystem till den digitala arbetsmarknaden i syfte att främja digital kompetens och digitala färdigheter och entreprenörskap. Parlamentet framhåller att arbetsplattformsekonomin hittills huvudsakligen har vuxit fram i stadsområden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta åtgärder för att bekämpa den digitala klyftan och säkerställa tillgång till digitala tjänster för alla människor. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att bygga ut 5G-bredbandsnätet i landsbygdsområden. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att plattformsarbetare måste få samma tillgång till livslångt lärande som arbetstagare i den traditionella ekonomin, i linje med nationell lagstiftning och praxis, samtidigt som man uppmuntrar innovation, främjar en konkurrenskraftig och inkluderande tillväxt samt garanterar likvärdiga villkor för företag. |
| --- | --- |

23.

Algoritmer och datahantering

| 24. | Europaparlamentet anser att användningen av algoritmer i arbetet bör vara transparent, icke-diskriminerande, tillförlitlig och etisk för alla arbetstagare. Parlamentet understryker att algoritmisk transparens och icke-diskriminering bör gälla för uppgiftstilldelning och uppgiftsfördelning, prissättning, reklam, betygssättning och interaktioner. Parlamentet påpekar vidare att algoritmiska hanteringsfunktioner, särskilt uppgiftstilldelning, betygssättning, deaktiveringsförfaranden och prissättning, och eventuella ändringar av dessa, bör förklaras och meddelas på ett tydligt och uppdaterat sätt och vara en del av den sociala dialogen, samtidigt som affärshemligheter respekteras i enlighet med direktiv (EU) 2016/943, särskilt skälen 13 och 18 samt artiklarna 3 och 5. Parlamentet betonar att alla algoritmiska beslut måste vara etiska, ansvariga, bestridbara och i förekommande fall kunna upphävas, och betonar vikten av att berörda myndigheter i detta avseende genomför regelbundna kontroller i enlighet med nationell lagstiftning för att förhindra felaktiga AI-resultat. Parlamentet upprepar att alla beslut som fattas genom algoritmer måste vara förenliga med rätten att inte bli föremål för beslut som grundar sig enbart på automatiserad behandling enligt artikel 22.1 i den allmänna dataskyddsförordningen, och därför krävs det mänsklig tillsyn. Parlamentet betonar att incitamentsförfaranden, såsom särskilda bonusar, straffmetoder eller betygssättning som påverkar arbetstiden och leder till mindre arbete, inte får leda till riskfyllda beteenden eller hälso- och säkerhetsrisker, inbegripet för psykisk hälsa. Parlamentet är övertygat om att icke-diskriminerande algoritmer är sådana som förhindrar könsdiskriminering, rasism och andra fördomar som förekommer i samhället vid urval och behandling av olika grupper och som inte förstärker ojämlikheter och stereotyper. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa lämpligt skydd av plattformsarbetares rättigheter och välbefinnande, exempelvis icke-diskriminering, integritet, självbestämmande och mänsklig värdighet i användningen av AI och algoritmhantering, inbegripet prognos- och flaggningsverktyg för att förutse arbetstagarnas beteenden, övervakning av framsteg i realtid, programvara för resultat och tidsspårning, automatiserad så kallad nudging med avseende på beteende, och otillbörlig övervakning. Parlamentet betonar att arbetstagare alltid bör informeras och rådfrågas innan sådana produkter och metoder används. Parlamentet anser att utbildning av algoritmutvecklare inom etiska frågor samt öppenhets- och antidiskrimineringsfrågor bör uppmuntras. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet är bekymrat över den bristande respekten för de immateriella rättigheterna för de enskilda plattformsarbetarnas kreativa alster och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med detta problem och säkerställa att gällande lagstiftning tillämpas som sig bör. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet anser att arbetstagarna bör informeras om kundbetyg. Parlamentet betonar att arbetstagare bör ha rätt att bestrida en utebliven betalning och få bestridandet granskad av en anställd vid plattformen. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att väntetid och den tid som man finns tillgänglig på plattformen räknas som arbetstid för plattformsarbetare med ett anställningsförhållande. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att alla onlineplattformar fullständigt måste följa EU:s lagstiftning, bland annat om diskrimineringsförbud och dataskydd. Parlamentet betonar att plattformsarbetare, och, såvida de medger det, deras företrädare, bör få fullständig tillgång till alla data som berör deras egen verksamhet, förstå hur deras personuppgifter behandlas, informeras om plattformens eventuella klassificeringar eller utvärderingar av arbetstagaren som kan påverka dennes anställnings- eller arbetsvillkor, och få överföra sina betyg. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att plattformsarbetare har faktisk rätt till dataportabilitet enligt vad som fastställs i artiklarna 20 och 88 i den allmänna dataskyddsförordningen. Parlamentet anser att man bör undersöka om det vore möjligt med ett överförbart intyg över kompetens, kundrespons och anseendebetyg, som skulle erkännas ömsesidigt av liknande plattformar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet noterar att plattformsarbetets karaktär och avsaknaden av en bestämd arbetsplats kan leda till uthyrning i andra hand av arbetstagares konton och till odeklarerat arbete. Parlamentet anser att tillförlitliga kontrollprocesser för plattformsanvändare bör garanteras utan obligatorisk behandling av biometriska uppgifter. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet betonar att onlinearbetsplattformarnas potentiella effektivitetsfördelar jämfört med den traditionella arbetsmarknaden bör bygga på rättvis konkurrens. Parlamentet betonar att för att säkerställa lika villkor mellan arbetsplattformen och traditionella företag, särskilt små och medelstora företag, måste plattformsekonomin precis som andra ekonomier betala skatt och sociala avgifter och följa arbets- och sociallagstiftningen. Parlamentet understryker att den anknytande politiken vid behov måste anpassas därefter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att plattformsarbetare och personer med andra liknande anställningsformer som möjliggörs genom teknisk innovation tas med i förslagen om inrättandet av ett europeiskt socialförsäkringsnummer och att rättvisa rörlighetsregler tillämpas på plattformsarbetare på ett icke-diskriminerande sätt. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet erkänner att arbetsplattformsekonomin kan användas för sociala ändamål. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja sociala företagsmodeller inom arbetsplattformsekonomin och utbyta bästa praxis i detta avseende, eftersom sociala företag har visat sig vara motståndskraftiga under covid-19-krisen. |
| --- | --- |

33.

Övriga rekommendationer

| 34. | Europaparlamentet påminner om att ett stort antal plattformar arbetar med att genomföra interna föreskrifter och program för att skapa en säkrare miljö för sina arbetstagare och anser att sådana metoder bör uppmuntras genom EU-åtgärder och nationella åtgärder på området. Parlamentet uppmanar kommissionen att efter en noggrann konsekvensbedömning överväga att inrätta en europeisk kvalitetsmärkning, avsedd att tilldelas plattformar som tillämpar god praxis för plattformsarbetare, för att användare, arbetstagare och konsumenter ska kunna fatta välgrundade beslut och för att plattformar med arbetsvillkor av god kvalitet baserade på kollektivavtal och en hög grad av transparens ska framträda i skarpare relief. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar att uppgifterna när det gäller antalet plattformsarbetare och deras fördelning per sektor fortfarande är splittrade. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna samla in robusta och jämförbara uppgifter om plattformsarbetare för att få en bättre uppfattning av den digitala arbetsplattformsverksamhetens omfattning och fördjupa kunskapen om dessa arbetstagares arbets- och anställningsvillkor, inbegripet socialförsäkringsskydd och inkomst. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar de nationella offentliga arbetsförmedlingarna och europeiska nätverket för arbetsförmedlingar (Eures) att bli bättre på att sprida information om de möjligheter som erbjuds på arbetsplattformarna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra till innovativa former av plattformsarbete i överensstämmelse med unionslagstiftning och nationell lagstiftning, och uppmanar kommissionen att låta arbetsvillkor av god kvalitet framträda i den kommande rättsliga ramen och bibehålla flexibiliteten samtidigt som arbetstagarnas rättigheter garanteras. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att plattformsarbetare har möjlighet att neka att ta ett uppdrag om det ligger utanför ordinarie arbetstid eller arbetsdagar eller om de inte har informerats om uppdraget inom den minsta överenskomna tidsfristen, utan att deras beslut får negativa konsekvenser för dem. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar samtidigt kommissionen och medlemsstaterna att överväga innovativa, effektiva och socialt fördelaktiga gränsöverskridande lösningar som säkerställer social trygghet och socialt skydd. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet framhåller att en viktig del av en hållbar turismpolitik är att garantera respekten för arbetstagarnas rättigheter. Parlamentet understryker den allt viktigare roll som digitala plattformar och datainsamling spelar för turismen. Parlamentet betonar därför den grundläggande roll som datainsamlingen om plattformsarbetare kommer att ha för att projekten inom turismen ska bli verkligt hållbara och säkerställa att investeringar i turism och arbetstillfällen gynnar lokalsamhällen och arbetstagare, samtidigt som det blir lättare att åstadkomma en rättvis vinstfördelning. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner om att kvinnor endast utgör 22 % av arbetstagarna inom transportsektorn och att de också utgör en minoritet av plattformsarbetarna inom transport- och turistnäringen, samt att det finns anekdotiska bevis som tyder på att kvinnliga plattformsarbetare inom transportsektorn har sämre anställnings- och arbetsvillkor än sina manliga kollegor. |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  EUT L 186, 11.7.2019, s. 57.

(2)  EUT L 186, 11.7.2019, s. 105.

(3)  EUT L 136, 22.5.2019, s. 1.

(4)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(5)  EUT C 387, 15.11.2019, s. 1.

(6)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13436-2019-INIT/sv/pdf.

(7)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9686-2019-INIT/sv/pdf.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2021)0021.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2020)0371.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2020)0284.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2020)0275.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2020)0272.

(13)  Antagna texter, P9_TA(2020)0194.

(14)  EUT C 202, 28.5.2021, s. 35.

(15)  EUT C 242, 10.7.2018, s. 24.

(16)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 125.

(17)  EUT C 331, 18.9.2018, s. 135.

(18)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 88.

(19)  https://www.etuc.org/system/files/document/file2020-06/Final%2022%2006%2020_Agreement%20on%20Digitalisation%202020.pdf.

(20)  Studie – The platform economy and precarious work, Europaparlamentet, Generaldirektoratet för intern politik, Europaparlamentets utredningsavdelning A för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet, 11 september 2020.

(21)  Studie – The Social Protection of Workers in the Platform Economy, Europaparlamentet, Generaldirektoratet för intern politik, Europaparlamentets utredningsavdelning A för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet, 7 december 2017.

(22)  https://www.eurofound.europa.eu/data/platform-economy.

(23)  Studie – Data subjects, digital surveillance, AI and the future of work, Europaparlamentet, Generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys, Enheten för vetenskaplig framsyn, 23 december 2020.

(24)  https://www.dw.com/pl/ue-chce-lepiej-chroni%C4%87-pracuj%C4%85cych-za-po%C5%9Brednictwem-platform-cyfrowych/a-56676431.

(25)  Howard J., ”Nonstandard work arrangements and worker health and safety”, American Journal of Industrial Medicine, volym 60, nummer 1, 2016, s. 1–10.

(26)  ILO, World Employment and Social Outlook 2021 – The role of digital labour platforms in transforming the world of work, s. 20.

(27)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/field_ef_document/ef18001en.pdf.

(28)  Studie – The Social Protection of Workers in the Platform Economy, Europaparlamentet, generaldirektoratet för EU-intern politik, utredningsavdelning A – ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet, 7 december 2017, s. 34, https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/614184/IPOL_STU(2017)614184_EN.pdf.

(29)  Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE), jämställdhetsindex 2020: Digitalisation and the future of work, s. 14.

(30)  EIGE:s jämställdhetsindex 2020: Digitalisation and the future of work, s. 98–99.

(31)  EIGE:s jämställdhetsindex 2020: Digitalisation and the future of work, s. 114.

(32)  ILO World Employment and Social Outlook 2021: The role of digital labour platforms in transforming the world of work, s. 22.

(33)  Europeiska kommissionens gemensamma forskningscentrum, Platform workers in Europe: Evidence from the COLLEEM survey (2018) och New evidence on platform workers in Europe: Results from the second COLLEEM survey (2020).

(34)  Workplace Monitoring & Surveillance, Data & Society, Mateescu, A., Nguyen, A., Explainer: February 2019.

(35)  Gender Equality Index Report 2020, Digitilisation and the future of work, s. 99.

(36)  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2016/943 av den 8 juni 2016 om skydd mot att icke röjd know-how och företagsinformation (företagshemligheter) olagligen anskaffas, utnyttjas och röjs (EUT L 157, 15.6.2016, s. 1).

(37)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=PI_COM%3AAres%282021%29102652.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/67 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/67

---

P9_TA(2021)0386

Fiskare för framtiden

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om fiskare för framtiden: locka en ny generation arbetskraft till fiskerinäringen och skapa sysselsättning i kustsamhällen (2019/2161(INI))

(2022/C 117/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3.2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 4.2 led a, d och k samt artiklarna 9, 153 och 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3.2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 4.2 led a, d och k samt artiklarna 9, 153 och 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 349 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2017)0623), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017 Ett starkare och förnyat strategiskt partnerskap med EU:s yttersta randområden (COM(2017)0623),

| — | med beaktande av rådets direktiv (EU) 2017/159 av den 19 december 2016 om genomförande av avtalet om genomförande av Internationella arbetsorganisationens konvention om arbete ombord på fiskefartyg från 2007 som ingicks den 21 maj 2012 mellan organisationen för lantbrukskooperativ i EU (Cogeca), Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) och sammanslutningen för de nationella fiskeriföretagsorganisationerna inom Europeiska unionen (Europêche) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv (EU) 2017/159 av den 19 december 2016 om genomförande av avtalet om genomförande av Internationella arbetsorganisationens konvention om arbete ombord på fiskefartyg från 2007 som ingicks den 21 maj 2012 mellan organisationen för lantbrukskooperativ i EU (Cogeca), Europeiska transportarbetarfederationen (ETF) och sammanslutningen för de nationella fiskeriföretagsorganisationerna inom Europeiska unionen (Europêche) (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma (2),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 september 2019 över Fiskets sociala dimension (förberedande yttrande) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 25 september 2019 över Fiskets sociala dimension (förberedande yttrande) (3),

| — | med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention (Unclos), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas havsrättskonvention (Unclos),

| — | med beaktande av Internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss (Solas), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella konventionen om säkerheten för människoliv till sjöss (Solas),

| — | med beaktande av konventionen om upprättande av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om upprättande av Internationella sjöfartsorganisationen (IMO),

| — | med beaktande av konventionen om inrättande av Internationella arbetsorganisationen (ILO), |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om inrättande av Internationella arbetsorganisationen (ILO),

| — | med beaktande av internationella Torremolinoskonventionen om säkerhet på fiskefartyg från 1977, |
| --- | --- |

—

med beaktande av internationella Torremolinoskonventionen om säkerhet på fiskefartyg från 1977,

| — | med beaktande av Torremolinosprotokollet från 1993 och Kapstadenavtalet från 2012 om uppdatering och ändring av Torremolinoskonventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Torremolinosprotokollet från 1993 och Kapstadenavtalet från 2012 om uppdatering och ändring av Torremolinoskonventionen,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för personal ombord på fiskefartyg (STCW-F-konventionen) från 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för personal ombord på fiskefartyg (STCW-F-konventionen) från 1995,

| — | med beaktande av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) cirkulär om fiske nr 966 från 2001 Safety at sea as an integral part of fisheries management, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) cirkulär om fiske nr 966 från 2001 Safety at sea as an integral part of fisheries management,

| — | med beaktande av FAO:s rapport The State of World Fisheries and Aquaculture 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s rapport The State of World Fisheries and Aquaculture 2020,

| — | med beaktande av ILO:s konvention nr 188 från 2007 om arbete ombord på fiskefartyg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ILO:s konvention nr 188 från 2007 om arbete ombord på fiskefartyg,

| — | med beaktande av IMO:s frivilliga riktlinjer från 2005 för utformning, konstruktion och utrustning av fiskefartyg, |
| --- | --- |

—

med beaktande av IMO:s frivilliga riktlinjer från 2005 för utformning, konstruktion och utrustning av fiskefartyg,

| — | med beaktande av rapporten från Europêche, Cogeca Fisheries och ETF från december 2000 Mutual Recognition of Certificates in the Sea Fishing Sector in Europe (Bénodet-rapporten), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europêche, Cogeca Fisheries och ETF från december 2000 Mutual Recognition of Certificates in the Sea Fishing Sector in Europe (Bénodet-rapporten),

| — | med beaktande av Europeiska sjösäkerhetsbyråns (Emsa) årliga rapport om olyckor och tillbud till sjöss 2019 (Annual overview of marine casualties and incidents 2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska sjösäkerhetsbyråns (Emsa) årliga rapport om olyckor och tillbud till sjöss 2019 (Annual overview of marine casualties and incidents 2019),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerisektorn (STECF) av den 26 september 2019Social data in the EU fisheries sector (STECF 19-03), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerisektorn (STECF) av den 26 september 2019Social data in the EU fisheries sector (STECF 19-03),

| — | med beaktande av STECF:s årliga ekonomiska rapport 2019 om EU:s fiskeflotta (STECF 19-06) och årliga ekonomiska rapport 2020 om EU:s fiskeflotta (STECF 20-06), |
| --- | --- |

—

med beaktande av STECF:s årliga ekonomiska rapport 2019 om EU:s fiskeflotta (STECF 19-06) och årliga ekonomiska rapport 2020 om EU:s fiskeflotta (STECF 20-06),

| — | med beaktande av slutsatserna från studien från parlamentets utredningsavdelning för struktur- och sammanhållningspolitik om utbildning av fiskare, som offentliggjordes i juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från studien från parlamentets utredningsavdelning för struktur- och sammanhållningspolitik om utbildning av fiskare, som offentliggjordes i juli 2018,

| — | med beaktande av den ingående analysen från parlamentets utredningsavdelning för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet The scope of EU labour law: Who is (not) covered by key directives?, som offentliggjordes i oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ingående analysen från parlamentets utredningsavdelning för ekonomisk politik, vetenskapspolitik och frågor om livskvalitet The scope of EU labour law: Who is (not) covered by key directives?, som offentliggjordes i oktober 2020,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 februari 2014 om särskilda åtgärder inom den gemensamma fiskeripolitiken för att utveckla kvinnans roll (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 februari 2014 om särskilda åtgärder inom den gemensamma fiskeripolitiken för att utveckla kvinnans roll (4),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0230/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0230/2021), och av följande skäl:

| A. | Den gemensamma fiskeripolitiken måste garantera att fiskeri- och vattenbruksverksamheten är socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar på lång sikt och att detta mål fortsätter att genomföras, för att det fortsatt ska vara attraktivt att arbeta inom sektorn. För att nå social hållbarhet bör fiskeripolitiken integrera och förbättra arbetsvillkor, hälsa och säkerhet, utbildning, social inkludering och en skälig levnadsstandard. I många av fiskesamhällena och fiskeregionerna i EU väger fiskeri- och vattenbruksnäringens sociala betydelse tyngre än dess direkta bidrag till ekonomin. |
| --- | --- |

A.

Den gemensamma fiskeripolitiken måste garantera att fiskeri- och vattenbruksverksamheten är socialt, ekonomiskt och miljömässigt hållbar på lång sikt och att detta mål fortsätter att genomföras, för att det fortsatt ska vara attraktivt att arbeta inom sektorn. För att nå social hållbarhet bör fiskeripolitiken integrera och förbättra arbetsvillkor, hälsa och säkerhet, utbildning, social inkludering och en skälig levnadsstandard. I många av fiskesamhällena och fiskeregionerna i EU väger fiskeri- och vattenbruksnäringens sociala betydelse tyngre än dess direkta bidrag till ekonomin.

| B. | Folkhälsokrisen och de störningar av handeln och marknaden som orsakats av covid-19-pandemin har drabbat fiskare i hela Europa. Yrkesfiskarna har fortsatt med sitt arbete att tillhandahålla livsmedel av hög kvalitet, trots säkerhetsrisker och låga fiskpriser. Under covid-19-krisen har yrkesfiskarna identifierats som samhällsviktiga arbetare som utövar kritiska yrken genom att säkerställa försörjning av viktiga livsmedel. EU-institutionerna måste ägna särskild uppmärksamhet åt dem, då de utgör en nödvändig yrkesgrupp, inte bara på grund av deras roll, utan också för betydelsen för unionens livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

B.

Folkhälsokrisen och de störningar av handeln och marknaden som orsakats av covid-19-pandemin har drabbat fiskare i hela Europa. Yrkesfiskarna har fortsatt med sitt arbete att tillhandahålla livsmedel av hög kvalitet, trots säkerhetsrisker och låga fiskpriser. Under covid-19-krisen har yrkesfiskarna identifierats som samhällsviktiga arbetare som utövar kritiska yrken genom att säkerställa försörjning av viktiga livsmedel. EU-institutionerna måste ägna särskild uppmärksamhet åt dem, då de utgör en nödvändig yrkesgrupp, inte bara på grund av deras roll, utan också för betydelsen för unionens livsmedelsförsörjning.

| C. | Under de senaste åren har fisket runtom i Europa genomgått stora strukturella förändringar och omstruktureringar med en kraftig minskning av flottan, vilket medfört sociala konsekvenser för såväl fiskare som fiskesamhällen. Det finns ett allt större behov av att öka medvetenheten och fiskets sociala dimension bör ägnas mer uppmärksamhet, till exempel genom utvärdering av sociala konsekvenser inom ramen för konsekvensbedömningar avseende politiska förslag i anslutning till den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

C.

Under de senaste åren har fisket runtom i Europa genomgått stora strukturella förändringar och omstruktureringar med en kraftig minskning av flottan, vilket medfört sociala konsekvenser för såväl fiskare som fiskesamhällen. Det finns ett allt större behov av att öka medvetenheten och fiskets sociala dimension bör ägnas mer uppmärksamhet, till exempel genom utvärdering av sociala konsekvenser inom ramen för konsekvensbedömningar avseende politiska förslag i anslutning till den gemensamma fiskeripolitiken.

| D. | Det måste finnas en helhetssyn mellan EU:s olika strategier och politiska åtgärder, inbegripet EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 och från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

D.

Det måste finnas en helhetssyn mellan EU:s olika strategier och politiska åtgärder, inbegripet EU:s strategi för biologisk mångfald 2030 och från jord till bord-strategin.

| E. | De demografiska förändringarna i Europa måste också beaktas. |
| --- | --- |

E.

De demografiska förändringarna i Europa måste också beaktas.

| F. | Beslutsfattandet i fiskefrågor äventyras av den rådande bristen på systematiska, omfattande data om och regelbunden vetenskaplig analys av den gemensamma fiskeripolitikens sociala aspekter. Sådana data skulle kunna främja fiske som en framgångsrik yrkesbana, som ett sätt att bidra till försörjningsmöjligheterna för kustsamhällen eller att locka unga till yrket. |
| --- | --- |

F.

Beslutsfattandet i fiskefrågor äventyras av den rådande bristen på systematiska, omfattande data om och regelbunden vetenskaplig analys av den gemensamma fiskeripolitikens sociala aspekter. Sådana data skulle kunna främja fiske som en framgångsrik yrkesbana, som ett sätt att bidra till försörjningsmöjligheterna för kustsamhällen eller att locka unga till yrket.

| G. | Fisket, inklusive vattenbruket, förser globalt tusentals miljoner människor med mat. Enligt FAO säkerställer denna näring sysselsättning och inkomster för 10–12 % av världens befolkning. Dessutom är ytterligare omkring 140 miljoner arbetstillfällen knutna till den återstående delen av fiskerinäringens värdekedja, särskilt inom beredningsindustrin och försäljningen av fiskeriprodukter. |
| --- | --- |

G.

Fisket, inklusive vattenbruket, förser globalt tusentals miljoner människor med mat. Enligt FAO säkerställer denna näring sysselsättning och inkomster för 10–12 % av världens befolkning. Dessutom är ytterligare omkring 140 miljoner arbetstillfällen knutna till den återstående delen av fiskerinäringens värdekedja, särskilt inom beredningsindustrin och försäljningen av fiskeriprodukter.

| H. | Enligt STECF:s rapport 19-03 utgjorde kvinnor 5,4 % av den totala sysselsättningen inom småskaligt kustfiske i hela EU, jämfört med 1,9 % inom storskaligt fiske och 2,3 % inom fjärrfiske. Kvinnor utgör dock majoriteten av arbetskraften inom vissa utvinnings- och semikulturverksamheter, såsom skaldjursfiske för hand, och viktigt arbete som utförs av kvinnor för att upprätthålla annan verksamhet, såsom konservering och beredning, förpackning, nättillverkning, lossning och rengöring av fisk (neskatillas), är oregistrerat. Det finns en dataklyfta mellan medlemsstaterna, som ignorerar kvinnors arbete och betydande bidrag till sektorn, som fortfarande inte erkänns tillräckligt. |
| --- | --- |

H.

Enligt STECF:s rapport 19-03 utgjorde kvinnor 5,4 % av den totala sysselsättningen inom småskaligt kustfiske i hela EU, jämfört med 1,9 % inom storskaligt fiske och 2,3 % inom fjärrfiske. Kvinnor utgör dock majoriteten av arbetskraften inom vissa utvinnings- och semikulturverksamheter, såsom skaldjursfiske för hand, och viktigt arbete som utförs av kvinnor för att upprätthålla annan verksamhet, såsom konservering och beredning, förpackning, nättillverkning, lossning och rengöring av fisk (neskatillas), är oregistrerat. Det finns en dataklyfta mellan medlemsstaterna, som ignorerar kvinnors arbete och betydande bidrag till sektorn, som fortfarande inte erkänns tillräckligt.

| I. | Enligt de senaste uppgifterna från Eurostat (5) arbetade sammanlagt omkring 180 000 personer i EU:s fiskerinäring 2017, och av dessa var cirka en tredjedel verksamma inom vattenbruket. Av denna siffra arbetade 41 000 personer inom den primära fiskerisektorn i Spanien, 29 000 i Italien, 21 000 i Grekland, 20 000 i Frankrike och 14 700 i Portugal. Även om Italien, Grekland och Portugal endast stod för 11 % av fiskeriproduktionen i EU 2017 stod dessa tre medlemsstater för 35,9 % av sysselsättningen. I medlemsstaterna Spanien, Frankrike och Portugal finns yttersta randområden, vilket stärker deras maritima dimension, och i dessa områden har fiskerisektorn stor socioekonomisk betydelse. |
| --- | --- |

I.

Enligt de senaste uppgifterna från Eurostat (5) arbetade sammanlagt omkring 180 000 personer i EU:s fiskerinäring 2017, och av dessa var cirka en tredjedel verksamma inom vattenbruket. Av denna siffra arbetade 41 000 personer inom den primära fiskerisektorn i Spanien, 29 000 i Italien, 21 000 i Grekland, 20 000 i Frankrike och 14 700 i Portugal. Även om Italien, Grekland och Portugal endast stod för 11 % av fiskeriproduktionen i EU 2017 stod dessa tre medlemsstater för 35,9 % av sysselsättningen. I medlemsstaterna Spanien, Frankrike och Portugal finns yttersta randområden, vilket stärker deras maritima dimension, och i dessa områden har fiskerisektorn stor socioekonomisk betydelse.

| J. | Enligt statistiska uppgifter från Eurostat (6) från 2019 framgår det att sammanlagt 14,4 % av arbetstagarna inom sektorn jordbruk, skogsbruk och fiske var 65 år eller äldre 2018, och att denna ekonomiska sektor är den som har flest yrkesverksamma personer i denna ålderskategori. Trots att andelen arbetstagare i denna ålderskategori konsekvent har minskat sedan 2008 framgår det att det faktiska antalet arbetstagare inte har minskat i samma omfattning. |
| --- | --- |

J.

Enligt statistiska uppgifter från Eurostat (6) från 2019 framgår det att sammanlagt 14,4 % av arbetstagarna inom sektorn jordbruk, skogsbruk och fiske var 65 år eller äldre 2018, och att denna ekonomiska sektor är den som har flest yrkesverksamma personer i denna ålderskategori. Trots att andelen arbetstagare i denna ålderskategori konsekvent har minskat sedan 2008 framgår det att det faktiska antalet arbetstagare inte har minskat i samma omfattning.

| K. | Fiskerisektorn är central för befolkningens tillgång till fiskeriprodukter och för att säkra livsmedelsbalansen i medlemsstaterna och EU. Den är också avgörande för kustsamhällenas ekonomiska välstånd, den lokala utvecklingen, sysselsättningen, upprätthållandet och skapandet av näringsverksamhet och arbetstillfällen i både tidigare och senare led i produktionskedjorna samt bevarandet av lokala kulturtraditioner. |
| --- | --- |

K.

Fiskerisektorn är central för befolkningens tillgång till fiskeriprodukter och för att säkra livsmedelsbalansen i medlemsstaterna och EU. Den är också avgörande för kustsamhällenas ekonomiska välstånd, den lokala utvecklingen, sysselsättningen, upprätthållandet och skapandet av näringsverksamhet och arbetstillfällen i både tidigare och senare led i produktionskedjorna samt bevarandet av lokala kulturtraditioner.

| L. | Hänsyn måste tas till de stora skillnaderna mellan flottor, flottsegment, målarter, fiskeredskap, produktivitet, konsumtionsmönster och per capita-konsumtion av fisk i medlemsstaterna, utöver de särskilda förutsättningarna för fiskerinäringen till följd av dess sociala struktur, saluföringsformerna och de strukturella och naturbetingade skillnaderna mellan olika fiskeregioner. |
| --- | --- |

L.

Hänsyn måste tas till de stora skillnaderna mellan flottor, flottsegment, målarter, fiskeredskap, produktivitet, konsumtionsmönster och per capita-konsumtion av fisk i medlemsstaterna, utöver de särskilda förutsättningarna för fiskerinäringen till följd av dess sociala struktur, saluföringsformerna och de strukturella och naturbetingade skillnaderna mellan olika fiskeregioner.

| M. | Insamlingen av sociala indikatorer för EU:s fiskeflotta, vattenbruk och fiskberedningsindustri infördes genom förordning (EU) 2017/1004 om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och användning av data inom fiskerinäringen och till stöd för vetenskaplig rådgivning rörande den gemensamma fiskeripolitiken. Sociala variabler ska samlas in vart tredje år från och med 2018, bland annat följande: arbetstillfällen redovisade efter kön, heltidsekvivalenter redovisade efter kön, oavlönad arbetskraft redovisad efter kön, arbetstillfällen redovisade efter ålder, arbetstillfällen redovisade efter utbildningsnivå, arbetstillfällen redovisade efter nationalitet, arbetstillfällen redovisade enligt anställningsstatus samt det totala antalet heltidsekvivalenter nationellt. |
| --- | --- |

M.

Insamlingen av sociala indikatorer för EU:s fiskeflotta, vattenbruk och fiskberedningsindustri infördes genom förordning (EU) 2017/1004 om upprättande av en unionsram för insamling, förvaltning och användning av data inom fiskerinäringen och till stöd för vetenskaplig rådgivning rörande den gemensamma fiskeripolitiken. Sociala variabler ska samlas in vart tredje år från och med 2018, bland annat följande: arbetstillfällen redovisade efter kön, heltidsekvivalenter redovisade efter kön, oavlönad arbetskraft redovisad efter kön, arbetstillfällen redovisade efter ålder, arbetstillfällen redovisade efter utbildningsnivå, arbetstillfällen redovisade efter nationalitet, arbetstillfällen redovisade enligt anställningsstatus samt det totala antalet heltidsekvivalenter nationellt.

| N. | Enligt STECF:s rapport 19-03 om sociala data om EU:s fiskerinäring var omkring 150 000 personer sysselsatta i EU:s fiskeflotta år 2017, vilket motsvarar cirka 99 000 heltidsekvivalenter. Bland de som arbetade i EU:s fiskeflotta var 96 % män. Kvinnorna utgjorde 4 %. Enligt de rapporterade åldersuppgifterna utgjorde åldersgruppen 40–64 den största andelen (58 %) av personer sysselsatta i EU:s fiskeflotta, följd av åldersgruppen 25–39 som utgjorde 26 %. Vidare utgjorde andelen personer över 65 år 7 %, åldersgruppen 15–24 utgjorde 5 % medan åldersuppgifter saknades för 4 %. Åldersprofilerna varierade kraftigt mellan medlemsstaterna: I Estland var 31 % av yrkesfiskarna över 65 medan samma kategori i många andra medlemsstater endast utgjorde en mycket liten andel av fiskebefolkningen (1 % i Belgien och Tyskland och 2 % i Finland). |
| --- | --- |

N.

Enligt STECF:s rapport 19-03 om sociala data om EU:s fiskerinäring var omkring 150 000 personer sysselsatta i EU:s fiskeflotta år 2017, vilket motsvarar cirka 99 000 heltidsekvivalenter. Bland de som arbetade i EU:s fiskeflotta var 96 % män. Kvinnorna utgjorde 4 %. Enligt de rapporterade åldersuppgifterna utgjorde åldersgruppen 40–64 den största andelen (58 %) av personer sysselsatta i EU:s fiskeflotta, följd av åldersgruppen 25–39 som utgjorde 26 %. Vidare utgjorde andelen personer över 65 år 7 %, åldersgruppen 15–24 utgjorde 5 % medan åldersuppgifter saknades för 4 %. Åldersprofilerna varierade kraftigt mellan medlemsstaterna: I Estland var 31 % av yrkesfiskarna över 65 medan samma kategori i många andra medlemsstater endast utgjorde en mycket liten andel av fiskebefolkningen (1 % i Belgien och Tyskland och 2 % i Finland).

| O. | Av personer som arbetade i EU:s fiskeflotta hade 52 % en låg utbildningsnivå, medan 24 % hade en medelhög nivå och 4 % en hög nivå. Utbildningsnivån var okänd för en relativt stor andel av fiskerisektorn (20 % av arbetskraften), vilket möjligen är ett tecken på att frågan kan upplevas som känslig. Utbildningsnivåerna varierade avsevärt mellan medlemsstaterna: Endast 1 % av de portugisiska fiskarna hade en hög utbildningsnivå medan motsvarande siffra i Sverige var 21 %. |
| --- | --- |

O.

Av personer som arbetade i EU:s fiskeflotta hade 52 % en låg utbildningsnivå, medan 24 % hade en medelhög nivå och 4 % en hög nivå. Utbildningsnivån var okänd för en relativt stor andel av fiskerisektorn (20 % av arbetskraften), vilket möjligen är ett tecken på att frågan kan upplevas som känslig. Utbildningsnivåerna varierade avsevärt mellan medlemsstaterna: Endast 1 % av de portugisiska fiskarna hade en hög utbildningsnivå medan motsvarande siffra i Sverige var 21 %.

| P. | År 2017 var de flesta personer som arbetade i EU:s fiskeflotta medborgare i det land där de arbetade (86 %), följt av medborgare i länder utanför EU/EES (8 %), personer med okänt medborgarskap (3 %), medborgare i andra EU-länder (3 %) och medborgare i länder inom EES (0,1 %). Andelen medborgare som arbetade i olika medlemsstaters flottor varierade kraftigt: 27 % av de som arbetade i den irländska flottan var icke-irländska medborgare, och 36 % av de som arbetade i den belgiska flottan var icke-belgiska medborgare. Däremot var 94 % av arbetstagarna i den italienska flottan födda i Italien, 99 % av arbetstagarna i den portugisiska flottan var portugisiska medborgare och alla anställda i den bulgariska flottan var bulgariska medborgare. |
| --- | --- |

P.

År 2017 var de flesta personer som arbetade i EU:s fiskeflotta medborgare i det land där de arbetade (86 %), följt av medborgare i länder utanför EU/EES (8 %), personer med okänt medborgarskap (3 %), medborgare i andra EU-länder (3 %) och medborgare i länder inom EES (0,1 %). Andelen medborgare som arbetade i olika medlemsstaters flottor varierade kraftigt: 27 % av de som arbetade i den irländska flottan var icke-irländska medborgare, och 36 % av de som arbetade i den belgiska flottan var icke-belgiska medborgare. Däremot var 94 % av arbetstagarna i den italienska flottan födda i Italien, 99 % av arbetstagarna i den portugisiska flottan var portugisiska medborgare och alla anställda i den bulgariska flottan var bulgariska medborgare.

| Q. | Av de personer som arbetade i EU:s fiskeflotta 2017 var 61 % anställda och 36 % fartygsägare, med stor variation i anställningsstatus i olika medlemsstater: De anställda utgjorde 100 % av arbetstagarna i den belgiska flottan och endast 28 % av den svenska flottan. |
| --- | --- |

Q.

Av de personer som arbetade i EU:s fiskeflotta 2017 var 61 % anställda och 36 % fartygsägare, med stor variation i anställningsstatus i olika medlemsstater: De anställda utgjorde 100 % av arbetstagarna i den belgiska flottan och endast 28 % av den svenska flottan.

| R. | Trots detta betonar de flesta medlemsstater och partner inom fiskerinäringen att den osäkra lönsamheten i några segment av fiskeverksamheten inverkar på unga människors bristande intresse för fisket, något som ökat under senare år och som spär på svårigheterna att upprätthålla verksamheter som har problem med förlorade arbetstillfällen i kustsamhällena. |
| --- | --- |

R.

Trots detta betonar de flesta medlemsstater och partner inom fiskerinäringen att den osäkra lönsamheten i några segment av fiskeverksamheten inverkar på unga människors bristande intresse för fisket, något som ökat under senare år och som spär på svårigheterna att upprätthålla verksamheter som har problem med förlorade arbetstillfällen i kustsamhällena.

| S. | Trots detta betonar de flesta medlemsstater och partner inom fiskerinäringen unga människors bristande intresse för fisket, något som har varit känt i åtminstone 20 år och som spär på svårigheterna inom hela näringen och förvärrar de sociala problemen i kustsamhällena på den europeiska kontinenten och i de utomeuropeiska regionerna. |
| --- | --- |

S.

Trots detta betonar de flesta medlemsstater och partner inom fiskerinäringen unga människors bristande intresse för fisket, något som har varit känt i åtminstone 20 år och som spär på svårigheterna inom hela näringen och förvärrar de sociala problemen i kustsamhällena på den europeiska kontinenten och i de utomeuropeiska regionerna.

| T. | De yttersta randområdenas särdrag och permanenta strukturella begränsningar måste erkännas och beaktas. Fiskerisektorn spelar en viktig roll för den socioekonomiska situationen, sysselsättningen och främjandet av ekonomisk och social sammanhållning i dessa regioner, och det finns potential för ökad sysselsättning i den hållbara blå ekonomin. Det geografiska läget ger de yttersta randområdena en privilegierad ställning när det gäller övervakning och kontroll av kust- och havsområden och detta bör utnyttjas för EU:s insatser för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

T.

De yttersta randområdenas särdrag och permanenta strukturella begränsningar måste erkännas och beaktas. Fiskerisektorn spelar en viktig roll för den socioekonomiska situationen, sysselsättningen och främjandet av ekonomisk och social sammanhållning i dessa regioner, och det finns potential för ökad sysselsättning i den hållbara blå ekonomin. Det geografiska läget ger de yttersta randområdena en privilegierad ställning när det gäller övervakning och kontroll av kust- och havsområden och detta bör utnyttjas för EU:s insatser för att bekämpa olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

| U. | Förordningen om olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (7) tar endast hänsyn till olagligt fångad fisk och säkerställer inte att fisk som är förknippad med allvarliga arbetsrättsliga överträdelser och kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter ombord på fiskefartyg också beläggs med importförbud. |
| --- | --- |

U.

Förordningen om olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (7) tar endast hänsyn till olagligt fångad fisk och säkerställer inte att fisk som är förknippad med allvarliga arbetsrättsliga överträdelser och kränkningar av grundläggande mänskliga rättigheter ombord på fiskefartyg också beläggs med importförbud.

| V. | Enligt FAO är yrkesfiskare beroende av sina fartyg för sin överlevnad, och riskerna varierar enligt typ av fiske, fiskeområden och väderförhållanden, fartygsstorlek, den utrustning som medförs ombord samt varje fiskares arbetsuppgifter. Ombord på större fartyg utgör fiskeredskapen och annan tung utrustning en avsevärd risk för dödsfall eller skada för besättningen. Ombord på små fartyg föreligger däremot risk för att fartyget kantrar när en stor fångst dras ombord, att fartyget översköljs i grov sjö eller att det påseglas av ett större fartyg. Olika säkerhetsrisker är därför förknippade med varje fiskeaktivitet och fartygsstorlek. |
| --- | --- |

V.

Enligt FAO är yrkesfiskare beroende av sina fartyg för sin överlevnad, och riskerna varierar enligt typ av fiske, fiskeområden och väderförhållanden, fartygsstorlek, den utrustning som medförs ombord samt varje fiskares arbetsuppgifter. Ombord på större fartyg utgör fiskeredskapen och annan tung utrustning en avsevärd risk för dödsfall eller skada för besättningen. Ombord på små fartyg föreligger däremot risk för att fartyget kantrar när en stor fångst dras ombord, att fartyget översköljs i grov sjö eller att det påseglas av ett större fartyg. Olika säkerhetsrisker är därför förknippade med varje fiskeaktivitet och fartygsstorlek.

| W. | Vad gäller olyckor och tillbud till sjöss är fisket den marina verksamhet där flest fartyg går förlorade, trots att det inte är inom fisket som flest olyckor inträffar. Antalet incidenter med fiskefartyg ökade med 40 % under 2018. |
| --- | --- |

W.

Vad gäller olyckor och tillbud till sjöss är fisket den marina verksamhet där flest fartyg går förlorade, trots att det inte är inom fisket som flest olyckor inträffar. Antalet incidenter med fiskefartyg ökade med 40 % under 2018.

| X. | Fiskerisektorn orsakar 32 000 dödsfall varje år, och därtill kommer de tusentals personer som är med om mer eller mindre allvarliga olyckor. De senaste åren har man dessutom sett en oroväckande ökning i antalet yrkesrelaterade sjukdomar bland dem som utför detta påfrestande arbete, vilket även branschorganisationerna har betonat. |
| --- | --- |

X.

Fiskerisektorn orsakar 32 000 dödsfall varje år, och därtill kommer de tusentals personer som är med om mer eller mindre allvarliga olyckor. De senaste åren har man dessutom sett en oroväckande ökning i antalet yrkesrelaterade sjukdomar bland dem som utför detta påfrestande arbete, vilket även branschorganisationerna har betonat.

| Y. | Fiske är således ett i alla avseenden slitigt arbete, som medför allvarliga risker för fiskarnas hälsa och säkerhet. ILO erkände detta i en konvention från 2007 och uppmanade de länder som ratificerat denna att garantera säkerhet och anständigt arbete för de personer som är verksamma inom sektorn. |
| --- | --- |

Y.

Fiske är således ett i alla avseenden slitigt arbete, som medför allvarliga risker för fiskarnas hälsa och säkerhet. ILO erkände detta i en konvention från 2007 och uppmanade de länder som ratificerat denna att garantera säkerhet och anständigt arbete för de personer som är verksamma inom sektorn.

| Z. | Trots att tillbuden har ökat har antalet dödsfall till följd av olyckor och tillbud ombord på fiskefartyg gått i motsatt riktning, och det stora flertalet tillbud beror på den mänskliga faktorn (62,4 %), medan systemfel och fel i utrustningen kommer på andra plats (23,2 % av tillbuden). De tre mest rapporterade bidragande faktorerna bakom olyckor ombord på fiskefartyg med koppling till människors agerande är bristande säkerhetsmedvetenhet och bristande kunskap samt bristfälliga arbetsmetoder bland personalen ombord. Dessa faktorer kan inte hanteras separat från fiskets inkomster. |
| --- | --- |

Z.

Trots att tillbuden har ökat har antalet dödsfall till följd av olyckor och tillbud ombord på fiskefartyg gått i motsatt riktning, och det stora flertalet tillbud beror på den mänskliga faktorn (62,4 %), medan systemfel och fel i utrustningen kommer på andra plats (23,2 % av tillbuden). De tre mest rapporterade bidragande faktorerna bakom olyckor ombord på fiskefartyg med koppling till människors agerande är bristande säkerhetsmedvetenhet och bristande kunskap samt bristfälliga arbetsmetoder bland personalen ombord. Dessa faktorer kan inte hanteras separat från fiskets inkomster.

| AA. | År 2019 var 64,9 % av fiskeflottan i EU-28 minst 25 år gammal (8), och genomsnittsåldern för flottan som helhet var 29,9 år (9). En mycket stor andel av flottan är alltså ålderstigen och kan inte förväntas ha en optimal verksamhet och säkerhetsnivå, vilket gör arbetet farligare och tyngre. |
| --- | --- |

AA.

År 2019 var 64,9 % av fiskeflottan i EU-28 minst 25 år gammal (8), och genomsnittsåldern för flottan som helhet var 29,9 år (9). En mycket stor andel av flottan är alltså ålderstigen och kan inte förväntas ha en optimal verksamhet och säkerhetsnivå, vilket gör arbetet farligare och tyngre.

| AB. | Säkerhetsaspekterna – fiske betraktas allmänt som ett riskyrke – de svåra arbetsförhållandena ombord på fiskefartygen, med oförutsägbara inkomster, samt bristen på garantier för en stabil och regelbunden ersättning, bidrar avsevärt till unga människors minskade intresse för fisket. Detta äventyrar generationsskiftet inom fisket och framtiden för fiskerinäringen som helhet. |
| --- | --- |

AB.

Säkerhetsaspekterna – fiske betraktas allmänt som ett riskyrke – de svåra arbetsförhållandena ombord på fiskefartygen, med oförutsägbara inkomster, samt bristen på garantier för en stabil och regelbunden ersättning, bidrar avsevärt till unga människors minskade intresse för fisket. Detta äventyrar generationsskiftet inom fisket och framtiden för fiskerinäringen som helhet.

| AC. | Den bristande standardiseringen vad gäller certifiering och grundutbildning för yrkesfiskare och det begränsade samarbetet mellan medlemsstaterna vad gäller ömsesidigt erkännande av certifiering och grundutbildning för yrkesfiskare är ett hinder som identifierades för 20 år sedan, men inte mycket har skett för att ta itu med detta. |
| --- | --- |

AC.

Den bristande standardiseringen vad gäller certifiering och grundutbildning för yrkesfiskare och det begränsade samarbetet mellan medlemsstaterna vad gäller ömsesidigt erkännande av certifiering och grundutbildning för yrkesfiskare är ett hinder som identifierades för 20 år sedan, men inte mycket har skett för att ta itu med detta.

| AD. | Uppgifterna om gemenskapsflottans ekonomiska resultat visar på en allmän förbättring av inkomsterna och en årlig ökning av yrkesfiskarnas vinster och genomsnittslöner sedan 2013, om man beaktar flottan i dess helhet. Vid en detaljgranskning utifrån medlemsstat, havsområde och fiskeflotta, beroende på typ av flotta och tillgängliga kvoter, framgår det dock att detta inte är allmänna tendenser, särskilt inte vad gäller det småskaliga kustfisket i EU. |
| --- | --- |

AD.

Uppgifterna om gemenskapsflottans ekonomiska resultat visar på en allmän förbättring av inkomsterna och en årlig ökning av yrkesfiskarnas vinster och genomsnittslöner sedan 2013, om man beaktar flottan i dess helhet. Vid en detaljgranskning utifrån medlemsstat, havsområde och fiskeflotta, beroende på typ av flotta och tillgängliga kvoter, framgår det dock att detta inte är allmänna tendenser, särskilt inte vad gäller det småskaliga kustfisket i EU.

| AE. | Medan fiskbeståndens status i EU generellt håller på att förbättras sker en konstant minskning år efter år av antalet fiskefartyg, fiskekapaciteten och den direkta sysselsättning som sektorn skapar, enligt STECF:s årliga ekonomiska rapport 2019. |
| --- | --- |

AE.

Medan fiskbeståndens status i EU generellt håller på att förbättras sker en konstant minskning år efter år av antalet fiskefartyg, fiskekapaciteten och den direkta sysselsättning som sektorn skapar, enligt STECF:s årliga ekonomiska rapport 2019.

| AF. | En betydande andel fiskare i vissa medlemsstater har låga och oregelbundna inkomster, vilket försätter dem i en osäker situation med otillräckligt socialt skydd. Dessa fakta är ytterligare en faktor som minskar fiskets attraktionskraft bland unga människor. |
| --- | --- |

AF.

En betydande andel fiskare i vissa medlemsstater har låga och oregelbundna inkomster, vilket försätter dem i en osäker situation med otillräckligt socialt skydd. Dessa fakta är ytterligare en faktor som minskar fiskets attraktionskraft bland unga människor.

| AG. | Den fråga som ställdes i Bénodet-rapporten Fish comes from the sea, but where will future fishermen come from? Är fortfarande aktuell, och två årtionden senare kan den omformuleras på ett mer raffinerat sätt: ”Fisken kommer från havet och yrkesfiskarna är fiskens och havets väktare, men hur ska vi lyckas förnya dem och varifrån kommer framtidens yrkesfiskare att komma?”. |
| --- | --- |

AG.

Den fråga som ställdes i Bénodet-rapporten Fish comes from the sea, but where will future fishermen come from? Är fortfarande aktuell, och två årtionden senare kan den omformuleras på ett mer raffinerat sätt: ”Fisken kommer från havet och yrkesfiskarna är fiskens och havets väktare, men hur ska vi lyckas förnya dem och varifrån kommer framtidens yrkesfiskare att komma?”.

| AH. | De möjligheter till bättre levnadsstandard som havs- och fiskeriverksamheten har genererat och kan fortsätta att generera måste lyftas fram. |
| --- | --- |

AH.

De möjligheter till bättre levnadsstandard som havs- och fiskeriverksamheten har genererat och kan fortsätta att generera måste lyftas fram.

| AI. | Unga människor som vill starta företag som fiskare stöter på betydande hinder, i synnerhet i fråga om systemet för tilldelning av fiskemöjligheter och dess konsekvenser för priset på fiskefartyg. |
| --- | --- |

AI.

Unga människor som vill starta företag som fiskare stöter på betydande hinder, i synnerhet i fråga om systemet för tilldelning av fiskemöjligheter och dess konsekvenser för priset på fiskefartyg.

| AJ. | Kommissionen ska presentera en rapport till parlamentet och rådet om tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken före den 31 december 2022. |
| --- | --- |

AJ.

Kommissionen ska presentera en rapport till parlamentet och rådet om tillämpningen av den gemensamma fiskeripolitiken före den 31 december 2022.

Bättre information och bättre profilering av arbetskraften inom fiskerinäringen

| 1. | Europaparlamentet betonar att man måste förbättra sättet på vilket information om arbetskraften inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, liksom i hela värdekedjan, samlas in och tillgängliggörs regelbundet och systematiskt på EU-nivå och delas upp per medlemsstat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att aggregeringen av statistiska uppgifter inom den övergripande sektorn ”jordbruk, skogsbruk och fiske” kan dölja eller kamouflera situationer och variationer med negativa verkningar för var och en av dessa sektorer. Parlamentet betonar att även om samtliga dessa sektorer är primärproduktionssektorer så är verksamheterna inte sinsemellan sammankopplade och äger, vad fisket anbelangar, inte ens rum i samma miljö eller geografiska område. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar att precis som för förvaltningen av bestånd och livsmiljöer är det avgörande med bästa vetenskapliga rön grundade på tillförlitliga aktuella uppgifter som sträcker sig över en längre period för förvaltningen och kontrollen av den sociala utvecklingen i sektorn i alla medlemsstater, särskilt när det gäller sysselsättningen. Utan detta kommer det att vara omöjligt att följa upp och till fullo genomföra en av den gemensamma fiskeripolitikens tre hållbarhetspelare, nämligen den sociala pelaren. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att information från olika instanser tycks peka på att besättningen på EU:s fiskefartyg blir äldre, men att förvaltningen, kontrollen och genomförandet av åtgärder bör differentieras utifrån geografiskt område, fiskeflottor och använda fiskeredskap, i liket med vad som sker i fråga om fiskeriförvaltning och anpassning av genomförda åtgärder. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, i synnerhet Eurostat, och medlemsstaterna att beakta tendenserna inom sysselsättningen, inte bara vad gäller det totala antalet arbetstillfällen, utan också beträffande utbildningsnivå, kön och åldersstruktur bland arbetskraften inom fiskeri- och vattenbrukssektorn och, om möjligt, även inom den tillhörande värdekedjan, och att i detta avseende ta fram uppgifter som är lika detaljerade som uppgifterna för kontroll av den ekonomiska verksamheten och sektorns resultat på ett specifikt sätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar STECF:s första rapport om sociala data om EU:s fiskerinäring, som ger en omfattande översikt av de data som samlats in enligt EU:s ram för uppgiftsinsamling. Parlamentet betonar behovet av att hantera slutsatserna från denna första rapport och uppmanar därför STECF att i framtida rapporter om sociala data förfina de befintliga sociala indikatorerna, vilket kräver en ordentlig definition av vem som ska anses utgöra en del av arbetskraften inom fisket, och införa nya indikatorer för analys, med indikatorer kopplade till övergripande sociala mål inom den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt vad gäller skydd och utbildning för arbetstagare, inkomst och säkerhet, samt lämplig geografisk skala, lägre än landsnivå, med tanke på behovet av att få kunskap om de verkliga regionala, eller till och med lokala, förhållandena. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar att EU:s statistikorgan Eurostat, i samarbete med statistikmyndigheterna i Portugal, Spanien och Frankrike och deras respektive yttersta randområden, har inrättat en webbplats med data om de yttersta randområdena (10). Parlamentet beklagar dock att det fortfarande inte finns några data om fiskerinäringen, med tanke på hur viktig näringen är för dessa regioners ekonomier. Parlamentet uppmanar kommissionen, i synnerhet Eurostat, att samla in korrekta och aktuella data om den blå ekonomin och om förändringarna på arbetsmarknaden inom fiskerinäringen, förändringarna av yrkesfiskarnas genomsnittsinkomst, deras utbildningsnivå, deltagande baserat på kön och ålder samt data om verksamheternas omfattning och resultat i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

7.

Bättre arbets- och boendeförhållandena ombord för att förbättra säkerheten

| 8. | Europaparlamentet betonar att trots att säkerheten ombord har blivit bättre, särskilt på de större fartygen, ökade antalet tillbud och olyckor som registrerades av Emsa 2018 med 40 % jämfört med året före, trots att antalet dödsfall har minskat stadigt under de senaste åren. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att Emsa endast är ansvarigt för att ingripa och samla in uppgifter om olyckor och tillbud till sjöss där fartyg med en längd på över 15 m är inblandade eller i situationer där fartyg med en längd på mindre än 15 m är inblandade i olyckor med fartyg som omfattas av direktiv 2009/18/EG (11), vilket innebär att olyckorna och tillbuden med fiskefartyg säkerligen är fler än vad som framgår av uppgifterna i Emsas årliga rapporter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar att det olagliga, orapporterade och oreglerade fisket i EU:s havsområden utgör illojal konkurrens mot europeiska fiskare. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stödja nationella myndigheters förvärv av system för att kunna identifiera och rapportera IUU-fiske. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att all yrkesverksamhet till sjöss allmänt betraktas som en riskfylld och farlig verksamhet, särskilt fisket, och att situationen förvärras av att 85 % av EU:s fiskefartyg är fartyg för småskaligt kustfiske (med en längd på mindre än 12 m) och därför är utsatta för större risker till följd av ogynnsamma väderförhållanden och på grund av att de fiskar i områden nära kusten. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att fartyg för småskaligt kustfiske har större svårigheter att tillhandahålla skyddsutrymmen och förbättra arbetsvillkoren, med risker som också är förknippade med den höga åldern för en betydande del av denna flotta. Parlamentet understryker att dessa fartyg är särskilt sårbara för allvarliga väderfenomen med koppling till klimatförändringarna. Parlamentet betonar behovet av kontinuerliga och samordnade åtgärder på alla nivåer och politiska åtgärder som syftar till att mildra och öka förmågan att anpassa sig till klimatförändringarnas konsekvenser, stärka motståndskraften och samtidigt garantera fiskares säkerhet. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att kustområdena, och i synnerhet de yttersta randområdena, historiskt sett har varit beroende av fisket, att de redan påverkas av klimatförändringarnas konsekvenser och att de bör få ekonomiskt stöd för att mildra, anpassa sig till och bekämpa dessa konsekvenser, befästa sysselsättningen inom fiskerisektorn och utveckla en hållbar blå ekonomi med skapandet av nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att trots de internationella insatser och insatser på EU-nivå som gjorts för att förbättra säkerhetsförhållandena ombord på fartyg, i synnerhet fiskefartyg, tillämpas de internationella konventioner som fastställer regler och system för att skydda fartyg och personer ombord främst på större fartyg, trots att det i flera medlemsstater finns nationell lagstiftning om skyddsåtgärder och boendeförhållanden på mindre fartyg. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet är bekymrat över de undantag som beviljas småskaliga fartyg genom internationella konventioner när det gäller icke-bindande arbets- och säkerhetsnormer, vilket kan leda till att levnads- och arbetsvillkoren generellt sett blir mindre gynnsamma för fiskare som arbetar inom vissa flottsegment och mellan medlemsstater. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att vidta snabba och samordnade åtgärder för att tillämpa liknande standardvillkor och uppmana alla fiskefartyg att följa dem, som grundpelare i ekonomin och de små kustsamhällenas identitet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet upprepar att arbets- och boendeförhållanden ombord inte får betraktas som fristående från säkerhetsförhållandena. Parlamentet anser att en riktig modernisering av fiskefartygen och bra arbets- och boendeförhållanden ombord förbättrar de säkerhetsförhållanden under vilka fiskeverksamheten bedrivs, vilket också yrkesfiskarnas möjlighet till vila gör med direkta följder för deras säkerhet, med tanke på att en stor del av olyckorna och tillbuden på fiskefartygen beror på den mänskliga faktorn, antingen detta beror på bristande kunskap eller utbildning eller på trötthet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att säkerställandet av en tillgänglig och anpassad arbetsmiljö, inbegripet inom fiskeri- och vattenbrukssektorn, i syfte att på arbetsmarknaden återintegrera både aktiva och före detta fiskare och andra arbetstagare inom fiskerinäringen med funktionsnedsättningar, skulle leda till större social inkludering och bidra till att det skapades fler incitament för inkomstskapande verksamhet i fiskerisektorn och fiskesamhällena. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att sjöfolk, däribland fiskare, ofta står utanför tillämpningsområdet för EU:s och medlemsstaternas arbetsrättsliga ramar, med tanke på att många regler inte är tillämpliga på de förhållanden som gäller för dessa arbetstagare. Eftersom det inte är möjligt att tillämpa allmänna arbetssystem då deras intäkter beror på vad de fiskar i förhållande till de kvoter som de tilldelats påpekar parlamentet att det måste säkerställas att sjöfolk och, i synnerhet, yrkesfiskare, vilka ofta även äger fartygen, garanteras vissa grundläggande villkor kopplade till anställningsregler som är anpassade till deras behov med tanke på ovannämnda förhållanden och det småskaliga kustfiskets särskilda karaktär. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet påminner om fiskares rätt att organisera sig fackligt och använda kollektivförhandlingar som ett sätt att förbättra sina arbetsvillkor. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att beroende på typen av fiskeredskap som används, fartygsstorlek, fiskeområde och väderförhållanden uppvisar fisket olika riskfaktorer som är knutna till de arbets- och boendeförhållanden som måste garanteras ombord. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påminner om de åtgärder som vidtagits på internationell nivå, särskilt i Torremolinosprotokollet från 1993 och Kapstadenavtalet från 2012, för att ändra och förbättra Torremolinoskonventionen från 1977, som inrättades för att tillgodose fiskefartygens säkerhetskrav, men påpekar att konventionen fortfarande inte har trätt kraft, trots att antalet krav sänktes 2012, och uppmanar alla de medlemsstater som fortfarande inte har ratificerat Torremolinoskonventionen att göra det. Parlamentet påminner om att protokollet har införlivats i EU:s lagstiftning genom rådets direktiv 97/70/EG om att införa harmoniserade säkerhetsregler för fiskefartyg som har en längd av 24 meter och däröver (12). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar IMO:s frivilliga riktlinjer från 2005 för utformning, konstruktion och utrustning av fiskefartyg, men påminner om att riktlinjerna endast kan fungera som en vägledning eftersom de är frivilliga, och att det inte föreligger någon rättslig skyldighet eller någon standardisering av grundläggande normer för fartyg inom det småskaliga kustfisket. Parlamentet betonar att vissa medlemsstater har antagit bestämmelser för konstruktion av samt säkerhet och boendeförhållanden ombord på fiskefartyg och rekommenderar att detta regelverk harmoniseras på unionsnivå. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att det slutliga målet för den gemensamma fiskeripolitiken är att göra fiskeverksamheten socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar. Parlamentet betonar att en förbättring av fiskares levnadsstandard, med bättre arbets- och säkerhetsvillkor, är en av faktorerna för att främja sysselsättning och utveckling i kustsamhällen, locka unga människor och uppnå det generationsskifte som är avgörande för att denna verksamhet, som också förser oss med hälsosamma livsmedel, ska kunna överleva. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet framhåller att en framgångsrik hantering av den aktuella utvecklingen, såsom utvidgningen av energiproduktion till havs, ett effektivt genomförande av marina skyddsområden och ett fullständigt genomförande av landningsskyldigheten, kan påverka sektorns attraktionskraft hos de yngre generationerna. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att avsätta EU-medel för att stödja sysselsättning, främja hållbart fiske och förbättra jämställdheten i näringen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att garantera att bästa möjliga arbets-, boende- och säkerhetsvillkor gäller ombord på fiskefartygen, oberoende av fartygsstorlek. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner medlemsstaterna om att tidsfristen för införlivande av direktiv (EU) 2017/159, som införlivar ILO-konvention nr 188 (ILO C188) i unionens regelverk, löpte ut den 15 november 2019. Parlamentet påminner om att det är nödvändigt att medlemsstaterna ratificerar ILO C188 för att säkerställa rättvis konkurrens mellan alla fiskare, med tanke på det stora antalet fiskare i EU som är egenföretagare och det faktum att majoriteten av dem inte omfattas av direktivet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att snarast ratificera ILO C188 för att säkerställa lika villkor mellan fiskeföretag runtom i världen, särskilt med tanke på fiskesektorns starka internationella dimension. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att tillhandahålla nödvändiga resurser för att konventionen ska kunna införlivas i nationell lagstiftning och tillämpas effektivt och, i förekommande fall, delegera inspektions- och dokumentutfärdandefunktioner till klassificeringssällskap, med tanke på de aktuella problemen med att samordna dessa funktioner i vissa länder. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att så snart som möjligt lägga fram ett förslag till ett åtföljande direktiv som ska innefatta kontroll- och tillämpningsbestämmelser, såsom gjorts för sjötransportsektorn, i syfte att inrätta ett harmoniserat inspektionssystem. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet betonar behovet av att beakta yrkesfiskarnas krävande arbete när välfärdsmekanismer utformas, till exempel genom att garantera rätten att gå i pension tidigare än genomsnittsarbetstagaren utan att straffas för detta. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar att den nya Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) på ett betydande sätt kommer att bidra till att förbättra arbets-, boende- och säkerhetsförhållandena ombord på EU:s fartyg och till att förbättra dessa förhållanden utan att fiskekapaciteten ökar, med särskild betoning på fartygen inom det småskaliga kustfisket. Parlamentet betonar att EHFF bidrar till fiskets och den blå ekonomins hållbarhet och till genomförandet av FN:s mål nr 14 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser införandet av övergripande sociala mål i den gemensamma fiskeripolitiken parallellt med miljömål, eftersom arbetskraftens välbefinnande ombord på fiskefartyg är avgörande för fiskerinäringens framtid. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker den uppenbara motsättningen mellan den gemensamma fiskeripolitiken och kraven i social lagstiftning såsom ILO:s konvention C188, som införlivats i EU-lagstiftningen genom direktiv (EU) 2017/159. Parlamentet betonar att det finns ett krav enligt dessa lagtexter på mer utrymme ombord – vilket är obligatoriskt för fartyg som har en längd på 24 meter eller däröver – men att fiskerinäringen samtidigt hindras från att öka utrymmet ombord. Parlamentet framhåller motsägelsen mellan kravet för medlemsstaterna att respektera de normer som fastställs i ILO:s konvention 188 och bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken, som gör det omöjligt att uppfylla denna skyldighet. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att hitta alternativa metoder för att mäta fiskekapacitet, inom ramen för EHFF, och bekräftar än en gång att en ökning av fartygs bruttotonnage bör vara tillåten när de extra volymerna tillgodoser ett behov att förbättra säkerheten eller komforten för besättningen (även känt som socialt tonnage eller säkerhetstonnage) och att dessa åtgärder bör kunna få finansiering. Parlamentet betonar att utrymme ombord avsett för kök, hytter, toaletter eller rekreationsutrymmen inte har något att göra med fartygets förmåga att hitta, fånga eller förvara fisk, och därigenom inte rör fiskekapaciteten. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet påminner om att den genomsnittliga åldern på fartyg i den europeiska flottan är 23 år, och att fartyg inom det småskaliga fisket till och med kan vara äldre än 40 år. Parlamentet framhåller att den framtida EHFF bör inbegripa en strategi för att modernisera flottan utan att öka fiskekapaciteten. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet trycker även på behovet av regelbunden kontroll av och enhetlig och systematisk statistisk information på unionsnivå om olyckor och tillbud där fartyg som inte omfattas av direktiv 2009/18/EG är inblandade, eftersom det endast är genom kontroll och utvärdering av förändringar i dessa siffror, utifrån geografiskt område, fiskeflotta och använda fiskeredskap, som det går att hitta lösningar som gör det möjligt få till stånd förbättringar och minska frekvensen av sådana olyckor och förhindra att de inträffar, särskilt på fartyg inom det lokala fisket och kustfisket. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen i detta sammanhang ska undersöka möjligheten att utvidga Emsas uppdrag och ge byrån ytterligare kapacitet att utföra sådan kontroll och att regelbundet redovisa information om denna kontroll. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser vidare att andra villkor måste skapas för att bibehålla fiskeverksamhet och säkra generationsövergången inom sektorn, inbegripet genom att investera i modernisering av hamninfrastruktur. |
| --- | --- |

37.

Förbättra utbildningen och garantera att utbildning erkänns på EU-nivå

| 38. | Europaparlamentet betonar att Bénodet-rapporten, som identifierade problemen med unga människors bristande intresse för fisket och belyste skillnaderna mellan medlemsstaterna beträffande systemen för utbildning och certifiering av fiskare och dessa systems komplexitet, verkar ha glömts bort och att det efter två årtionden inte har skett några anmärkningsvärda framsteg. Parlamentet påminner om behovet av harmonisering och typgodkännande av krav och förfaranden vid utbildning inom fiskesjöfart på unionsnivå, samt förfaranden och bestämmelser för ombordstigning. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att arbetskraftens rörlighet mellan medlemsstaterna, och även från tredjeländer till EU, ökar alltmer, och att det eventuella generationsskifte som detta skulle kunna medföra fortsätter att försvåras av att det saknas enhetliga system för utbildning och certifiering av yrkesfiskare. Parlamentet påminner om att dessa system bör erkännas på unionsnivå och anpassas till kraven i konventionerna STCW och STCW-F. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar att dessa omständigheter tveklöst skadar den fria rörligheten för personer som utgör en av EU:s grundläggande principer och som slås fast i många bestämmelser i fördragen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påpekar att även om en fiskare från ett tredjeland lyckas få sina yrkeskvalifikationer på fiskeområdet erkända i en medlemsstat ökar detta erkännande knappast möjligheten att kunna utföra samma arbete i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar att det inom andra marina verksamhetsområden, både fritids- och yrkesrelaterad verksamhet, har skett betydande framsteg vad gäller internationellt erkännande av utbildning, oberoende av i vilket land utbildningen har genomgåtts, och att det enda som krävs för detta är att samarbetet utökas i syfte att uppnå ett erkännande av grundutbildning som erbjuds av skolor eller utbildningsinstitut som ingår i alla medlemsstaters eller tredjeländers nationella utbildningssystem och som är internationellt erkända. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet noterar att IMO i enlighet med 1995 års STCW-F-konvention fastställer ett antal grundläggande normer för utbildning och säkerhetsvillkor, däribland minimikrav för säkerhetsutbildning för alla typer av och storlekar på fiskefartyg. Parlamentet påpekar att denna konvention har varit i kraft sedan september 2012, men att den endast är tillämplig i de länder som har ratificerat den. Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen alla medlemsstater som ännu inte har ratificerat denna konvention att göra det. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet påminner om att ömsesidigt erkännande av kvalifikationer och sjösäkerhetsintyg inom EU kommer att öka arbetstagarnas rörlighet och göra de marina yrkena mer attraktiva för den yngre generationen. Parlamentet anser att erkännande av intyg inte får innebära alltför höga kostnader eller alltför mycket byråkrati. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet noterar att Europeiska unionen, även om den genomförde det så kallade Torremolinosprotokollet från 1993 i sitt regelverk genom direktiv 97/70/EG och konventionen om arbete ombord på fiskefartyg från 2007 genom direktiv (EU) 2017/159, hittills inte handlat lika snabbt och energiskt när det gäller säkerhetsutbildning. Parlamentet påminner om att beslut (EU) 2015/799 (13) om bemyndigande för medlemsstaterna att bli parter i STCW-F-konventionen har visat sig vara ineffektivt, med tanke på att ratificerings- och anslutningsgraden bland medlemsstaterna fortfarande är låg. Parlamentet påminner om att direktiv (EU) 2017/159 ålägger medlemsstaterna att anta lagstiftning om utbildning och certifiering av fiskare. Parlamentet betonar därför att unionslagstiftning om säkerhetsutbildning för fiskare bör gå längre än vad som anges i STCW-F-konventionen genom att även införa normer för alla fiskefartyg med en längd under 24 meter, vilka utgör större delen av unionens fiskeflotta. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till direktiv som införlivar STCW-F-konventionen i unionens regelverk för att slutföra genomförandet i unionslagstiftningen av de internationellt avtalade miniminormerna för att säkerställa säkerheten till sjöss inom fiske. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Även om det är viktigt med praktisk och erfarenhetsgrundad inlärning, ett system som i flera medlemsstater än i dag utgör grunden för yrkesfiskarnas utbildning, påminner Europaparlamentet om att formell certifiering som även värdesätter praktisk erfarenhet utgör den enda garantin för erkännande av nödvändig kompetens. Parlamentet påminner om att formell certifiering förutom att stärka yrkesfiskarnas personliga ställning även utgör en form av socialt erkännande för detta yrke. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet understryker vikten av att arbetstagare i fiskerisektorn, särskilt ungdomar och människor som är intresserade av att arbeta i den sektorn, får tillgång till rådgivning, praktiktjänstgöring av god kvalitet samt yrkesutbildning och utbildning, som gör att de kan anpassa sig till nya marknadstrender, t.ex. ekologisk mat, korta leveranskedjor, specialinriktad turism samt försäljning och marknadsföring av lokala produkter med hjälp av ny teknik. Parlamentet slår fast att ändamålsenlig och specialiserad utbildning är avgörande för att uppmuntra unga människor att upprätthålla det traditionella kustfisket. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet vill se att en förening för unga europeiska fiskare bildas för att främja generationsskiftet inom fiskerisektorn samt representera och ena unga fiskare och deras organisationer från hela unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja en mobilisering av budgetmedel för att genomföra projekt i detta syfte. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påpekar att det har investerats EU-medel i utbildningsinrättningar och skolor som erbjuder yrkesutbildning och certifiering inom den blå ekonomin, men att fisket, den äldsta verksamhetssektorn inom denna ekonomi, fortsätter att ha svårt att få tillträde till sådana inrättningar, förutom i samband med regionala eller nationella utbildningsprogram, i avsaknad av erkännande på EU-nivå av den genomgångna utbildningen. Parlamentet betonar behovet av att gå mot standardisering och typgodkännande för utbildning inom fiske i EU och samarbete mellan medlemsstaterna. Parlamentet förespråkar därför att resurserna från EHFF och Europeiska socialfonden+ (ESF+) utnyttjas fullt ut. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska socialfonden (ESF) i stor utsträckning har använts för att blåsa nytt liv i kust- och landsbygdsområden. Parlamentet påminner om att fiskare bör få hjälp med att fortsätta sin yrkesbana på land om de av hälsoskäl eller till följd av förändringar på arbetsmarknaden eller andra faktorer inte kan fortsätta att arbeta till sjöss. Parlamentet anser att EU-fonder, särskilt ESF, bör stödja en smidig övergång på arbetsmarknaden för denna yrkesgrupp, inbegripet genom livslångt lärande. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa gemensamma grunder för ett standardiserat utbildnings- och certifieringssystem för de olika kategorierna av yrkesfiskare som gör det möjligt att på EU-nivå snabbt erkänna en certifiering som erhållits i en viss medlemsstat. Parlamentet anser att detta bör inbegripa ett förfarande för erkännande av certifieringar som erhållits utanför EU som är förenligt med EU:s system för erkännande av utbildning och som gör det enklare för yrkesfiskarna att röra sig inom EU. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet noterar att direktiv 2005/36/EG (14) om erkännande av yrkeskvalifikationer inte fastställer en standardiserad nivå av utbildning och certifiering för alla fiskare och att det hindrar fiskares rörlighet mellan medlemsstater. Parlamentet påminner om att unionen har infört särskilda, annorlunda regler för erkännande av behörighetsbevis för sjöfolk på grundval av STCW-konventionen, men att kommissionen hittills inte har föreslagit några särskilda regler enligt vad som anges i STCW-F-konventionen för erkännande av fiskares behörighetsbevis. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att föreslå särskilda åtgärder för erkännande av behörighetsbevis för fiskare i linje med bestämmelserna i STCW-F-konventionen, inte bara för europeiska fiskare utan även för medborgare i tredjeländer som ratificerat eller anslutit sig till STCW-F-konventionen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet påminner om att EHFF har som mål att bidra till ett fullständigt genomförande av den gemensamma fiskeripolitiken, men att det för att detta mål ska kunna uppnås är nödvändigt att yrkesfiskarna är ordentligt utbildade och certifierade, vilket innebär att en del av EHFF bör avsättas för utbildning och certifiering av befintliga och framtida yrkesfiskare. Parlamentet understryker att den administrativa börda som EHFF kräver har lett till att utnyttjandet av medel för utbildning har begränsats, särskilt för småskaliga fiskare, varför den nya EHFF bör komma till rätta med dessa svårigheter för att bidra effektivt till besättningars utbildning. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa att uppgifter om genomförandet av EHFF och ESF+ specificerar den exakta budget som varje medlemsstat använder för att tillgodose regionala behov i fråga om utbildning, sysselsättning och inkludering. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet påpekar att medan det hela tiden ställs högre krav för att få arbeta ombord på fartyg erbjuds få möjligheter till utbildning, vilket ibland leder till att fiskeverksamheten avstannar eftersom besättningen måste närvara vid obligatorisk utbildning på fastlandet. Parlamentet uppmanar EU att bidra till att korta ned kurstiderna och göra det möjligt med utbildningsdagar ombord genom att främja distanskurser med ny teknik. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att kunskap och innovation är avgörande för att säkerställa att fiskerinäringen växer på ett smart, motståndskraftigt och hållbart sätt. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet påpekar att med tanke på de nya arbetstillfällen som kan skapas med den blå ekonomin, cirkulär ekonomi, fisketurism och gastronomisk turism vore det intressant att utforma en yrkesutbildning för dessa nya sysselsättningar och dessa sektorers utbildningsbehov, vilket har föreslagits av sjöfartssektorn. |
| --- | --- |

57.

Säkerställa jämställdhet i tillträdet till och anställningar inom fiskerinäringen

| 58. | Trots att kvinnor enligt tillgänglig statistisk bara utgör 12 % av de anställda inom det produktiva fisket betonar Europaparlamentet att många fartyg, särskilt fartyg inom det småskaliga kustfisket, drivs som små familjeföretag, och att det ofta är familjens kvinnor, som inte har något annat arbete, som har hand om logistiken och den administration som följer med denna verksamhet, trots att de officiellt inte räknas som anställda. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa att fiskare har tillgång till utbildning och certifiering, i synnerhet för säsongsarbete och deltidsarbete. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet påpekar att det finns medlemsstater där detta informella stödarbete inte genererar varken inkomst, sociala förmåner, pension eller rättigheter i samband med arbetsplatsrelaterad sjukdom för de kvinnor som berörs, och att det i en situation där fiskeverksamheten tillfälligt eller slutgiltigt upphör endast är arbetstagare med officiella anställningar som har rätt till sociala förmåner, vilket ökar orättvisorna mellan arbetstagarna. Parlamentet betonar att medlemsstaterna måste professionalisera dessa kvinnors arbete fullt ut genom att erkänna deras roll och införliva dem i de nationella socialförsäkringssystemen. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet understryker att åtgärder för att locka unga människor till fisket måste garantera en jämn könsbalans och ta hänsyn till kvinnors roll i hela fiskerinäringen, från fångstverksamhet till fartygsförvaltning, vattenbruk, saluföring och beredning av fiskeriprodukter, men även deras roll inom forskning och administration. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda initiativ för att erkänna det arbete som utförs av kvinnor inom fiskeriverksamheten och att säkerställa lika lön för män och kvinnor. Parlamentet erinrar om att det enligt EU:s jämställdhetsstrategi för 2020–2025 är ett krav att relevanta EU-fonder stöder åtgärder för att främja kvinnors deltagande på arbetsmarknaden och balansen mellan arbetsliv och privatliv, främja investeringar i omsorg, stödja kvinnligt företagande och bekämpa könssegregering. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet anser att det inte finns någon anledning att utestänga kvinnor eller hindra dem från att utöva detta yrke, vilket framgår av det ökande antalet kvinnliga besättningsmedlemmar och befälhavare på fiskefartyg. Parlamentet konstaterar att det lyckligtvis finns ett antal särskilt aktiva sammanslutningar som företräder kvinnor som är anställda inom fiskerisektorn, särskilt i EU:s rådgivande nämnder för fiske och branschorganisationer. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet välkomnar att vissa EU-länder inrättat sammanslutningar som företräder kvinnor inom fiskerinäringen. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att stödja främjandet och inrättandet av nya sammanslutningar för att synliggöra och bistå kvinnor. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Trots att kvinnornas roll i fiskerinäringen ofta är informell påminner Europaparlamentet om att de måste få ekonomiskt och socialt erkännande och skälig ersättning. Parlamentet betonar att bättre information om deras verksamhet liksom åtgärder för att främja och synliggöra den inte bara kommer att bidra till att stärka deras personliga och sociala ställning, utan även till att avmystifiera deras roll inom fisket. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet anser att de nuvarande reglerna för mätning av kapaciteten äventyrar kvinnors tillträde till sektorn eftersom separata hytter, toaletter och duschutrymmen behövs för att garantera deras integritet och välbefinnande. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra åtgärder för att höja kvinnors kompetens inom den blå ekonomin och i synnerhet inom fiskerinäringen, skaldjursfisket, vattenbruket och konservindustrin liksom att främja ett officiellt erkännande av deras bidrag till den havsrelaterade värdekedjan. Parlamentet anser även att EHFF-medlen i gemenskapsramen 2021–2027 och i efterföljande ramar särskilt ska användas för att bidra till likabehandlingen av kvinnor i sjöfarts- och fiskerinäringen, i synnerhet genom att garantera att stödet för att förbättra arbets-, säkerhets- och boendeförhållandena även beaktar eventuella anpassningar som måste göras för deras inkvartering och arbete ombord på fiskefartygen. |
| --- | --- |

67.

Främja fiskaryrket och generationsskiftet inom näringen

| 68. | Europaparlamentet påminner om att EU, som är den största inre marknaden för fiskeriprodukter, endast står för 6 % av världens sammanlagda fångster, vilket innebär att EU är kraftigt beroende av import av fiskeri- och vattenbruksprodukter från tredjeländer. Parlamentet påminner om att delar av denna import kommer från företag och fartyg som ägs av europeiskt kapital. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet påpekar att den gemensamma fiskeripolitikens bestämmelser är bland de hårdaste som finns och bidrar stort till fiskets miljömässiga, ekonomiska och sociala hållbarhet och att, även om det fortfarande finns stort utrymme för förbättringar, de framsteg som har skett under de senaste årtiondena visar att det är möjligt att bedriva ett bättre fiske, som å ena sidan bidrar till att göra bestånden och de livsmiljöer där fisket bedrivs mer hållbara och å andra sidan bidrar till att öka yrkesfiskarnas och fartygsägarnas inkomster. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet betonar att främjandet av höga standarder för fiskerisektorns miljömässiga och sociala hållbarhet är avgörande för att locka en ny generation fiskare och säkra långsiktig ekonomisk stabilitet i fiskerisektorn. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar EU att undersöka värdet i åtgärder som till exempel att anlägga konstgjorda rev i dess exklusiva ekonomiska zoner, för att skydda det marina livet. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet betonar att den kontinuerliga minskningen av EU-stöd för sektorn i flera på varandra följande fleråriga budgetramar, och i synnerhet nedskärningen av finansieringen av fiskerisektorn och den samlade marknadsordningen, är en av de faktorer som har bidragit till att förvärra situationen i sektorn. Parlamentet upprepar därför att EU:s ekonomiska stöd för fiskerinäringen bör ökas betydligt. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta de åtgärder som behövs för att upprätthålla och främja system och stödåtgärder, inbegripet finansiering, i syfte att främja koncentration av utbudet, inbegripet genom att tillhandahålla verkligt stöd för inrättandet av producentorganisationer och deras verksamhet, i synnerhet för småskaligt kustfiske och icke-industriellt fiske. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet betonar att operativa program – genom att ge det ekonomiska stöd som behövs – måste uppmuntra producentorganisationer att saluföra sina produkter direkt, verkandes inom värdekedjan, som ett sätt att öka värdet på sin produktion och främja fiskeriprodukters mervärde. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna inrätta och genomföra stödmekanismer för småskaligt och icke-industriellt fiske samt kustfiske som gör det möjligt att ta itu med de specifika problemen i denna del av sektorn. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet betonar vikten av att inrätta hemmamarknader för traditionella produkter av särskild kvalitet, som bör stödjas av mässor, små företag och cateringsindistrin, eftersom detta skulle öka lokala produkters mervärde och främja lokal utveckling. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga bättre sätt att främja saluföringen av bearbetade fiskeprodukter med högre mervärde, inbegripet konserverade produkter, efter förebild av vissa jordbruksprodukter, och program för externa säljfrämjande åtgärder för fiskeriprodukter från EU, inbegripet presentation av dessa vid internationella utställningar och mässor. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet påpekar att fiskenäringen är central för den socioekonomiska situationen, sysselsättningen och främjandet av ekonomisk och social sammanhållning i de yttersta randområdena, vars ekonomier påverkas av bestående strukturella begränsningar och som har få möjligheter till ekonomisk diversifiering. Parlamentet anser det därmed vara avgörande att bibehålla och öka EU:s stöd för fiskenäringen i dessa regioner, särskilt i syfte att kompensera för de merkostnader som uppstår till följd av deras avlägsna belägenhet när det gäller att sälja vissa fiskeriprodukter från en del av de yttersta randområdena. Parlamentet framhåller de specifika egenskaperna i fiskerinäringens värdekedjor i de yttersta randområdena och vidhåller att det behövs särskilt stöd för att stärka dem och underlätta tillträdet till marknader; ett syfte som skulle kunna uppfyllas genom att inte bara återinrätta ett särskilt program för vissa regioner beroende på dessa regioners avsides läge och ökaraktär (Posei) för fiske, men också genom att inrätta ett Posei-program för transport inriktat på att upprätta och driva särskilda handelsrutter. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet betonar att kontinuiteten i fiskeriverksamheten måste säkerställas genom det nödvändiga generationsskiftet, men också genom större socialt erkännande av sektorn och av dess betydelse för ett hållbart tillhandahållande av hälsosamma livsmedel till européer, från livsmiljöer med god miljöstatus. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet påminner om den viktiga roll som yrkesfiskarna spelar för den vetenskapliga kunskapen, både genom sin direkta inblandning i insamlingen av fångstdata och genom sitt samarbete med forskare för att tillhandahålla kompletterande information om den marina miljön, arter och livsmiljöer och om deras bevarande för vetenskapliga ändamål. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet noterar att utbildning för fiskare kan spela en viktig roll för att främja fiskeriverksamhetens involvering i och bidrag till naturskyddet och för att stödja införandet och användningen av mer hållbara fiskemetoder, i enlighet med den gemensamma fiskeripolitikens mål för ett hållbart resursutnyttjande. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet påpekar att det är avgörande att utveckla havsforskningen och innovationspotentialen i de yttersta randområdena för att främja tillväxten av den blå ekonomin i dessa regioner. Parlamentet framhåller att ett främjande av deras deltagande i internationella forskningsnätverk som omfattar deras universitet, med kunskap om deras unika egenskaper, kan hjälpa de yttersta randområdena att förbättra sina innovationssystem och skapa sysselsättning. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en insats för att förse dessa regioner med de medel som behövs för att studera och tillvarata sin biologiska mångfald på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet betonar den gemensamma fiskeripolitikens mål att främja selektivt fiske och EU:s mål att uppnå klimatneutralitet senast 2050. Parlamentet betonar framstegen mot en kutterflotta med låga utsläpp och innovativa fisketekniker som bidrar till att uppnå både målet för 2050 och målet om ett selektivt fiske. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra och prioritera denna utveckling för att erbjuda sektorn framtidsutsikter genom innovation. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet framhåller den gemensamma utvecklingen av skeppsbyggnad och den vetenskapliga ”trippelnollösningen”: noll utsläpp, noll avfall, noll olyckor ombord, som främjar ett skifte i riktning mot att fartyg i europeiska flottor, inbegripet icke-industriella fiskeflottor, utformas enligt mer cirkulära, effektiva och hållbara, snarare än huvudsakligen ekonomiska, linjer. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet betonar att yrkesfiskarna skulle kunna spela en ännu större roll för insamlingen av data för vetenskapliga ändamål, förutsatt att de får den utbildning och de färdigheter som behövs för att kunna registrera och samla in vissa data på plats för att validera miljöinformation som har inhämtats via satelliter och andra instrument för fjärrobservation. Parlamentet betonar den viktiga roll som universitet och havsforskningscentrum spelar i samarbete med havsskolorna när det gäller att utbilda fiskare för att tillgodose detta behov. Parlamentet betonar att EU:s flotta, bestående av mer än 81 000 fiskefartyg av alla storlekar, under 2019 tillhandahöll ett ojämförbart antal plattformar som ständigt samlar in fiskedata och andra marina data på nästan daglig basis. Parlamentet konstaterar att detta är en mekanism som kan och bör användas, med lämpliga incitament i detta syfte, för att samla in ännu fler uppgifter om Europas och världens hav. Parlamentet uppmanar med kraft de officiella organen för vetenskapliga utlåtanden rörande fiskerinäringen, som Internationella havsforskningsrådet (Ices) och STECF, att i högre grad utnyttja de uppgifter som insamlats av gemenskapsflottan. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet påminner om att deltagandet av unga människor och generationsskiftet inte bara säkerställer kontinuitet inom den blå ekonomins äldsta verksamhet, utan också får befolkningen att stanna kvar i kustområden och omgivande landsbygdsområden och bevarar kulturarvet i många kustsamhällen. Parlamentet anser att det är mycket viktigt att de yngre generationerna är bättre informerade och mer medvetna om hållbarhetsfrågor, med ny kunskap, och om vikten av att alla bidrar för att hantera och bekämpa klimatförändringarna, som drabbar havs- och kustområden runt om i världen allra värst. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet anser att fiskerinäringen skulle vara attraktivare för fler ungdomar om den kopplades till och kompletterades av framväxande sektorer, till exempel turismen. Parlamentet uppmanar i detta avseende medlemsstaterna och deras regioner att minska byråkratin i fisketurism som inkomstkälla. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att, inom ramen för befintliga EU-program, främja reservlinjer för återställande av det materiella och immateriella kulturarvet kopplat till maritim verksamhet och att bevara kustsamhällens identitet och optimera deras användning för turism. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet noterar att unga människor i Europa i allt högre grad oroar sig över skyddet av miljön. Parlamentet betonar betydelsen av hållbar fiskeriförvaltning för att locka unga fiskare. Parlamentet uppmanar till främjande av skonsamma fiskemetoder, inte bara för att minska fiskets konsekvenser för den marina miljön utan också som ett sätt att locka nya generationer fiskare. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet påpekar att det finns avsevärd outnyttjad potential i fisketurism. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet betonar vikten av att inkludera fiskare i samarbetsinriktad och samhällsbaserad fysisk planering i kust- och havsområden, för hållbar utveckling och skydd av den marina miljön. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet pekar på betydelsen av kunskap om haven, som måste främja digitala färdigheter och en digitalisering av fiskeverksamheten. Parlamentet betonar att trots vissa förbättringar inom de äldre åldersgrupperna är det för de yngre generationerna enklare och mer intuitivt att använda digitala verktyg, såväl för insamling och registrering av data, vilket uppmärksammas i den nya fiskerikontrollförordningen som för närvarande ses över, som för användning av nya applikationer och ny utrustning som förbättrar yrkesfiskarnas säkerhet, arbetsvillkor och välbefinnande till havs. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet välkomnar de strategiska förändringar som har skett i EU, särskilt de gröna och digitala omställningarna, som måste bidra till att bevara befintliga jobb och skapa nya jobb av god kvalitet i regioner som är kraftigt beroende av fisket och ytterligare stimulera den ekonomiska utvecklingen i dessa regioner. Parlamentet understryker vikten av att skydda traditionella yrken inom fiskerisektorn, med en balanserad omställning för att förhindra att mervärdet av de erfarenheter som äldre fiskare skaffat sig går förlorat. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta system för livslångt lärande för att hålla yrkeskompetensen uppdaterad och skapa möjligheter för alla åldersgrupper. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet betonar att förbättringar av fiskbeståndens bevarandestatus har inneburit att yrkesfiskarnas produktivitet och genomsnittslön har ökat och bidragit till en minskning av koldioxidutsläppen och utsläppen av andra växthusgaser. Parlamentet konstaterar att yrkesfiskarna har engagerat sig alltmer för att samla upp marint skräp, inte bara borttappade eller övergivna fiskeredskap utan allt slags skräp som de hittar i havet, och att yrkesfiskarnas miljöbidrag i detta hänseende bör erkännas, främjas och vederbörligen belönas. Parlamentet betonar i detta avseende möjligheten att överväga att stödja skapandet av nya verksamheter och kompletterande inkomstflöden med koppling till insamling av marint skräp och genomförandet av den europeiska strategin för plast i en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet betonar att hållbar förvaltning av fiskbestånd och fastställandet av fiskekvoter i enlighet med målet att återställa och bevara populationer av fiskbestånd över biomassanivåer som kan ge maximal hållbar avkastning är avgörande för att skapa en ekonomisk miljö där unga människor har den tillförsikt som krävs för att göra nödvändiga investeringar för att bli fiskare. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna måste skapa de ekonomiska incitament och den hamninfrastruktur som behövs för att samla in och på ett korrekt sätt återvinna det avfall och den plast som unga fiskare plockat upp och som i utbyte kan ge dem inkomster utöver deras huvudsakliga verksamhet. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i linje med artikel 17 i förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, också använda åldersrelaterade kriterier vid tilldelningen av de fiskemöjligheter som finns tillgängliga för dem. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet välkomnar att den nya EHFF 2021–2027 kommer att ge hjälp och stöd till unga fiskare som ska göra sina första inköp av ett fartyg eller ett fiskeföretag. Parlamentet betonar behovet av att locka unga människor inte bara till havsfiske utan även till förvaltning av fiskeföretag och vattenbruk, för att på så sätt säkerställa generationsskiftet inom hela sektorn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja detta skifte genom att ta bort hinder och stötta människor som vill inleda en yrkesbana inom fiskerisektorn och ta itu med frågor såsom den höga kostnaden för att starta företag, metoderna för tilldelning av fiskemöjligheter, inkomstinstabilitet, jämställdhet och osäkerhet kring karriärens varaktighet. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet upprepar behovet av att, som ett sätt att skydda inkomster från fisket, ge sektorn och dess arbetstagare lämplig ekonomisk och social ersättning för att kompensera för de resursbevarande åtgärder som åläggs eller tillfälligt nedläggningsbistånd i resurshanteringssyfte. Parlamentet föreslår för detta ändamål att EHFF stöder inrättandet av en lönekompensationsfond som kompenserar för alla förlorade inkomster och täcker de perioder som omfattas av fiskeförbud, och att dessa perioder räknas som aktiv tjänst vid beräkning av pensioner och övriga socialförsäkringsgrundade rättigheter. Parlamentet stöder vidare inrättandet av en garanterad minimilön. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja åtgärder som syftar till att främja den sociala dialogen mellan parterna, framför allt för följande åtgärder: (a) Utbildning för unga företagare inom fiskerisektorn (b) Yrkes- och kompetensutveckling för hållbart fiske (c) Åtgärder för att öka medvetenheten om goda fiskemetoder (d) Säkerhet och skydd av människoliv till sjöss (e) Arbetstagares hälsa och säkerhet ombord |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet påpekar att investeringar i generationsskiftet bör fortsätta att vara en prioritet för EU, att en av de största framgångarna för vårt gemensamma projekt är självförsörjning i fråga om livsmedel och att det gradvisa åldrandet hos dem som arbetar i fiskerinäringen utgör en verklig risk. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet anser att stöd och uppmärksamhet särskilt bör ges åt småskaligt fiske, då det är mindre rovgirigt och mer hållbart, inte bara när det gäller förvaltning av biologiska resurser utan även utifrån ett socioekonomiskt perspektiv. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet påpekar att generationsskiftet, med välutbildade yrkesfiskare med goda kunskaper om den senaste tekniken och om de förfaranden och medel som krävs för att garantera resursernas hållbarhet, även är ett sätt för EU att bidra till den världsomspännande rörelsen för att bekämpa, minska och undanröja det olagliga, orapporterade och oreglerade fisket. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet anser att generationsskiftet och diversifiering av verksamheten förblir en utmaning, och att EHFF bör vidta åtgärder för att främja yrkesutbildning och karriärutveckling samt för att öka inkomsterna och anställningstryggheten. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet påminner om behovet av att förbättra sektorns anseende, inbegripet kvinnornas roll, och arbets-, säkerhets- och boendeförhållandena ombord för att locka nya generationer, samt behovet av att förbättra förfarandena för erkännandet av yrkeskvalifikationer inom fiskeriområdet, med tanke på hindren för yrkesfiskares rörlighet mellan medlemsstaterna och behovet av arbetskraft i sektorn, faktorer som har främjat anlitandet av fiskare från tredjeländer, som i vissa fall anställs olagligen. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet anser, i linje med yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén över fiskets sociala dimension, att det är nödvändigt att ta fram allmänna principer och operativa riktlinjer för rättvisa arbetsmarknadstjänster inom fiskerinäringen, eftersom fiskare från tredjeländer är viktiga för att upprätthålla verksamheten inom sektorn i flera regioner. I detta avseende bör kommissionen och medlemsstaterna främja de riktlinjer om anständiga anställningsförhållanden för migrerande fiskare som utarbetades 2020 av de europeiska arbetsmarknadsparterna inom fiskerinäringen. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att använda sin handelspolitik för att säkerställa att liknande sociala och miljömässiga hållbarhetsnormer tillämpas på både europeiska och utländska aktörer, och endast öppna den inre marknaden för produkter som uppfyller kraven. Parlamentet konstaterar att EU annars skickar fel budskap till världssamfundet och belönar dem som har gjort mindre för hållbara fiskbestånd och rättvis behandling av fiskare. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet oroas över situationen för de fiskare som i praktiken har förlorat sin rösträtt, inbegripet i val till Europaparlamentet, eftersom de befinner sig till havs. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att besättningar som är unionsmedborgare och befinner sig ombord verkligen ska kunna rösta i olika valprocesser. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet noterar att småskaligt kustfiske sannolikt möjliggör en bättre balans mellan arbete och privatliv för fiskare, och betonar därför betydelsen av att främja ett regelverk som skyddar sådant fiske. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar till utveckling av nya program för social sammanhållning. Parlamentet välkomnar pilotprojekten för basinkomst i EU:s kustområden med de lägsta BNI-nivåerna per capita, bland annat i de yttersta randområdena. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka allmänhetens medvetenhet i Europa, särskilt bland yngre generationer, däribland skolor och arbetsförmedlingar, om vikten av fiskeverksamhet som en karriärmöjlighet. Parlamentet understryker också det bidrag som gjorts av yrkesfiskare för livsmedelsförsörjningen i Europa, bevarandet av haven och det marina livet och utformningen av kultur och livsstil i kustsamhällena, som därmed slagit hål på de fördomar som säger att yrkesfiskare är rovdjur som endast är intresserade av resursexploatering utan en tanke på framtiden. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet erinrar om att europeiska flottor uppfyller världens högsta standarder för säkerhet, arbetsförhållanden, kvalificerade jobb, miljöskydd och skydd av den biologiska mångfalden och har arbetat för att minimera miljöavtrycket, att de har visat sitt engagemang för denna prioritering genom att stödja och bidra till utvecklingen av ny kontrollteknik genom att fortlöpande anpassa sig till nya och krävande föreskrifter, och att den gemensamma fiskeripolitiken, även om det ständigt sker förbättringar av EU:s politik, i årtionden har beaktat behovet av vetenskapligt styrd artförvaltning. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna och deras kustregioner utforma en lämplig strategi för att främja europeisk fisk, åtföljd av adekvat ekonomiskt stöd, inbegripet för arter med mindre efterfrågan och mindre kommersiellt värde, i syfte att höja deras värde och samtidigt förhindra att fiskeansträngningen koncentreras på arter som har ett högre värde och därmed löper större risk att överfiskas. |
| --- | --- |

112.

| 113. | Europaparlamentet betonar vikten av större investeringar i forskning, modernisering och innovation som skulle gynna unga fiskare och kustsamhällen. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet framhåller behovet av att främja och stödja utfasningen av fossila bränslen ur fiskeflottan, som för närvarande till 100 % är beroende av sådana bränslen, för att fiskenäringen effektivt ska kunna bidra till den europeiska gröna given och med innovativa initiativ stödja den unga generationens tillträde till fiskenäringen. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet erkänner fiskare som livsmedelsleverantörer och samhällsviktiga arbetare som också vid katastrofer, såsom covid-19-pandemin, fortsatt att säkra dagliga fångster i utmanande miljöer. Parlamentet belyser covid-19-pandemins avsevärda ekonomiska och sociala följder och framhäver att medlemsstaterna måste anslå EU-medel för att stödja bevarandet och skapandet av jobb inom fiskerisektorn och den blå ekonomin. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet uppmärksammar hur Förenade kungarikets utträde ur EU påverkar fiskerisektorn, särskilt i kustområdena för de berörda fiskeflottorna. Parlamentet anser att dessa konsekvenser inte enbart kommer att drabba fiskefartygen och deras fiskare, utan också hela samhället och sysselsättningen i dessa kustområden. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet understryker sin åsikt att generationsskiften måste ta hänsyn till målen i den europeiska gröna given och behovet av att säkerställa den digitala omställningen även i den blå ekonomin. Parlamentet konstaterar att detta inte bara innebär att locka unga människor till fisket, utan även att se till att de är välinformerade och välutbildade och ges möjlighet att utvecklas inom sitt yrke och bidra till att förbättra sin personliga situation, i synnerhet genom att förbättra sin inkomst och säkerställa dess kontinuitet, och till sammanhållningen i sin hembygd, särskilt i de mest isolerade kustområdena med färre sysselsättningsmöjligheter, så att de kan arbeta för ekonomisk, social och miljömässig utveckling i de områden där de är verksamma, samtidigt som kvinnors roll inom fisket stärks och alla ges faktisk möjlighet att röra sig och arbeta inom hela EU, utan hinder och svårigheter vad gäller erkännande av färdigheter och utbildning. Parlamentet anser att generationsskiftet inte får leda till en konflikt mellan generationerna och bör inbegripa fiskare i alla åldrar som säkerställer balans i den ekologiska och digitala omställningen för att se till att erfarenhetsarvet inte går förlorat. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet påpekar att nästa generation europeiska fiskare inte bara kommer att göra EU:s fiskerinäring mer konkurrenskraftig i framtiden utan också kommer att spela en roll i att trygga livsmedelsförsörjningen i Europa under de kommande åren. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta upp de frågor och krav som finns i denna resolution i nästa rapport om genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet konstaterar avslutningsvis att detta betänkande ger oss ett unikt tillfälle att belysa värdet av den framtida europeiska fiskerinäringen, vilket är strategiskt viktigt, och att visa Europa vilken väg vi bör ta: fler unga fiskare, bättre fiske och bättre metoder. |
| --- | --- |

120.

o

o o

| 121. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

121.

---

(1)  EUT L 25, 31.1.2017, s. 12.

(2)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

(3)  EUT C 14, 15.1.2020, s. 67.

(4)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 150.

(5)  https://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Fishery_statistics#The_factors_of_production

(6)  https://ec.europa.eu/eurostat/documents/3217494/10166544/KS-02-19%E2%80%91681-EN-N.pdf/c701972f-6b4e-b432-57d2-91898ca94893

(7)  Rådets förordning (EG) nr 1005/2008 av den 29 september 2008 om upprättande av ett gemenskapssystem för att förebygga, motverka och undanröja olagligt, orapporterat och oreglerat fiske och om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1936/2001 och (EG) nr 601/2004 samt om upphävande av förordningarna (EG) nr 1093/94 och (EG) nr 1447/1999 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 1).

(8)  På grundval av andelen fartyg som är 25 år eller äldre jämfört med det totala antalet fartyg: https://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/submitViewTableAction.do

(9)  https://ec.europa.eu/fisheries/facts_figures_en?qt-facts_and_figures=2

(10)  https://ec.europa.eu/eurostat/cache/RCI/#?vis=outermost.population&lang=en

(11)  EUT L 131, 28.5.2009, s. 114.

(12)  EGT L 34, 9.2.1998, s. 1.

(13)  Rådets beslut (EU) 2015/799 av den 18 maj 2015 om bemyndigande för medlemsstaterna att i Europeiska unionens intresse bli parter i Internationella sjöfartsorganisationens internationella konvention om normer för utbildning, certifiering och vakthållning för personal ombord på fiskefartyg (EUT L 127, 22.5.2015, s. 20).

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/36/EG av den 7 september 2005 om erkännande av yrkeskvalifikationer (EUT L 255, 30.9.2005, s. 22).

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/84 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/84

---

P9_TA(2021)0387

Planer och åtgärder för att påskynda övergången till innovation utan djurförsök inom forskning, lagstadgad testning och utbildning

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om planer och åtgärder för att påskynda övergången till innovation utan djurförsök inom forskning, lagstadgad testning och utbildning (2021/2784(RSP))

(2022/C 117/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 13 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 13 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/63/EU av den 22 september 2010 om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), och om inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (Reach-förordningen) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), och om inrättande av en europeisk kemikaliemyndighet (Reach-förordningen) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 528/2012 av den 22 maj 2012 om tillhandahållande på marknaden och användning av biocidprodukter (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 av den 30 november 2009 om kosmetiska produkter (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1223/2009 av den 30 november 2009 om kosmetiska produkter (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om ett världsomfattande förbud mot kosmetikatester på djur (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 maj 2018 om ett världsomfattande förbud mot kosmetikatester på djur (6),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 15 mars 2021Unionens strategi för hållbara kemikalier: hög tid att leverera (6941/21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 15 mars 2021Unionens strategi för hållbara kemikalier: hög tid att leverera (6941/21),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 5 februari 2020 med titeln Rapport 2019 om statistiska uppgifter om användningen av djur för vetenskapliga ändamål i Europeiska unionens medlemsstater 2015–2017 (COM(2020)0016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 5 februari 2020 med titeln Rapport 2019 om statistiska uppgifter om användningen av djur för vetenskapliga ändamål i Europeiska unionens medlemsstater 2015–2017 (COM(2020)0016),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020En ny era för det europeiska forskningsområdet (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2020En ny era för det europeiska forskningsområdet (COM(2020)0628),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2020En läkemedelsstrategi för Europa (COM(2020)0761), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 november 2020En läkemedelsstrategi för Europa (COM(2020)0761),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 december 2019 om den europeiska gröna given (COM(2019)0640),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl: bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 27 maj 2020EU vid ett vägskäl: bygga upp och bygga nytt för nästa generation (COM(2020)0456),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om en kemikaliestrategi för hållbarhet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 juli 2020 om en kemikaliestrategi för hållbarhet (7),

| — | med beaktande av den särskilda Eurobarometern 340 om vetenskap och teknik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda Eurobarometern 340 om vetenskap och teknik,

| — | med beaktande av den andra interimsrapporten om onlinesamrådet om Europas framtid och de viktigaste slutsatserna från medborgardialogerna och medborgarsamråden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra interimsrapporten om onlinesamrådet om Europas framtid och de viktigaste slutsatserna från medborgardialogerna och medborgarsamråden,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 juni 2015 om det europeiska medborgarinitiativet Stop Vivisection (avskaffa djurförsök) (C(2015)3773), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 3 juni 2015 om det europeiska medborgarinitiativet Stop Vivisection (avskaffa djurförsök) (C(2015)3773),

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I direktiv 2010/63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål anges det slutliga målet att ”ersätta alla försök på levande djur [...] så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det”, och det framhålls att användning av djur i sådana syften bör övervägas endast i de fall där det inte finns metoder utan djurförsök. Enligt de senaste uppgifterna från 2018 har emellertid inga stora förändringar skett i fråga om det totala antalet djur som används för vetenskapliga ändamål, sedan detta direktiv trädde i kraft. |
| --- | --- |

A.

I direktiv 2010/63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål anges det slutliga målet att ”ersätta alla försök på levande djur [...] så snart det är vetenskapligt möjligt att göra det”, och det framhålls att användning av djur i sådana syften bör övervägas endast i de fall där det inte finns metoder utan djurförsök. Enligt de senaste uppgifterna från 2018 har emellertid inga stora förändringar skett i fråga om det totala antalet djur som används för vetenskapliga ändamål, sedan detta direktiv trädde i kraft.

| B. | Direktivet kräver insyn i användningen av djur för vetenskapliga ändamål, och det omfattar användningen av djur inom alla discipliner, från grundforskning till tillämpad forskning, utveckling av läkemedel och säkerhetstester av kemikalier. Det finns en fortsatt brist på insyn. Alla medlemsstater har införlivat direktivet i sin nationella lagstiftning, och all sektorsspecifik lagstiftning, såsom lagstiftning om läkemedel, livsmedel och kemikalier, måste överensstämma med direktivets mål, vilket innebär att levande djur bör användas endast om det inte finns några lämpliga alternativ tillgängliga. Denna anpassning är i dagsläget nödvändig för att skydda människors och djurs hälsa och miljön. |
| --- | --- |

B.

Direktivet kräver insyn i användningen av djur för vetenskapliga ändamål, och det omfattar användningen av djur inom alla discipliner, från grundforskning till tillämpad forskning, utveckling av läkemedel och säkerhetstester av kemikalier. Det finns en fortsatt brist på insyn. Alla medlemsstater har införlivat direktivet i sin nationella lagstiftning, och all sektorsspecifik lagstiftning, såsom lagstiftning om läkemedel, livsmedel och kemikalier, måste överensstämma med direktivets mål, vilket innebär att levande djur bör användas endast om det inte finns några lämpliga alternativ tillgängliga. Denna anpassning är i dagsläget nödvändig för att skydda människors och djurs hälsa och miljön.

| C. | Tidigare djurförsök har bidragit till framsteg när det gäller att utveckla behandlingar för människors sjukdomar, medicintekniska produkter, bedövningsmedel och säkra vacciner, bland annat för covid-19-vaccin, och har också spelat en roll för djurhälsan. |
| --- | --- |

C.

Tidigare djurförsök har bidragit till framsteg när det gäller att utveckla behandlingar för människors sjukdomar, medicintekniska produkter, bedövningsmedel och säkra vacciner, bland annat för covid-19-vaccin, och har också spelat en roll för djurhälsan.

| D. | År 2017 rapporterades användning av djur för vetenskapliga ändamål 9,58 miljoner gånger. Huvudsyftet var forskning (69 %), följt av lagstadgad användning för att uppfylla lagstiftningskrav (23 %) och rutinmässig produktion (5 %). Bland de tester som genomfördes för att uppfylla lagstiftningskrav rörde de flesta läkemedel för människor (61 %), följt av veterinärmedicinska läkemedel (15 %) och industrikemikalier (11 %) (8). Icke-mänskliga primater har använts för sådana tester i vissa delar av EU, och många andra typer av djur har använts varje år för vetenskapliga ändamål. Under ett enda år föder man upp och avlivar upp till 12 miljoner (9) djur för djurförsök, utan att de används i faktiska försök. |
| --- | --- |

D.

År 2017 rapporterades användning av djur för vetenskapliga ändamål 9,58 miljoner gånger. Huvudsyftet var forskning (69 %), följt av lagstadgad användning för att uppfylla lagstiftningskrav (23 %) och rutinmässig produktion (5 %). Bland de tester som genomfördes för att uppfylla lagstiftningskrav rörde de flesta läkemedel för människor (61 %), följt av veterinärmedicinska läkemedel (15 %) och industrikemikalier (11 %) (8). Icke-mänskliga primater har använts för sådana tester i vissa delar av EU, och många andra typer av djur har använts varje år för vetenskapliga ändamål. Under ett enda år föder man upp och avlivar upp till 12 miljoner (9) djur för djurförsök, utan att de används i faktiska försök.

| E. | Verktygslådan med testmodeller utan djurförsök växer och visar på potentialen för en större förståelse av sjukdomar och snabbare upptäckter av effektiva behandlingar. Denna verktygslåda innehåller bland annat teknik för organ-på-chip, sofistikerade datorsimuleringar, 3D-kulturer av mänskliga celler för läkemedelstestning och andra moderna modeller och modern teknik. |
| --- | --- |

E.

Verktygslådan med testmodeller utan djurförsök växer och visar på potentialen för en större förståelse av sjukdomar och snabbare upptäckter av effektiva behandlingar. Denna verktygslåda innehåller bland annat teknik för organ-på-chip, sofistikerade datorsimuleringar, 3D-kulturer av mänskliga celler för läkemedelstestning och andra moderna modeller och modern teknik.

| F. | Kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) har utarbetat en serie rapporter med sammanställningar och beskrivningar av avancerade modeller utan djurförsök inom sju sjukdomsområden i syfte att påskynda utvecklingen av denna teknik. EU:s forsknings-, innovations- och utbildningsinitiativ är dock ännu inte anpassade till de prioriteringar som fastställs i dessa utvärderingar. |
| --- | --- |

F.

Kommissionens gemensamma forskningscentrum (JRC) har utarbetat en serie rapporter med sammanställningar och beskrivningar av avancerade modeller utan djurförsök inom sju sjukdomsområden i syfte att påskynda utvecklingen av denna teknik. EU:s forsknings-, innovations- och utbildningsinitiativ är dock ännu inte anpassade till de prioriteringar som fastställs i dessa utvärderingar.

| G. | Även om EU är unikt i sin formella uppmuntran av metoder utan djurförsök så finns det byråkratiska hinder för acceptansen av dem, tillämpningen av dem kontrolleras inte tillräckligt och det finns fortfarande inte tillräcklig finansiering för att utveckla dem. |
| --- | --- |

G.

Även om EU är unikt i sin formella uppmuntran av metoder utan djurförsök så finns det byråkratiska hinder för acceptansen av dem, tillämpningen av dem kontrolleras inte tillräckligt och det finns fortfarande inte tillräcklig finansiering för att utveckla dem.

| H. | EU-medborgarna har konsekvent visat sitt stöd för att få ett slut på användningen av djur för vetenskapliga ändamål. |
| --- | --- |

H.

EU-medborgarna har konsekvent visat sitt stöd för att få ett slut på användningen av djur för vetenskapliga ändamål.

| I. | Inom kommissionen har GD Miljö, GD Hälsa och livsmedelssäkerhet, GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag, GD Forskning och innovation och JRC alla ansvar för olika djurforsknings- och djurförsöksområden, och det finns ingen formell samordningsmekanism för att säkerställa en aktiv, enhetlig och synergibaserad strategi för att ersätta djur helt. |
| --- | --- |

I.

Inom kommissionen har GD Miljö, GD Hälsa och livsmedelssäkerhet, GD Inre marknaden, industri, entreprenörskap samt små och medelstora företag, GD Forskning och innovation och JRC alla ansvar för olika djurforsknings- och djurförsöksområden, och det finns ingen formell samordningsmekanism för att säkerställa en aktiv, enhetlig och synergibaserad strategi för att ersätta djur helt.

| J. | Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och Europeiska läkemedelsmyndigheten har infört strategier för att aktivt minska och ersätta djurförsök, men Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) har ännu inte infört någon minsknings- och ersättningsstrategi, och har hävdat att det krävs omedelbara riktade investeringar för att utveckla effektiva prediktiva toxikologimetoder utan djurförsök och direkt stödja lagstadgade mål. |
| --- | --- |

J.

Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och Europeiska läkemedelsmyndigheten har infört strategier för att aktivt minska och ersätta djurförsök, men Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) har ännu inte infört någon minsknings- och ersättningsstrategi, och har hävdat att det krävs omedelbara riktade investeringar för att utveckla effektiva prediktiva toxikologimetoder utan djurförsök och direkt stödja lagstadgade mål.

| K. | Det banbrytande förbudet mot kosmetikatester på djur har haft en positiv inverkan på djurens välbefinnande i EU och med framgång visat att det är möjligt att avveckla användningen av djurförsök utan att äventyra utvecklingen av kosmetikasektorn. Det finns dock fortfarande lagstadgade krav på fortsatta djurförsök för effekter på arbetstagare som hanterar kemiska ingredienser som uteslutande används i kosmetika och deras inverkan på miljön. Tydliga tidsfrister för avvecklingen av sådana tester i EU har emellertid drivit på innovationer bland EU:s företag och fått allmänhetens stöd. |
| --- | --- |

K.

Det banbrytande förbudet mot kosmetikatester på djur har haft en positiv inverkan på djurens välbefinnande i EU och med framgång visat att det är möjligt att avveckla användningen av djurförsök utan att äventyra utvecklingen av kosmetikasektorn. Det finns dock fortfarande lagstadgade krav på fortsatta djurförsök för effekter på arbetstagare som hanterar kemiska ingredienser som uteslutande används i kosmetika och deras inverkan på miljön. Tydliga tidsfrister för avvecklingen av sådana tester i EU har emellertid drivit på innovationer bland EU:s företag och fått allmänhetens stöd.

| L. | Ersättning av djurförsök med alternativa avancerade metoder kommer att vara nödvändigt för att uppnå kommissionens ambitiösa hälso- och miljömål enligt återhämtningsplanen NextGenerationEU och den europeiska gröna given, och dessa ska ges företräde i fall där validerade alternativ utan djurförsök redan finns. |
| --- | --- |

L.

Ersättning av djurförsök med alternativa avancerade metoder kommer att vara nödvändigt för att uppnå kommissionens ambitiösa hälso- och miljömål enligt återhämtningsplanen NextGenerationEU och den europeiska gröna given, och dessa ska ges företräde i fall där validerade alternativ utan djurförsök redan finns.

| M. | Vissa medlemsstater har antagit nationella genomförandeåtgärder som ger ett starkt skydd för djur som används för vetenskapliga ändamål, medan andra medlemsstater bara tillämpar minimikraven i direktiv 2010/63/EU. |
| --- | --- |

M.

Vissa medlemsstater har antagit nationella genomförandeåtgärder som ger ett starkt skydd för djur som används för vetenskapliga ändamål, medan andra medlemsstater bara tillämpar minimikraven i direktiv 2010/63/EU.

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra samordningen för att uppnå det mål som fastställs i direktiv 2010/63/EU genom att inrätta en avdelningsövergripande arbetsgrupp på hög nivå som omfattar alla viktiga generaldirektorat och organ, och att arbeta med medlemsstaterna och berörda aktörer för att utarbeta en EU-omfattande handlingsplan i syfte att driva på en aktiv avveckling genom att minska, förfina och ersätta förfaranden med levande djur för vetenskapliga och lagstadgade ändamål, så snart det är vetenskapligt möjligt och utan att sänka nivån på skyddet för människors hälsa och miljön, samtidigt som man påskyndar utvecklingen av de alternativa metoder, tekniker och instrument utan djurförsök som är nödvändiga för förändring. Parlamentet betonar att en tydlig och ambitiös tidsplan och en förteckning över milstolpar bör fastställas för att uppmuntra till framsteg.

2.

Europaparlamentet betonar att tidigare användning av djurbaserad forskning i hög grad har bidragit till framsteg i behandlingen av många hälsoproblem hos människor och spelat en roll för djurhälsan, och betonar att även om avvecklingen av användningen av djur för vetenskapliga ändamål är det slutliga målet, finns det ännu inte några alternativa metoder tillgängliga inom alla vetenskapliga forskningsområden. Parlamentet understryker också att det på grund av den aktuella bristen på metoder utan djurförsök finns fall där djurförsök fortfarande behövs för att få vetenskapliga insikter i det långsiktiga sökandet efter effektiva mediciner mot vissa sjukdomar. Parlamentet betonar att det gemensamma forskningscentrumet är medvetet om att ett starkt beroende av djurförsök kan hindra framsteg inom viss sjukdomsforskning (10), där djurmodeller inte fångar upp de viktigaste aspekterna av mänskliga sjukdomar, och anser att en övergång till alternativa modeller skulle kunna möjliggöra nya genombrott. Parlamentet konstaterar vidare att försök, som utförs på djur på grund av en brist på alternativa metoder, måste genomföras under optimala förhållanden, som minimerar smärta, ångest och lidande och som skyddar de berörda djurens välbefinnande.

3.

Europaparlamentet understryker att handlingsplanen bör inbegripa ambitiösa och uppnåbara mål, minskningsmål och tidsfrister som ska fastställas inom ramen för det övergripande målet om minskning och ersättning för att uppmuntra till förändring, med konkreta och samordnade åtgärder åtföljda av indikatorer, såsom tillämpas på andra EU-politikområden, och använda EU:s statistikdatabas Alures som referenspunkt, vilket leder till absoluta och varaktiga minskningar av antalet djur som används i EU för vetenskapliga ändamål,

4.

Europaparlamentet betonar att planen bland annat bör innehålla förslag för bättre genomförande och kontroll av efterlevnaden av befintliga initiativ, bland annat ett välfungerande system med kontroller.

5.

Europaparlamentet framhåller behovet av att fördjupa det europeiska forskningsområdet, och av att planen bygger vidare på den forskning som hittills bedrivits i EU, och att inkludera mekanismer för förmånlig finansiering av metoder som inte kräver djurförsök i alla EU:s forsknings- och innovationsinitiativ, eftersom sådana alternativa metoder medför ytterligare kostnader och investeringsbehov. Parlamentet betonar därför behovet av ökad och riktad finansiering inom ramen för Horisont Europa för avancerade modeller utan djurförsök. Parlamentet uppmanar kommissionen, rådet och medlemsstaterna att tillgängliggöra tillräcklig finansiering på medellång och lång sikt för snabb utveckling, validering och introduktion av alternativa testmetoder för att ersätta djurförsök, särskilt för viktiga toxikologiska parametrar. Parlamentet uppmanar kommissionen att till fullo fullgöra sitt åtagande om gruppering av ämnen och användning av generiska riskbedömningar som viktiga verktyg för att bättre skydda människors hälsa och minska djurförsöken.

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa minskningsmål genom ett mer proaktivt genomförande av de befintliga bestämmelserna om kemikaliers och andra produkters säkerhet i samråd med relevanta byråer, särskilt Echa och Efsa, och att understödja minskningsmålen genom att använda en helt sammankopplad och driftskompatibel EU-databas för kemikaliesäkerhet. Parlamentet erinrar om att artikel 13 i Reach föreskriver att kraven på testmetoderna ska uppdateras så snart metoder utan djurförsök blir tillgängliga.

7.

Europaparlamentet betonar att den privata sektorn kan vara aktivt delaktig i planen, särskilt företag som är villiga att gå över till modeller utan djurförsök samt nystartade företag som utvecklar och förbättrar dem, genom att delta i samarbetsstrategier för att avveckla djurförsök. Parlamentet anser att statliga organ måste spela en samordnande roll och inleda en positiv och konstruktiv dialog med sektorn, som möjliggör lösningar nedifrån och upp. Parlamentet efterlyser en bättre samordnad, sektorsövergripande och EU-omfattande strategi för alla medlemsstater och alla EU-byråer, även via det sektorsövergripande europeiska partnerskapet för alternativ till djurförsök.

Utbildning

Utbildning

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att prioritera åtgärder för att utbilda, vidareutbilda och omskola vetenskapsmän, forskare och tekniker i användningen av avancerade djurfria modeller och utbyte av bästa praxis, samt att öka medvetenheten om validerade djurfria modeller både bland säkerhetsbedömningsexperter och bland personer som arbetar med att utvärdera projektförslag och anslå finansiering. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att prioritera åtgärder för att utbilda, vidareutbilda och omskola vetenskapsmän, forskare och tekniker i användningen av avancerade djurfria modeller och utbyte av bästa praxis, samt att öka medvetenheten om validerade djurfria modeller både bland säkerhetsbedömningsexperter och bland personer som arbetar med att utvärdera projektförslag och anslå finansiering.

| 9. | Europaparlamentet betonar behovet av en ihållande utbildningsinsats för att säkerställa att laboratorier och behöriga myndigheter har bredast möjliga kunskaper om alternativ och processer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar behovet av en ihållande utbildningsinsats för att säkerställa att laboratorier och behöriga myndigheter har bredast möjliga kunskaper om alternativ och processer.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att akademiska institutioner har en avgörande roll att spela när det gäller att främja alternativ till djurförsök inom vetenskapliga discipliner och att sprida nya kunskaper och metoder, som finns tillgängliga men inte alltid används i så stor utsträckning. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att akademiska institutioner har en avgörande roll att spela när det gäller att främja alternativ till djurförsök inom vetenskapliga discipliner och att sprida nya kunskaper och metoder, som finns tillgängliga men inte alltid används i så stor utsträckning.

| 11. | Europaparlamentet framhåller behovet av att arbeta inom internationella strukturer för att påskynda valideringen och godkännandet av alternativa metoder, säkerställa kunskapsöverföring och ge ekonomiskt stöd till tredjeländer, där forskare kan sakna kunskap om alternativa metoder och provningsanläggningar kan sakna nödvändig infrastruktur. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet framhåller behovet av att arbeta inom internationella strukturer för att påskynda valideringen och godkännandet av alternativa metoder, säkerställa kunskapsöverföring och ge ekonomiskt stöd till tredjeländer, där forskare kan sakna kunskap om alternativa metoder och provningsanläggningar kan sakna nödvändig infrastruktur.

o

o o

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 276, 20.10.2010, s. 33.

1

(2)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

2

(3)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

3

(4)  EUT L 167, 27.6.2012, s. 1.

4

(5)  EUT L 342, 22.12.2009, s. 59.

5

(6)  EUT C 41, 6.2.2020, s. 45.

6

(7)  Antagna texter, P9_TA(2020)0201.

7

(8)  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet: Rapport 2019 om statistiska uppgifter om användningen av djur för vetenskapliga ändamål i Europeiska unionens medlemsstater 2015–2017, s. 15–16 (COM(2020)0016).

8

Rapport 2019 om statistiska uppgifter om användningen av djur för vetenskapliga ändamål i Europeiska unionens medlemsstater 2015–2017

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0016&from=SV

(9)  Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av direktiv 2010/63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål i Europeiska unionens medlemsstater, s. 7 (SWD(2020)0015).

9

Rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet om genomförandet av direktiv 2010/63/EU om skydd av djur som används för vetenskapliga ändamål i Europeiska unionens medlemsstater

https://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/PDF/?uri=CELEX:52020DC0015&from=SV.

(10)  Dura, Adelaide; Gribaldo, Laura; Deceuninck, Pierre (2021): Översyn från unionens referenslaboratorium (EURL) och Europeiska centret för validering av alternativa metoder (Ecvam) om djurfria modeller i biomedicinsk forskning – neurodegenerativa sjukdomar (Review of non-animal models in biomedical research – Neurodegenerative Diseases). Kommissionen, gemensamma forskningscentrumet (JRC) [Dataset] PID: http://data.europa.eu/89h/a8fd26ef-b113-47ab-92ba-fd2be449c7eb

10

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/88 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/88

---

P9_TA(2021)0388

Fastställande av könsrelaterat våld som ett nytt brottsområde förtecknat i artikel 83.1 i EUF-fördraget

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 med rekommendationer till kommissionen om att fastställa könsrelaterat våld som ett nytt brottsområde förtecknat i artikel 83.1 i EUF-fördraget (2021/2035(INL))

(2022/C 117/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i EU-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i EU-fördraget,

| — | med beaktande av artiklarna 8, 10, 19, 83.1 och 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8, 10, 19, 83.1 och 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 1–4, 6–8, 10–12, 21, 23, 26, 47 och 49, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 1–4, 6–8, 10–12, 21, 23, 26, 47 och 49,

| — | med beaktande av de landsspecifika övervakningsrapporterna från expertgruppen för åtgärder mot våld mot kvinnor och våld i hemmet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de landsspecifika övervakningsrapporterna från expertgruppen för åtgärder mot våld mot kvinnor och våld i hemmet,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2020En EU-strategi för brottsoffers rättigheter (2020–2025), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 juni 2020En EU-strategi för brottsoffers rättigheter (2020–2025),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 25 november 2020EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet – En ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 25 november 2020EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet – En ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021EU:s strategi för barnets rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 mars 2021EU:s strategi för barnets rättigheter,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi mot människohandel 2021–2025, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 april 2021 om EU:s strategi mot människohandel 2021–2025,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer samt om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/36/EU av den 5 april 2011 om förebyggande och bekämpande av människohandel, om skydd av dess offer samt om ersättande av rådets rambeslut 2002/629/RIF (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/99/EU av den 13 december 2011 om den europeiska skyddsordern (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/99/EU av den 13 december 2011 om den europeiska skyddsordern (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (3),

| — | med beaktande av FN:s mål 5 för hållbar utveckling om jämställdhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål 5 för hållbar utveckling om jämställdhet,

| — | med beaktande av den allmänna rekommendationen nr 33 om kvinnors möjlighet till rättslig prövning av den 3 augusti 2015 från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna rekommendationen nr 33 om kvinnors möjlighet till rättslig prövning av den 3 augusti 2015 från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av den allmänna rekommendationen nr 35 om könsrelaterat våld mot kvinnor och uppdateringen av den allmänna rekommendationen nr 19 av den 14 juli 2017 från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna rekommendationen nr 35 om könsrelaterat våld mot kvinnor och uppdateringen av den allmänna rekommendationen nr 19 av den 14 juli 2017 från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av undersökningen från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Violence against women: an EU-wide survey från 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter Violence against women: an EU-wide survey från 2014,

| — | med beaktande av rapporten Crime, safety and victims från 2021 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten Crime, safety and victims från 2021 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000) + 10 (2005), Peking + 15 (2010) och Peking + 20 (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking + 5 (2000) + 10 (2005), Peking + 15 (2010) och Peking + 20 (2015),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets ordlista, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets ordlista,

| — | med beaktande av de överenskomna slutsatserna från det sextiofemte sammanträdet i FN:s kvinnokommission den 15–26 mars 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de överenskomna slutsatserna från det sextiofemte sammanträdet i FN:s kvinnokommission den 15–26 mars 2021,

| — | med beaktande av bestämmelserna i Förenta nationernas rättsliga instrument på området för mänskliga rättigheter, särskilt de som rör kvinnors rättigheter, och andra FN-instrument om våld mot kvinnor, inbegripet FN:s förklaring om avskaffande av våld mot kvinnor av den 20 december 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i Förenta nationernas rättsliga instrument på området för mänskliga rättigheter, särskilt de som rör kvinnors rättigheter, och andra FN-instrument om våld mot kvinnor, inbegripet FN:s förklaring om avskaffande av våld mot kvinnor av den 20 december 1993,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av våld mot kvinnor (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av våld mot kvinnor (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 november 2019 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen och andra åtgärder för att bekämpa könsrelaterat våld (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om det faktiska förbudet mot rätten till abort i Polen (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om det faktiska förbudet mot rätten till abort i Polen (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om könsperspektivet under covid-19-krisen och tiden efter krisen (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om en EU-strategi för jämställdhet (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om en EU-strategi för jämställdhet (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om genomförandet av direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 februari 2021 om genomförandet av direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2021 om framtida utmaningar för kvinnors rättigheter i Europa: mer än 25 år efter Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 februari 2021 om framtida utmaningar för kvinnors rättigheter i Europa: mer än 25 år efter Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking (13),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2018 om kvinnor, fred och säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 december 2018 om kvinnor, fred och säkerhet,

| — | med beaktande av FN:s briefingdokument från 2020 om covid-19 och ett stopp på våldet mot kvinnor och flickor (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s briefingdokument från 2020 om covid-19 och ett stopp på våldet mot kvinnor och flickor (14),

| — | med beaktande av det rättsliga yttrandet av den 11 mars 2021 från generaladvokaten vid Europeiska unionens domstol över Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, med syftet att förtydliga osäkerheten om rättsläget om och hur EU kan ansluta sig till och ratificera konventionen (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det rättsliga yttrandet av den 11 mars 2021 från generaladvokaten vid Europeiska unionens domstol över Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, med syftet att förtydliga osäkerheten om rättsläget om och hur EU kan ansluta sig till och ratificera konventionen (15),

| — | med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 47 och 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0249/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0249/2021), och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet är ett av EU:s centrala värden och är en av unionens grundläggande principer som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och erkänns i artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i fördragen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Att mäns våld mot kvinnor och flickor upphör är en förutsättning för att uppnå verklig jämlikhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet är ett av EU:s centrala värden och är en av unionens grundläggande principer som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget och erkänns i artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i fördragen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Att mäns våld mot kvinnor och flickor upphör är en förutsättning för att uppnå verklig jämlikhet mellan kvinnor och män.

| B. | Enligt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem.

| C. | Könsrelaterat våld, både online och offline, och bristen på tillgång till tillräckligt skydd är den allvarligaste formen av könsrelaterad diskriminering och utgör en kränkning av de grundläggande rättigheterna enligt stadgan, såsom rätten till mänsklig värdighet, rätten till liv, rätten till fysisk och psykisk integritet, förbud mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, förbud mot slaveri och tvångsarbete, rätten till frihet och säkerhet och rätten till respekt för privatlivet och familjelivet. |
| --- | --- |

C.

Könsrelaterat våld, både online och offline, och bristen på tillgång till tillräckligt skydd är den allvarligaste formen av könsrelaterad diskriminering och utgör en kränkning av de grundläggande rättigheterna enligt stadgan, såsom rätten till mänsklig värdighet, rätten till liv, rätten till fysisk och psykisk integritet, förbud mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, förbud mot slaveri och tvångsarbete, rätten till frihet och säkerhet och rätten till respekt för privatlivet och familjelivet.

| D. | Enligt artikel 83.1 tredje stycket i EUF-fördraget får rådet med hänsyn till brottslighetens utveckling anta ett beslut om att fastställa andra områden som avser särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöverskridande inslag till följd av brottens karaktär eller effekter eller av ett särskilt behov av att bekämpa dem på gemensamma grunder. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 83.1 tredje stycket i EUF-fördraget får rådet med hänsyn till brottslighetens utveckling anta ett beslut om att fastställa andra områden som avser särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöverskridande inslag till följd av brottens karaktär eller effekter eller av ett särskilt behov av att bekämpa dem på gemensamma grunder.

| E. | När rådet antar ett sådant beslut ska det ska enligt artikel 83.1 tredje stycket i EUF-fördraget besluta med enhällighet efter Europaparlamentets godkännande. |
| --- | --- |

E.

När rådet antar ett sådant beslut ska det ska enligt artikel 83.1 tredje stycket i EUF-fördraget besluta med enhällighet efter Europaparlamentets godkännande.

| F. | Europeiska jämställdhetsinstitutet (Eige) och Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) definierar könsrelaterat våld mot kvinnor som våld mot en kvinna för att hon är kvinna eller våld som drabbar kvinnor oproportionerligt. Begreppet våld mot kvinnor ska förstås som alla våldshandlingar mot kvinnor som resulterar i, eller sannolikt kommer att resultera i, fysisk, sexuell eller psykisk skada eller fysiskt, sexuellt, psykiskt eller ekonomiskt lidande för kvinnor, inklusive hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, vare sig detta sker offentligt eller privat. |
| --- | --- |

F.

Europeiska jämställdhetsinstitutet (Eige) och Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) definierar könsrelaterat våld mot kvinnor som våld mot en kvinna för att hon är kvinna eller våld som drabbar kvinnor oproportionerligt. Begreppet våld mot kvinnor ska förstås som alla våldshandlingar mot kvinnor som resulterar i, eller sannolikt kommer att resultera i, fysisk, sexuell eller psykisk skada eller fysiskt, sexuellt, psykiskt eller ekonomiskt lidande för kvinnor, inklusive hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, vare sig detta sker offentligt eller privat.

| G. | Hbtqi-personer är också offer för könsrelaterat våld på grund av deras kön, könsidentitet, könsuttryck och könskaraktär. |
| --- | --- |

G.

Hbtqi-personer är också offer för könsrelaterat våld på grund av deras kön, könsidentitet, könsuttryck och könskaraktär.

| H. | Könsrelaterat våld mot hbtqi-personer inbegriper fysiskt våld, psykiskt våld, tvångsäktenskap, sexuellt våld, inklusive ”korrigerande” våldtäkter och sexuella trakasserier, könsstympning av kvinnor och intersexuella, tvångssterilisering av transsexuella och intersexuella, så kallade ”hedersrelaterade” brott, omvandlingsbehandling, hatspråk både online och offline, mobbning och trakasserier, socioekonomisk utsatthet och våld inom familjen och/eller i hemmet. |
| --- | --- |

H.

Könsrelaterat våld mot hbtqi-personer inbegriper fysiskt våld, psykiskt våld, tvångsäktenskap, sexuellt våld, inklusive ”korrigerande” våldtäkter och sexuella trakasserier, könsstympning av kvinnor och intersexuella, tvångssterilisering av transsexuella och intersexuella, så kallade ”hedersrelaterade” brott, omvandlingsbehandling, hatspråk både online och offline, mobbning och trakasserier, socioekonomisk utsatthet och våld inom familjen och/eller i hemmet.

| I. | Enligt Istanbulkonventionen definieras kön som ”de socialt konstruerade roller, beteenden, aktiviteter och attribut som ett visst samhälle anser passande för kvinnor respektive män”, vilket påminner om att många former av våld mot kvinnor har sin grund i maktobalanser mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

I.

Enligt Istanbulkonventionen definieras kön som ”de socialt konstruerade roller, beteenden, aktiviteter och attribut som ett visst samhälle anser passande för kvinnor respektive män”, vilket påminner om att många former av våld mot kvinnor har sin grund i maktobalanser mellan kvinnor och män.

| J. | Uttrycket ”i all deras mångfald” i denna resolution manifesterar ståndpunkten att kvinnor, män och icke-binära personer kan hänföras till inbördes olika kategorier, bland annat men inte bara på grund av ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionsnedsättning, ålder, sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck, könskaraktär, hälsotillstånd, civilstånd, migrationsstatus eller socioekonomisk status. Uttrycket bekräftar åtagandet om att ingen får lämnas utanför och om ett jämställt Europa för alla. Det går inte att göra några verkliga framsteg på jämställdhetsområdet utan ett intersektionellt angreppssätt. |
| --- | --- |

J.

Uttrycket ”i all deras mångfald” i denna resolution manifesterar ståndpunkten att kvinnor, män och icke-binära personer kan hänföras till inbördes olika kategorier, bland annat men inte bara på grund av ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionsnedsättning, ålder, sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck, könskaraktär, hälsotillstånd, civilstånd, migrationsstatus eller socioekonomisk status. Uttrycket bekräftar åtagandet om att ingen får lämnas utanför och om ett jämställt Europa för alla. Det går inte att göra några verkliga framsteg på jämställdhetsområdet utan ett intersektionellt angreppssätt.

| K. | Könsrelaterat våld har sin grund i könsstereotyper, heteropatriarkala strukturer, maktasymmetrier och strukturell och institutionell ojämlikhet. Könsrelaterat våld påverkar alla delar av samhället. |
| --- | --- |

K.

Könsrelaterat våld har sin grund i könsstereotyper, heteropatriarkala strukturer, maktasymmetrier och strukturell och institutionell ojämlikhet. Könsrelaterat våld påverkar alla delar av samhället.

| L. | Könsrelaterat våld riktar sig mot kvinnor och flickor i all deras mångfald och mot hbtqi-personer, och drivs av en önskan att straffa dem som anses överskrida samhällsnormer för könshierarkier, könsuttryck och binära könssystem. Könsrelaterat våld syftar till att inrätta, upprätthålla eller vidmakthålla klyftor mellan könen och förstärka könsnormer och stereotyper. |
| --- | --- |

L.

Könsrelaterat våld riktar sig mot kvinnor och flickor i all deras mångfald och mot hbtqi-personer, och drivs av en önskan att straffa dem som anses överskrida samhällsnormer för könshierarkier, könsuttryck och binära könssystem. Könsrelaterat våld syftar till att inrätta, upprätthålla eller vidmakthålla klyftor mellan könen och förstärka könsnormer och stereotyper.

| M. | Eige definierar kvinnomord som mord på kvinnor och flickor på grund av deras kön. Kvinnomord kan ta sig olika uttryck såsom mord på kvinnor som ett resultat av våld i nära relationer, mord på kvinnor och flickor på grund av deras kön, sexuella läggning, könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktär och kvinnlig könsstympning och könsstympning av intersexuella och s.k. hedersmord. Kvinnomord är den extremaste formen av våld mot kvinnor och utgör den yttersta våldshandlingen inom ett kontinuum av våld. Många kvinnomord räknas inte in i den officiella statistiken och syns inte. |
| --- | --- |

M.

Eige definierar kvinnomord som mord på kvinnor och flickor på grund av deras kön. Kvinnomord kan ta sig olika uttryck såsom mord på kvinnor som ett resultat av våld i nära relationer, mord på kvinnor och flickor på grund av deras kön, sexuella läggning, könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktär och kvinnlig könsstympning och könsstympning av intersexuella och s.k. hedersmord. Kvinnomord är den extremaste formen av våld mot kvinnor och utgör den yttersta våldshandlingen inom ett kontinuum av våld. Många kvinnomord räknas inte in i den officiella statistiken och syns inte.

| N. | Utsatthet för partnervåld, oavsett om det rör sig om fysiskt, sexuellt eller psykiskt våld, har en allvarlig inverkan på barn och leder till att våldet ”går i arv” till framtida generationer, eftersom barn som är vittnen till partnervåld mot sina mödrar eller mot en av sina föräldrar löper större risk att uppleva sådant våld senare i livet – som offer eller som förövare. Lagar som skyddar barnets värdighet och som erkänner barnet som ett offer i sådana fall är mycket viktiga för att skydda både kvinnor och barn som är offer. Vårdnadslagstiftning måste utformas så att förövare av partnervåld inte ges vårdnad. |
| --- | --- |

N.

Utsatthet för partnervåld, oavsett om det rör sig om fysiskt, sexuellt eller psykiskt våld, har en allvarlig inverkan på barn och leder till att våldet ”går i arv” till framtida generationer, eftersom barn som är vittnen till partnervåld mot sina mödrar eller mot en av sina föräldrar löper större risk att uppleva sådant våld senare i livet – som offer eller som förövare. Lagar som skyddar barnets värdighet och som erkänner barnet som ett offer i sådana fall är mycket viktiga för att skydda både kvinnor och barn som är offer. Vårdnadslagstiftning måste utformas så att förövare av partnervåld inte ges vårdnad.

| O. | Könsrelaterat våld inbegriper många former av våld, inbegripet våld i nära relationer och våld i hemmet. Eige definierar i likhet med Istanbulkonventionen våld i hemmet som varje fall av fysiskt, sexuellt, psykiskt eller ekonomiskt våld som utövas inom familjen eller i hemmiljön, oavsett biologiska eller juridiska familjeband, eller mellan makar eller partner eller före detta makar eller partner, oavsett om förövaren delar eller har delat bostad med offret eller inte. |
| --- | --- |

O.

Könsrelaterat våld inbegriper många former av våld, inbegripet våld i nära relationer och våld i hemmet. Eige definierar i likhet med Istanbulkonventionen våld i hemmet som varje fall av fysiskt, sexuellt, psykiskt eller ekonomiskt våld som utövas inom familjen eller i hemmiljön, oavsett biologiska eller juridiska familjeband, eller mellan makar eller partner eller före detta makar eller partner, oavsett om förövaren delar eller har delat bostad med offret eller inte.

| P. | Könsrelaterat våld på nätet och sexuella trakasserier på nätet är gränsöverskridande till sin karaktär. Våld i form av cybervåld, inbegripet trakasserier på nätet, nätmobbning, nätstalkning, sexistisk hatpropaganda, utlämning av sexuella bilder utan samtycke, doxing, identitetsstöld eller hackning drabbar kvinnor och flickor oproportionerligt. |
| --- | --- |

P.

Könsrelaterat våld på nätet och sexuella trakasserier på nätet är gränsöverskridande till sin karaktär. Våld i form av cybervåld, inbegripet trakasserier på nätet, nätmobbning, nätstalkning, sexistisk hatpropaganda, utlämning av sexuella bilder utan samtycke, doxing, identitetsstöld eller hackning drabbar kvinnor och flickor oproportionerligt.

| Q. | Våld mot kvinnor och flickor är ett av de mest utbredda brotten mot kvinnors rättigheter i Europa. Undersökningar som unionen genomfört visar att en av tre kvinnor i unionen, vilket utgör 62 miljoner kvinnor, har utsatts för fysiskt och/eller sexuellt våld från 15 års ålder, och att en av två kvinnor (55 %) har utsatts för sexuella trakasserier. Världshälsoorganisationen (WHO) rapporterar att globalt uppger nästan en tredjedel (27 %) av de kvinnor i åldersgruppen 15–49 år som har haft ett förhållande att de har utsatts för någon form av fysiskt och/eller sexuellt våld av sin partner. WHO rapporterar att så mycket som 38 % av alla kvinnomord i hela världen begås av kvinnans partner. |
| --- | --- |

Q.

Våld mot kvinnor och flickor är ett av de mest utbredda brotten mot kvinnors rättigheter i Europa. Undersökningar som unionen genomfört visar att en av tre kvinnor i unionen, vilket utgör 62 miljoner kvinnor, har utsatts för fysiskt och/eller sexuellt våld från 15 års ålder, och att en av två kvinnor (55 %) har utsatts för sexuella trakasserier. Världshälsoorganisationen (WHO) rapporterar att globalt uppger nästan en tredjedel (27 %) av de kvinnor i åldersgruppen 15–49 år som har haft ett förhållande att de har utsatts för någon form av fysiskt och/eller sexuellt våld av sin partner. WHO rapporterar att så mycket som 38 % av alla kvinnomord i hela världen begås av kvinnans partner.

| R. | Det saknas uppdaterade, heltäckande och jämförbara disaggregerade uppgifter om alla former av könsrelaterat våld i hela unionen. Avsaknaden av jämförbara uppgifter beror också på att definitionerna med koppling till könsrelaterat våld inte är harmoniserade. Heltäckande och jämförbara disaggregerade uppgifter är mycket viktiga för dokumenterandet av könsrelaterat våld och dess bakomliggande orsaker. Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter offentliggjorde sin senaste undersökning om våld mot kvinnor 2014, och de senaste siffrorna finns inte tillgängliga. |
| --- | --- |

R.

Det saknas uppdaterade, heltäckande och jämförbara disaggregerade uppgifter om alla former av könsrelaterat våld i hela unionen. Avsaknaden av jämförbara uppgifter beror också på att definitionerna med koppling till könsrelaterat våld inte är harmoniserade. Heltäckande och jämförbara disaggregerade uppgifter är mycket viktiga för dokumenterandet av könsrelaterat våld och dess bakomliggande orsaker. Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter offentliggjorde sin senaste undersökning om våld mot kvinnor 2014, och de senaste siffrorna finns inte tillgängliga.

| S. | Det könsrelaterade våldet är mycket kostsamt för våra europeiska samhällen, räknat i såväl utebliven ekonomisk produktion som tillhandahållande av tjänster, inbegripet hälso- och sjukvård samt juridiska, sociala och specialiserade tjänster. Den högsta kostnaden bär dock offren för könsrelaterat våld, som ständigt måste leva med de känslomässiga ärren av dessa traumatiska upplevelser. Välbefinnandet för personer som är offer för könsrelaterat våld bör vägleda unionens insatser. |
| --- | --- |

S.

Det könsrelaterade våldet är mycket kostsamt för våra europeiska samhällen, räknat i såväl utebliven ekonomisk produktion som tillhandahållande av tjänster, inbegripet hälso- och sjukvård samt juridiska, sociala och specialiserade tjänster. Den högsta kostnaden bär dock offren för könsrelaterat våld, som ständigt måste leva med de känslomässiga ärren av dessa traumatiska upplevelser. Välbefinnandet för personer som är offer för könsrelaterat våld bör vägleda unionens insatser.

| T. | Covid-19-krisens effekter har inneburit en dramatisk ökning av könsrelaterat våld, särskilt våld i nära relationer, inbegripet fysiskt våld och psykologiskt våld, kontrollbeteende och våld på nätet. Världshälsoorganisationens europeiska medlemsstater har rapporterat att nödsamtalen från kvinnor som utsatts för våld av sin partner har ökat med 60 %. Nedstängningsåtgärder har gjort det svårare för offer för våld i nära relationer att söka hjälp, eftersom de ofta är instängda tillsammans med sina förövare och har begränsad tillgång till stödtjänster, och eftersom otillräckliga stödstrukturer och resurser har förvärrat en redan existerande ”skuggpandemi”. |
| --- | --- |

T.

Covid-19-krisens effekter har inneburit en dramatisk ökning av könsrelaterat våld, särskilt våld i nära relationer, inbegripet fysiskt våld och psykologiskt våld, kontrollbeteende och våld på nätet. Världshälsoorganisationens europeiska medlemsstater har rapporterat att nödsamtalen från kvinnor som utsatts för våld av sin partner har ökat med 60 %. Nedstängningsåtgärder har gjort det svårare för offer för våld i nära relationer att söka hjälp, eftersom de ofta är instängda tillsammans med sina förövare och har begränsad tillgång till stödtjänster, och eftersom otillräckliga stödstrukturer och resurser har förvärrat en redan existerande ”skuggpandemi”.

| U. | Utbildning spelar en central roll för att förhindra könsrelaterat våld, särskilt genom att utmana de negativa sociala normer som driver denna företeelse och genom att få ungdomar att erkänna, ta itu med och förhindra sådana handlingar. |
| --- | --- |

U.

Utbildning spelar en central roll för att förhindra könsrelaterat våld, särskilt genom att utmana de negativa sociala normer som driver denna företeelse och genom att få ungdomar att erkänna, ta itu med och förhindra sådana handlingar.

| V. | Könsrelaterat våld är fortfarande underrapporterat i EU. Två tredjedelar av de utsatta anmäler inte könsrelaterat våld till myndigheterna (16). |
| --- | --- |

V.

Könsrelaterat våld är fortfarande underrapporterat i EU. Två tredjedelar av de utsatta anmäler inte könsrelaterat våld till myndigheterna (16).

| W. | Enligt Europeiska jämställdhetsinstitutet uppstår sekundär viktimisering, även kallad upprepad viktimisering, när offret lider ytterligare skada som inte är en direkt konsekvens av brottet utan av det sätt på vilket institutioner och andra personer behandlar offret. Enligt Eige kan sekundär viktimisering till exempel orsakas av att offret måste träffa förövaren flera gånger, av upprepade utfrågningar om samma uppgifter eller av olämpligt språkbruk eller okänsliga kommentarer från alla som kommer i kontakt med offret. |
| --- | --- |

W.

Enligt Europeiska jämställdhetsinstitutet uppstår sekundär viktimisering, även kallad upprepad viktimisering, när offret lider ytterligare skada som inte är en direkt konsekvens av brottet utan av det sätt på vilket institutioner och andra personer behandlar offret. Enligt Eige kan sekundär viktimisering till exempel orsakas av att offret måste träffa förövaren flera gånger, av upprepade utfrågningar om samma uppgifter eller av olämpligt språkbruk eller okänsliga kommentarer från alla som kommer i kontakt med offret.

| X. | Könsrelaterat våld kan vidmakthållas av personer i auktoritetsställning när offer hålls i förvar, såsom i fängelser, inrättningar för psykisk hälsa, förvarsenheter, välfärdsinrättningar och flyktingläger. Trångboddhet, höga stressnivåer och brist på avskildhet kan också leda till könsrelaterat våld. Genom att särskilt utbilda poliser i mjuka färdigheter så att de kan lyssna till, förstå och respektera alla kvinnor som har utsatts för könsrelaterat våld, kan de bidra till att ta itu med underrapporteringen och den upprepade viktimiseringen och skapa en tryggare miljö för personer som har överlevt könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

X.

Könsrelaterat våld kan vidmakthållas av personer i auktoritetsställning när offer hålls i förvar, såsom i fängelser, inrättningar för psykisk hälsa, förvarsenheter, välfärdsinrättningar och flyktingläger. Trångboddhet, höga stressnivåer och brist på avskildhet kan också leda till könsrelaterat våld. Genom att särskilt utbilda poliser i mjuka färdigheter så att de kan lyssna till, förstå och respektera alla kvinnor som har utsatts för könsrelaterat våld, kan de bidra till att ta itu med underrapporteringen och den upprepade viktimiseringen och skapa en tryggare miljö för personer som har överlevt könsrelaterat våld.

| Y. | En överkomlig och säker tillgång till ett oberoende rättssystem är absolut nödvändigt för att främja en tryggare miljö för alla som har överlevt könsrelaterat våld. För en effektiv bekämpning av könsrelaterat våld bör det inrättas utbildningsprogram för berörda yrkesgrupper, såsom socialarbetare, vårdgivare, tjänstemän inom brottsbekämpningen och personer som arbetar i rättssystemet, så att de kan identifiera, ta itu med och reagera på könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

Y.

En överkomlig och säker tillgång till ett oberoende rättssystem är absolut nödvändigt för att främja en tryggare miljö för alla som har överlevt könsrelaterat våld. För en effektiv bekämpning av könsrelaterat våld bör det inrättas utbildningsprogram för berörda yrkesgrupper, såsom socialarbetare, vårdgivare, tjänstemän inom brottsbekämpningen och personer som arbetar i rättssystemet, så att de kan identifiera, ta itu med och reagera på könsrelaterat våld.

| Z. | Andelen fällande domar mot förövare av våld mot kvinnor, särskilt sexuellt våld, inbegripet våldtäkt och sexuella övergrepp, är oacceptabelt låg i alla medlemsstater, vilket visar att det finns systematiska brister i brottsbekämpande myndigheters hantering av könsrelaterat våld, och detta i sin tur leder till en omfattande straffrihetskultur och utgör ett allvarligt hinder mot jämställdheten och kampen mot könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

Z.

Andelen fällande domar mot förövare av våld mot kvinnor, särskilt sexuellt våld, inbegripet våldtäkt och sexuella övergrepp, är oacceptabelt låg i alla medlemsstater, vilket visar att det finns systematiska brister i brottsbekämpande myndigheters hantering av könsrelaterat våld, och detta i sin tur leder till en omfattande straffrihetskultur och utgör ett allvarligt hinder mot jämställdheten och kampen mot könsrelaterat våld.

| AA. | Sexuellt våld ingår i ett kontinuum av könsdiskriminering och könsrelaterat våld som är nära sammanflätat med ihållande ojämlikheter och mer generella attacker på jämställdhet och på kvinnors och flickors mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

AA.

Sexuellt våld ingår i ett kontinuum av könsdiskriminering och könsrelaterat våld som är nära sammanflätat med ihållande ojämlikheter och mer generella attacker på jämställdhet och på kvinnors och flickors mänskliga rättigheter.

| AB. | Istanbulkonventionen är det mest omfattande instrumentet i Europa för att bekämpa specifika former av manligt våld mot kvinnor och flickor samt våld i hemmet, och fastställer en omfattande ram av rättsliga och politiska åtgärder för att förhindra sådant våld, stödja offren och straffa förövarna. |
| --- | --- |

AB.

Istanbulkonventionen är det mest omfattande instrumentet i Europa för att bekämpa specifika former av manligt våld mot kvinnor och flickor samt våld i hemmet, och fastställer en omfattande ram av rättsliga och politiska åtgärder för att förhindra sådant våld, stödja offren och straffa förövarna.

| AC. | Desinformationskampanjer för att undergräva jämställdhet hindrar att framsteg görs i arbetet för att utrota våld mot kvinnor, vilket man har sett i samband med Istanbulkonventionen, och leder också till ett motstånd från allmänheten och beklagliga politiska beslut i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

AC.

Desinformationskampanjer för att undergräva jämställdhet hindrar att framsteg görs i arbetet för att utrota våld mot kvinnor, vilket man har sett i samband med Istanbulkonventionen, och leder också till ett motstånd från allmänheten och beklagliga politiska beslut i vissa medlemsstater.

| AD. | Istanbulkonventionen har undertecknats av alla medlemsstater och ratificerats av 21 medlemsstater. Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Lettland, Litauen och Slovakien har ännu inte ratificerat Istanbulkonventionen. Polen har meddelat att man avser att lämna Istanbulkonventionen. Turkiets beslut att lämna Istanbulkonventionen skapar ett dåligt prejudikat. Istanbulkonventionen har ännu inte ratificerats av unionen. |
| --- | --- |

AD.

Istanbulkonventionen har undertecknats av alla medlemsstater och ratificerats av 21 medlemsstater. Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Lettland, Litauen och Slovakien har ännu inte ratificerat Istanbulkonventionen. Polen har meddelat att man avser att lämna Istanbulkonventionen. Turkiets beslut att lämna Istanbulkonventionen skapar ett dåligt prejudikat. Istanbulkonventionen har ännu inte ratificerats av unionen.

| AE. | Kränkningar av kvinnors rättigheter är internationella, transeuropeiska och gränsöverskridande till sin natur. Kvinnor och flickor i Europa och övriga offer för könsrelaterat våld har inte samma nivå av skydd mot våld i unionen, eftersom lagstiftningen, skyddet och mekanismerna för förebyggande skiljer sig åt i olika EU-länder. |
| --- | --- |

AE.

Kränkningar av kvinnors rättigheter är internationella, transeuropeiska och gränsöverskridande till sin natur. Kvinnor och flickor i Europa och övriga offer för könsrelaterat våld har inte samma nivå av skydd mot våld i unionen, eftersom lagstiftningen, skyddet och mekanismerna för förebyggande skiljer sig åt i olika EU-länder.

| AF. | EU:s åtgärder för att utrota våld mot kvinnor och flickor och andra former av könsrelaterat våld kräver att kommissionen följer flera parallella vägar, både genom lagstiftning och genom åtgärder som inte avser lagstiftning, inbegripet ett förslag om att könsrelaterat våld ska fastställas som ett brottsområde som uppfyller kriterierna i artikel 83.1 i EUF-fördraget, och ett parallellt förslag till direktiv om könsrelaterat våld med denna artikel som rättslig grund. |
| --- | --- |

AF.

EU:s åtgärder för att utrota våld mot kvinnor och flickor och andra former av könsrelaterat våld kräver att kommissionen följer flera parallella vägar, både genom lagstiftning och genom åtgärder som inte avser lagstiftning, inbegripet ett förslag om att könsrelaterat våld ska fastställas som ett brottsområde som uppfyller kriterierna i artikel 83.1 i EUF-fördraget, och ett parallellt förslag till direktiv om könsrelaterat våld med denna artikel som rättslig grund.

| AG. | Bekämpning av könsrelaterat våld är en huvudprioritet i unionens jämställdhetsstrategi och yttre åtgärder. Kommissionen tillkännagav i sitt arbetsprogram för 2021 ett nytt lagstiftningsförslag för att förebygga och bekämpa könsrelaterat våld på grundval av artiklarna 82, 83 och 84 i EUF-fördraget, och även ett särskilt förslag om att förteckningen i artikel 83.1 andra stycket i EUF-fördraget över områden som avser särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöverskridande inslag ska utvidgas till att omfatta alla former av hatbrott och hatpropaganda. Kommissionens ordförande har bekämpning av könsrelaterat våld som en av sina prioriteringar (17). |
| --- | --- |

AG.

Bekämpning av könsrelaterat våld är en huvudprioritet i unionens jämställdhetsstrategi och yttre åtgärder. Kommissionen tillkännagav i sitt arbetsprogram för 2021 ett nytt lagstiftningsförslag för att förebygga och bekämpa könsrelaterat våld på grundval av artiklarna 82, 83 och 84 i EUF-fördraget, och även ett särskilt förslag om att förteckningen i artikel 83.1 andra stycket i EUF-fördraget över områden som avser särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöverskridande inslag ska utvidgas till att omfatta alla former av hatbrott och hatpropaganda. Kommissionens ordförande har bekämpning av könsrelaterat våld som en av sina prioriteringar (17).

Orsaker till och effekter av könsrelaterat våld och ett helhetsperspektiv för att förebygga det

| 1. | Europaparlamentet fördömer alla former av våld mot kvinnor och flickor i all deras mångfald och andra former av könsrelaterat våld, såsom våld mot hbtqi-personer på grund av kön, könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktär, vilket anses hänvisa till olika våldshandlingar på och utanför nätet som leder eller sannolikt leder till skada eller lidande av fysisk, sexuell, psykologisk eller ekonomisk karaktär. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att i hela unionen under covid-19-pandemin och på grund av nedstängningarna och bestämmelserna om social distansering har det skett en oroande ökning av det könsrelaterade våldet mot kvinnor och flickor i hela unionen, däribland våld i nära relationer, fysiskt, sexuellt, ekonomiskt och psykiskt våld, kontrollbeteende och cybervåld, vilket gett upphov till ett överväldigande behov av stödtjänster för dessa offer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet insisterar på att definitionen av ”kvinnor” i samband med hanteringen av våld mot kvinnor måste omfatta flickor som är yngre än 18 år. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet fördömer kvinnomord som den extremaste formen av könsrelaterat våld mot kvinnor och flickor. Kvinnomord utgör en mycket allvarlig kränkning av de mänskliga rättigheterna och unionen bör utarbeta en plan för att förebygga och bekämpa våld, upptäcka risksituationer och stödja och skydda offren. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att våld mot kvinnor och andra former av könsrelaterat våld fortfarande tystas ned och är resultatet av en bestående historiskt ojämlik tillgång till och fördelning av makt och resurser, vilket har lett till mäns dominans över och diskriminering av kvinnor samt till våld riktat mot hbtqi-personer, med enormt stor inverkan på offren, deras familjer och samhället. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar #MeToo-rörelsen, som symboliserar rösten hos kvinnor som krossar den mur av tystnad som omgärdar sexuella trakasserier och sexuellt våld mot kvinnor i all deras mångfald i alla åldrar, i alla sektorer och överallt. Parlamentet fördömer det faktum att offer för sexuella trakasserier och sexuellt våld i vissa länder allt oftare åtalas och till och med döms för förtal, vilket har en hämmande verkan och leder till en upprepad viktimisering och ett tystande av de kvinnor som vågar uttala sig. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att framsteg på jämställdhetsområdet har gjorts tack vare den feministiska kampen som med möda har stridit mot det globala förtrycket av kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att denna situation förvärras av sociala och ekonomiska ojämlikheter och betydande minskning av tillgängliga medel, särskilt under kristider, vilket leder till löne- och pensionsklyftor, en feminisering av osäkra anställningar och mer osäkra levnadsvillkor för kvinnor. Dessa ojämlikheter och maktobalanser är av en övergripande och global karaktär som är gemensam för hela Europeiska unionens territorium snarare än begränsad till specifika medlemsstater. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att stelbenta könsnormer som grundas på patriarkala stereotyper bidrar till diskriminering och underkuvande av kvinnor, inbegripet lesbiska, bisexuella, trans- och intersexuella kvinnor, leder till att alla som inte följer dem blir mer utsatta för könsrelaterat våld och bidrar till att osynliggöra det våld som homosexuella, bisexuella och intersexuella män utsätts för . |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att man genom utbildning behöver ta itu med och främja jämställdhet och ett jämlikt maktförhållande mellan män och kvinnor och mellan pojkar och flickor, och avskaffa fördomar och könsstereotyper som leder till skadliga sociala könsnormer. Parlamentet beklagar djupt det stora antalet våldshandlingar mot kvinnor i all deras mångfald, inbegripet lesbiska, bisexuella och transsexuella kvinnor samt transpersoner, intersexuella och ickebinära personer. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att könsrelaterat våld kan påverka de utsatta på många olika sätt psykologiskt och bland annat ge upphov till stress, känsla av otrygghet och utsatthet, koncentrationsproblem, ångest, panikattacker, social isolering, låg självkänsla, depression, posttraumatiska stressyndrom, bristande tillit och känsla av kontroll samt rädsla eller till och med självmordstankar. Parlamentet understryker vikten av att tillhandahålla psykologiskt stöd åt offren för dessa brott, vilket ofta även ombesörjs av icke-statliga organisationer och aktörer i det civila samhället. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att könsrelaterat våld också får sociala, ekonomiska och demokratiska konsekvenser, däribland bristande tillgång till sysselsättning, isolering, undandragande från det offentliga livet eller minskade materiella eller ekonomiska resurser, vilket förstärker kvinnors ofördelaktiga ställning. Könsrelaterat våld är att likställa med en form av kontroll över kvinnor, då det förhindrar jämställdhet, social rörlighet, ekonomisk egenmakt och hindrar kvinnor från att utöva sina rättigheter i egenskap av unionsmedborgare, inbegripet alla sina medborgerliga rättigheter och att utvecklas fritt utan våld. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet framhåller de negativa ekonomiska konsekvenser som könsrelaterat våld, och de därpå följande psykiska hälsoproblem det orsakar, kan få för offren, inbegripet deras förmåga att söka arbete och den ekonomiska börda som de ådrar sig genom rättsliga åtgärder, och påpekar att de beräknade årliga samhällskostnaderna för könsrelaterat våld (290 miljarder EUR) (mellan 49 miljarder EUR och 89,3 miljarder EUR för cybertrakasserier och nätstalkning) överstiger de beräknade årliga kostnaderna för särskilt allvarliga brott enligt artikel 83.1 andra stycket i EUF-fördraget (18). |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att Istanbulkonventionen fortfarande är den internationella standarden och ett viktigt verktyg för att utrota könsrelaterat våld genom ett övergripande och samordnat tillvägagångssätt där offrets rättigheter sätts i centrum och problemen angrips ur en rad olika perspektiv. Parlamentet framhåller på nytt att unionen bör slutföra ratificeringen av Istanbulkonventionen på grundval av en bred anslutning, och att det är viktigt att Bulgarien, Tjeckien, Ungern, Lettland, Litauen och Slovakien ratificerar konventionen. Parlamentet konstaterar bekymrat försöken i vissa medlemsstater att sprida desinformation om Istanbulkonventionen, såsom förnekandet av att könsrelaterat våld existerar. Parlamentet fördömer att sådan desinformation håller på att få fäste i Europa och därmed bidrar till svårigheterna med att skydda kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att Istanbulkonventionen ska förstås som minimistandarden för att utrota könsrelaterat våld och att unionen bör eftersträva ännu mer beslutsamma och effektiva lagstiftningsåtgärder i detta hänseende. Parlamentet påminner om att sådana nya lagstiftningsåtgärder i vilket fall som helst bör stämma överens med rättigheterna och skyldigheterna i Istanbulkonventionen och bör utgöra ett komplement till ratificeringen av konventionen. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta hänsyn till rekommendationerna från expertgruppen för åtgärder mot våld mot kvinnor och våld i hemmet och att förbättra den nationella lagstiftningen för att bringa den mer i överensstämmelse med Istanbulkonventionens bestämmelser, så att korrekt genomförande och tillämpning säkerställs. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet kritiserar skarpt att kampen mot könsrelaterat våld påverkas negativt av angreppen på kvinnors och flickors rättigheter och jämställdheten. Parlamentet fördömer jämställdhets- och feministfientliga rörelsers aktioner i Europa och globalt som systematiskt attackerar kvinnors och hbtqi-personers rättigheter, inbegripet sexuella och reproduktiva rättigheter, och som syftar till att upphäva befintliga lagar som skyddar dem, vilket äventyrar respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. Parlamentet fördömer all desinformation som medvetet sprids om Istanbulkonventionen och övriga verktyg och initiativ för att bekämpa våld mot kvinnor i EU, vilket utgör ett hinder för att skydda kvinnor från våld. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att de civilsamhällesorganisationer som får stöd och finansiering från EU inte främjar könsdiskriminering. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka och säkerställa den långsiktiga finansiering som är avsatt för att förebygga och bekämpa våldet mot kvinnor och flickor samt andra former av könsrelaterat våld via programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, inbegripet stöd till kvinnojourer och andra organisationer i det civila samhället som arbetar inom det här området. Parlamentet upprepar vikten av att använda riktmärken och indikatorer för att mäta framstegen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att det finns betydande skillnader i den juridiska definitionen och behandlingen av könsrelaterat våld mellan medlemsstaterna. Detta utgör ett stort hinder för unionens lagstiftningsåtgärder mot könsrelaterat våld, bland annat direktiven 2012/29/EU, 2011/36/EU och 2011/99/EU. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker vikten av förebyggande åtgärder för att bekämpa våldet mot kvinnor och flickor. Sådana åtgärder kräver att hela rättssystemet och skolor och hälso- och sjukvård lägger ett tydligare fokus på att förebygga och minimera risken för våld. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet insisterar på att åtgärder måste vidtas för att angripa de bakomliggande orsakerna till bristande jämställdhet, inbegripet motverkande av sexism, patriarkala könsnormer, stereotyper och värderingar. Parlamentet beklagar bristen på forskning och kunskap som kan utgöra grunden för effektiv politik och lagstiftning för att förhindra könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar därför Eige och Eurostat att fungera som kunskapsnav för våld för mot flickor i unionen. Parlamentet understryker att mäns våld mot kvinnor börjar med pojkars våld mot flickor, och att förebyggande åtgärder därför måste sättas in i tidig ålder. Parlamentet understryker att jämställdhet måste ha en central plats i utbildningen och efterlyser utbildningsåtgärder som riktar sig till och genomförs tillsammans med ungdomar, inbegripet åldersanpassad information, allsidig sexualundervisning, byggande av relationer fria från våld, feministisk självförsvarsutbildning i samband med genomförandet av artikel 12.6 i Istanbulkonventionen och punkt 125 g i det strategiska målet D.1 i handlingsplanen från Peking samt mer allmänna åtgärder för att bekämpa segregering, bristande jämställdhet och diskriminering. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att attacker mot kvinnors rättigheter och jämställdhet ofta är en aspekt av en mer omfattande försämring av situationen för demokratin, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, och uppmanar därför kommissionen och rådet att ta upp kränkningar av kvinnors och hbtqi+-personers rättigheter inom ramen för pågående förfaranden enligt artikel 7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar behovet av unionsomfattande upplysningskampanjer med information som syftar till att utbilda yngre unionsmedborgare om jämställdhet och om effekterna av könsrelaterat våld på och utanför internet, vilket skulle stödja insatser för att kvinnor och flickor ska kunna leva sina liv fritt och säkert på alla områden. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta tillsammans med medlemsstaterna för att se till att könsrelaterat våld behandlas på ett effektivt sätt i de nationella läroplanerna. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om att en unionsomfattande kampanj om könsstereotyper ska ingå i jämställdhetsstrategin och åtagandet om att undervisa pojkar och flickor om jämställdhet från tidig ålder och att stödja utveckling som främjar förhållanden fria från våld, då detta är avgörande för effektivt förebyggande arbete. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker vikten av att främja samarbete mellan medlemsstaterna i fråga om könsrelaterat våld, vilket även gör det möjligt för de medlemsstater som har drivit en framgångsrik politik att dela med sig av sina erfarenheter genom utbyte av bästa praxis. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att regelbundet göra kvalitativa disaggregerade uppgifter om könsrelaterat våld mera tillgängliga och jämförbara på unionsnivå och nationell nivå och att harmonisera systemen för datainsamling bland medlemsstaterna, genom samarbete med Eurostat, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och Eige. Parlamentet anser att uppgifter av hög kvalitet kommer att behövas för utarbetandet av tydliga och mätbara mål i utrotandet av det könsrelaterade våldet. Parlamentet välkomnar tillkännagivandet av en ny unionsomfattande undersökning från byrån för grundläggande rättigheter om utbredningen av och dynamiken bakom alla former av våld mot kvinnor. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att åtminstone följande kategorier måste inkluderas i insamlingen av uppgifter vid brottsbekämpningsinsatsen, för att öka förståelsen för könsrelaterat våld inom unionen: a) offrets kön, b) förövarens kön, c) relationen mellan offer och förövare, d) förekomst av sexuellt våld, d) är våldet könsrelaterat och f) andra sociodemografiska särdrag som är relevanta för en intersektionell analys. Utöver dessa uppgifter är det nödvändigt med allmänna uppgifter om antal klagomål, antal och typ av utfärdade skyddsordrar, antal avfärdade och tillbakadragna klagomål, antal åtal och domar samt handläggningstiden för mål, information om vilka straff förövarna har tilldömts och om ersättning, inbegripet skadestånd, som utbetalats till offer, incidenter som inrapporterats till hjälplinjer eller hälso- och sjukvårdstjänster samt sociala tjänster som hanterar fall av våld mot kvinnor, samt urvalsundersökningar. |
| --- | --- |

26.

Bekämpa alla former av könsrelaterat våld

| 27. | Europaparlamentet framhåller behovet av riktad lagstiftning och riktade strategier med ett intersektionellt perspektiv för att ta itu med situationen för offer för könsrelaterat våld som utsätts för diskriminering på flera grunder såsom kön, könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktär eller på andra grunder såsom ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller trosuppfattning, politisk eller annan åsikt, tillhörighet till en nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionsnedsättning, ålder, sexuell läggning, hälsotillstånd, civilstånd eller status som migrant eller flykting. Parlamentet betonar att man i politik och lagstiftning måste lägga till specifika och mätbara åtaganden, inbegripet i fråga om grupper som skyddas mot diskriminering genom unionsrätten och genom rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna och Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i sitt arbete för att bekämpa könsrelaterat våld säkerställa att alla lagstiftningsinitiativ och andra initiativ syftar till att utrota alla former av könsrelaterat våld, och särskilt inbegriper kvinnor i all deras mångfald och våld mot hbtqi-personer på grund av könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper. Parlamentet har tidigare starkt rekommenderat medlemsstaterna att anta lagar och strategier som förbjuder omvandlingsbehandling, könsstympning av kvinnor och intersexuella och tvångssterilisering. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att könsrelaterat våld utgör en allvarlig kränkning av mänskliga rättigheter och av människovärdet, kan bestå av psykiskt, fysiskt, sexuellt och ekonomiskt våld och bland annat kan inbegripa kvinnomord, våld i nära relationer, sexuella trakasserier, cybervåld, stalkning, våldtäkt, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap, könsstympning av kvinnor, hedersrelaterat våld, tvångsabort, tvångssterilisering, sexuellt utnyttjande, människohandel, institutionellt våld, våld mot dem som stöder brottsoffer och skambeläggande av offer. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att människohandel och sexuellt utnyttjande är en form av könsrelaterat våld mot kvinnor och flickor, och betonar vikten av ett könsmedvetet perspektiv på människohandel. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet fördömer fenomenet med våld mot dem som stöder brottsoffer, som utgörs av fysiskt eller psykiskt våld och repressalier mot samt förnedring och förföljelse av personer som stöder offer för könsrelaterat våld. Dessa handlingar hämmar förebyggande, upptäckt, stöd och återhämtning för kvinnor som utsätts för könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet är djupt oroat över arten och omfattningen av könsrelaterat våld och könsrelaterade trakasserier på arbetsplatser och deras allvarsgrad. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att Internationella arbetsorganisationen nyligen antagit konvention nr 190 om våld och trakasserier i arbetslivet, och uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål ratificera och genomföra den. Parlamentet uppmanar också kommissionen och medlemsstaterna att korrekt genomföra den befintliga ramen för effektiva åtgärder för att förbjuda våld och trakasserier på arbetsplatsen, samt förebyggande åtgärder, effektiv tillgång till jämställdhetsanpassade, trygga och effektiva anmälnings- och tvistlösningsmekanismer, utbildning och informationskampanjer, psykologiska stödtjänster och korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet insisterar på att cybervåld, inbegripet sexuella trakasserier och mobbning online, nätmobbning, nätstalkning, utlämning av sexuella bilder utan samtycke, sexistisk hatpropaganda online och nya former av onlinetrakasserier såsom zoombombning eller onlinehot, utgör en form av könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet beklagar att nätvåld slår oproportionerligt hårt mot kvinnor och flickor och blir allt vanligare. Parlamentet påminner om att könsrelaterat cybervåld är en sammanhängande del av och oskiljaktigt förbundet med våld offline, eftersom de båda är sammanlänkade. Parlamentet betonar att nätvåld hotar framstegen för jämställdhet och har en nedtystande effekt, vilket skadar unionens demokratiska principer. Parlamentet framhåller att kvinnor som är offentliga personer, t.ex. politiker, journalister, artister och aktivister, ofta utsätts för könsrelaterat cybervåld i syfte att motarbeta deras delaktighet i det offentliga livet och i beslutsfattandet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar cybervåldets gränsöverskridande karaktär, där förövarna använder plattformar eller mobiltelefoner som är kopplade till eller upprätthålls i andra medlemsstater än den medlemsstat där offret för trakasserierna befinner sig. Parlamentet understryker att unionen måste ha en samordnad strategi för att förbättra snabba och lättillgängliga verktyg för rapportering, effektiva mekanismer för att ta bort innehåll och effektivt samarbete mellan onlineplattformar och medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter för att bekämpa det könsrelaterade våldet online, i full överensstämmelse med de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att vidta särskilda åtgärder för att undanröja allt slags våld online, inbegripet genom lämplig utbildning för företrädare för brottsbekämpning, eftersom detta våld slår oproportionerligt hårt mot kvinnor och flickor, och att särskilt ta itu med ökningen av sådant våld under covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att kränkningar av sexuella och reproduktiva rättigheter, inbegripet sexuellt våld, gynekologiskt och obstetriskt våld och skadliga sedvänjor, är en form av könsrelaterat våld mot kvinnor och flickor och mot transpersoner och icke-binära personer, i enlighet med jämlikhetsstrategin för hbtqi-personer, och utgör ett hinder för jämställdhet. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att främja regelbundet utbyte av god praxis mellan medlemsstaterna och berörda parter om sexuella och reproduktiva rättigheter, i sitt förslag till ytterligare åtgärder för att förebygga och bekämpa olika former av könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet framhåller att reproduktivt tvång och förvägran av säker och laglig abortvård också är en form av könsrelaterat våld. Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna har vid flera tillfällen slagit fast att restriktiva abortlagar och bristande genomförande kränker kvinnors mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att kvinnors och flickors självständighet och förmåga att fatta fria och oberoende beslut om sina kroppar och liv är en förutsättning för deras ekonomiska oberoende och för jämställdheten och utrotandet av könsrelaterat våld. Parlamentet fördömer kraftfullt angreppen mot kvinnors rättigheter och jämställdheten i unionen, särskilt bakslaget för kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter och det faktiska förbudet mot säker och laglig abort i Polen. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet beklagar de synliga bristerna i brottsbekämpningssystemet, som resulterar i få fällande domar i fall av könsrelaterat våld mot kvinnor och flickor, och straffrihet för förövare. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att ändra definitionerna av sexuellt våld och våldtäkt i sina nationella lagar så att de bygger på avsaknad av samtycke, i enlighet med Istanbulkonventionen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet är bekymrat över sexualiseringen av barn, särskilt över att män sexualiserar flickor. Parlamentet anser att det är absolut nödvändigt att stärka det skydd som föreskrivs i strafflagstiftningen för sexualbrott mot barn, särskilt när gärningsmannen visar oaktsamhet beträffande barnets ålder. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning löper två till fem gånger större risk att utsättas för olika former av våld. Parlamentet framhåller att unionen, i egenskap av part i Förenta nationernas konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, är skyldig att vidta åtgärder för att säkerställa full respekt för alla mänskliga rättigheter och grundläggande friheter för kvinnor och flickor med funktionsnedsättning. Parlamentet konstaterar att unionen bör öka sina ansträngningar i denna riktning, bl.a. genom att ratificera Istanbulkonventionen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar att kvinnor som tillhör minoriteter, och särskilt romska och muslimska kvinnor, inbegripet de som bär religiös klädsel, drabbas oproportionerligt av könsrelaterat våld, särskilt på allmänna platser, på arbetsplatsen och online. Parlamentet framhåller att könsrelaterat våld mot romska och muslimska kvinnor bör hanteras på ett intersektionellt sätt, som tar hänsyn till diskriminering på grund av kön i kombination med diskriminering på grund av religion och etnicitet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen måste ta itu med den särskilda situationen för kvinnliga migranters skydd mot könsrelaterat våld, särskilt i fall av våld i nära relationer där offrets uppehållsstatus är beroende av samboskap eller äktenskap, och påminner om att enligt direktiv 2012/29/EU ska alla offer för könsrelaterat våld ha tillgång till lämpligt skydd, stödtjänster och effektiva rättsmedel, inbegripet rätten att få information och delta i straffrättsliga förfaranden, och att alla rättigheter måste gälla på ett icke-diskriminerande sätt, oberoende av deras uppehållsstatus. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att de flesta nuvarande migrations- och flyktinglagar i Europa inte tar upp kvinnliga migranters och flyktingars sårbarhet, vilket bland annat resulterar i ökad utsatthet för könsrelaterat våld under förflyttningar, osäkra mottagningsvillkor, otillräckliga skyddsåtgärder och bristande tillgång till rättslig prövning för migranter i EU. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet anser att våld i nära relationer inte endast är ett brott mot våldsoffret utan även bör anses som ett brott mot ett barn som bevittnar det, särskilt på grund av de långvariga negativa konsekvenserna för barnets välbefinnande och utveckling. Parlamentet kritiserar att barn till personer som gjort sig skyldiga till våld i nära relationer ofta utsätts för misshandel, och att detta är ett maktuttryck och våld mot modern, s.k. indirekt våld, och en form av könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

46.

Skydd, stöd och gottgörelse

| 47. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta alla nödvändiga åtgärder för att främja och säkerställa skydd och gottgörelse för kvinnor och flickor i all deras mångfald och alla som överlevt könsrelaterat våld och att verka för och säkerställa att de skyddas mot alla former av våld. Sådana åtgärder bör vara adekvata, beviljas snabbt, vara heltäckande och stå i proportion till skadans allvar och man bör särskilt uppmärksamma vad personer som upplevt intersektionella former av diskriminering och våld behöver. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att iaktta Istanbulkonventionen genom att erbjuda kvinnor skydds- och stödåtgärder utifrån en genusteoretisk förståelse av våld mot kvinnor och våld i nära relationer, och med fokus på mänskliga rättigheter och offrets säkerhet, och därmed undvika institutionellt våld mot offer till följd av lagar eller administrativ praxis eller tillsynspraxis där man inte tar hänsyn till könsaspekter och/eller saknar kunskap och lämpliga förfaranden, vilket kan leda till straffrihet för förövare och upprepad viktimisering. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att även barn betraktas som offer för könsrelaterat våld i fall av våld i nära relationer, och att deras värdighet och säkerhet är av yttersta vikt. Parlamentet välkomnar i detta hänseende lagar som kriminaliserar utsättandet av barn för våld i nära relationer. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att se till att vårdnadslagstiftningen är förenlig med denna princip, så att en förälder som gjort sig skyldig till våld i nära relationer inte ges rätt till vårdnad. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet understryker medlemsstaternas skyldighet att se till att det finns passande stöd och tjänster för överlevare av könsrelaterat våld som anpassas till deras specifika behov, även i kristider. Parlamentet påminner i detta sammanhang om vikten av att tillhandahålla stöd till oberoende civilsamhällesorganisationer och kvinnojourer, som är de organisationer som har den sakkunskap som behövs för att säkerställa skyddet av kvinnor. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera offren tillgång till stödtjänster och grundläggande tjänster, bland annat sexuella och reproduktiva hälsotjänster, och att garantera sådan tillgång även på landsbygden. Parlamentet stöder till fullo tillgången till offentliga tjänster i alla skeden av reparationsprocessen, särskilt när det gäller tillhandahållande av grundläggande psykologiskt och rättsligt stöd och stöd till jobbsökande. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att öka medvetenheten och säkerställa att information till offer för och förövare av könsrelaterat våld finns tillgänglig på alla EU-språk, för att säkerställa att offrens rättigheter upprätthålls när de utövar sin grundläggande rättighet till fri rörlighet inom EU. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna, med tanke på den strukturella kontexten i fråga om diskriminering och ojämlikhet, att intensifiera sitt arbete för att offren ska ha lika tillgång till rättslig prövning och ett oberoende rättssystem som är fysiskt, ekonomiskt, socialt och kulturmässigt tillgängligt för alla offer för könsrelaterat våld, och att garantera att offrets rättigheter får stå i centrum, så att diskriminering, traumatisering eller upprepad viktimisering kan undvikas under den tid de rättsliga, medicinska eller polisiära förfarandena pågår genom att integrera könsperspektivet genom hela processen. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet understryker med oro att de flesta medlemsstater fortfarande har problem med fullständigt eller korrekt införlivande och/eller med den praktiska tillämpningen av direktiv 2012/29/EU, vilket framgår av kommissionens strategi för brottsoffers rättigheter, och uppmanar medlemsstaterna att vederbörligen och med tillbörlig aktsamhet införliva det fullt ut och korrekt. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet understryker att underlåtenhet att ta itu med bristen på förtroende för och tillit till brottsbekämpande myndigheter och rättsväsendet bland överlevare av könsrelaterat våld är en viktig bidragande faktor till underrapportering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra resurserna och utbildningen för praktiserande jurister och tjänstemän inom brottsbekämpning, inbegripet domare, allmänna åklagare, övrig personal inom rättsväsendet, forensiska experter och övriga yrkesverksamma som kommer i kontakt med offer för könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvärdera möjligheten att inrätta särskilda domstolar för detta ändamål. Parlamentet är övertygat om att säkerställandet av att poliser och domare får ökade kunskaper och mjuka färdigheter för att lyssna på, förstå och respektera alla överlevare av könsrelaterat våld kommer att bidra till att underrapporteringen och den upprepade viktimiseringen åtgärdas och till en tryggare miljö för personer som har överlevt könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att till fullo respektera Istanbulkonventionen, och godkänna behandlingsprogram för förövare av könsrelaterat våld och våld i hemmet i syfte att förebygga ytterligare våld, ge insikter i destruktiva könsnormer, asymmetriska maktförhållanden och värderingar som förstärker könsrelaterat våld och säkerställa att säkerheten och de mänskliga rättigheterna för offren är den viktigaste prioriteringen. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar vikten av att säkerställa tillgång till rättslig prövning för alla överlevare av konfliktrelaterat könsbaserat våld, bland annat tillgång till juridiskt bistånd av hög kvalitet, och fullständig ansvarsskyldighet för förövare av könsbaserade konfliktrelaterade brott mot såväl kvinnor och flickor som män och pojkar, genom att aktivera de rättsliga förfarandena på nationell, regional och internationell nivå, i synnerhet genom Romstadgan och Internationella brottmålsdomstolen. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut genomföra direktiven 2011/99/EU, 2012/29/EU och 2011/36/EU. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet understryker att frånvaron av en unionsrättsakt för att bekämpa könsrelaterat våld samt olikheter i medlemsstaternas nationella lagstiftning leder till olika skyddsnivå för de överlevande. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att de brottsområden som förtecknas i artikel 83.1 andra stycket i EUF-fördraget ska utvidgas till att omfatta hatbrott och hatretorik. Parlamentet uppmanar kommissionen att inbegripa sexuell läggning, könsidentitet, könsuttryck och könskaraktär som diskrimineringsgrunder som specifikt omfattas av denna artikel. Parlamentet anser att en sådan åtgärd är väsentlig för att säkerställa skyddet av hbtqi+-personer i unionen. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet påpekar vikten av att till fullo utnyttja de utbildningsmöjligheter som finns tillgängliga för medlemsstaterna genom unionens olika program, organ och byråer, och uppmanar medlemsstaterna att erbjuda återkommande och effektiv utbildning som inbegriper jämställdhets- och människorättsperspektivet och internationella standarder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att offren har rätt till offentlig rättshjälp av hög kvalitet före och under rättsliga förfaranden. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att under 2021 lägga fram ett förslag till direktiv om förebyggande och bekämpande av könsrelaterat våld för att genomföra Istanbulkonventionens standarder. Parlamentet betonar att det nya direktivet ska komplettera befintliga och kommande lagstiftningsåtgärder och andra åtgärder för att få till stånd enhetliga unionsinsatser på jämställdhetsområdet och en slutlig ratificering av Istanbulkonventionen. Parlamentet upprepar därför sin uppmaning till unionen att ratificera Istanbulkonventionen. Parlamentet erinrar dessutom om åtagandet från kommissionens ordförande om att utvidga brottsområdena till att omfatta särskilda former av könsrelaterat våld i enlighet med artikel 83.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

62.

Nästa steg på unionsnivå

| 63. | Europaparlamentet betonar att könsrelaterat våld, både online och offline, är ett särskilt allvarligt brott och en utbredd kränkning av de grundläggande rättigheterna och friheterna i unionen som måste bekämpas med större effektivitet och beslutsamhet på gemensamma grunder. Könsrelaterat våld är resultatet av en samhällelig och systemisk strukturell ojämlikhet som har en gränsöverskridande dimension. Parlamentet pekar särskilt på de växande jämställdhets-, hbtqi- och feministfientliga rörelserna, som är välorganiserade och har en gränsöverskridande karaktär. Parlamentet anser dessutom att det könsrelaterade cybervåldets gränsöverskridande dimension och stora individuella, ekonomiska och samhälleliga återverkningar i alla medlemsstater åter visar på att könsrelaterat våld i dess många olika aspekter måste bekämpas på gemensamma grunder i unionen. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar unionen att omedelbart ta tag i ökningen av det könsrelaterade våldet under covid-19-pandemin. Parlamentet uppmanar i detta avseende kommissionen att utveckla ett unionsprotokoll för könsrelaterat våld i kristider och att inkludera stödtjänster för offer såsom telefonjourer, skyddat boende och hälso- och sjukvård som ”samhällsviktiga tjänster” i medlemsstaterna för att förebygga könsrelaterat våld och stödja offer för våld under kriser som covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att antagandet av regionala och internationella instrument, såsom Istanbulkonventionen, Förenta nationernas förklaring om avskaffande av våld mot kvinnor och andra FN-resolutioner, också visar på behovet av att bekämpa alla former av könsrelaterat våld på gemensamma grunder. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet betonar att det särskilda behovet av att på gemensamma grunder bekämpa våld mot kvinnor och flickor och andra former av könsrelaterat våld också härrör från behovet av minimiregler om fastställande av brottsrekvisit och påföljder, däribland en gemensam definition av könsrelaterat våld samt minimiregler om centrala frågor såsom förebyggande, underrapportering, brottsofferskydd, stöd och gottgörelse samt lagföring av förövare. Medlemsstaternas strategier och åtagandenivåer för att förebygga och bekämpa könsrelaterat våld varierar avsevärt och en strategi för gemensamma grunder skulle också bidra till brottsbekämpning i gränsöverskridande insatser. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet begär att kommissionen, på grundval av artikel 83.1 tredje stycket i EUF-fördraget, lägger fram ett förslag till rådets beslut om fastställande av könsbaserat våld som ett nytt brottsområde som uppfyller kriterierna i den artikeln, i enlighet med rekommendationerna i bilagan, och uppmanar kommissionen att använda detta nya brottsområde som rättslig grund för ett övergripande direktiv från Europaparlamentet och rådet med offren i centrum för att förebygga och bekämpa alla former av könsrelaterat våld, både online och offline. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till övergripande direktiv om könsrelaterat våld som genomför Istanbulkonventionens normer och andra internationella normer såsom rekommendationerna beträffande könsrelaterat våld från FN:s kommitté för avskaffande av diskriminering av kvinnor och som innehåller följande:






  — | Förebyggande åtgärder, bland annat genom en könsmedveten, intersektionell och lyhörd utbildning som riktar sig till både flickor och pojkar, och egenmakt för kvinnor och flickor. |
| --- | --- | --- |

68.

—

Förebyggande åtgärder, bland annat genom en könsmedveten, intersektionell och lyhörd utbildning som riktar sig till både flickor och pojkar, och egenmakt för kvinnor och flickor.

| — | Stödtjänster, skyddsåtgärder och gottgörelse för offer. |
| --- | --- |

—

Stödtjänster, skyddsåtgärder och gottgörelse för offer.

| — | Åtgärder för att bekämpa alla former av könsrelaterat våld, inbegripet våld mot hbtqi-personer på grund av bl.a. kön, könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktär, könsbaserat våld online och sexuell exploatering och sexuellt utnyttjande. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att bekämpa alla former av könsrelaterat våld, inbegripet våld mot hbtqi-personer på grund av bl.a. kön, könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktär, könsbaserat våld online och sexuell exploatering och sexuellt utnyttjande.

| — | Miniminormer för brottsbekämpning. |
| --- | --- |

—

Miniminormer för brottsbekämpning.

| — | Ett sektorsöverskridande tillvägagångssätt som fokuserar på den våldsutsatta personen. |
| --- | --- |

—

Ett sektorsöverskridande tillvägagångssätt som fokuserar på den våldsutsatta personen.

| — | Skyldigheter för medlemsstaterna att se till att rätt till vårdnad och umgänge när det gäller barn beaktas på lämpligt sätt när könsrelaterat våld är inblandat, genom att offrets rättigheter sätts i centrum i lagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Skyldigheter för medlemsstaterna att se till att rätt till vårdnad och umgänge när det gäller barn beaktas på lämpligt sätt när könsrelaterat våld är inblandat, genom att offrets rättigheter sätts i centrum i lagstiftningen.

| — | Åtgärder för att säkerställa information på alla relevanta språk. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att säkerställa information på alla relevanta språk.

| — | Åtgärder för att säkerställa samarbete mellan medlemsstaterna och utbyte av bästa praxis, information och expertis. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att säkerställa samarbete mellan medlemsstaterna och utbyte av bästa praxis, information och expertis.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utse en samordnare mot våld mot kvinnor och andra former av könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade rekommendationer till kommissionen och rådet. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(2)  EUT L 338, 21.12.2011, s. 2.

(3)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(4)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 26.

(5)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 2.

(6)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 167.

(7)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 102.

(8)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 48.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2020)0336.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2021)0024.

(11)  Antagna texter, P9_TA(2021)0025.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2021)0041.

(13)  Antagna texter, P9_TA(2021)0058.

(14)  https://www.unwomen.org/en/digital-library/publications/2020/04/issue-brief-covid-19-and-ending-violence-against-women-and-girls

(15)  https://curia.europa.eu/juris/document/document.jsf?docid=238745&doclang=en

(16)  https://www.unwomen.org/en/what-we-do/ending-violence-against-women/facts-and-figures

(17)  https://ec.europa.eu/info/sites/default/files/political-guidelines-next-commission_sv_0.pdf

(18)  Europaparlamentets utredningstjänsts interimsbedömning av det europeiska mervärdet om könsrelaterat våld, s. 35.

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN:

RÅDETS BESLUT

om fastställande av könsrelaterat våld som ett brottsområde som uppfyller kriterierna i artikel 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 83.1,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och

av följande skäl:

| (1) | Jämställdhet är ett av EU:s centrala värden och är en av unionens grundläggande principer enligt fördragen och erkänns i artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i fördragen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Att mäns våld mot kvinnor och flickor upphör är en förutsättning för att uppnå verklig jämlikhet mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

(1)

Jämställdhet är ett av EU:s centrala värden och är en av unionens grundläggande principer enligt fördragen och erkänns i artikel 23 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Rätten till likabehandling och icke-diskriminering är en grundläggande rättighet som fastställs i fördragen och i stadgan om de grundläggande rättigheterna. Att mäns våld mot kvinnor och flickor upphör är en förutsättning för att uppnå verklig jämlikhet mellan kvinnor och män.

| (2) | Enligt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem. |
| --- | --- |

(2)

Enligt artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) ska unionen i all sin verksamhet syfta till att undanröja bristande jämställdhet mellan kvinnor och män och att främja jämställdhet mellan dem.

| (3) | Enligt artikel 83.1 tredje stycket i EUF-fördraget får rådet med hänsyn till brottslighetens utveckling anta ett beslut där andra områden av brottslighet fastställs än de som anges i artikel 83.1 andra stycket i EUF-fördraget, det vill säga särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöverskridande inslag till följd av brottens karaktär eller effekter eller av ett särskilt behov av att bekämpa dem på gemensamma grunder. |
| --- | --- |

(3)

Enligt artikel 83.1 tredje stycket i EUF-fördraget får rådet med hänsyn till brottslighetens utveckling anta ett beslut där andra områden av brottslighet fastställs än de som anges i artikel 83.1 andra stycket i EUF-fördraget, det vill säga särskilt allvarlig brottslighet med ett gränsöverskridande inslag till följd av brottens karaktär eller effekter eller av ett särskilt behov av att bekämpa dem på gemensamma grunder.

| (4) | När rådet antar ett sådant beslut ska det ska enligt artikel 83.1 tredje stycket i EUF-fördraget besluta med enhällighet efter Europaparlamentets godkännande. |
| --- | --- |

(4)

När rådet antar ett sådant beslut ska det ska enligt artikel 83.1 tredje stycket i EUF-fördraget besluta med enhällighet efter Europaparlamentets godkännande.

| (5) | Europeiska jämställdhetsinstitutet (Eige) och Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) definierar könsrelaterat våld mot kvinnor som våld mot en kvinna för att hon är kvinna eller som drabbar kvinnor oproportionerligt. Enligt Istanbulkonventionen definieras våld mot kvinnor som en könsrelaterad våldshandling som resulterar i fysisk, sexuell, psykisk eller ekonomisk skada eller lidande för kvinnor, samt hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, vare sig detta sker offentligt eller privat. |
| --- | --- |

(5)

Europeiska jämställdhetsinstitutet (Eige) och Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen) definierar könsrelaterat våld mot kvinnor som våld mot en kvinna för att hon är kvinna eller som drabbar kvinnor oproportionerligt. Enligt Istanbulkonventionen definieras våld mot kvinnor som en könsrelaterad våldshandling som resulterar i fysisk, sexuell, psykisk eller ekonomisk skada eller lidande för kvinnor, samt hot om sådana handlingar, tvång eller godtyckligt frihetsberövande, vare sig detta sker offentligt eller privat.

| (6) | Hbtqi-personer är också offer för könsrelaterat våld på grund av kön, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper. |
| --- | --- |

(6)

Hbtqi-personer är också offer för könsrelaterat våld på grund av kön, könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper.

| (7) | Könsrelaterat våld mot hbtqi-personer inbegriper fysiskt våld, psykiskt våld, tvångsäktenskap, sexuellt våld, inklusive ”korrigerande” våldtäkter och sexuella trakasserier, könsstympning av kvinnor och intersexuella, tvångssterilisering av transsexuella och intersexuella, så kallade hedersbrott, omvandlingsbehandling, hatspråk såväl online som offline, mobbning och trakasserier, socioekonomisk utsatthet och våld inom familjen och/eller i hemmet på grund av offrets könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktär. |
| --- | --- |

(7)

Könsrelaterat våld mot hbtqi-personer inbegriper fysiskt våld, psykiskt våld, tvångsäktenskap, sexuellt våld, inklusive ”korrigerande” våldtäkter och sexuella trakasserier, könsstympning av kvinnor och intersexuella, tvångssterilisering av transsexuella och intersexuella, så kallade hedersbrott, omvandlingsbehandling, hatspråk såväl online som offline, mobbning och trakasserier, socioekonomisk utsatthet och våld inom familjen och/eller i hemmet på grund av offrets könsidentitet, könsuttryck eller könskaraktär.

| (8) | Könsrelaterat våld har sin grund i könsstereotyper, heteropatriarkala strukturer, maktasymmetrier och strukturell och institutionell ojämlikhet. Könsrelaterat våld påverkar alla delar av samhället. |
| --- | --- |

(8)

Könsrelaterat våld har sin grund i könsstereotyper, heteropatriarkala strukturer, maktasymmetrier och strukturell och institutionell ojämlikhet. Könsrelaterat våld påverkar alla delar av samhället.

| (9) | Enligt Istanbulkonventionen definieras kön som ”de socialt konstruerade roller, beteenden, aktiviteter och attribut som ett visst samhälle anser passande för kvinnor respektive män”, vilket påminner om att många former av våld mot kvinnor har sin grund i maktobalanser mellan kvinnor och män. |
| --- | --- |

(9)

Enligt Istanbulkonventionen definieras kön som ”de socialt konstruerade roller, beteenden, aktiviteter och attribut som ett visst samhälle anser passande för kvinnor respektive män”, vilket påminner om att många former av våld mot kvinnor har sin grund i maktobalanser mellan kvinnor och män.

| (10) | Könsrelaterat våld, både online och offline, och bristen på tillgång till tillräckligt skydd är den allvarligaste formen av könsrelaterad diskriminering och utgör en kränkning av de grundläggande rättigheterna enligt stadgan, såsom rätten till mänsklig värdighet, rätten till liv, rätten till fysisk och psykisk integritet, förbud mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, förbud mot slaveri och tvångsarbete, rätten till frihet och säkerhet och rätten till respekt för privatlivet och familjelivet. |
| --- | --- |

(10)

Könsrelaterat våld, både online och offline, och bristen på tillgång till tillräckligt skydd är den allvarligaste formen av könsrelaterad diskriminering och utgör en kränkning av de grundläggande rättigheterna enligt stadgan, såsom rätten till mänsklig värdighet, rätten till liv, rätten till fysisk och psykisk integritet, förbud mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, förbud mot slaveri och tvångsarbete, rätten till frihet och säkerhet och rätten till respekt för privatlivet och familjelivet.

| (11) | Könsrelaterat våld, både online och offline, är ett särskilt allvarligt brott och en utbredd kränkning av de grundläggande rättigheterna och friheterna i unionen som måste bekämpas med större effektivitet och beslutsamhet på gemensamma grunder. |
| --- | --- |

(11)

Könsrelaterat våld, både online och offline, är ett särskilt allvarligt brott och en utbredd kränkning av de grundläggande rättigheterna och friheterna i unionen som måste bekämpas med större effektivitet och beslutsamhet på gemensamma grunder.

| (12) | Antagandet av regionala och internationella instrument, såsom Istanbulkonventionen, Förenta nationernas förklaring om avskaffande av våld mot kvinnor och andra FN-resolutioner, visar på behovet av att bekämpa alla former av könsrelaterat våld på gemensamma grunder. |
| --- | --- |

(12)

Antagandet av regionala och internationella instrument, såsom Istanbulkonventionen, Förenta nationernas förklaring om avskaffande av våld mot kvinnor och andra FN-resolutioner, visar på behovet av att bekämpa alla former av könsrelaterat våld på gemensamma grunder.

| (13) | Det särskilda behovet av att på gemensamma grunder bekämpa våld mot kvinnor och flickor och andra former av könsrelaterat våld också härrör från behovet av minimiregler om fastställande av brottsrekvisit och påföljder, däribland en gemensam definition av könsrelaterat våld samt minimiregler om centrala frågor såsom förebyggande, underrapportering, brottsofferskydd, stöd och gottgörelse samt lagföring av förövare. Medlemsstaternas strategier och åtagandenivåer för att förebygga och bekämpa könsrelaterat våld varierar avsevärt och en strategi för gemensamma grunder skulle också bidra till brottsbekämpning i gränsöverskridande insatser. |
| --- | --- |

(13)

Det särskilda behovet av att på gemensamma grunder bekämpa våld mot kvinnor och flickor och andra former av könsrelaterat våld också härrör från behovet av minimiregler om fastställande av brottsrekvisit och påföljder, däribland en gemensam definition av könsrelaterat våld samt minimiregler om centrala frågor såsom förebyggande, underrapportering, brottsofferskydd, stöd och gottgörelse samt lagföring av förövare. Medlemsstaternas strategier och åtagandenivåer för att förebygga och bekämpa könsrelaterat våld varierar avsevärt och en strategi för gemensamma grunder skulle också bidra till brottsbekämpning i gränsöverskridande insatser.

| (14) | Könsrelaterat våld uppfyller kriterierna för att anges som ett nytt brottsområde i artikel 83.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(14)

Könsrelaterat våld uppfyller kriterierna för att anges som ett nytt brottsområde i artikel 83.1 i EUF-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Könsrelaterat våld fastställs härmed som ett brottsområde som uppfyller kriterierna i artikel 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 2

Detta beslut träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordföranden

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/104 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/104

---

P9_TA(2021)0389

Regeringens tillslag mot protester och medborgare i Kuba

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om regeringens tillslag mot protester och medborgare i Kuba (2021/2872(RSP))

(2022/C 117/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kuba, särskilt resolutionerna av den 10 juni 2021 om människorättssituationen och den politiska situationen i Kuba (1), av den 28 november 2019 om Kuba, fallet José Daniel Ferrer (2) och av den 5 juli 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba, å andra sidan (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kuba, särskilt resolutionerna av den 10 juni 2021 om människorättssituationen och den politiska situationen i Kuba (1), av den 28 november 2019 om Kuba, fallet José Daniel Ferrer (2) och av den 5 juli 2017 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Kuba, å andra sidan (3),

| — | med beaktande av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och Kuba, som undertecknades den 12 december 2016 och som tillämpats provisoriskt sedan den 1 november 2017 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och Kuba, som undertecknades den 12 december 2016 och som tillämpats provisoriskt sedan den 1 november 2017 (4),

| — | med beaktande av den formella dialogen om mänskliga rättigheter mellan Europeiska unionen och Kuba, som hölls inom ramen för avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och Kuba, särskilt den tredje dialogen den 26 februari 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den formella dialogen om mänskliga rättigheter mellan Europeiska unionen och Kuba, som hölls inom ramen för avtalet om politisk dialog och samarbete mellan Europeiska unionen och Kuba, särskilt den tredje dialogen den 26 februari 2021,

| — | med beaktande av uttalandet på Europeiska unionens vägnar av den 29 juli 2021 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om den senaste tidens händelser i Kuba, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet på Europeiska unionens vägnar av den 29 juli 2021 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om den senaste tidens händelser i Kuba,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och andra internationella fördrag och instrument på människorättsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och andra internationella fördrag och instrument på människorättsområdet,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som Kuba har undertecknat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, som Kuba har undertecknat,

| — | med beaktande av skrivelsen från FN:s kommitté mot påtvingade försvinnanden, som efterlyste brådskande åtgärder och enträget uppmanade de kubanska myndigheterna att ge respons om de 187 personer som försvunnit, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från FN:s kommitté mot påtvingade försvinnanden, som efterlyste brådskande åtgärder och enträget uppmanade de kubanska myndigheterna att ge respons om de 187 personer som försvunnit,

| — | med beaktande av uttalandet av den 16 juli 2021 av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, som uppmanade Kuba att frige de frihetsberövade demonstranterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 16 juli 2021 av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, som uppmanade Kuba att frige de frihetsberövade demonstranterna,

| — | med beaktande av uttalandet av den 15 juli 2021 från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (IACHR) och dess särskilda rapportörer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 15 juli 2021 från den interamerikanska kommissionen för de mänskliga rättigheterna (IACHR) och dess särskilda rapportörer,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare samt om yttrandefrihet online och offline, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare samt om yttrandefrihet online och offline,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (5), särskilt artikel 12 om mötes- och föreningsfrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (5), särskilt artikel 12 om mötes- och föreningsfrihet,

| — | med beaktande av klagomålet av den 8 september 2021 från Kubas observatorium för mänskliga rättigheter (OCDH) till EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Eamon Gilmore, om förtrycket av demonstranter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av klagomålet av den 8 september 2021 från Kubas observatorium för mänskliga rättigheter (OCDH) till EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, Eamon Gilmore, om förtrycket av demonstranter,

| — | med beaktande av den kubanska konstitutionen och dess strafflag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kubanska konstitutionen och dess strafflag,

| — | med beaktande av lagdekret 35 om telekommunikation, informations- och kommunikationsteknik och användning av radiofrekvensspektrumet samt resolution 105 från 2021 om förordningen om den nationella åtgärdsmodellen för hantering av cybersäkerhetsincidenter i Republiken Kuba, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lagdekret 35 om telekommunikation, informations- och kommunikationsteknik och användning av radiofrekvensspektrumet samt resolution 105 från 2021 om förordningen om den nationella åtgärdsmodellen för hantering av cybersäkerhetsincidenter i Republiken Kuba,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 11 juli 2021 begav sig tusentals kubaner ut på gatorna i över 40 städer för att fredligt protestera mot den kroniska bristen på läkemedel och andra nödvändiga varor, den allmänna misskötseln av covid-19-pandemin och de kubanska myndigheternas systematiska inskränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt yttrande- och mötesfriheten. Detta var de största protesterna i Kuba sedan den s.k. Maleconazo-demonstrationen 1994. |
| --- | --- |

A.

Den 11 juli 2021 begav sig tusentals kubaner ut på gatorna i över 40 städer för att fredligt protestera mot den kroniska bristen på läkemedel och andra nödvändiga varor, den allmänna misskötseln av covid-19-pandemin och de kubanska myndigheternas systematiska inskränkningar av de mänskliga rättigheterna, särskilt yttrande- och mötesfriheten. Detta var de största protesterna i Kuba sedan den s.k. Maleconazo-demonstrationen 1994.

| B. | De kubanska myndigheterna reagerade med extremt våld och förtryck mot demonstranter och människorättsförsvarare. President Díaz-Canel uppmanade uttryckligen alla regeringsanhängare, däribland specialstyrkor som Svarta baskrarna – de väpnade revolutionära styrkornas elitstyrka – att bekämpa fredliga demonstranter, vilket ledde till att våldet skärptes och hundratals civila skadades, och medförde polissökningar, gripanden i demonstranternas hem och polisvåld. |
| --- | --- |

B.

De kubanska myndigheterna reagerade med extremt våld och förtryck mot demonstranter och människorättsförsvarare. President Díaz-Canel uppmanade uttryckligen alla regeringsanhängare, däribland specialstyrkor som Svarta baskrarna – de väpnade revolutionära styrkornas elitstyrka – att bekämpa fredliga demonstranter, vilket ledde till att våldet skärptes och hundratals civila skadades, och medförde polissökningar, gripanden i demonstranternas hem och polisvåld.

| C. | De kubanska myndigheterna antog nya förtrycksmetoder såsom att stoppa, övervaka, censurera och kontrollera telekommunikationstjänster i strid med internationell människorättslagstiftning för att kontrollera och dölja de allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som de begick. De kubanska myndigheterna måste skydda och säkerställa mänskliga rättigheter, såsom rätten till fredliga sammankomster och yttrandefrihet, utan diskriminering på grundval av politiska åsikter, samt följa internationella människorättsnormer med respekt för principerna om laglighet, undantag, ansvar och nödvändighet. |
| --- | --- |

C.

De kubanska myndigheterna antog nya förtrycksmetoder såsom att stoppa, övervaka, censurera och kontrollera telekommunikationstjänster i strid med internationell människorättslagstiftning för att kontrollera och dölja de allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som de begick. De kubanska myndigheterna måste skydda och säkerställa mänskliga rättigheter, såsom rätten till fredliga sammankomster och yttrandefrihet, utan diskriminering på grundval av politiska åsikter, samt följa internationella människorättsnormer med respekt för principerna om laglighet, undantag, ansvar och nödvändighet.

| D. | Genom lagdekret 35 uppdaterades den kubanska rättsliga ramen om förfaranden och villkor för att erhålla de tillstånd som krävs för användning av det nationella radiofrekvensspektrumet, och det infördes skyldigheter för teleoperatörer att stänga av, övervaka, avlyssna och kontrollera användare och förmedla användarinformation till de kubanska myndigheterna. Dekretet är internationellt erkänt som olagligt. I resolution 105 fastställs förordningen om cybersäkerhetsincidenter på ett brett sätt, vilket ger en rättslig ram för lagföring av enskilda personer för ett brett spektrum av anklagelser och gör det möjligt att utdöma påföljder, beslagta mobiltelefoner och datorer, genomföra husrannsakan och till och med göra det möjligt för regeringen att underlätta inledandet av straffrättsliga förfaranden för brott som för närvarande anges i strafflagen och vars definitioner är internationellt erkända som olagliga. Lagdekret 370, som också antogs efter godkännandet av den nya konstitutionen från 2019, begränsar yttrandefriheten på sociala nätverk. |
| --- | --- |

D.

Genom lagdekret 35 uppdaterades den kubanska rättsliga ramen om förfaranden och villkor för att erhålla de tillstånd som krävs för användning av det nationella radiofrekvensspektrumet, och det infördes skyldigheter för teleoperatörer att stänga av, övervaka, avlyssna och kontrollera användare och förmedla användarinformation till de kubanska myndigheterna. Dekretet är internationellt erkänt som olagligt. I resolution 105 fastställs förordningen om cybersäkerhetsincidenter på ett brett sätt, vilket ger en rättslig ram för lagföring av enskilda personer för ett brett spektrum av anklagelser och gör det möjligt att utdöma påföljder, beslagta mobiltelefoner och datorer, genomföra husrannsakan och till och med göra det möjligt för regeringen att underlätta inledandet av straffrättsliga förfaranden för brott som för närvarande anges i strafflagen och vars definitioner är internationellt erkända som olagliga. Lagdekret 370, som också antogs efter godkännandet av den nya konstitutionen från 2019, begränsar yttrandefriheten på sociala nätverk.

| E. | Regimen stängde ner internet i flera dagar, så att medborgarna inte kunde rapportera offentligt om de repressiva handlingar och människorättskränkningar de utsattes för. Den kubanske utrikesministern Bruno Rodríguez beskrev Förenta staternas försök att återinföra internetsignalen på ön som en ”aggression”. |
| --- | --- |

E.

Regimen stängde ner internet i flera dagar, så att medborgarna inte kunde rapportera offentligt om de repressiva handlingar och människorättskränkningar de utsattes för. Den kubanske utrikesministern Bruno Rodríguez beskrev Förenta staternas försök att återinföra internetsignalen på ön som en ”aggression”.

| F. | IACHR och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har fördömt den kubanska statens förtryck och användning av våld som svar på fredliga protester, och har också efterlyst ett snabbt frigivande av alla frihetsberövade personer och uppmanat den kubanska regeringen att ta itu med de bakomliggande sociala problemen genom dialog. |
| --- | --- |

F.

IACHR och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter har fördömt den kubanska statens förtryck och användning av våld som svar på fredliga protester, och har också efterlyst ett snabbt frigivande av alla frihetsberövade personer och uppmanat den kubanska regeringen att ta itu med de bakomliggande sociala problemen genom dialog.

| G. | OCDH har rapporterat att den 5 september 2021 hade 1 306 personer, däribland 27 minderåriga, försvunnit eller fängslats sedan protesterna den 11 juli 2021. Andra rapporter från icke-statliga organisationer, såsom fängelseförsvararna, visar att mer än 5 000 personer greps under den perioden, med anklagelser om godtyckliga frihetsberövanden, isolerat frihetsberövande, påtvingade försvinnanden, användning av kriminella personer som ett sätt att kriminalisera deltagande i protester, tortyr och misshandel, övervakning och husarrest samt våld mot demonstranterna. FN:s kommitté mot påtvingade försvinnanden inledde den 15 juli 2021 brådskande åtgärder i Kuba i 187 fall enligt artikel 30 i konventionen mot påtvingade försvinnanden (officiella brådskande åtgärder AU nr 1200–1386/2021). Kuba har det sjätte högsta antalet brådskande åtgärder mot påtvingade försvinnanden som måste vidtas i världen sedan 2017, trots att avtalet om politisk dialog och samarbete nu är i kraft fullt ut. |
| --- | --- |

G.

OCDH har rapporterat att den 5 september 2021 hade 1 306 personer, däribland 27 minderåriga, försvunnit eller fängslats sedan protesterna den 11 juli 2021. Andra rapporter från icke-statliga organisationer, såsom fängelseförsvararna, visar att mer än 5 000 personer greps under den perioden, med anklagelser om godtyckliga frihetsberövanden, isolerat frihetsberövande, påtvingade försvinnanden, användning av kriminella personer som ett sätt att kriminalisera deltagande i protester, tortyr och misshandel, övervakning och husarrest samt våld mot demonstranterna. FN:s kommitté mot påtvingade försvinnanden inledde den 15 juli 2021 brådskande åtgärder i Kuba i 187 fall enligt artikel 30 i konventionen mot påtvingade försvinnanden (officiella brådskande åtgärder AU nr 1200–1386/2021). Kuba har det sjätte högsta antalet brådskande åtgärder mot påtvingade försvinnanden som måste vidtas i världen sedan 2017, trots att avtalet om politisk dialog och samarbete nu är i kraft fullt ut.

| H. | Bland de frihetsberövade fanns ett stort antal aktivister, journalister och ledare för politiska oppositionsrörelser, såsom José Daniel Ferrer, ledare för Unión Patriótica de Cuba (Kubas patriotiska union), vars vistelseort hittills är okänd, samt lärare, studenter och konstnärer såsom Luis Manuel Otero Alcántara från San Isidro-rörelsen. Polisen bekräftade att Diubis Laurencio Tejeda hade dött efter att ha blivit skjuten bakifrån under demonstrationen i Havanna. |
| --- | --- |

H.

Bland de frihetsberövade fanns ett stort antal aktivister, journalister och ledare för politiska oppositionsrörelser, såsom José Daniel Ferrer, ledare för Unión Patriótica de Cuba (Kubas patriotiska union), vars vistelseort hittills är okänd, samt lärare, studenter och konstnärer såsom Luis Manuel Otero Alcántara från San Isidro-rörelsen. Polisen bekräftade att Diubis Laurencio Tejeda hade dött efter att ha blivit skjuten bakifrån under demonstrationen i Havanna.

| I. | Sacharovpristagarna utsätts fortfarande för systematiska repressiva handlingar, bland annat godtyckliga frihetsberövanden, razzior och belägringar av sina hem, aggressioner och godtyckliga böter, vilket har dokumenterats av både OCDH (Observatorio Cubano de Derechos Humanos) och Kubas centrum för mänskliga rättigheter (Centro Cubano de Derechos Humanos). Kvinnor i vitt har utsatts för minst 318 sådana repressiva handlingar under de senaste tre månaderna: 60 i juni, 142 i juli och 116 i augusti. Sacharovpristagaren Guillermo Fariñas Hernández har uppgett att han, i enlighet med ovannämnda information från människorättsorganisationer, också har utsatts för systematiskt förtryck varje månad i flera år, att hans telefonsamtal övervakas och att han när han lämnar sitt hem systematiskt blir frihetsberövad bara några hundra meter längre bort, och att han enbart i september har frihetsberövats godtyckligt vid tre tillfällen, senast den 8 september 2021. |
| --- | --- |

I.

Sacharovpristagarna utsätts fortfarande för systematiska repressiva handlingar, bland annat godtyckliga frihetsberövanden, razzior och belägringar av sina hem, aggressioner och godtyckliga böter, vilket har dokumenterats av både OCDH (Observatorio Cubano de Derechos Humanos) och Kubas centrum för mänskliga rättigheter (Centro Cubano de Derechos Humanos). Kvinnor i vitt har utsatts för minst 318 sådana repressiva handlingar under de senaste tre månaderna: 60 i juni, 142 i juli och 116 i augusti. Sacharovpristagaren Guillermo Fariñas Hernández har uppgett att han, i enlighet med ovannämnda information från människorättsorganisationer, också har utsatts för systematiskt förtryck varje månad i flera år, att hans telefonsamtal övervakas och att han när han lämnar sitt hem systematiskt blir frihetsberövad bara några hundra meter längre bort, och att han enbart i september har frihetsberövats godtyckligt vid tre tillfällen, senast den 8 september 2021.

| J. | Många fick summariska rättegångar och dömdes för olika typer av brott, däribland terrorism, störningar av den allmänna ordningen, missaktning, anstiftan till brott och spridning av en epidemi, utan minimigarantier för ett korrekt rättsförfarande. Flera av dem som gripits betraktas som samvetsfångar. |
| --- | --- |

J.

Många fick summariska rättegångar och dömdes för olika typer av brott, däribland terrorism, störningar av den allmänna ordningen, missaktning, anstiftan till brott och spridning av en epidemi, utan minimigarantier för ett korrekt rättsförfarande. Flera av dem som gripits betraktas som samvetsfångar.

| K. | Mer än 8 000 personer hålls fängslade utan att ha begått något brott, och ytterligare 2 500 personer har dömts till tvångsarbete av samma orsak; alla anklagas för ”social förkriminell farlighet”, en anklagelse som uteslutande motiveras med att deras ”beteende observerats strida mot socialistiska moralnormer” (artiklarna 72–84 i den kubanska strafflagen). |
| --- | --- |

K.

Mer än 8 000 personer hålls fängslade utan att ha begått något brott, och ytterligare 2 500 personer har dömts till tvångsarbete av samma orsak; alla anklagas för ”social förkriminell farlighet”, en anklagelse som uteslutande motiveras med att deras ”beteende observerats strida mot socialistiska moralnormer” (artiklarna 72–84 i den kubanska strafflagen).

| L. | Den 5 juli 2017 gav parlamentet sitt samtycke till avtalet om politisk dialog och samarbete under förutsättning att det sker tydliga förbättringar i Kuba när det gäller mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet har upprepade gånger fördömt kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Kuba och understrukit att artiklarna 1.5, 2c, 5, 22 och 43 i avtalet om politisk dialog och samarbete har överträtts. Det har inte gjorts några konkreta framsteg i Kuba när det gäller avtalets allmänna principer och mål för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna, och tvärtom har den kubanska regimen intensifierat sitt förtryck och sina kränkningar av arbetstagarrättigheter och mänskliga rättigheter, och bland annat har antalet politiska fångar ökat. Man har inte lyckats uppnå det centrala målet med avtalet om politisk dialog och samarbete: att förbättra de grundläggande friheterna i Kuba. |
| --- | --- |

L.

Den 5 juli 2017 gav parlamentet sitt samtycke till avtalet om politisk dialog och samarbete under förutsättning att det sker tydliga förbättringar i Kuba när det gäller mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet har upprepade gånger fördömt kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Kuba och understrukit att artiklarna 1.5, 2c, 5, 22 och 43 i avtalet om politisk dialog och samarbete har överträtts. Det har inte gjorts några konkreta framsteg i Kuba när det gäller avtalets allmänna principer och mål för att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna, och tvärtom har den kubanska regimen intensifierat sitt förtryck och sina kränkningar av arbetstagarrättigheter och mänskliga rättigheter, och bland annat har antalet politiska fångar ökat. Man har inte lyckats uppnå det centrala målet med avtalet om politisk dialog och samarbete: att förbättra de grundläggande friheterna i Kuba.

| M. | Den kubanska staten fortsätter att systematiskt kränka arbetsrätten och de mänskliga rättigheterna för sin hälso- och sjukvårdspersonal som arbetar utomlands med medicinska uppdrag, vilket enligt FN motsvarar modernt slaveri. |
| --- | --- |

M.

Den kubanska staten fortsätter att systematiskt kränka arbetsrätten och de mänskliga rättigheterna för sin hälso- och sjukvårdspersonal som arbetar utomlands med medicinska uppdrag, vilket enligt FN motsvarar modernt slaveri.

| N. | I sin resolution av den 10 juni 2021 påminner parlamentet Europeiska utrikestjänsten om att det civila samhällets deltagande i politiska dialoger och samarbetsprojekten inom ramen för avtalet är en väsentlig del av avtalet om politisk dialog och samarbete, och att man omedelbart bör rätta till det faktum att det civila samhället utesluts från samarbetsmedel och/eller deltagande i avtalet, samtidigt som deltagandet och tillgången till samarbetsmedel endast tillåts företag i vilka staten deltar eller kontrollerar, vilket har varit fallet sedan avtalet undertecknades. |
| --- | --- |

N.

I sin resolution av den 10 juni 2021 påminner parlamentet Europeiska utrikestjänsten om att det civila samhällets deltagande i politiska dialoger och samarbetsprojekten inom ramen för avtalet är en väsentlig del av avtalet om politisk dialog och samarbete, och att man omedelbart bör rätta till det faktum att det civila samhället utesluts från samarbetsmedel och/eller deltagande i avtalet, samtidigt som deltagandet och tillgången till samarbetsmedel endast tillåts företag i vilka staten deltar eller kontrollerar, vilket har varit fallet sedan avtalet undertecknades.

| O. | Avtalet innehåller en så kallad människorättsklausul, som är en bärande standardbeståndsdel i EU:s internationella avtal och som gör det möjligt att häva avtalet om politisk dialog och samarbete om bestämmelserna om mänskliga rättigheter åsidosätts. |
| --- | --- |

O.

Avtalet innehåller en så kallad människorättsklausul, som är en bärande standardbeståndsdel i EU:s internationella avtal och som gör det möjligt att häva avtalet om politisk dialog och samarbete om bestämmelserna om mänskliga rättigheter åsidosätts.

| P. | OCDH har formellt begärt att EU:s nya sanktionssystem ska tillämpas på fysiska personer eller statliga institutioner som är inblandade i de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Kuba. |
| --- | --- |

P.

OCDH har formellt begärt att EU:s nya sanktionssystem ska tillämpas på fysiska personer eller statliga institutioner som är inblandade i de allvarliga kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Kuba.

| 1. | Europaparlamentet fördömer i starkast möjliga ordalag den kubanska regeringens extrema våld och förtryck mot demonstranter, människorättsförsvarare, oberoende journalister, konstnärer, dissidenter och oppositionspolitiska ledare efter demonstrationerna den 11 juli 2021. Parlamentet beklagar förlusten av människoliv och uttrycker sitt deltagande med de anhöriga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar de kubanska myndigheterna att upphöra med förtrycket, frige alla politiska fångar, samvetsfångar och dem som godtyckligt frihetsberövats enbart för att de fredligt gjort anspråk på sin yttrande- och mötesfrihet, samt att garantera ett korrekt rättsförfarande. Parlamentet fördömer att regeringens respons på dessa protester innefattade utplaceringen av Svarta baskrar och civila grupper som reagerade på president Miguel Díaz-Canels uppmaning att ”försvara revolutionen”. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt att de kubanska myndigheterna har utnyttjat vågen av frihetsberövanden efter demonstrationerna den 11 juli 2021 för att kriminalisera befolkningens legitima och fredliga demokratiska krav, återta kontrollen, återupprätta en skrämselkultur bland befolkningen och tysta några av landets mest karismatiska oppositionsmedlemmar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet efterlyser respekt för de mänskliga rättigheterna för Sacharovpristagarna, som utsätts för ständiga repressiva handlingar, och fördömer det godtyckliga gripandet under mer än två månader av José Daniel Ferrer, som har isolerats från sin familj och vars vistelseort är okänd. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att det är av yttersta vikt att de kubanska myndigheterna lyssnar på och tillmötesgår kraven på medborgerliga och politiska rättigheter samt frihet och demokrati, och att de deltar i en inkluderande nationell dialog om en process för modernisering och demokratisering av landet, i syfte att vidta alla nödvändiga åtgärder för att genomföra välbehövliga interna ekonomiska reformer samtidigt som befolkningens politiska, medborgerliga, ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter respekteras och att effektiva åtgärder vidtas mot covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är djupt oroat över slutsatserna från FN:s arbetsgrupp mot godtyckligt frihetsberövande i Kuba, som visar på ett systematiskt problem med godtyckliga frihetsberövanden, vilket bekräftas i arbetsgruppens rapporter 12/2017, 55/2017, 64/2017, 59/2018, 66/2018, 63/2019 och 4/2020. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet fördömer de kubanska myndigheternas brist på respekt för de mänskliga rättigheter och friheter som fastställs i allmänna människorättskonventioner, särskilt mötes-, press- och yttrandefriheten, både online och offline, samt deras förtryck av alla former av demokratiska uttryck och avsaknaden av utrymme för ett pluralistiskt politiskt deltagande. Parlamentet uppmanar EU att offentligt fördöma dem. Parlamentet beklagar djupt att lagdekret 35 och resolution 105 nyligen har antagits, eftersom dessa rättsakter erbjuder breda juridiska möjligheter att kriminalisera personer som deltar i legitima fredliga protester genom att utöva kontroll över telekommunikationsmedel, vilket banar väg för nya repressiva metoder. Parlamentet uppmanar de kubanska myndigheterna att uppdatera den rättsliga ramen i enlighet med internationell rätt och upphäva lagdekret 35 och all annan lagstiftning som begränsar medborgarnas grundläggande friheter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är oroat över den beklagliga fängelsesituationen och den fortsatta avsaknaden av förhållanden som garanterar rättsväsendets oberoende. Parlamentet kräver att de frihetsberövade ska ha tillgång till rättvisa rättegångar, få oberoende medicinska utvärderingar, få tillräckligt med mat och vatten samt tillåtas telefonsamtal och regelbundna besök av familj, vänner, journalister och diplomater. Parlamentet efterlyser effektiva brottsutredningar och administrativa utredningar för att identifiera, lagföra och straffa dem som är ansvariga för tortyr och misshandel. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de kubanska myndigheterna att följa rekommendationerna från IACHR och FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att inleda en konstruktiv dialog med det verkliga civila samhället. Parlamentet uppmanar Kuba att omedelbart bevilja FN:s särskilda rapportör för åsikts- och yttrandefrihet, FN:s särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare och oberoende människorättsorganisationer tillträde till landet för att dokumentera människorättssituationen och kontrollera och övervaka de kommande rättegångarna mot de hundratals aktivister och vanliga kubaner som fortfarande hålls frihetsberövade. Parlamentet uppmanar EU att följa rättegångarna och besöka fängslade politiska fångar. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att det demokratiska läget inte har förbättrats trots avtalet om politisk dialog och samarbete, och att försämringen av människorättssituationen i Kuba bara har blivit värre. Parlamentet betonar att Kuba systematiskt har brutit mot de grundläggande bestämmelserna i detta avtal sedan det trädde i kraft. Parlamentet beklagar djupt den kubanska regimens brist på engagemang och vilja att eftersträva även de minsta framsteg i riktning mot förändring eller att öppna kanaler som skulle kunna göra det möjligt att reformera regimen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att i motsats till avtalet om politisk dialog och samarbete har kubanska och oberoende europeiska organisationer i det civila samhället systematiskt hindrats att delta i människorättsdialogerna mellan Kuba och Europeiska unionen, inom den bredare ramen för dialogen om mänskliga rättigheter enligt avtalet om politisk dialog och samarbete, såsom den dialog som ägde rum den 26 februari 2021. Parlamentet påminner i detta avseende om att dialogerna mellan EU och det kubanska civilsamhället och finansieringsmöjligheterna måste omfatta alla organisationer i det civila samhället, utan begränsningar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om sitt starka stöd för alla människorättsförsvarare i Kuba och deras arbete. Parlamentet uppmanar EU:s delegation och medlemsstaternas representationer i landet att tydligt utöka sitt stöd till ett verkligt och oberoende civilsamhälle i deras kontakter med de kubanska myndigheterna, och att utnyttja alla tillgängliga instrument för att stärka människorättsförsvararnas arbete. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att de kubanska myndigheternas senaste repressiva åtgärder mot medborgarna bidrar till de ihållande och systematiska åtgärderna mot samvetsfångar, människorättsförsvarare, dissidenter, oppositionsaktivister, civilsamhälleliga aktivister, konstnärer och journalister, vilka alla utgör ytterligare brott mot avtalet om politisk dialog och samarbete. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att avtalet om politisk dialog och samarbete innehåller en så kallad människorättsklausul, som är en bärande standardbeståndsdel i EU:s internationella avtal och som gör det möjligt att häva avtalet om bestämmelserna om mänskliga rättigheter åsidosätts. Parlamentet uppmanar Europeiska unionen att aktivera artikel 85.3b för att sammankalla ett omedelbart möte med den gemensamma kommittén mot bakgrund av de brott mot avtalet som den kubanska regeringen gjort sig skyldig till, något som utgör ett ”särskilt brådskande fall”. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar rådet att så snart som möjligt tillämpa bestämmelserna i EU:s Magnitskijlag (6) och anta påföljder mot dem som gjort sig skyldiga till kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kuba. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet beklagar djupt de kubanska myndigheternas vägran att låta parlamentets delegationer besöka Kuba trots att parlamentet har gett sitt samtycke till avtalet om politisk dialog och samarbete. Parlamentet uppmanar myndigheterna att omedelbart tillåta delegationernas inresa i landet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Kubas regering och nationalförsamling, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt regeringarna i medlemsstaterna i gemenskapen för Latinamerikas och Västindiens stater. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2021)0292.

(2)  EUT C 232, 16.6.2021, s. 17.

(3)  EUT C 334, 19.9.2018, s. 235.

(4)  EUT L 337 I, 13.12.2016, s. 3.

(5)  EUT C 326, 26.10.2012, s. 391.

(6)  Rådets förordning (EU) 2020/1998 av den 7 december 2020 om restriktiva åtgärder mot allvarliga kränkningar av och brott mot de mänskliga rättigheterna (EUT L 410 I, 7.12.2020, s. 1).

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/109 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/109

---

P9_TA(2021)0390

Fallet med människorättsförsvararen Ahmed Mansoor i Förenade Arabemiraten

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om fallet med människorättsförsvararen Ahmed Mansoor i Förenade Arabemiraten (2021/2873(RSP))

(2022/C 117/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Förenade Arabemiraten, i synnerhet resolutionen av den 4 oktober 2018 om Förenade Arabemiraten, särskilt människorättsförsvararen Ahmed Mansoors situation (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Förenade Arabemiraten, i synnerhet resolutionen av den 4 oktober 2018 om Förenade Arabemiraten, särskilt människorättsförsvararen Ahmed Mansoors situation (1),

| — | med beaktande av uttalandet den 10 december 2020 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten), Josep Borrell, vid utrikesrådets möte om att ”mänskliga rättigheter ligger i Europeiska unionens dna”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet den 10 december 2020 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten), Josep Borrell, vid utrikesrådets möte om att ”mänskliga rättigheter ligger i Europeiska unionens dna”,

| — | med beaktande av uttalandet av den 1 januari 2019 från Europeiska utrikestjänstens talespersonen om fallet Ahmed Mansoor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 1 januari 2019 från Europeiska utrikestjänstens talespersonen om fallet Ahmed Mansoor,

| — | med beaktande av uttalandet av den 12 juni 2018 från FN:s människorättsexperter, med krav på att frihetsberövade människorättsförsvararen Ahmed Mansoor omedelbart ska friges, och av den 7 maj 2019 där de förhållanden under vilka han är frihetsberövad fördöms, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 12 juni 2018 från FN:s människorättsexperter, med krav på att frihetsberövade människorättsförsvararen Ahmed Mansoor omedelbart ska friges, och av den 7 maj 2019 där de förhållanden under vilka han är frihetsberövad fördöms,

| — | med beaktande av Arabiska stadgan om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Arabiska stadgan om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet från 2018 mellan Förenade Arabemiraten och Europeiska utrikestjänsten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet från 2018 mellan Förenade Arabemiraten och Europeiska utrikestjänsten,

| — | med beaktande av den senaste omgången av människorättsdialogen mellan EU och Förenade Arabemiraten, som hölls den 9 juni 2021 i virtuellt format, och det andra mötet mellan högre tjänstemän från Förenade Arabemiratens ministerium för utrikes frågor och internationellt samarbete och Europeiska utrikestjänsten som hölls i virtuellt format den 3 mars 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den senaste omgången av människorättsdialogen mellan EU och Förenade Arabemiraten, som hölls den 9 juni 2021 i virtuellt format, och det andra mötet mellan högre tjänstemän från Förenade Arabemiratens ministerium för utrikes frågor och internationellt samarbete och Europeiska utrikestjänsten som hölls i virtuellt format den 3 mars 2021,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, där Förenade Arabemiraten är part i båda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, där Förenade Arabemiraten är part i båda,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet,

| — | med beaktande av EU:s riktlinje i fråga om tortyr och annan grym behandling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinje i fråga om tortyr och annan grym behandling,

| — | med beaktande av att Ahmed Mansoor 2015 tilldelades det prestigefyllda Martin Ennals-priset för människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Ahmed Mansoor 2015 tilldelades det prestigefyllda Martin Ennals-priset för människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av att Loujain al-Hathloul 2020 tilldelades Vaclav Havel-priset för mänskliga rättigheter av Europarådets parlamentariska församling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Loujain al-Hathloul 2020 tilldelades Vaclav Havel-priset för mänskliga rättigheter av Europarådets parlamentariska församling,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 29 maj 2018, efter en mycket orättvis rättegång, dömdes Ahmed Mansoor av appellationsdomstolen i Abu Dhabi till 10 års fängelse för anklagelser som rörde hans människorättsarbete. Den 31 december 2018 bekräftades domen av Förenade Arabemiratens högsta domstol. Han dömdes också till böter på en miljon dirham (232 475 euro) och kommer att övervakas i tre år efter sin frigivning. |
| --- | --- |

A.

Den 29 maj 2018, efter en mycket orättvis rättegång, dömdes Ahmed Mansoor av appellationsdomstolen i Abu Dhabi till 10 års fängelse för anklagelser som rörde hans människorättsarbete. Den 31 december 2018 bekräftades domen av Förenade Arabemiratens högsta domstol. Han dömdes också till böter på en miljon dirham (232 475 euro) och kommer att övervakas i tre år efter sin frigivning.

| B. | Förenade Arabemiratens ministerium för utrikes frågor och internationellt samarbete uppgav den 29 mars 2017 att ”den allmänna åklagarmyndigheten för elektronisk brottslighet hade beslutat att Ahmed Mansoor skulle frihetsberövas för att ha spridit falsk och vilseledande information via internet, med målet att sprida antipati och sekterism”. Andra uttalanden från myndigheterna i Förenade Arabemiraten visade att det enda skälet till att han frihetsberövats i själva verket var de åsikter han delade på internet. Anklagelserna mot honom grundar sig i påstådda överträdelser av Förenade Arabemiratens lag om it-relaterad brottslighet från 2012. Enligt både FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och Human Rights Watch dömdes han enbart för sitt människorättsarbete, bland annat för att ha twittrat om orättvisor i sitt land, deltagit i webbinarier om mänskliga rättigheter och skickat meddelanden till icke-statliga människorättsorganisationer. |
| --- | --- |

B.

Förenade Arabemiratens ministerium för utrikes frågor och internationellt samarbete uppgav den 29 mars 2017 att ”den allmänna åklagarmyndigheten för elektronisk brottslighet hade beslutat att Ahmed Mansoor skulle frihetsberövas för att ha spridit falsk och vilseledande information via internet, med målet att sprida antipati och sekterism”. Andra uttalanden från myndigheterna i Förenade Arabemiraten visade att det enda skälet till att han frihetsberövats i själva verket var de åsikter han delade på internet. Anklagelserna mot honom grundar sig i påstådda överträdelser av Förenade Arabemiratens lag om it-relaterad brottslighet från 2012. Enligt både FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och Human Rights Watch dömdes han enbart för sitt människorättsarbete, bland annat för att ha twittrat om orättvisor i sitt land, deltagit i webbinarier om mänskliga rättigheter och skickat meddelanden till icke-statliga människorättsorganisationer.

| C. | Sedan sitt gripande i mars 2017 har Ahmed Mansoor suttit i isoleringscell i Abu Dhabis al-Sadrfängelse där hans basala behov inte har tillgodosetts och han har nekats sina rättigheter som frihetsberövad, enligt Förenade Arabemiratens lag och internationell människorättslagstiftning, inbegripet FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar. Han har förbjudits all form av kontakt med andra interner och sin familj, förutom fyra 30 minuters besök av sin hustru och ett begränsat antal telefonsamtal till sin mor och hustru. Han har hungerstrejkat två gånger under 2019 för att kräva att hans grundläggande rättigheter som fånge ska respekteras. |
| --- | --- |

C.

Sedan sitt gripande i mars 2017 har Ahmed Mansoor suttit i isoleringscell i Abu Dhabis al-Sadrfängelse där hans basala behov inte har tillgodosetts och han har nekats sina rättigheter som frihetsberövad, enligt Förenade Arabemiratens lag och internationell människorättslagstiftning, inbegripet FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar. Han har förbjudits all form av kontakt med andra interner och sin familj, förutom fyra 30 minuters besök av sin hustru och ett begränsat antal telefonsamtal till sin mor och hustru. Han har hungerstrejkat två gånger under 2019 för att kräva att hans grundläggande rättigheter som fånge ska respekteras.

| D. | Myndigheterna i Förenade Arabemiraten har kränkt Ahmed Mansoors rättigheter i över 10 år med godtyckliga gripanden och frihetsberövanden, dödshot, fysisk misshandel, statlig övervakning och omänsklig behandling i häktet. |
| --- | --- |

D.

Myndigheterna i Förenade Arabemiraten har kränkt Ahmed Mansoors rättigheter i över 10 år med godtyckliga gripanden och frihetsberövanden, dödshot, fysisk misshandel, statlig övervakning och omänsklig behandling i häktet.

| E. | FN:s särskilda rapportör för människorättsförsvarare har förklarat att de villkor och den behandling som människorättsförsvararna i Förenade Arabemiraten Ahmed Mansoor, Mohammed al-Roken och Nasser bin Ghaith utsätts för, såsom långvarig isolering, kränker människorättsnormerna och kan utgöra tortyr. |
| --- | --- |

E.

FN:s särskilda rapportör för människorättsförsvarare har förklarat att de villkor och den behandling som människorättsförsvararna i Förenade Arabemiraten Ahmed Mansoor, Mohammed al-Roken och Nasser bin Ghaith utsätts för, såsom långvarig isolering, kränker människorättsnormerna och kan utgöra tortyr.

| F. | En grupp människorättsexperter från FN har uppmanat regeringen i Förenade Arabemiraten att frige Mansoor, och beskriver gripandet av honom som en direkt attack mot det legitima arbete som utförs av människorättsförsvarare i landet. |
| --- | --- |

F.

En grupp människorättsexperter från FN har uppmanat regeringen i Förenade Arabemiraten att frige Mansoor, och beskriver gripandet av honom som en direkt attack mot det legitima arbete som utförs av människorättsförsvarare i landet.

| G. | Han greps senast 2017 och strax innan hade Ahmed Mansoor efterlyst allmänna och direkta val i Förenade Arabemiraten och att det federala nationella rådet, en statlig rådgivande nämnd, skulle ges lagstiftningsbefogenheter. Han ansvarade också för ett onlineforum kallat al-Hiwar al-Emarati (”Emirat-dialogen”) som kritiserade Förenade Arabemiratens politik. |
| --- | --- |

G.

Han greps senast 2017 och strax innan hade Ahmed Mansoor efterlyst allmänna och direkta val i Förenade Arabemiraten och att det federala nationella rådet, en statlig rådgivande nämnd, skulle ges lagstiftningsbefogenheter. Han ansvarade också för ett onlineforum kallat al-Hiwar al-Emarati (”Emirat-dialogen”) som kritiserade Förenade Arabemiratens politik.

| H. | Det sker en systematisk förföljelse av människorättsförsvarare, journalister, advokater och lärare som yttrar sig i politiska frågor och människorättsfrågor i Förenade Arabemiraten. Det är framför allt sedan 2011 som staten allt oftare har slagit ned på förenings-, mötes- och yttrandefriheten. Människorättsförsvarare och deras familjemedlemmar utsätts för påtvingade försvinnanden, långvariga godtyckliga frihetsberövanden, tortyr, rättsliga trakasserier och orättvisa rättegångar, reseförbud, fysisk och digital övervakning och godtyckliga uppsägningar från arbetet. |
| --- | --- |

H.

Det sker en systematisk förföljelse av människorättsförsvarare, journalister, advokater och lärare som yttrar sig i politiska frågor och människorättsfrågor i Förenade Arabemiraten. Det är framför allt sedan 2011 som staten allt oftare har slagit ned på förenings-, mötes- och yttrandefriheten. Människorättsförsvarare och deras familjemedlemmar utsätts för påtvingade försvinnanden, långvariga godtyckliga frihetsberövanden, tortyr, rättsliga trakasserier och orättvisa rättegångar, reseförbud, fysisk och digital övervakning och godtyckliga uppsägningar från arbetet.

| I. | Den vaga och överdrivet breda definitionen av terrorism i Förenade Arabemiratens lag gör att många olika fredliga och legitima verksamheter kan klassas som terrorism. |
| --- | --- |

I.

Den vaga och överdrivet breda definitionen av terrorism i Förenade Arabemiratens lag gör att många olika fredliga och legitima verksamheter kan klassas som terrorism.

| J. | Förenade Arabemiraten använder sofistikerade spionprogram för att komma åt aktivister och andra med avvikande åsikter. Det var med hjälp av spionprogram som det israeliska företaget NSO Group tillhandahållit som man kom åt Ahmed Mansoor. ”Pegasus-läckan” från juli 2021 rapporterade att Förenade Arabemiratens myndigheter använde spionprogram från NSO mot en rad olika mål, däribland människorättsförsvarare både i Förenade Arabemiraten och utomlands. Loujain al-Hathloul, en framstående saudiarabisk försvarare av kvinnors rättigheter, utsattes också för it-attacker från Förenade Arabemiratens myndigheter som hackade hennes e-postadress innan hon greps och med tvång förde henne till Saudiarabien. |
| --- | --- |

J.

Förenade Arabemiraten använder sofistikerade spionprogram för att komma åt aktivister och andra med avvikande åsikter. Det var med hjälp av spionprogram som det israeliska företaget NSO Group tillhandahållit som man kom åt Ahmed Mansoor. ”Pegasus-läckan” från juli 2021 rapporterade att Förenade Arabemiratens myndigheter använde spionprogram från NSO mot en rad olika mål, däribland människorättsförsvarare både i Förenade Arabemiraten och utomlands. Loujain al-Hathloul, en framstående saudiarabisk försvarare av kvinnors rättigheter, utsattes också för it-attacker från Förenade Arabemiratens myndigheter som hackade hennes e-postadress innan hon greps och med tvång förde henne till Saudiarabien.

| K. | Kvinnor i Förenade Arabemiraten utsätts fortfarande för en rad diskriminerande lagar och praxis. Kränkningarna av kvinnors rättigheter inbegriper kidnappning och gisslantagning av kvinnor och kvinnorättsaktivister från Saudiarabien och Förenade Arabemiraten, brist på utredningar av och ansvarsutkrävande för brott mot kvinnor, bland annat av det sexuella övergreppet mot den brittiska medborgaren Caitlin McNamara där den anklagade gärningsmannen inte utreddes eller ställdes till svars, systematisk diskriminering av kvinnor, utnyttjande av kvinnliga migrerande arbetstagare, sexhandel och sexuellt slaveri. |
| --- | --- |

K.

Kvinnor i Förenade Arabemiraten utsätts fortfarande för en rad diskriminerande lagar och praxis. Kränkningarna av kvinnors rättigheter inbegriper kidnappning och gisslantagning av kvinnor och kvinnorättsaktivister från Saudiarabien och Förenade Arabemiraten, brist på utredningar av och ansvarsutkrävande för brott mot kvinnor, bland annat av det sexuella övergreppet mot den brittiska medborgaren Caitlin McNamara där den anklagade gärningsmannen inte utreddes eller ställdes till svars, systematisk diskriminering av kvinnor, utnyttjande av kvinnliga migrerande arbetstagare, sexhandel och sexuellt slaveri.

| L. | Kafala-systemet (sponsring) tillämpas fortfarande i Förenade Arabemiraten som en integrerad del av landets sociala och rättsliga system. Enligt rapporter från internationella människorättsorganisationer är Förenade Arabemiratens omänskliga metoder mot utländska arbetstagare, som utgör 80 % av landets befolkning, utbredd och kränkningarna ökade under covid-19-pandemin. I samband med förberedelserna inför den kommande internationella mässan, Expo 2020 i Dubai, som ska pågå från oktober 2021 till mars 2022, tvingar företag och byggföretag arbetare att skriva under oöversatta dokument, de konfiskerar deras pass, låter dem arbeta extremt många timmar i osäkra väderförhållanden och tillhandahåller ohälsosamma boenden. |
| --- | --- |

L.

Kafala-systemet (sponsring) tillämpas fortfarande i Förenade Arabemiraten som en integrerad del av landets sociala och rättsliga system. Enligt rapporter från internationella människorättsorganisationer är Förenade Arabemiratens omänskliga metoder mot utländska arbetstagare, som utgör 80 % av landets befolkning, utbredd och kränkningarna ökade under covid-19-pandemin. I samband med förberedelserna inför den kommande internationella mässan, Expo 2020 i Dubai, som ska pågå från oktober 2021 till mars 2022, tvingar företag och byggföretag arbetare att skriva under oöversatta dokument, de konfiskerar deras pass, låter dem arbeta extremt många timmar i osäkra väderförhållanden och tillhandahåller ohälsosamma boenden.

| M. | Förenade Arabemiraten och EU har skrivit under ett ömsesidigt bilateralt avtal om undantag för Förenade Arabemiratens medborgare från krav på Schengenviseringar vid kortare vistelser. |
| --- | --- |

M.

Förenade Arabemiraten och EU har skrivit under ett ömsesidigt bilateralt avtal om undantag för Förenade Arabemiratens medborgare från krav på Schengenviseringar vid kortare vistelser.

| N. | EU är den största givaren till Interpols program för interrättsligt samarbete. Den allmänna inspektören vid Förenade Arabemiratens inrikesministerium, generalmajor Ahmed Nasser al-Raisi, kandiderar till posten som Interpols ordförande. |
| --- | --- |

N.

EU är den största givaren till Interpols program för interrättsligt samarbete. Den allmänna inspektören vid Förenade Arabemiratens inrikesministerium, generalmajor Ahmed Nasser al-Raisi, kandiderar till posten som Interpols ordförande.

| O. | Det finns flera centrala FN-fördrag om mänskliga rättigheter som Förenade Arabemiraten inte har ratificerat, särskilt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och dess fakultativa protokoll om avskaffande av dödsstraffet och tortyr, och den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden. |
| --- | --- |

O.

Det finns flera centrala FN-fördrag om mänskliga rättigheter som Förenade Arabemiraten inte har ratificerat, särskilt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och dess fakultativa protokoll om avskaffande av dödsstraffet och tortyr, och den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden.

| P. | EU ser Förenade Arabemiraten som en partner, även på områden som rör politiska och ekonomiska förbindelser. EU och Förenade Arabemiraten har hållit människorättsdialoger sedan 2013 med möten två gånger om året, och den 10:e människorättsdialogen mellan EU och Förenade Arabemiraten, som hölls den 9 juni 2021, erbjöd ett tillfälle att diskutera angelägna frågor med myndigheterna i Förenade Arabemiraten. |
| --- | --- |

P.

EU ser Förenade Arabemiraten som en partner, även på områden som rör politiska och ekonomiska förbindelser. EU och Förenade Arabemiraten har hållit människorättsdialoger sedan 2013 med möten två gånger om året, och den 10:e människorättsdialogen mellan EU och Förenade Arabemiraten, som hölls den 9 juni 2021, erbjöd ett tillfälle att diskutera angelägna frågor med myndigheterna i Förenade Arabemiraten.

| 1. | Europaparlamentet fördömer än en gång med kraft frihetsberövandet av Ahmed Mansoor och alla andra människorättsförsvarare i Förenade Arabemiraten som har fängslats enbart för att ha utövat sina grundläggande mänskliga rättigheter, inbegripet deras rätt till yttrandefrihet, föreningsfrihet, mötesfrihet och yttrandefrihet, både online och offline, vilka inte bara är förankrade i allmänna människorättsinstrument utan även i den arabiska stadgan om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet beklagar djupt att Förenade Arabemiratens påstår sig vara ett tolerant land som respekterar människors samtidigt som dess egna människorättsförsvarare hålls fängslade under svåra förhållanden. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på ett omedelbart och villkorslöst frigivande av Ahmed Mansoor, Mohammed al-Roken och Nasser bin Ghaith samt alla andra människorättsförsvarare, politiska aktivister och fredliga oliktänkande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Förenade Arabemiraten att, i avvaktan på att de friges, se till att Ahmed Mansoor och alla andra fångar behandlas i enlighet med FN:s enhetliga minimiregler för behandling av fångar. Parlamentet kräver framför allt att Mansoor ska flyttas från sin isoleringscell och att alla fångar ska tillåtas regelbundna besök av sin advokat och familj och få adekvat läkarvård, att FN:s experter och internationella icke-statliga organisationer ska tillåtas besöka Mansoor och andra som sitter fängslade och att förhållandena i fängelserna ska övervakas, och att alla anklagelser om tortyr ska utredas grundligt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de fortsatta rapporterna, bland annat genom de brev som kommit ut och som offentliggjordes i juli 2021, om att Ahmed Mansoor fortfarande sitter i isoleringscell under svåra förhållanden. Parlamentet påminner myndigheterna i Förenade Arabemiraten om att långvarig och obestämd isolering utgör tortyr. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Förenade Arabemiraten att garantera alla fångar, även samvetsfångar, ett korrekt rättsförfarande och en rättvis rättegång. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att ändra lagen mot terrorism, lagen om it-relaterad brottslighet och den federala lagen nr 2 från 2008, vilka ständigt används för att lagföra människorättsförsvarare, i syfte att uppfylla internationella människorättsnormer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna i Förenade Arabemiraten att upphöra med trakasserierna av och omedelbart häva reseförbudet för människorättsförsvarare. Parlamentet insisterar på att myndigheterna ska garantera att människorättsförsvarare i Förenade Arabemiraten under alla omständigheter kan bedriva legitim människorättsverksamhet både i och utanför landet, utan rädsla för repressalier och fria från alla restriktioner, inbegripet rättsliga trakasserier. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att noga följa fallet med Ahmed Mansoor för att se till att han och andra människorättsförsvarare omedelbart friges. Parlamentet uppmanar i synnerhet vice ordföranden/den höga representanten att begära att få besöka människorättsförsvarare i fängelset under sitt kommande besök i Förenade Arabemiraten och att offentligt och privat under sina möten med myndigheterna i Förenade Arabemiraten kräva att de omedelbart och villkorslöst friges. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att rapportera till parlamentet om de åtgärder som hittills vidtagits av EU:s delegation och medlemsstater i Abu Dhabi i syfte att ge Mansoor det stöd som behövs. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar alla medlemsstater att, med tanke på Förenade Arabemiratens interna förtryck, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/821 av den 20 maj 2021 om upprättande av en unionsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (2), avbryta försäljning och export av övervakningsteknik till Förenade Arabemiraten och underhåll och uppdatering av denna, om inga konkreta och mätbara åtgärder vidtas för att komma till rätta med övergreppen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att föreslå att EU antar riktade åtgärder mot dem som gjort sig skyldiga till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Förenade Arabemiraten, inbegripet förföljelsen av Ahmed Mansoor och andra människorättsförsvarare, inom ramen för EU:s globala system för sanktioner avseende mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar att alla sanktionsförfaranden måste vara evidensbaserade och inledas först när konkreta kränkningar av de mänskliga rättigheterna kan fastställas. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU att anta och offentliggöra meningsfulla riktmärken för mänskliga rättigheter och en förteckning över enskilda fall inför sin människorättsdialog med Förenade Arabemiraten, i syfte att möjliggöra en genuin och resultatinriktad diskussion om mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU att inkludera en diskussion om mänskliga rättigheter, särskilt situationen för människorättsförsvarare, som en stående punkt på dagordningen för det årliga toppmötet mellan EU och Gulfstaternas samarbetsråd. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker oro över att myndigheterna i Förenade Arabemiraten enligt uppgift använder NSO-koncernens spionprogram för att olagligen övervaka flera hundra personers mobiltelefoner i Storbritannien, däribland jurister, akademiker och en parlamentsledamot. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att begära klargöranden av dessa rapporter från myndigheterna i Förenade Arabemiraten, bland annat då EU-medborgare eller enskilda personer på EU:s territorium är eventuella måltavlor, och att rapportera till parlamentet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att EU 2015 undertecknade ett avtal om undantag från viseringskravet för kortare vistelser med Förenade Arabemiraten. Parlamentet uppmanar kommissionen att rapportera till parlamentet om hur detta avtal överensstämmer med relevant EU-lagstiftning, särskilt när det gäller beaktandet av mänskliga rättigheter och grundläggande friheter som ett kriterium för undantag från viseringskravet. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att rapportera framsteg på detta område till parlamentet. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar medlemmarna i Interpols generalförsamling, särskilt EU:s medlemsstater, att vederbörligen undersöka de anklagelser om kränkningar av de mänskliga rättigheterna som rör generalmajor Nasser Ahmed al-Raisi inför valet av organisationens ordförande den 23–25 november 2021. Parlamentet noterar det civila samhällets oro över hans kandidatur och den potentiella betydelsen för institutionens anseende. |
| --- | --- |

13.

| 14. | För att signalera sitt missnöje med kränkningarna av de mänskliga rättigheterna i Förenade Arabemiraten uppmanar parlamentet de internationella företag som sponsrar Expo 2020 i Dubai att dra tillbaka sin sponsring, och uppmuntrar medlemsstaterna att inte delta i evenemanget. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet beklagar djupt den roll som myndigheterna i Förenade Arabemiraten spelar i utlämningen av kvinnorättsaktivisten Loujain al-Hathloul till Saudiarabien, där hon har fängslats, torterats och förföljts för att ha förespråkad kvinnors rättigheter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över situationen för kvinnor i Förenade Arabemiraten, trots vissa framsteg, och uppmanar myndigheterna att reformera lagen om personlig status för att ge kvinnor lika rättigheter och se till att Förenade Arabemiratens kvinnor kan överföra medborgarskap till sina barn på samma villkor som män. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar Förenade Arabemiratens moratorium för avrättningar sedan 2017. Parlamentet uppmanar Förenade Arabemiraten att ratificera den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt dess protokoll som syftar till ett avskaffande av dödsstraffet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet stöder en fortsatt och stärkt dialog mellan EU, dess medlemsstater och Förenade Arabemiraten om frågor av ömsesidigt intresse, i enlighet med samarbetsavtalet. Parlamentet anser att regelbundna interparlamentariska möten mellan parlamentet och dess partner i Gulfregionen är ett viktigt forum för att skapa en konstruktiv och uppriktig dialog om alla angelägna frågor, inbegripet mänskliga rättigheter, säkerhet och handel. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet efterlyser striktare regler om transparens för utländska organisationers lobbyverksamhet gentemot EU:s institutioner. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet begär att denna resolution ska översättas till arabiska. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Förenade Arabemiratens regering och parlament, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, EU:s särskilde representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas parlament och regeringar, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, samt medlemmarna i Gulfstaternas samarbetsråds regeringar. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUT C 11, 13.1.2020, s. 21.

(2)  EUT L 206, 11.6.2021, s. 1.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/114

---

P9_TA(2021)0391

Situationen i flyktinglägret Kakuma i Kenya

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om situationen i flyktinglägret Kakuma i Kenya (2021/2874(RSP))

(2022/C 117/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kenya, särskilt av den 30 april 2015 (1) och av den 18 maj 2017 om flyktinglägret i Dadaab (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kenya, särskilt av den 30 april 2015 (1) och av den 18 maj 2017 om flyktinglägret i Dadaab (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om en ny EU-Afrika-strategi – ett partnerskap för hållbar och inkluderande utveckling (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om en ny EU-Afrika-strategi – ett partnerskap för hållbar och inkluderande utveckling (3),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 21 juni 2021 från Republiken Kenya och Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 21 juni 2021 från Republiken Kenya och Europeiska unionen,

| — | med beaktande av uttalandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, på EU:s vägnar, av den 17 maj 2021 om Internationella dagen mot homofobi, transfobi och bifobi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, på EU:s vägnar, av den 17 maj 2021 om Internationella dagen mot homofobi, transfobi och bifobi,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2019 om situationen för hbti-personer i Uganda (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 oktober 2019 om situationen för hbti-personer i Uganda (4),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 10 maj 2021Afrikas horn: en geostrategisk prioritering för EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 10 maj 2021Afrikas horn: en geostrategisk prioritering för EU,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 29 april 2021 från Kenyas regering och Förenta nationernas höge kommissarie för flyktingar (UNHCR) om en färdplan för flyktinglägren i Dadaab och Kakuma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 29 april 2021 från Kenyas regering och Förenta nationernas höge kommissarie för flyktingar (UNHCR) om en färdplan för flyktinglägren i Dadaab och Kakuma,

| — | med beaktande av UNHCR:s uttalande av den 25 mars 2021 om situationen för hbtqi+-flyktingar i Kakumalägret, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNHCR:s uttalande av den 25 mars 2021 om situationen för hbtqi+-flyktingar i Kakumalägret,

| — | med beaktande av meddelandet från FN:s generalsekreterare av den 17 maj 2021 om Internationella dagen mot homofobi, transfobi och bifobi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från FN:s generalsekreterare av den 17 maj 2021 om Internationella dagen mot homofobi, transfobi och bifobi,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 12 november 2020En jämlikhetsunion: Jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer 2020–2025 (COM(2020)0698),

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 21, 24, 29 och 31 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 10 och 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilka EU och dess medlemsstater i sina förbindelser med övriga världen ska respektera och främja de universella mänskliga rättigheterna och skyddet av enskilda samt anta restriktiva åtgärder i händelse av grova brott mot de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3.5, 21, 24, 29 och 31 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 10 och 215 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), enligt vilka EU och dess medlemsstater i sina förbindelser med övriga världen ska respektera och främja de universella mänskliga rättigheterna och skyddet av enskilda samt anta restriktiva åtgärder i händelse av grova brott mot de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av värdena människans värdighet, jämlikhet och solidaritet, som står inskrivna i 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av värdena människans värdighet, jämlikhet och solidaritet, som står inskrivna i 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning,

| — | med beaktande av artikel 14 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, där rätten att i andra länder söka och åtnjuta asyl från förföljelse erkänns, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 14 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, där rätten att i andra länder söka och åtnjuta asyl från förföljelse erkänns,

| — | med beaktande av EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (5),

| — | med beaktande av 1984 års konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1984 års konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 mars 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 (JOIN(2020)0005), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 mars 2020 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2020–2024 (JOIN(2020)0005),

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av UNHCR:s övergripande åtgärdsram för flyktingar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNHCR:s övergripande åtgärdsram för flyktingar,

| — | med beaktande av beslutet av Kenyas högsta domstol av den 8 april 2021 om att tillfälligt häva stängningen av flyktinglägren i Dadaab och Kakuma, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av Kenyas högsta domstol av den 8 april 2021 om att tillfälligt häva stängningen av flyktinglägren i Dadaab och Kakuma,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 september 2020 om en ny migrations- och asylpakt (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 september 2020 om en ny migrations- och asylpakt (COM(2020)0609),

| — | med beaktande av FN:s globala flyktingpakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala flyktingpakt,

| — | med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 144.5 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kenya är det land som hyser flest flyktingar och asylsökande i Afrika näst efter Etiopien. Enligt UNHCR uppgick antalet flyktingar och asylsökande i Kenya per den 31 maj 2021 till 519 989 i Kakuma och Dadaab samt i stadsområden. |
| --- | --- |

A.

Kenya är det land som hyser flest flyktingar och asylsökande i Afrika näst efter Etiopien. Enligt UNHCR uppgick antalet flyktingar och asylsökande i Kenya per den 31 maj 2021 till 519 989 i Kakuma och Dadaab samt i stadsområden.

| B. | Lägret i Kakuma ligger i Turkana län (county), ett av de fattigaste länen i Kenya. Enligt UNHCR är levnadsvillkoren i lägret svåra och försämras stadigt med extrem fattigdom, dåliga bostäder och dålig infrastruktur samt brist på vatten, sanitet, läkemedel och el. Både lokalbefolkningen och flyktingarna lider svår brist på livsmedel och vatten och på möjligheter att tillgodose sina grundläggande behov. Covid-19-pandemin har förvärrat en redan alarmerande humanitär situation i lägret och i länet där det ligger. |
| --- | --- |

B.

Lägret i Kakuma ligger i Turkana län (county), ett av de fattigaste länen i Kenya. Enligt UNHCR är levnadsvillkoren i lägret svåra och försämras stadigt med extrem fattigdom, dåliga bostäder och dålig infrastruktur samt brist på vatten, sanitet, läkemedel och el. Både lokalbefolkningen och flyktingarna lider svår brist på livsmedel och vatten och på möjligheter att tillgodose sina grundläggande behov. Covid-19-pandemin har förvärrat en redan alarmerande humanitär situation i lägret och i länet där det ligger.

| C. | Människorätts- och säkerhetssituationen i flyktinglägret i Kakuma i Kenya har förvärrats exponentiellt. Det rapporteras ofta om väpnade rån, stölder, våldtäkter och mord, och de som är mest sårbara för våldet är kvinnor, barn, personer med funktionsnedsättning och hbtqi+-personer. Attackerna är för närvarande under utredning. |
| --- | --- |

C.

Människorätts- och säkerhetssituationen i flyktinglägret i Kakuma i Kenya har förvärrats exponentiellt. Det rapporteras ofta om väpnade rån, stölder, våldtäkter och mord, och de som är mest sårbara för våldet är kvinnor, barn, personer med funktionsnedsättning och hbtqi+-personer. Attackerna är för närvarande under utredning.

| D. | Kvinnor och flickor i lägret utsätts för olika former av sexuellt våld, oftast våldtäkt. Flyktingflickor, nyanlända och ensamstående kvinnliga familjeförsörjare är särskilt riskutsatta. Våldtäkter begås av flyktingmän från lägret, lokalbefolkning och/eller säkerhetsvakter. Andra former av våld såsom barn- och tvångsäktenskap, kvinnlig könsstympning och partnervåld är också vanliga. |
| --- | --- |

D.

Kvinnor och flickor i lägret utsätts för olika former av sexuellt våld, oftast våldtäkt. Flyktingflickor, nyanlända och ensamstående kvinnliga familjeförsörjare är särskilt riskutsatta. Våldtäkter begås av flyktingmän från lägret, lokalbefolkning och/eller säkerhetsvakter. Andra former av våld såsom barn- och tvångsäktenskap, kvinnlig könsstympning och partnervåld är också vanliga.

| E. | Den 15 mars 2021 fick två flyktingar i Kakuma 3, kvarter 13, andra gradens brännskador i samband med en mordbrand med molotovcocktail medan de sov. Ett av offren, den ugandiske flyktingen Chriton Atuhwera, avled till följd av skadorna. Ett växande antal hbtqi+-flyktingar har attackerats och sårats, och många har tvingats fly från flyktinglägret till ett område där de inte skyddas och inte har laglig rätt att uppehålla sig. |
| --- | --- |

E.

Den 15 mars 2021 fick två flyktingar i Kakuma 3, kvarter 13, andra gradens brännskador i samband med en mordbrand med molotovcocktail medan de sov. Ett av offren, den ugandiske flyktingen Chriton Atuhwera, avled till följd av skadorna. Ett växande antal hbtqi+-flyktingar har attackerats och sårats, och många har tvingats fly från flyktinglägret till ett område där de inte skyddas och inte har laglig rätt att uppehålla sig.

| F. | Trots att samkönade relationer baserade på samtycke bestraffas med upp till 14 års fängelse enligt kenyansk lagstiftning är Kenya är det enda landet i regionen som accepterar flyktingar på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Runt 300 registrerade flyktingar och asylsökande i flyktinglägret i Kakuma har en hbtqi+-profil, och de flesta har uppgett sig kunna leva fredligt bland befolkningen i Kakuma enligt UNHCR. |
| --- | --- |

F.

Trots att samkönade relationer baserade på samtycke bestraffas med upp till 14 års fängelse enligt kenyansk lagstiftning är Kenya är det enda landet i regionen som accepterar flyktingar på grund av sexuell läggning och könsidentitet. Runt 300 registrerade flyktingar och asylsökande i flyktinglägret i Kakuma har en hbtqi+-profil, och de flesta har uppgett sig kunna leva fredligt bland befolkningen i Kakuma enligt UNHCR.

| G. | Enligt 2020 års globala översyn från Internationella sammanslutningen för lesbiska, homosexuella, trans- och intersexuella ligger närmare hälften av alla de länder i världen där homosexualitet är förbjudet i Afrika. Endast 22 av 54 afrikanska nationer har legaliserat homosexualitet. |
| --- | --- |

G.

Enligt 2020 års globala översyn från Internationella sammanslutningen för lesbiska, homosexuella, trans- och intersexuella ligger närmare hälften av alla de länder i världen där homosexualitet är förbjudet i Afrika. Endast 22 av 54 afrikanska nationer har legaliserat homosexualitet.

| H. | I många afrikanska länder härstammar de befintliga anti-hbtqi+-lagarna från kolonialtiden. |
| --- | --- |

H.

I många afrikanska länder härstammar de befintliga anti-hbtqi+-lagarna från kolonialtiden.

| I. | I mars 2020 bad några flyktingar med hbtqi+-profil UNHCR att flytta dem från Kenya på grund av landets fientliga inställning till dem. Under de senaste månaderna har över 30 hbtqi+-personer förflyttats från Kakuna 3 till andra delar av lägret på grund av de säkerhetshänsyn som de åberopat och efter en noggrann bedömning av UNHCR på plats. I sitt förhandlingsmandat avseende förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en unionsram för vidarebosättning och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 efterlyste parlamentet insatser över tid för att få till stånd en rättvis fördelning av de personer som ska vidarebosättas mellan medlemsstaterna, i kombination med insatser för att fastställa internationellt bindande regler avseende ett delat världsomfattande ansvar att vidarebosätta personer som är i behov av vidarebosättning enligt UNHCR. |
| --- | --- |

I.

I mars 2020 bad några flyktingar med hbtqi+-profil UNHCR att flytta dem från Kenya på grund av landets fientliga inställning till dem. Under de senaste månaderna har över 30 hbtqi+-personer förflyttats från Kakuna 3 till andra delar av lägret på grund av de säkerhetshänsyn som de åberopat och efter en noggrann bedömning av UNHCR på plats. I sitt förhandlingsmandat avseende förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en unionsram för vidarebosättning och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 516/2014 efterlyste parlamentet insatser över tid för att få till stånd en rättvis fördelning av de personer som ska vidarebosättas mellan medlemsstaterna, i kombination med insatser för att fastställa internationellt bindande regler avseende ett delat världsomfattande ansvar att vidarebosätta personer som är i behov av vidarebosättning enligt UNHCR.

| J. | I november 2020 bekräftade den kenyanska regeringen och Human Rights Watch att attackerna mot hbtqi+-personer ökat exponentiellt under covid-19-pandemin, även om våldet i stort också blossat upp under samma period. |
| --- | --- |

J.

I november 2020 bekräftade den kenyanska regeringen och Human Rights Watch att attackerna mot hbtqi+-personer ökat exponentiellt under covid-19-pandemin, även om våldet i stort också blossat upp under samma period.

| K. | Antalet vidarebosättningar av hbtqi+-personer från kenyanska flyktingläger ligger fortfarande under behoven. Covid-19-pandemin har sinkat processen. Enligt UNHCR har runt 235 flyktingar med sådan profil fått klartecken för vidarebosättning sedan 2019, och av dessa har 48 % lämnat landet. |
| --- | --- |

K.

Antalet vidarebosättningar av hbtqi+-personer från kenyanska flyktingläger ligger fortfarande under behoven. Covid-19-pandemin har sinkat processen. Enligt UNHCR har runt 235 flyktingar med sådan profil fått klartecken för vidarebosättning sedan 2019, och av dessa har 48 % lämnat landet.

| L. | Trots att UNHCR och dess partner hade förberett inrättningar för att bemöta pandemin har 65 % av flyktingarna i läger uppgett att de haft mindre tillgång till vårdinrättningar efter utbrottet jämfört med före utbrottet i mars 2020, främst på grund av rädsla för att smittas och den bristande tillgången på vårdpersonal. Endast 3 % av Kenyas befolkning är fullt vaccinerade mot covid-19. Vaccinationskampanjen i de kenyanska flyktinglägren startade den 30 mars 2021, och Kakumalägret tilldelades 2 000 vaccindoser. |
| --- | --- |

L.

Trots att UNHCR och dess partner hade förberett inrättningar för att bemöta pandemin har 65 % av flyktingarna i läger uppgett att de haft mindre tillgång till vårdinrättningar efter utbrottet jämfört med före utbrottet i mars 2020, främst på grund av rädsla för att smittas och den bristande tillgången på vårdpersonal. Endast 3 % av Kenyas befolkning är fullt vaccinerade mot covid-19. Vaccinationskampanjen i de kenyanska flyktinglägren startade den 30 mars 2021, och Kakumalägret tilldelades 2 000 vaccindoser.

| M. | Den kenyanska regeringen har de senaste årtiondena gjort flera försök att stänga lägret. Den 24 mars 2021 gav Kenyas inrikesminister UNHCR ett 14 dagar långt ultimatum att utarbeta en plan för stängningen av både Dadaab- och Kakumalägren. Den 8 april 2021 sköt Kenyas högsta domstol tillfälligt upp stängningen i 30 dagar. Den 29 april 2021 enades UNHCR och den kenyanska regeringen om en färdplan för att senarelägga stängningen av Kukuma- och Dadaablägren till den 30 juni 2022. Färdplanen omfattar ett frivilligt, säkert och värdigt återvändande för flyktingar till deras ursprungsländer, avfärd till tredjeländer inom ramen för olika arrangemang samt alternativa möjligheter att stanna i Kenya för vissa flyktingar från länder i Östafrikanska gemenskapen. |
| --- | --- |

M.

Den kenyanska regeringen har de senaste årtiondena gjort flera försök att stänga lägret. Den 24 mars 2021 gav Kenyas inrikesminister UNHCR ett 14 dagar långt ultimatum att utarbeta en plan för stängningen av både Dadaab- och Kakumalägren. Den 8 april 2021 sköt Kenyas högsta domstol tillfälligt upp stängningen i 30 dagar. Den 29 april 2021 enades UNHCR och den kenyanska regeringen om en färdplan för att senarelägga stängningen av Kukuma- och Dadaablägren till den 30 juni 2022. Färdplanen omfattar ett frivilligt, säkert och värdigt återvändande för flyktingar till deras ursprungsländer, avfärd till tredjeländer inom ramen för olika arrangemang samt alternativa möjligheter att stanna i Kenya för vissa flyktingar från länder i Östafrikanska gemenskapen.

| N. | Samtidigt som FN har visat förståelse för regeringens synpunkter och medgett att flyktinglägren inte bör vara långsiktiga lösningar på tvångsförflyttningar har internationella organisationer och människorättsorganisationer varnat för att en abrupt och oordnad stängning skulle medföra en humanitär katastrof och att tvångsrepatrieringar skulle strida mot folkrätten. Flyktingarna i Kakuma lever rent generellt i rädsla för att deporteras. |
| --- | --- |

N.

Samtidigt som FN har visat förståelse för regeringens synpunkter och medgett att flyktinglägren inte bör vara långsiktiga lösningar på tvångsförflyttningar har internationella organisationer och människorättsorganisationer varnat för att en abrupt och oordnad stängning skulle medföra en humanitär katastrof och att tvångsrepatrieringar skulle strida mot folkrätten. Flyktingarna i Kakuma lever rent generellt i rädsla för att deporteras.

| O. | Trots sina omfattande naturresurser är Afrikas horn en av de fattigaste regionerna i världen. Livsmedelsförsörjningen är ytterst otrygg, och miljoner människor i regionen lider av undernäring och hotas av hungersnöd. Torka och väpnade konflikter är de två främsta sakerna till att människor fördrivs i regionen, även i Kenya, vilket framhålls i den globala handlingsplanen från Nairobi, som antogs vid toppmötet i den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten Igad den 26 mars 2017. Konflikter som de i Somalia och Etiopien och våldet före och efter valen i Uganda och Tanzania innebär att ett frivilligt återvändande är omotiverat av hänsyn till säkerheten och värdigheten för de flesta flyktingar i Kakumalägret. Sedan slutet av 2019 har Kenya drabbats av en kombination av aldrig tidigare skådade hot och svåra konsekvenser av klimatförändringarna med den största invasionen av ökengräshoppor på 60 år, översvämningar i samband med regnperioderna och covid-19-restriktioner. |
| --- | --- |

O.

Trots sina omfattande naturresurser är Afrikas horn en av de fattigaste regionerna i världen. Livsmedelsförsörjningen är ytterst otrygg, och miljoner människor i regionen lider av undernäring och hotas av hungersnöd. Torka och väpnade konflikter är de två främsta sakerna till att människor fördrivs i regionen, även i Kenya, vilket framhålls i den globala handlingsplanen från Nairobi, som antogs vid toppmötet i den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten Igad den 26 mars 2017. Konflikter som de i Somalia och Etiopien och våldet före och efter valen i Uganda och Tanzania innebär att ett frivilligt återvändande är omotiverat av hänsyn till säkerheten och värdigheten för de flesta flyktingar i Kakumalägret. Sedan slutet av 2019 har Kenya drabbats av en kombination av aldrig tidigare skådade hot och svåra konsekvenser av klimatförändringarna med den största invasionen av ökengräshoppor på 60 år, översvämningar i samband med regnperioderna och covid-19-restriktioner.

| P. | EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika undertecknades vid toppmötet i Valletta den 12 november 2015 och utformades för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till destabilisering, tvångsförflyttning och irreguljär migration genom främjande av motståndskraft, ekonomiska möjligheter, lika möjligheter, säkerhet och utveckling. EU svarar på de livsviktiga och grundläggande behoven hos flyktingar i kenyanska flyktingläger. EU:s förvaltningsfond för Afrika har inrättats inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete och måste anpassas till det primära målet för EU:s utvecklingspolitik, som alltjämt är fattigdomsbekämpning. |
| --- | --- |

P.

EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika undertecknades vid toppmötet i Valletta den 12 november 2015 och utformades för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till destabilisering, tvångsförflyttning och irreguljär migration genom främjande av motståndskraft, ekonomiska möjligheter, lika möjligheter, säkerhet och utveckling. EU svarar på de livsviktiga och grundläggande behoven hos flyktingar i kenyanska flyktingläger. EU:s förvaltningsfond för Afrika har inrättats inom ramen för instrumentet för utvecklingssamarbete och måste anpassas till det primära målet för EU:s utvecklingspolitik, som alltjämt är fattigdomsbekämpning.

| Q. | Sedan 2012 har EU tillhandahållit över 200 miljoner euro i humanitärt bistånd och anslagit 286 miljoner euro via Europeiska utvecklingsfonden för perioden 2014–2020, med fokus på jobbskapande, livsmedelstrygghet, motståndskraft, institutionsbyggande och framför allt utbildning. Kenyanska asylsökande är helt beroende av humanitärt stöd för sina grundläggande behov. Det nya finansieringsinstrumentet Europa i världen (NDICI) kommer att fortsätta med genomförandet av EU:s olika program i Kenya. |
| --- | --- |

Q.

Sedan 2012 har EU tillhandahållit över 200 miljoner euro i humanitärt bistånd och anslagit 286 miljoner euro via Europeiska utvecklingsfonden för perioden 2014–2020, med fokus på jobbskapande, livsmedelstrygghet, motståndskraft, institutionsbyggande och framför allt utbildning. Kenyanska asylsökande är helt beroende av humanitärt stöd för sina grundläggande behov. Det nya finansieringsinstrumentet Europa i världen (NDICI) kommer att fortsätta med genomförandet av EU:s olika program i Kenya.

| R. | Under 2021 har EU anslagit EU 15 miljoner euro till humanitära projekt i Kenya, först och främst med site på att bistå flyktingar, och sedan 2016 har 45 miljoner euro anslagits till flyktingar och värdsamhällen i Kenya inom ramen för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika. I flyktinglägren i Kakuma and Dadaab fortsätter EU att stödja tillhandahållandet av livsviktigt bistånd såsom livsmedelshjälp, hälso- och sjukvård, behandling av undernäring, vatten, sanitet och hygien, skydd och utbildning. |
| --- | --- |

R.

Under 2021 har EU anslagit EU 15 miljoner euro till humanitära projekt i Kenya, först och främst med site på att bistå flyktingar, och sedan 2016 har 45 miljoner euro anslagits till flyktingar och värdsamhällen i Kenya inom ramen för EU:s förvaltningsfond för nödåtgärder i Afrika. I flyktinglägren i Kakuma and Dadaab fortsätter EU att stödja tillhandahållandet av livsviktigt bistånd såsom livsmedelshjälp, hälso- och sjukvård, behandling av undernäring, vatten, sanitet och hygien, skydd och utbildning.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över den humanitära situationen och rapporterna om utdraget våld i Kakumalägret. Parlamentet fördömer skarpt mordbrandsattentatet med en molotovcocktail den 15 mars 2021 mot två hbtqi+-flyktingar i flyktinglägret Kakuma 3. Parlamentet är djupt oroat över de ständiga hoten mot personer med hbtqi+-profil i Kakumalägret. Parlamentet erinrar om att över 30 personer har blivit akutförflyttade under de senaste månaderna. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de kenyanska myndigheterna att utreda och bringa full klarhet i detta brott och att ställa de ansvariga till svars i enlighet med kenyansk lagstiftning och med respekt för internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin erkänsla för den viktiga och konstruktiva roll som Kenya spelar, och erinrar om den svåra regionala situationen, som präglas av regionala kriser och konflikter. Parlamentet inser Kakumaflyktinglägrets betydelse för tusentals flyktingar och asylsökande i Kenyas gränsregioner, även de allra mest utsatta, i all synnerhet personer med hbtqi+-profil som riskerar kriminalisering eller till och med dödsstraff i sina ursprungsländer. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet lovordar det samarbete som bedrivits genom åren mellan Kenyas sekretariat för flyktingfrågor, UNHCR och andra partner i skyddet av alla flyktingar. Parlamentet betonar emellertid att den rådande situationen i Kakumalägret är ohållbar på lång sikt och kräver ett effektivt, samordnat svar från den kenyanska regeringen, regeringarna i regionen och världssamfundet i stort, däribland EU. Parlamentet noterar i detta sammanhang den nyligen antagna färdplanen för flyktinglägren i Dadaab och Kakuma. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar den kenyanska regeringen att behålla flyktinglägren i Kakuma och Dadaab, åtminstone tills situationen stabiliseras. Parlamentet uppmanar med kraft den kenyanska regeringen att se till att flyktingarnas mänskliga rättigheter respekteras i alla beslut som angår dem. Parlamentet betonar att EU:s ekonomiska stöd till tredjeländer för flyktingmottagning inte bör vara ett substitut för EU:s ansvar att hysa och vidarebosätta en rimlig andel av de människor som är i behov av internationellt skydd. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar den kenyanska regeringen, UNHCR och världssamfundet att åta sig att arbeta tillsammans och hitta alternativa, hållbara, lämpliga och rättighetsbaserade lösningar som är i linje med principerna om ansvarsfördelning och målen i den globala flyktingpakten. För att detta ska fungera effektivt rekommenderar parlamentet att det inbegriper vidarebosättning till EU av ett meningsfullt antal flyktingar i behov av internationellt skydd. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller behovet av ett mer integrerat och övergripande regionalt förhållningssätt till flyktinghantering och av ett starkare samarbete mellan Kenya och grannländerna i politiska, säkerhetsrelaterade, humanitära och utvecklingsrelaterade frågor för att komma till rätta med tvångsförflyttningens grundorsaker. Parlamentet kräver att behovet av fullgod säkerhet i flyktinglägren tillgodoses och uppmanar den kenyanska regeringen att förbättra säkerheten i Kakumalägret och stärka flyktingskyddet, särskilt för de mest utsatta grupperna. Parlamentet uppmanar de rättsvårdande myndigheterna och övriga förvaltningsgrenar i Kenya att säkerställa skyddet och säkerheten för flyktingar. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar den kenyanska regeringen och UNHCR att se till att repatrieringsprogrammet genomförs helt i linje med internationella skyldigheter och det inhemska ansvaret. Parlamentet insisterar på att all repatriering till ursprungslandet måste vara frivillig, säker, hållbar, värdig och rättighetsbaserad och att de återvändande måste ha tillgång till objektiv, neutral och relevant information om vad som händer om de beslutar sig för att inte ställa upp frivilligt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro över situationen på Afrikas horn, särskilt med avseende på fattigdomen och den otrygga livsmedelsförsörjningen. Parlamentet uppmanar kommissionen att frigöra det humanitära nödbistånd som krävs för att klara flyktingproblemet och hungersnöden i regionen. Parlamentet vill att biståndet från EU och medlemsstaterna till Afrikas horn i prioriterad ordning används för att ta itu med våldet, däribland det sexuella våldet, och problemen kopplade till svår ojämlikhet, fattigdom, kronisk undernäring, tillgång till vård och samhällsservice, i synnerhet reproduktiv hälso- och sjukvård, samt uppnåendet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta itu med den otrygga livsmedelsförsörjningen och de bristande möjligheterna att tillgodose grundläggande behov i Kakumalägret, däribland tillgången till vatten, sanitet, hälso- och sjukvård och el, inte bara via exklusivt flyktingbistånd utan även via sitt stöd till nationella utvecklingsprogram vars förmåga att tillgodose utvecklingseffektivitet har säkerställts och regelbundet utvärderas. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att den tilltagande instabiliteten i regionen hindrar ett säkert återvändande för flyktingar till ursprungsländerna. Parlamentet uppmanar EU att i samarbete med det internationella givarsamfundet öka ansträngningarna i egenskap av medlingspartner och till stöd för en hållbar och långsiktig socioekonomisk utveckling i regionen och på så vis skapa en möjliggörande och säker miljö för frivilliga återvändanden och återintegrering av flyktingar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser större ansträngningar för att skydda tvångsförflyttade hbtqi+-personer samt större solidaritet från världssamfundets sida i hanteringen av vidarebosättningsbehoven globalt, eftersom dessa är långt större än det faktiska antalet tillgängliga platser. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet rapportera till parlamentet om genomförandet och programplaneringen för EU:s förvaltningsfond för Afrika och vill att en särskild konsekvensbedömning som omfattar dess inverkan på de mänskliga rättigheterna genomförs av kommissionen med stöd av byrån för grundläggande rättigheter. Kommissionen uppmanas att i god tid lägga fram resultatet av sådana konsekvensbedömningar för parlamentet, bland annat inom ramen för utrikesutskottets och utvecklingsutskottets arbetsgrupp för finansieringsinstrumenten för yttre åtgärder. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att samarbeta nära med den kenyanska regeringen, UNHCR och världssamfundet i stort för att hjälpa till att hitta lösningar på den utdragna flyktingsituationen i regionen. Parlamentet uppmanar EU att stärka försvaret och främjandet av de mänskliga rättigheterna i Kenya, |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet erinrar om att förföljelse på grund av sexuell läggning anses vara ett kriterium för asylansökan och för beviljande av asyl i Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att hålla sig till denna princip. Parlamentet uppmanar EU, särskilt dess delegationer och dess särskilda representant för mänskliga rättigheter, att effektivt och till fullo använda verktygslådan för hbti-frågor och tillhörande riktlinjer i sin dialog med alla afrikanska länder där homosexualitet fortfarande är kriminaliserat och mer generellt i sin dialog med alla länder där förföljelse av eller våld mot hbtqi+-personer är en utbredd företeelse. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet insisterar på att EU:s delegation i Kenya måste fortsätta att noga övervaka situationen för utsatta personer, mer specifikt för hbtqi+-personer och svarta afrikanska kvinnor, och aktivt stödja civilsamhällesorganisationer, människorättsförsvarare och hbtqi+-personer på fältet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att fortsätta försöken att förmå både den kenyanska regeringen och Afrikanska unionen att ompröva sin syn på hbtqi+, med tanke på att deras inställning på ett eller annat sätt kan utsätta hbtqi+-personer för risken för omänsklig och förnedrande behandling som strider mot de lagstadgade värdena jämlikhet och likvärdigt skydd. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet erinrar de kenyanska myndigheterna om deras åtagande att respektera rätten till åsikts- och yttrandefrihet i enlighet med artikel 19 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter samt skyldigheterna att garantera grundläggande rättigheter i enlighet med den afrikanska stadgan och andra internationella och regionala människorättsinstrument, däribland Cotonouavtalet, i synnerhet artiklarna 8 och 96. Parlamentet uppmanar med kraft den kenyanska regeringen att i alla situationer garantera den fysiska integriteten och det psykiska välbefinnandet hos alla flyktingar, oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller könsuttryck. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar världssamfundet att garantera att flyktingar omfattas av vaccinationsprogrammen mot covid-19. Parlamentet betonar att möjligheten för flyktingar att dra nytta av nationella tjänster och integreras i nationella utvecklingsplaner är avgörande får såväl flyktingarna som deras värdsamhällen och står i samklang med utfästelsen om att ”inte lämna någon utanför” enligt Agenda 2030 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar att ingen utveckling är möjlig om inte säkerheten förbättras i regionen. Parlamentet understryker emellertid kraftfullt att finansieringen måste gå till ekonomisk, mänsklig och social utveckling i regionen, med särskilt fokus på de utvecklingsutmaningar som fastställts i beslutet om förvaltningsfonden. Parlamentet erinrar om att medlen i Europeiska socialfonden och det offentliga utvecklingsbiståndet uteslutande bör användas till utvecklingsmål. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av att en betydande andel av NDICI–Europa i världen anslås till civilsamhällesorganisationer i tredjeländer, däribland Kenya, för att tillhandahålla bistånd och för att värna och bevaka migranters rättigheter. Parlamentet uppmanar EU att se till att en betydande del av programplaneringen via detta instrument öronmärks för förbättring av de mänskliga rättigheterna och det internationella skyddet av flyktingar, inte minst i Kenya. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, FN:s generalsekreterare, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, FN:s flyktingkommissarie, det kenyanska parlamentets talman, den mellanstatliga utvecklingsmyndigheten Igad, regeringarna i Igads medlemsstater, Afrikanska unionen, Panafrikanska parlamentet samt den gemensamma AKS-EU-församlingen. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EUT C 346, 21.9.2016, s. 51.

(2)  EUT C 307, 30.8.2018, s. 131.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2021)0108.

(4)  Antagna texter, P9_TA(2019)0042.

(5)  EUT L 209, 14.6.2021, s. 1.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/120 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/120

---

P9_TA(2021)0392

Genomförandet av EU:s krav på utbyte av skatteinformation

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om genomförandet av EU:s krav på utbyte av upplysningar i fråga om beskattning: framsteg, lärdomar och hinder att övervinna (2020/2046(INI))

(2022/C 117/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 4 och 14 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 4 och 14 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 113 och 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 113 och 115 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (1) (DAC), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (1) (DAC),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1286/2013 av den 11 december 2013 om ett åtgärdsprogram för att förbättra skattesystemens funktionssätt i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Fiscalis 2020) och om upphävande av beslut nr 1482/2007/EG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1286/2013 av den 11 december 2013 om ett åtgärdsprogram för att förbättra skattesystemens funktionssätt i Europeiska unionen för perioden 2014–2020 (Fiscalis 2020) och om upphävande av beslut nr 1482/2007/EG (2),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2014/107/EU av den 9 december 2014 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2014/107/EU av den 9 december 2014 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (3),

| — | med beaktande av rådets direktiv (EU) 2015/2376 av den 8 december 2015 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv (EU) 2015/2376 av den 8 december 2015 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (4),

| — | med beaktande av rådets direktiv (EU) 2016/881 av den 25 maj 2016 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv (EU) 2016/881 av den 25 maj 2016 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning (5),

| — | med beaktande av rådets direktiv (EU) 2016/2258 av den 6 december 2016 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller skattemyndigheters tillgång till information för bekämpning av penningtvätt (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv (EU) 2016/2258 av den 6 december 2016 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller skattemyndigheters tillgång till information för bekämpning av penningtvätt (6),

| — | med beaktande av rådets direktiv (EU) 2018/822 av den 25 maj 2018 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv (EU) 2018/822 av den 25 maj 2018 om ändring av direktiv 2011/16/EU vad gäller obligatoriskt automatiskt utbyte av upplysningar i fråga om beskattning som rör rapporteringspliktiga gränsöverskridande arrangemang (7),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 15 juli 2020 till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (DAC7) (COM(2020)0314), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 15 juli 2020 till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (DAC7) (COM(2020)0314),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 2 juni 2020 om den framtida utvecklingen av administrativt samarbete i fråga om beskattning i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 2 juni 2020 om den framtida utvecklingen av administrativt samarbete i fråga om beskattning i EU,

| — | med beaktande av sin ståndpunkt av den 10 mars 2021 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt av den 10 mars 2021 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning (8),

| — | med beaktande av kommissionens inledande konsekvensbedömning av den 23 november 2020 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) nr 2011/16/EU vad gäller åtgärder för att stärka befintliga regler och utvidga ramen för utbyte av upplysningar i fråga om beskattning till att omfatta kryptotillgångar och e-pengar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens inledande konsekvensbedömning av den 23 november 2020 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv (EU) nr 2011/16/EU vad gäller åtgärder för att stärka befintliga regler och utvidga ramen för utbyte av upplysningar i fråga om beskattning till att omfatta kryptotillgångar och e-pengar,

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 18 december 2017 om tillämpning av rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om direkt beskattning (COM(2017)0781), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 18 december 2017 om tillämpning av rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om direkt beskattning (COM(2017)0781),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 17 december 2018 om en översyn över och bedömning av statistik och information om automatiskt utbyte av upplysningar på området för direkt beskattning (COM(2018)0844), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 17 december 2018 om en översyn över och bedömning av statistik och information om automatiskt utbyte av upplysningar på området för direkt beskattning (COM(2018)0844),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet av den 12 september 2019 från kommissionens avdelningar om en utvärdering av rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (SWD(2019)0327), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet av den 12 september 2019 från kommissionens avdelningar om en utvärdering av rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (SWD(2019)0327),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 03/2021 Utbyte av upplysningar i skatteärenden i EU: solid grund men brister i genomförandet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 03/2021 Utbyte av upplysningar i skatteärenden i EU: solid grund men brister i genomförandet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2019 om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 mars 2019 om ekonomisk brottslighet, skatteundandragande och skatteflykt (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 maj 2020 om en handlingsplan för en övergripande EU-politik för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism (C(2020)2800), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 7 maj 2020 om en handlingsplan för en övergripande EU-politik för att förhindra penningtvätt och finansiering av terrorism (C(2020)2800),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2020Handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin (COM(2020)0312), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2020Handlingsplan för rättvis och enkel beskattning till stöd för återhämtningsstrategin (COM(2020)0312),

| — | med beaktande av studien Implementation of the EU requirements for tax information exchange, som offentliggjordes av generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien Implementation of the EU requirements for tax information exchange, som offentliggjordes av generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys (10),

| — | med beaktande av OECD:s handlingsplan för att bekämpa urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) av den 19 juli 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s handlingsplan för att bekämpa urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) av den 19 juli 2013,

| — | med beaktande av OECD:s rapport av den 9 december 2020Peer Review of the Automatic Exchange of Financial Account Information 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s rapport av den 9 december 2020Peer Review of the Automatic Exchange of Financial Account Information 2020,

| — | med beaktande av yttrandet av den 18 september 2020 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Effektiva och samordnade EU-åtgärder för att bekämpa skattebedrägeri, skatteflykt, penningtvätt och skatteparadis (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 18 september 2020 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Effektiva och samordnade EU-åtgärder för att bekämpa skattebedrägeri, skatteflykt, penningtvätt och skatteparadis (11),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen och artikel 1.1 e i och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0193/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0193/2021), och av följande skäl:

| A. | EU konfronteras med orättvisa eller aggressiva skattemetoder, t.ex. förlorar EU:s medlemsstater mellan 160–190 miljarder euro per år (12) till följd av skatteundandragande och överföring av vinster från multinationella företags sida. Denna förlust är betydande med tanke på den sanitära, sociala och ekonomiska kris som unionen för närvarande brottas med. EU:s skattebetalare innehade 1,5 biljoner euro i offshore-centrum 2016, vilket ledde till en genomsnittlig förlust av skatteintäkter på 46 miljarder euro i EU till följd av enskilda personers skatteundandragandet (13). Dessa belopp är endast en del av det generella problemet med enskilda personers och företags skatteflykt, och detta värde dras olagligt från nationella budgetar och utgör därför en extra börda för laglydiga skattebetalare. |
| --- | --- |

A.

EU konfronteras med orättvisa eller aggressiva skattemetoder, t.ex. förlorar EU:s medlemsstater mellan 160–190 miljarder euro per år (12) till följd av skatteundandragande och överföring av vinster från multinationella företags sida. Denna förlust är betydande med tanke på den sanitära, sociala och ekonomiska kris som unionen för närvarande brottas med. EU:s skattebetalare innehade 1,5 biljoner euro i offshore-centrum 2016, vilket ledde till en genomsnittlig förlust av skatteintäkter på 46 miljarder euro i EU till följd av enskilda personers skatteundandragandet (13). Dessa belopp är endast en del av det generella problemet med enskilda personers och företags skatteflykt, och detta värde dras olagligt från nationella budgetar och utgör därför en extra börda för laglydiga skattebetalare.

| B. | Samarbetet mellan skatteförvaltningarna har förbättrats avsevärt både på EU-nivå och globalt under de senaste åren med målet att mer effektivt bekämpa skatteundandragande, skatteflykt och skattebedrägerier, särskilt tack vare den gemensamma rapporteringsstandarden G20/OECD, som godkändes 2014. |
| --- | --- |

B.

Samarbetet mellan skatteförvaltningarna har förbättrats avsevärt både på EU-nivå och globalt under de senaste åren med målet att mer effektivt bekämpa skatteundandragande, skatteflykt och skattebedrägerier, särskilt tack vare den gemensamma rapporteringsstandarden G20/OECD, som godkändes 2014.

| C. | Upprepade avslöjanden från undersökande journalister, såsom LuxLeaks, Panamadokumenten, Paradisdokumenten, cum-ex- och cum-cum-skandalerna, och senast avslöjandena av OpenLux, har bidragit till ökad medvetenhet och drivit EU att vidareutveckla sina verktyg mot skatteundandragande, skatteflykt och skattebedrägerier. Avslöjandena av OpenLux har visat att utbytet av skatteupplysningar måste vara mer kvalitativt och ge resultat. |
| --- | --- |

C.

Upprepade avslöjanden från undersökande journalister, såsom LuxLeaks, Panamadokumenten, Paradisdokumenten, cum-ex- och cum-cum-skandalerna, och senast avslöjandena av OpenLux, har bidragit till ökad medvetenhet och drivit EU att vidareutveckla sina verktyg mot skatteundandragande, skatteflykt och skattebedrägerier. Avslöjandena av OpenLux har visat att utbytet av skatteupplysningar måste vara mer kvalitativt och ge resultat.

| D. | I DAC, som trädde i kraft i januari 2013 och ersatte rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på direktbeskattningens område, fastställdes regler och förfaranden för samarbete mellan medlemsstaterna om utbyte av upplysningar mellan medlemsstaternas skatteförvaltningar, särskilt automatiskt utbyte av upplysningar om inkomster och tillgångar. |
| --- | --- |

D.

I DAC, som trädde i kraft i januari 2013 och ersatte rådets direktiv 77/799/EEG om ömsesidigt bistånd av medlemsstaternas behöriga myndigheter på direktbeskattningens område, fastställdes regler och förfaranden för samarbete mellan medlemsstaterna om utbyte av upplysningar mellan medlemsstaternas skatteförvaltningar, särskilt automatiskt utbyte av upplysningar om inkomster och tillgångar.

| E. | DAC ändrades därefter fem gånger för att gradvis utvidga tillämpningsområdet för automatiskt utbyte av upplysningar till att omfatta information om finansiella konton och relaterade inkomster (DAC2), förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning (DAC3) och landsspecifika rapporter som lämnas in av multinationella företag (DAC4), samt för att ge skattemyndigheterna tillgång till uppgifter om verkligt huvudmannaskap som samlats in enligt reglerna för bekämpning av penningtvätt (DAC5), och slutligen för att utvidga tillämpningsområdet för automatiskt utbyte av upplysningar till att omfatta gränsöverskridande skatteplaneringsarrangemang och införa regler om obligatoriskt utlämnande av uppgifter för mellanhänder (DAC6). |
| --- | --- |

E.

DAC ändrades därefter fem gånger för att gradvis utvidga tillämpningsområdet för automatiskt utbyte av upplysningar till att omfatta information om finansiella konton och relaterade inkomster (DAC2), förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning (DAC3) och landsspecifika rapporter som lämnas in av multinationella företag (DAC4), samt för att ge skattemyndigheterna tillgång till uppgifter om verkligt huvudmannaskap som samlats in enligt reglerna för bekämpning av penningtvätt (DAC5), och slutligen för att utvidga tillämpningsområdet för automatiskt utbyte av upplysningar till att omfatta gränsöverskridande skatteplaneringsarrangemang och införa regler om obligatoriskt utlämnande av uppgifter för mellanhänder (DAC6).

| F. | Bestämmelserna om automatiskt utbyte av upplysningar enligt DAC1–DAC4 trädde i kraft mellan januari 2015 och juni 2017, och deras första effekter kan utvärderas, men det är för tidigt att bedöma effekterna av bestämmelserna i DAC5 och DAC6, som trädde i kraft först i januari 2018 respektive juli 2020. |
| --- | --- |

F.

Bestämmelserna om automatiskt utbyte av upplysningar enligt DAC1–DAC4 trädde i kraft mellan januari 2015 och juni 2017, och deras första effekter kan utvärderas, men det är för tidigt att bedöma effekterna av bestämmelserna i DAC5 och DAC6, som trädde i kraft först i januari 2018 respektive juli 2020.

| G. | I juli 2020 föreslog kommissionen ytterligare en ändring för att utvidga tillämpningsområdet för automatiskt utbyte av upplysningar till att omfatta bland annat inkomster från digitala plattformar (DAC7). Kommissionen har aviserat ytterligare en ändring för att ge tillgång till information om kryptotillgångar (DAC8). En sådan översyn skulle kunna utgöra ett tillfälle att förbättra ramen för utbytet av upplysningar som helhet. |
| --- | --- |

G.

I juli 2020 föreslog kommissionen ytterligare en ändring för att utvidga tillämpningsområdet för automatiskt utbyte av upplysningar till att omfatta bland annat inkomster från digitala plattformar (DAC7). Kommissionen har aviserat ytterligare en ändring för att ge tillgång till information om kryptotillgångar (DAC8). En sådan översyn skulle kunna utgöra ett tillfälle att förbättra ramen för utbytet av upplysningar som helhet.

| H. | Rådet har avslutat förhandlingarna om flera DAC-översyner, däribland det senaste DAC7-förslaget, utan att ta hänsyn till Europaparlamentets synpunkter i strid med principerna om lojalt samarbete och Europaparlamentets roll i en samrådsprocess i enlighet med artikel 115 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

H.

Rådet har avslutat förhandlingarna om flera DAC-översyner, däribland det senaste DAC7-förslaget, utan att ta hänsyn till Europaparlamentets synpunkter i strid med principerna om lojalt samarbete och Europaparlamentets roll i en samrådsprocess i enlighet med artikel 115 i EUF-fördraget.

| I. | Svårigheterna i rådet för att nå enighet om de förbättringar som kommissionen har föreslagit innebär att effektiva lösningar på globala skattefrågor inte kan uppnås. |
| --- | --- |

I.

Svårigheterna i rådet för att nå enighet om de förbättringar som kommissionen har föreslagit innebär att effektiva lösningar på globala skattefrågor inte kan uppnås.

| J. | Vissa inkonsekvenser mellan internationella och europeiska standarder kvarstår, särskilt när det gäller tidsfristen för att lämna skatteupplysningar. En majoritet av länderna offentliggör aggregerade uppgifter i de landsspecifika rapporterna enligt åtgärd 13 från handlingsplanen för urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS-handlingsplanen). |
| --- | --- |

J.

Vissa inkonsekvenser mellan internationella och europeiska standarder kvarstår, särskilt när det gäller tidsfristen för att lämna skatteupplysningar. En majoritet av länderna offentliggör aggregerade uppgifter i de landsspecifika rapporterna enligt åtgärd 13 från handlingsplanen för urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS-handlingsplanen).

| K. | Unionen har undertecknat avtal med tredjeländer, däribland Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino och Schweiz, för att säkerställa att upplysningar som motsvarar DAC2-upplysningar delas med medlemsstaterna. Senare versioner av DAC har inte omfattats av liknande avtal. |
| --- | --- |

K.

Unionen har undertecknat avtal med tredjeländer, däribland Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino och Schweiz, för att säkerställa att upplysningar som motsvarar DAC2-upplysningar delas med medlemsstaterna. Senare versioner av DAC har inte omfattats av liknande avtal.

| L. | Endast mycket begränsad information om genomförandet av DAC1 till DAC4 är offentligt tillgänglig, och det saknas nästan helt kvantitativa uppgifter om utbytet av upplysningar när det gäller landsspecifik rapportering enligt DAC4, och de kvantitativa uppgifterna om genomförandet av DAC på medlemsstatsnivå är begränsade. |
| --- | --- |

L.

Endast mycket begränsad information om genomförandet av DAC1 till DAC4 är offentligt tillgänglig, och det saknas nästan helt kvantitativa uppgifter om utbytet av upplysningar när det gäller landsspecifik rapportering enligt DAC4, och de kvantitativa uppgifterna om genomförandet av DAC på medlemsstatsnivå är begränsade.

| M. | Parlamentet respekterar till fullo principen om nationell skattesuveränitet. |
| --- | --- |

M.

Parlamentet respekterar till fullo principen om nationell skattesuveränitet.

| N. | Tillgänglig information visar att utbytet av upplysningar enligt de bestämmelser om automatiskt utbyte av upplysningar som fastställs i DAC1 och DAC2 har ökat betydligt sedan ikraftträdandet, och att medlemsstaterna utbytte omkring 11 000 meddelanden avseende närmare 16 miljoner skattebetalare och inkomster och/eller tillgångar till ett värde av över 120 miljarder euro i enlighet med bestämmelserna i DAC1 mellan 2015 och mitten av 2017, och omkring 4 000 meddelanden avseende omkring 8,3 miljoner konton med ett sammanlagt värde på nästan 2,9 biljoner EUR i enlighet med DAC2 från och med 2018. |
| --- | --- |

N.

Tillgänglig information visar att utbytet av upplysningar enligt de bestämmelser om automatiskt utbyte av upplysningar som fastställs i DAC1 och DAC2 har ökat betydligt sedan ikraftträdandet, och att medlemsstaterna utbytte omkring 11 000 meddelanden avseende närmare 16 miljoner skattebetalare och inkomster och/eller tillgångar till ett värde av över 120 miljarder euro i enlighet med bestämmelserna i DAC1 mellan 2015 och mitten av 2017, och omkring 4 000 meddelanden avseende omkring 8,3 miljoner konton med ett sammanlagt värde på nästan 2,9 biljoner EUR i enlighet med DAC2 från och med 2018.

| O. | Bestämmelserna om automatiskt utbyte av upplysningar enligt DAC3 har lett till en betydande ökning av rapporterade förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning jämfört med perioden före, då sådant utbyte endast skedde spontant och vid sällsynta tillfällen, trots ett rättsligt bindande krav på utbyte av upplysningar i fråga om många förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning sedan 1977. År 2017 rapporterades nämligen 17 652 förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor/förhandsbesked om prissättning jämfört med endast 2 529 under 2016, 113 under 2015 och 11 under 2014. Framgång kan inte mätas enbart genom en total ökning av rapporterade förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning, vilket framgår av LuxLetters-avslöjandena. |
| --- | --- |

O.

Bestämmelserna om automatiskt utbyte av upplysningar enligt DAC3 har lett till en betydande ökning av rapporterade förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning jämfört med perioden före, då sådant utbyte endast skedde spontant och vid sällsynta tillfällen, trots ett rättsligt bindande krav på utbyte av upplysningar i fråga om många förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning sedan 1977. År 2017 rapporterades nämligen 17 652 förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor/förhandsbesked om prissättning jämfört med endast 2 529 under 2016, 113 under 2015 och 11 under 2014. Framgång kan inte mätas enbart genom en total ökning av rapporterade förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning, vilket framgår av LuxLetters-avslöjandena.

| P. | Det är parlamentets ansvar att tillsammans med rådet utöva politisk kontroll över kommissionen, i enlighet med de villkor som fastställs i fördragen enligt artikel 14 i EU-fördraget, inbegripet dess verkställighets- och genomförandepolitik, och detta kräver tillräcklig tillgång till relevanta upplysningar. Kommissionen ska vara ansvarig inför Europaparlamentet i enlighet med artikel 17.8 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

P.

Det är parlamentets ansvar att tillsammans med rådet utöva politisk kontroll över kommissionen, i enlighet med de villkor som fastställs i fördragen enligt artikel 14 i EU-fördraget, inbegripet dess verkställighets- och genomförandepolitik, och detta kräver tillräcklig tillgång till relevanta upplysningar. Kommissionen ska vara ansvarig inför Europaparlamentet i enlighet med artikel 17.8 i EU-fördraget.

| Q. | Kommissionen inledde totalt 73 överträdelseförfaranden, främst på grund av förseningar i medlemsstaternas införlivande av DAC, och två överträdelseförfaranden pågick fortfarande i januari 2021. Det försenade eller bristfälliga införlivandet av DAC i medlemsstaterna motiverade flera överträdelseförfaranden och detta scenario har gjort att parlamentet förespråkar en strikt kontroll från kommissionens sida av införlivandet av EU:s lagstiftning på skatteområdet, i synnerhet av DAC-bestämmelserna. |
| --- | --- |

Q.

Kommissionen inledde totalt 73 överträdelseförfaranden, främst på grund av förseningar i medlemsstaternas införlivande av DAC, och två överträdelseförfaranden pågick fortfarande i januari 2021. Det försenade eller bristfälliga införlivandet av DAC i medlemsstaterna motiverade flera överträdelseförfaranden och detta scenario har gjort att parlamentet förespråkar en strikt kontroll från kommissionens sida av införlivandet av EU:s lagstiftning på skatteområdet, i synnerhet av DAC-bestämmelserna.

| R. | OECD har genom sin gemensamma rapporteringsstandard från 2014 inrättat en global standard för automatiskt utbyte av upplysningar, och över 100 jurisdiktioner i hela världen har förbundit sig att tillämpa automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton från och med 2021. |
| --- | --- |

R.

OECD har genom sin gemensamma rapporteringsstandard från 2014 inrättat en global standard för automatiskt utbyte av upplysningar, och över 100 jurisdiktioner i hela världen har förbundit sig att tillämpa automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton från och med 2021.

| S. | Parlamentet erkänner att det inte har någon lagstiftande befogenhet på området för direktbeskattning och endast en begränsad lagstiftningsmakt över den indirekta beskattningen. |
| --- | --- |

S.

Parlamentet erkänner att det inte har någon lagstiftande befogenhet på området för direktbeskattning och endast en begränsad lagstiftningsmakt över den indirekta beskattningen.

| T. | DAC-ramen bör åtföljas av lika stor uppmärksamhet i fråga om skattemyndigheternas kapacitet och deras vilja att underlätta efterlevnaden och tjäna skattebetalarnas intressen. |
| --- | --- |

T.

DAC-ramen bör åtföljas av lika stor uppmärksamhet i fråga om skattemyndigheternas kapacitet och deras vilja att underlätta efterlevnaden och tjäna skattebetalarnas intressen.

| U. | Direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning måste vara ett instrument för att stärka de nationella skattemyndigheternas samordnade arbete, men måste beakta dimensioner såsom i) förstärkning av skatteförvaltningarnas resurser (när det gäller personal, ekonomi och infrastruktur – främst digital infrastruktur), ii) skydd av skattebetalarnas rättigheter, såsom skydd av personuppgifter, iii) skydd av yrkeshemligheter och industrihemligheter, med höga cybersäkerhetsstandarder i informationsutbytet, iv) minskning av den administrativa och byråkratiska bördan för skattebetalare och företag, v) främjande av högre resultatstandarder för skatteförvaltningarna, med snävare tidsfrister för att följa europeiska regler, och vi) skydd av våra företags konkurrenskraft, med enklare och snabbare sätt att garantera efterlevnad av de administrativa kraven. |
| --- | --- |

U.

Direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning måste vara ett instrument för att stärka de nationella skattemyndigheternas samordnade arbete, men måste beakta dimensioner såsom i) förstärkning av skatteförvaltningarnas resurser (när det gäller personal, ekonomi och infrastruktur – främst digital infrastruktur), ii) skydd av skattebetalarnas rättigheter, såsom skydd av personuppgifter, iii) skydd av yrkeshemligheter och industrihemligheter, med höga cybersäkerhetsstandarder i informationsutbytet, iv) minskning av den administrativa och byråkratiska bördan för skattebetalare och företag, v) främjande av högre resultatstandarder för skatteförvaltningarna, med snävare tidsfrister för att följa europeiska regler, och vi) skydd av våra företags konkurrenskraft, med enklare och snabbare sätt att garantera efterlevnad av de administrativa kraven.

| V. | Den ekonomiska kris som utlöstes av covid-19-pandemin krävde enorma finanspolitiska och budgetmässiga insatser från regeringarnas sida, bland annat i form av stöd till företag. Mottagarna av sådant stöd måste ta sitt sociala ansvar, såsom att på lämpligt sätt samarbeta med skattemyndigheterna för att garantera ett omfattande utbyte av skatteupplysningar. |
| --- | --- |

V.

Den ekonomiska kris som utlöstes av covid-19-pandemin krävde enorma finanspolitiska och budgetmässiga insatser från regeringarnas sida, bland annat i form av stöd till företag. Mottagarna av sådant stöd måste ta sitt sociala ansvar, såsom att på lämpligt sätt samarbeta med skattemyndigheterna för att garantera ett omfattande utbyte av skatteupplysningar.

| W. | Effektiviteten i utbytet av skatteupplysningar är mer beroende av uppgifternas kvalitet än av mängden utbytta uppgifter. Uppgifternas kvalitet och fullständighet är därför avgörande för att man ska kunna dra största möjliga nytta av DAC-ramen. Bristen på offentligt tillgänglig information när det gäller kvantitativa uppgifter om det utbyte av upplysningar som äger rum inom ramen för DAC1 till DAC4 gör det mycket svårt för de nationella parlamenten och Europaparlamentet att utöva demokratisk kontroll. |
| --- | --- |

W.

Effektiviteten i utbytet av skatteupplysningar är mer beroende av uppgifternas kvalitet än av mängden utbytta uppgifter. Uppgifternas kvalitet och fullständighet är därför avgörande för att man ska kunna dra största möjliga nytta av DAC-ramen. Bristen på offentligt tillgänglig information när det gäller kvantitativa uppgifter om det utbyte av upplysningar som äger rum inom ramen för DAC1 till DAC4 gör det mycket svårt för de nationella parlamenten och Europaparlamentet att utöva demokratisk kontroll.

| X. | Den alltmer digitaliserade och globaliserade ekonomin har komplexa och utmanande dimensioner, såsom digitala tillgångar och kryptotillgångar, och det är därför viktigt att stärka samarbetet mellan nationella skatteförvaltningar på detta område. En tydlig definition av kryptotillgångar, i enlighet med det pågående arbetet inom OECD och arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF), vore viktig för att stärka kampen mot skatteundandragande och främja rättvis beskattning. Spridningen av kryptovaluta är en aktuell fråga som på grundval av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna bör beaktas i alla insatser för att öka det administrativa samarbetet. |
| --- | --- |

X.

Den alltmer digitaliserade och globaliserade ekonomin har komplexa och utmanande dimensioner, såsom digitala tillgångar och kryptotillgångar, och det är därför viktigt att stärka samarbetet mellan nationella skatteförvaltningar på detta område. En tydlig definition av kryptotillgångar, i enlighet med det pågående arbetet inom OECD och arbetsgruppen för finansiella åtgärder (FATF), vore viktig för att stärka kampen mot skatteundandragande och främja rättvis beskattning. Spridningen av kryptovaluta är en aktuell fråga som på grundval av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna bör beaktas i alla insatser för att öka det administrativa samarbetet.

| Y. | Skattepolitiken utgör kärnan i den nationella suveräniteten på det finans- och skattepolitiska området och utgör en nationell befogenhet, och alla viktiga beslut på europeisk nivå måste därför grunda sig på en strikt respekt för den mellanstatliga logik som styr detta område av europeisk integration. Viktiga beslut om ytterligare integration i denna fråga måste alltid fattas med respekt för fördragen, nationella befogenheter och den nationella suveräniteten på det finans- och skattepolitiska området. Parlamentet stöder ambitionen att hitta innovativa lösningar i skattefrågor, med beaktande av den institutionella ram som vi vill bevara. |
| --- | --- |

Y.

Skattepolitiken utgör kärnan i den nationella suveräniteten på det finans- och skattepolitiska området och utgör en nationell befogenhet, och alla viktiga beslut på europeisk nivå måste därför grunda sig på en strikt respekt för den mellanstatliga logik som styr detta område av europeisk integration. Viktiga beslut om ytterligare integration i denna fråga måste alltid fattas med respekt för fördragen, nationella befogenheter och den nationella suveräniteten på det finans- och skattepolitiska området. Parlamentet stöder ambitionen att hitta innovativa lösningar i skattefrågor, med beaktande av den institutionella ram som vi vill bevara.

| Z. | Det administrativa samarbetet på skatteområdet måste vara ett instrument för att med stöd av förbättrade kommunikationskanaler och ett effektivt utbyte av information stärka kampen mot enskilda personers och företags skattebedrägeri och skatteundandragande. |
| --- | --- |

Z.

Det administrativa samarbetet på skatteområdet måste vara ett instrument för att med stöd av förbättrade kommunikationskanaler och ett effektivt utbyte av information stärka kampen mot enskilda personers och företags skattebedrägeri och skatteundandragande.

| AA. | De successiva revideringarna av direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning visar att detta är ett område av aktuellt intresse för medlemsstaterna och de europeiska beslutsfattarna, att de europeiska instrumenten gradvis och stegvis utvecklas till en logik med närmare samarbete och att medborgarna är medvetna om de europeiska lösningarnas mervärde när det gäller att hantera skatterelaterade frågor, i första hand kampen mot skatteflykt, skatteundandragande och skattebedrägeri. |
| --- | --- |

AA.

De successiva revideringarna av direktivet om administrativt samarbete i fråga om beskattning visar att detta är ett område av aktuellt intresse för medlemsstaterna och de europeiska beslutsfattarna, att de europeiska instrumenten gradvis och stegvis utvecklas till en logik med närmare samarbete och att medborgarna är medvetna om de europeiska lösningarnas mervärde när det gäller att hantera skatterelaterade frågor, i första hand kampen mot skatteflykt, skatteundandragande och skattebedrägeri.

| AB. | Utbytet av upplysningar om inkomster och kapitalvinster från enskilda personer, särskilt om fast egendom, hotas av användningen av skalbolag. |
| --- | --- |

AB.

Utbytet av upplysningar om inkomster och kapitalvinster från enskilda personer, särskilt om fast egendom, hotas av användningen av skalbolag.

| AC. | Upplysningar om verkliga huvudmän när det gäller aktieinnehav i företag utbyts inte automatiskt inom den nuvarande ramen. |
| --- | --- |

AC.

Upplysningar om verkliga huvudmän när det gäller aktieinnehav i företag utbyts inte automatiskt inom den nuvarande ramen.

| AD. | Family offices innehar ofta stora tillgångar över gränserna genom direkt ägande av företag eller genom fåmansägda investeringsenheter (14). Sådana finansiella institut kan vara föremål för motstridiga intressen som bidrar till otillförlitlig rapportering av skatteupplysningar. Orealiserade vinster på kapital som enskilda personer innehar i utomlands i lågbeskattade företag omfattas knappast alls av de nationella skattesystemen. Båda gör det möjligt för förmögna personer att ackumulera förmögenhet som bygger på lågbeskattade inkomster, medan medelklassen endast kan ackumulera förmögenhet på grundval av fullt beskattade inkomster. |
| --- | --- |

AD.

Family offices innehar ofta stora tillgångar över gränserna genom direkt ägande av företag eller genom fåmansägda investeringsenheter (14). Sådana finansiella institut kan vara föremål för motstridiga intressen som bidrar till otillförlitlig rapportering av skatteupplysningar. Orealiserade vinster på kapital som enskilda personer innehar i utomlands i lågbeskattade företag omfattas knappast alls av de nationella skattesystemen. Båda gör det möjligt för förmögna personer att ackumulera förmögenhet som bygger på lågbeskattade inkomster, medan medelklassen endast kan ackumulera förmögenhet på grundval av fullt beskattade inkomster.

| AE. | En välfungerande och effektiv ram för utbyte av upplysningar kan minska budgettrycket i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

AE.

En välfungerande och effektiv ram för utbyte av upplysningar kan minska budgettrycket i alla medlemsstater.

Täcknings- och rapporteringskrav

| 1. | Europaparlamentet gläder sig över att EU-institutionerna kontinuerligt har förbättrat och utvidgat tillämpningsområdet för utbytet av upplysningar i syfte att bekämpa skattebedrägeri, skatteundandragande och skatteflykt, däribland det nyligen framlagda förslaget om DAC7, samt planerna för DAC8. Parlamentet noterar dock att även om tillämpningsområdet för DAC-ramen stadigt har utvidgats, har alltför lite uppmärksamhet ägnats åt att förbättra uppgifternas kvalitet och fullständighet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att utbytet av upplysningar mellan skatteförvaltningar har förbättrats avsevärt på både global nivå och EU-nivå. Parlamentet påminner om att DAC2, DAC3, DAC4, DAC6 och DAC7 är direkt kopplade till det arbete som utförs på OECD-nivå. Parlamentet anser att de åtgärder som man enats om på global nivå utgör en minimistandard för EU. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att skatteförvaltningarna måste genomföra och tillämpa bestämmelserna bättre för att minimera risken för att inkomster inte deklareras, och uppmanar därför kommissionen att garantera bättre efterlevnad av bestämmelserna. Parlamentet noterar dock att vissa typer av inkomster och tillgångar fortfarande är undantagna från tillämpningsområdet, vilket innebär en risk för att skatteskyldigheter kringgås. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma behovet av och det lämpligaste sättet att inkludera följande uppgifter om ägande, inkomsttyper och icke-finansiella tillgångar i det automatiska utbytet av upplysningar, samt att lägga fram konkreta förslag i detta avseende: a) Verkliga huvudmän av fast egendom och bolag. b) Kapitalvinster relaterade till fast egendom och till finansiella tillgångar, inbegripet valutahandel, särskilt för att hitta sätt för skattemyndigheterna att bli bättre informerade för att kunna identifiera realiserade kapitalvinster. c) Utdelningar ej kopplade till depåkonton. d) Icke-finansiella tillgångar såsom kontanter, konst, guld eller andra värdeföremål som innehas i frihamnar, tullager eller bankfack. e) Ägande av fritidsbåtar och privata jetflygplan. f) Konton som innehas av större plattformar för person-till-person-lån, gräsrotsfinansiering och liknande plattformar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att DAC1:s effektivitet allvarligt begränsas av att medlemsstaterna endast är skyldiga att rapportera minst två inkomstkategorier. Parlamentet noterar den ändring som gjorts nyligen och som ålägger medlemsstaterna att utbyta alla tillgängliga upplysningar med andra medlemsstater för minst fyra inkomstkategorier för beskattningsperioder från och med 2024. Parlamentet uppmanar kommissionen att, efter en konsekvensbedömning, göra det obligatoriskt att rapportera om alla kategorier av inkomster och tillgångar som omfattas av tillämpningsområdet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram effektiva och tillgängliga register för utbytet av upplysningar. Parlamentet konstaterar att sådana insatser också kommer att gynna den inhemska skatteuppbörden. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att det är svårt att samla in information om e-pengar och/eller kryptotillgångar och att inkludera dem i det automatiska utbytet av upplysningar, eftersom de fungerar oberoende av mellanhänder. Parlamentet anser att det bör inrättas en övergripande ram för insamling av information om e-pengar och kryptotillgångar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att definitionen av rapporteringsskyldiga finansiella institut och typer av konton som ska rapporteras i DAC2 innebär en risk för kringgående och ökad byråkrati. Parlamentet vill att kommissionen gör en bedömning och vid behov lägger fram ett förslag om att utvidga rapporteringsskyldigheterna till andra relevanta typer av finansiella institut, utan att öka den byråkratiska bördan, att den överväger att klassificera fåmansägda investeringsenheter som finansiella institut, ser över definitionen av undantagna konton och avskaffar de tröskelvärden som gäller för befintliga enhetskonton. Parlamentet påminner om att genom lämpliga it-system kan en praxis med nollundantag och nolltrösklar bidra till mindre byråkrati. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera skyldigheten för finansiella institut att lämna in en nolldeklaration om de inte har några upplysningar att rapportera i syfte att minska byråkratin. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att DAC3 innehåller vissa döda vinklar och kan ha oavsiktliga negativa effekter, såsom att skatteförvaltningarna inte lämnar ut förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor om dessa är alltför fördelaktiga eller att skatteförvaltningarna utnyttjar informella arrangemang för att undvika ett utbyte av upplysningar, vilket avslöjades av användningen av informella skattebeslut via informationsbrev i Luxemburg. Parlamentet beklagar förmånsbehandlingen av personer med stor nettoförmögenhet. Parlamentet begär därför att tillämpningsområdet för utbytet av upplysningar enligt DAC3 utvidgas till att omfatta informella arrangemang, förhandsbesked om prissättning och förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor som inte ges ”på förhand” (t.ex. avtal efter transaktionen eller efter inlämning av skattedeklarationer), fysiska personer och avgöranden som fortfarande är giltiga, men som utfärdades, ändrades eller förnyades före 2012. Parlamentet beklagar att ingen hänsyn hittills tagits till Europaparlamentets tidigare uppmaningar i detta avseende. Parlamentet beklagar att kvaliteten på DAC3-uppgifterna är bristfällig och att uppgifterna ännu inte utnyttjas eller bearbetas i någon större utsträckning av medlemsstaternas skatteförvaltningar. Parlamentet rekommenderar att en särskild underrättelse ska skickas till skatteförvaltningarna om ett företag som beviljats ett förhandsbesked i skattefrågor inom ramen för DAC3 har en skattepliktig verksamhet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet beklagar att bilaterala och multilaterala förhandsbesked om prissättning undantas från kravet på utbyte av upplysningar enligt DAC3 om ett internationellt skatteavtal som hänför sig till dessa förhandsbesked inte tillåter att de offentliggörs. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att omförhandla alla befintliga – och inte godta några framtida – internationella skatteavtal som inte tillåter offentliggörande av förhandsbesked om prissättning. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att den sammanfattande informationen i den centrala katalogen avseende förhandsbesked i gränsöverskridande skattefrågor och förhandsbesked om prissättning ofta är för kortfattad för att kunna användas utan att behöva begära ytterligare information. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer för vad skatteförvaltningarna bör tillhandahålla som en sammanfattning, vilken bör omfatta alla relevanta direkta och indirekta skattekonsekvenser såsom de effektiva skattesatserna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar användningen av informella skattebeslut i Luxemburg, vilket påvisades av LuxLetters-avslöjandena, då det leder till att informella arrangemang inte rapporteras i enlighet med DAC3. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att skyndsamt bedöma en eventuell överträdelse av DAC3-kraven från Luxemburgs och andra medlemsstaters sida med liknande praxis och att vid behov inleda överträdelseförfaranden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att ett stort antal länder, däribland många medlemsstater, offentliggör anonymiserade och aggregerade uppgifter som hämtats från de landsspecifika rapporterna i enlighet med kraven i DAC4 eller åtgärd 13 i BEPS-handlingsplanen. Parlamentet beklagar att en minoritet av medlemsstaterna inte offentliggör denna information i internationella databaser. Parlamentet efterlyser en harmoniserad strategi för detta och insisterar på att kommissionen integrerar detta krav i den framtida översynen av DAC. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet rekommenderar att man ser över tillämpningsområdet för de upplysningar som tillhandahålls av multinationella företag som äger flera enheter inom samma jurisdiktion för att förbättra kvaliteten på upplysningarna och undvika alltför höga efterlevnadskostnader. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att samstämmigheten mellan de upplysningar som ska offentliggöras enligt DAC6 påverkas negativt av enskilda medlemsstaters tvetydiga tolkning av kännetecken. Parlamentet efterlyser därför större tydlighet i utformningen av kriteriet om huvudsaklig nytta när det gäller kännetecknen i kategorierna A och B. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att DAC-bestämmelserna är tillämpliga på alla företag som omfattas av rapporteringsskyldigheterna. Parlamentet påminner dock om att det råder stora skillnader mellan multinationella företag och små och medelstora företag när det gäller deras efterlevnadspolicy, och att detta måste beaktas i framtida översyner av DAC. Parlamentet inser därför att de små och medelstora företagens efterlevnadskostnader och administrativa börda måste minskas. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att EU:s bestämmelser om administrativt samarbete inte ersätter nationella bestämmelser, utan snarare fastställer minimistandarder för utbyte av upplysningar och samarbetsåtgärder. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att för att förbättra DAC-målen måste tonvikten ligga på att täppa till befintliga luckor i genomförandet och övervakningen snarare än på nya lagstiftningsbestämmelser. |
| --- | --- |

16.

Due diligence-skyldigheter och verkligt huvudmannaskap

| 17. | Europaparlamentet noterar att de upplysningar som utbyts är av omfattande volym men av begränsad kvalitet. Parlamentet välkomnar revisionsrättens rekommendationer. Parlamentet konstaterar att gemensamma konton medför vissa svårigheter för de finansiella instituten och parlamentet är bekymrat över att felaktiga eller inaktuella uppgifter om skatterättslig hemvist hos de finansiella instituten och missbruk genom flera olika hemvister kan leda till att systemet för utbyte av upplysningar inte lever upp till sitt syfte när så krävs. Parlamentet beklagar användningen av guldvisum- och guldpassprogram för att kringgå systemet för utbyte av upplysningar och upprepar sin uppmaning om att fasa ut alla aktuella program. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvidga sina överträdelseförfaranden till alla medlemsstater som erbjuder guldvisum. Parlamentet kräver kraftfullare verkställighetsförfaranden på medlemsstatsnivå och införandet av nationella sanktionssystem för felaktig eller ofullständig rapportering med en effektiv avskräckande effekt. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera besök på plats i medlemsstaterna och att utvärdera effektiviteten i deras övervakningssystem. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa ett system för kvalitets- och fullständighetskontroller av DAC-upplysningar, en regelbunden återkoppling om de mottagna upplysningarna och rapporter till kommissionen om nyttan med interventioner för att förbättra det framtida beslutsfattandet, samt förfaranden för granskning av rapporteringsskyldiga enheter när det gäller de översända uppgifternas kvalitet och fullständighet. Parlamentet erkänner att den information som utbyts mellan medlemsstaterna via DAC och de underliggande systemen är mycket konfidentiell. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påpekar att det inte finns några föreskrivna sanktioner för finansiella institut som antingen inte rapporterar eller som rapporterar falska eller felaktiga uppgifter, och att åtgärderna varierar avsevärt mellan medlemsstaterna. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna i enlighet med artikel 25a i DAC bör införa effektiva, proportionella och avskräckande sanktioner för rapporterande enheter. Parlamentet beklagar att kommissionen inte bedömer sanktionernas omfattning eller avskräckande effekt i varje medlemsstat och att kommissionen inte har erbjudit några riktmärken för jämförelse eller vägledning i detta avseende. Parlamentet efterlyser mer harmoniserade och effektiva sanktioner med avskräckande effekt vid underlåtelse att följa reglerna. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet rekommenderar att en markör införs för att signalera flera kontoinnehavares gemensamma ägande i syfte att undvika dubbelrapportering och underlätta en korrekt identifiering av kontosaldon. Parlamentet anser dessutom att enheterna skulle kunna registrera varje kontoinnehavares ägarandel och flagga när ett konto innehas av ägare från olika jurisdiktioner. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar att DAC5 gav skattemyndigheterna tillgång till uppgifter om verkligt huvudmannaskap som samlats in enligt reglerna om bekämpning av penningtvätt (AML-reglerna). Parlamentet konstaterar att det femte penningtvättsdirektivet (AMLD5) utvidgade tillämpningsområdet för samverkan mellan AML och DAC och att AMLD5 skulle ha införlivats av medlemsstaterna senast den 10 januari 2020. Parlamentet noterar vidare att DAC:s effektivitet därför i hög grad styrs av de befintliga AML-direktiven på medlemsstatsnivå. Parlamentet konstaterar att DAC:s effektivitet undergrävs av det felaktiga genomförandet av dessa direktiv, bristen på effektiv tillämpning och de kvarstående svagheterna i AML-ramen såsom i) att faktiskt huvudmannaskap inte fastställs för enskilda konton som innehas genom aktiva icke-finansiella enheter, ii) avsaknaden av upplysningar om verkliga huvudmän för fastigheter och livförsäkringskontrakt, iii) avsaknaden av sammankopplade nationella register, i synnerhet fastighetsregister som är kopplade till register över verkligt huvudmannaskap, och iv) avsaknaden av gemensamma definitioner av verkligt huvudmannaskap, due diligence och skattebrott. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet beklagar det aktuella läget när det gäller införlivandet av AMLD4 i medlemsstaterna (15). Parlamentet noterar att kommissionen inledde överträdelseförfaranden mot åtta medlemsstater i december 2020 och tre medlemsstater i februari 2021 (16). Tidsfristen för införlivande av dessa bestämmelser var den 27 juni 2017. Parlamentet beklagar vidare att överträdelseförfaranden har inletts mot 16 medlemsstater när det gäller AMLD5 (17), vars tidsfrist för införlivande var den 10 januari 2020 (18). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar med oro att i den senaste bedömningen av ländernas AML-åtgärder som utfördes av FATF presterade de 18 medlemsstater som ingick i bedömningen (19) inte bra när det gäller centrala effektivitetsindikatorer, till exempel när de rangordnades avseende en korrekt tillämpning av AML-åtgärder bedömdes de flesta medlemsstater i fråga om tillämpningsområdet ha en ”måttlig” eller ”låg” effektivitetsnivå, endast Spanien bedömdes ha en ”betydande” effektivtetsnivå, och ingen medlemsstat uppnådde en ”hög” effektivitetsnivå (20). |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att allt mer komplexa strukturer används för att dölja de verkliga huvudmännen och därmed hindra ett effektivt genomförande av reglerna för bekämpning av penningtvätt. Parlamentet noterar vidare de svagheter som påvisades genom OpenLux-avslöjandena. Parlamentet anser att det inte bör finnas någon tröskel för rapportering av de verkliga huvudmännen. Parlamentet erinrar om sin uppfattning att verkligt huvudmannaskap för truster bör ha samma nivå av transparens som företag inom ramen för AMLD5, samtidigt som lämpliga skyddsmekanismer säkerställs. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i god tid lägga fram en utvärdering av samspelet mellan AML och DAC. |
| --- | --- |

24.

Rättsliga och praktiska utmaningar

| 25. | Europaparlamentet noterar att kommissionen övervakar genomförandet av DAC-lagstiftningen i medlemsstaterna. Parlamentet påpekar dock att kommissionen hittills varken har vidtagit direkta och effektiva åtgärder för att avhjälpa bristen på kvalitet på de uppgifter som skickas mellan medlemsstaterna eller genomfört besök i medlemsstaterna, och inte heller säkerställt effektiviteten i de sanktioner som medlemsstaterna har infört för överträdelser av DAC-rapporteringsbestämmelserna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att intensifiera sina insatser i detta avseende och att vidta direkta och effektiva åtgärder för att ta itu med den bristande kvaliteten på de uppgifter som medlemsstaterna skickar in, vidareutveckla sin vägledning för medlemsstaterna om genomförandet av DAC-lagstiftningen, utföra riskanalyser och använda de mottagna skatteupplysningarna, samt inleda överträdelseförfaranden, bland annat med hjälp av det globala forumet (21) och revisionerna från arbetsgruppen för finansiella åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera frågan om förbättring av uppgifternas kvalitet i kommande översyner av DAC-ramen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet noterar med oro att kommissionens utvärdering från 2019 visade att medlemsstaterna ofta inte går längre än minimikraven i DAC när det gäller utbytet av upplysningar, och att detta bidrog till skandalen med cum-ex/cum-cum-skattesvindeln. Parlamentet konstaterar särskilt att medlemsstaterna inte samarbetade tillräckligt genom lämpliga mekanismer såsom spontant utbyte för att uppmärksamma andra berörda medlemsstater på sådana system. Parlamentet konstaterar vidare att endast en liten minoritet av medlemsstaterna har fullständig information om alla sex inkomst- och kapitalkategorier i DAC1. Parlamentet betonar behovet av mer effektiva, fullständiga och frekventa utbyten. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet noterar med oro att det globala forumet nyligen har utvärderat det rättsliga genomförandet av den gemensamma rapporteringsstandarden (CRS) (22), som betecknas som DAC2 i EU, och konstaterar att inte alla medlemsstater följer reglerna full ut enligt det globala forumets granskning. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka medlemsstaterna och inleda överträdelseförfaranden tills alla medlemsstater följer bestämmelserna fullt ut. Parlamentet ser fram emot det globala forumets granskning av den praktiska tillämpningen av den gemensamma rapporteringsstandarden och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omsorgsfullt förbereda sig för denna process. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet beklagar att medlemsstaterna sällan kopplar de upplysningar de skickar till ett TIN-nummer utfärdat av skattebetalarens hemviststat. Parlamentet noterar att endast Litauen och Irland verkar inkludera ett skatteregistreringsnummer (TIN), som har erkänts av mottagarlandet (23). Parlamentet noterar vidare att utbyte av giltiga skatteregistreringsnummer (TIN-nummer) är avgörande för effektiva processer för utbyte av upplysningar. Parlamentet noterar att även företagens TIN-nummer bör rapporteras för att ytterligare underlätta matchningen av skatterelevanta upplysningar. Parlamentet påminner om att varje åtgärd för att underlätta identifiering av skattebetalare måste respektera de grundläggande rättigheterna, särskilt rätten till integritet och dataskydd. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar kravet i DAC7 på att inkludera TIN-numret i bosättningsmedlemsstaten för DAC1 och DAC2 i syfte att förbättra matchningen och identifieringen av uppgifter i alla medlemsstater, eftersom korrekt identifiering av skattebetalare är avgörande för ett effektivt ömsesidigt utbyte av upplysningar mellan skattemyndigheter. Parlamentet är bekymrat över att ett stort antal uppgifter inte har matchats mot relevanta skattebetalare och är underutnyttjade, vilket leder till brister i beskattningen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samarbete med medlemsstaterna utforma ett valideringsredskap för TIN-nummer. Parlamentet noterar att ett detta valideringsredskap skulle öka de finansiella institutens rapporteringseffektivitet avsevärt och därmed minska efterlevnadskostnaderna för dessa institut. Parlamentet uppmanar kommissionen att efter en grundlig analys och konsekvensbedömning på nytt undersöka möjligheten att införa ett europeiskt TIN-nummer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa en mer systematisk analys av icke-överensstämmande DAC1- och DAC2-upplysningar och att införa förfaranden för systematisk riskanalys av mottagna upplysningar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet noterar att de upplysningar som utbyts på begäran ofta har visat sig vara ofullständiga och krävt ytterligare klargöranden. Parlamentet beklagar att myndigheterna inom ramen för utbytet av upplysningar på begäran ofta tar upp till sex månader och längre från dagen för mottagandet av begäran för att lämna upplysningar. Parlamentet beklagar att det inte finns några tidsfrister för eventuella uppföljande utbyten vilket skapar potential för ytterligare förseningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att ändra denna bestämmelse, även för uppföljande begäranden, till högst tre månader. Parlamentet föreslår att kommissionen ges mandat att systematiskt bedöma graden av samarbete från tredjeländers sida. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma indikationerna på att upplysningar som utbyts på begäran är otillfredsställande när det gäller flera tredjeländer, däribland Schweiz. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att en medlemsstat, Malta, fick det övergripande betyget ”partially compliant” för upplysningar som utbyts på begäran vid det globala forumets granskning, vilket innebär att standarden för utbyte av upplysningar på begäran endast delvis har genomförts och detta får betydande praktiska effekter (24). Parlamentet noterar att 19 medlemsstater inte till fullo iakttar kraven när det gäller upplysningar om ägare och identitetsuppgifter (25). Parlamentet noterar att 6 medlemsstater inte till fullo iakttar kraven när det gäller redovisningsuppgifter (26). Parlamentet noterar att 5 medlemsstater inte till fullo iakttar kraven när det gäller bankuppgifter (27). Parlamentet noterar att 7 medlemsstater inte till fullo iakttar kraven när det gäller tillgång till uppgifter (28). Parlamentet noterar att 3 medlemsstater inte till fullo iakttar kraven när det gäller rättigheter och skyddsåtgärder (29). Parlamentet noterar att 5 medlemsstater inte till fullo iakttar kraven när det gäller mekanismer för utbyte av upplysningar (30). Parlamentet noterar att 3 medlemsstater inte till fullo iakttar kraven när det gäller konfidentialitet (31). Parlamentet noterar att 3 medlemsstater inte till fullo iakttar kraven när det gäller rättigheter och skyddsåtgärder (32). Parlamentet noterar att 9 medlemsstater inte till fullo iakttar kraven när det gäller kvalitet och svarstid (33). Parlamentet noterar att sammanfattningsvis var det endast i 8 medlemsstater man inte konstaterade några väsentliga brister (34). Parlamentet beklagar att väsentliga brister har identifierats i 18 medlemsstater (35). Parlamentet beklagar djupt att vissa medlemsstater har låg rankning i specifika frågor såsom information om ägare och identitetsuppgifter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppnå betyget ”compliant” vid nästa granskning. Parlamentet noterar att medlemsstaternas dåliga resultat allvarligt undergräver EU:s trovärdighet i kampen mot skatteundandragande och skatteflykt på det internationella planet. Parlamentet förväntar sig att kommissionen använder alla rättsliga och icke-rättsliga medel för att säkerställa att lagstiftningen genomförs korrekt, utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet uppmanar kommissionen att inleda överträdelseförfaranden tills alla medlemsstater följer bestämmelserna fullt ut. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att fullt ut uppfylla DAC:s mål och genomföra bästa praxis när det gäller utbyte av upplysningar. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag i DAC7 att förtydliga standarden ”kan antas vara relevant”, som måste uppfyllas inom ramen för utbyte av upplysningar på begäran, och uppmanar kommissionen att ta fram riktlinjer för att säkerställa ett standardiserat tillvägagångssätt och en effektivare användning av bestämmelserna för utbyte av upplysningar på begäran. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har ställt olika verktyg till förfogande för medlemsstaterna för att utveckla utbytet av upplysningar och ta fram bästa praxis och it-stöd, främst genom Fiscalis 2020-programmet. Parlamentet betonar behovet av att ytterligare främja utbytet av bästa praxis och utveckla riktlinjer för användningen av upplysningar, särskilt när det gäller DAC3 och DAC4. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar att användningen av upplysningar inom ramen för DAC för andra frågor än skatteärenden kräver förhandstillstånd från den avsändande medlemsstaten, vilket inte alltid beviljas, trots att dessa upplysningar kan vara värdefulla för att effektivisera brottsutredningar och andra utredningar, och trots att begäran vanligtvis baseras på motiverade grunder. Parlamentet insisterar på att användningen av upplysningar som utbyts inom ramen för DAC alltid bör tillåtas för andra ändamål än skattefrågor om detta är tillåtet enligt lagstiftningen i den mottagande medlemsstaten för brottsbekämpning. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att fullt ut åta sig att upprätthålla höga standarder när det gäller respekten för medborgarnas grundläggande rättigheter som skattebetalare. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet beklagar att rådet har försvagat kommissionens föreslagna ändringar av DAC7, särskilt när det gäller gemensamma revisioner och gruppbegäranden. Parlamentet uppmanar rådet att se över sin nuvarande ståndpunkt och anta kommissionens föreslagna ändringar. Parlamentet noterar att antalet gruppbegäranden är mycket begränsat och att endast fem medlemsstater skickade en eller flera gruppbegäranden under 2017. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta ett standardiserat formulär för gruppbegäranden och att inkludera det i den relevanta genomförandeförordningen (36). Parlamentet påminner om att för att detta, liksom de samtidiga kontrollerna, ska kunna ge resultat krävs det nödvändig utbildning i utländsk skattelagstiftning, språk, specialisering och interpersonella färdigheter för anställda vid skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet erkänner mervärdet av utbyte av bästa praxis och permanent stöd från kommissionen för att stärka de nationella skattemyndigheterna. Parlamentet understryker den särskilda roll som Fiscalis 2020-programmet spelar i detta avseende. Parlamentet påminner dock om att de nationella skattemyndigheterna behöver en betydande förstärkning av sina mänskliga, finansiella och infrastrukturella resurser. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att förbinda sig att säkra tillräckliga investeringsnivåer för nationella skattemyndigheter. Parlamentet ser fram emot slutsatserna från den nya Fiscalisprojektgruppen om användningen av avancerad analysteknik för att mäta upplysningarnas kvalitet inom en gemensam ram. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet noterar revisionsrättens slutsatser (37) att mer kan göras när det gäller övervakning, säkerställande av uppgifternas kvalitet och användning av de mottagna upplysningarna för att göra utbytet av skatteupplysningar mer effektivt. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att beakta revisionsrättens iakttagelser i det framtida arbetet med DAC-ramen. |
| --- | --- |

38.

Tillgång till uppgifter och övervakning

| 39. | Europaparlamentet noterar med stor oro att det inte finns tillräckligt underlag för att bedöma kvaliteten på rapporteringen enligt DAC1- och DAC2-bestämmelserna, eftersom endast ett fåtal medlemsstater systematiskt utför kvalitetskontroller av de upplysningar som utbyts enligt DAC1 och DAC2. Parlamentet noterar med stor oro att upplysningarna är underrapporterade och att det som rapporteras är underutnyttjat. Parlamentet noterar vidare att det inte sker någon större övervakning av systemets effektivitet. Parlamentet beklagar att upplysningar som utbyts på begäran inom ramen för DAC:s bestämmelser, som är offentligt tillgängliga, är otillräckliga för att man på ett adekvat sätt ska kunna bedöma hur utbytet av upplysningar utvecklas och hur effektivt det är. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet noterar att det inte finns någon gemensam EU-ram för övervakning av systemets prestation och resultat, vilket ökar risken för att rapporterade uppgifter är ofullständiga eller felaktiga. Parlamentet noterar dessutom att endast ett fåtal medlemsstater har infört och tillämpar förfaranden för att granska upplysningar som lämnas av finansiella institut inom ramen för DAC2. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen enligt revisionsrätten inte proaktivt övervakar genomförandet av denna lagstiftning, ger tillräcklig vägledning eller mäter systemets utfall och effekter. Parlamentet är djupt oroat över att endast en av de fem medlemsstater som granskades av revisionsrätten utförde kontroller av uppgifternas kvalitet. Dessa bestod endast av manuella kontroller av ett begränsat urval av uppgifter och genomfördes inte som en systematisk process. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påpekar att matchningsgraden visar att stora mängder upplysningar inte används, eftersom de inte har matchats mot relevanta skattebetalare, och att medlemsstaterna inte gör ytterligare kontroller av upplysningar som inte har matchats. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa en gemensam ram för att mäta DAC:s inverkan och kostnadsfördelar och göra DAC-utbytena fullständigt kontrollerbara och spårbara från ursprunget till användningen av upplysningarna, genom att inkludera en identifierare i varje dataset. Parlamentet uppmanar kommissionen att årligen offentliggöra en sammanfattning av de upplysningar som mottagits av medlemsstaterna, med beaktande av skattebetalarnas rättigheter och rätten till sekretess. Parlamentet betonar dock att rapporten måste innehålla aggregerade och detaljerade uppgifter så att parlamentet kan utöva en verklig demokratisk kontroll. Parlamentet noterar att de upplysningar som lämnas till kommissionen inte bör betraktas som strikt konfidentiella om de inte kan tillskrivas enskilda skattebetalare. Parlamentet upprepar att kommissionen bör ha rätt att utarbeta och offentliggöra rapporter och handlingar med hjälp av de upplysningar som utbyts på anonymiserat sätt på ett sätt som tar hänsyn till skattebetalarnas rätt till sekretess och i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001 (38) om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen offentliggöra anonymiserad och aggregerad statistik över land-för-land-rapporterna för alla medlemsstater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att översända mottagna landsspecifika rapporter till kommissionens behöriga avdelningar. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar att kommissionens utvärdering från 2019 visade på behovet av en konsekvent övervakning av DAC-ramens effektivitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att till kommissionen årligen meddela statistik, skatteinkomstökningar och alla andra relevanta upplysningar så att en korrekt bedömning kan göras av effektiviteten i alla utbyten, och begär, när det gäller upplysningar som utbyts på begäran, att de upplysningar som lämnas delas upp på landsbasis, med respekt för bestämmelserna om skydd av personuppgifter. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att noggrant övervaka och utvärdera hur effektivt systemet för utbyte av upplysningar är, och begär därför en ny omfattande utvärdering senast i januari 2023. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att skattemyndigheterna fullt ut bör ta till sig den digitala omvandlingen och dess potential att leda till en effektivare fördelning av uppgifterna och minska efterlevnadskostnaderna och onödig byråkrati. Parlamentet betonar att detta måste åtföljas av en lämplig ökning av ekonomiska, personella och it-relaterade resurser för skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

45.

Överensstämmelse med andra bestämmelser

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att DAC-bestämmelserna till stor del överensstämmer med OECD:s gemensamma rapporteringsstandard och att det finns en stark överlappning, men också viktiga skillnader, med Förenta staternas Foreign Account Tax Compliance Act (FATCA). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet beklagar bristen på ömsesidighet i FATCA. Parlamentet konstaterar att Förenta staterna håller på att omvandlas till en betydande katalysator för finansiell sekretess för icke-amerikanska medborgare. Parlamentet noterar två huvudsakliga kryphål, nämligen att endast upplysningar om amerikanska tillgångar utbyts och att inga upplysningar om verkligt huvudmannaskap utbyts. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda nya förhandlingar med Förenta staterna inom ramen för OECD för att uppnå fullständig ömsesidighet inom en gemensamt överenskommen och förstärkt CRS-ram. Parlamentet betonar att detta skulle leda till betydande framsteg och lägre efterlevnadskostnader för de finansiella instituten och avsevärt minska den byråkratiska bördan. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inleda förhandlingar om ett FN-skatteavtal. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet beklagar de biverkningar som FATCA fortfarande har på så kallade ofrivilliga amerikaner, och beklagar att man hittills inte har hittat någon varaktig lösning på europeisk nivå. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet noterar de möjliga motsättningarna mellan DAC-ramen och förordningarna (EU) 2016/679 (39) och (EU) 2018/1725 (40). Parlamentet betonar att den databehandling som föreskrivs i DAC-bestämmelserna har som enda syfte att tjäna allmänintresset på skatteområdet i medlemsstaterna, nämligen att bekämpa skattebedrägeri, skatteflykt och skatteundandragande, skydda skatteinkomsterna och främja en rättvis beskattning. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet stöder rådets uppmaning till kommissionen att undersöka i vilken utsträckning det skulle vara möjligt att ytterligare anpassa de verktyg som skattemyndigheterna har till sitt förfogande enligt rådets direktiv 2011/16/EU till specifika bestämmelser i rådets förordning (EU) nr 904/2010 (41). |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar avtalen av samma slag som direktiv 2014/107/EU om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton med tredjeländer, dvs. Andorra, Liechtenstein, Monaco, San Marino och Schweiz. Parlamentet kräver en utvärdering av genomförandet av sådana avtal, och begär därför en utvärdering i ljuset av det befintliga avtalet om en gemensam rapporteringsstandard (CRS). Parlamentet efterlyser dessutom liknande avtal för DAC 3, DAC 5, DAC6 och DAC 7. |
| --- | --- |

51.

Slutsatser

| 52. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram en omfattande översyn av DAC-ramen så snart som möjligt, på grundval av Europaparlamentets förslag och ett brett offentligt samråd. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och rådet att diskutera frågan med parlamentet. Parlamentet beklagar att rådet upprepade gånger har fattat beslut som försvagar kommissionens förslag om att stärka DAC-ramen. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet beklagar djupt att alla medlemsstater – med undantag för Finland och Sverige – har vägrat att ge parlamentet tillgång till relevanta uppgifter för att kunna bedöma genomförandet av DAC-bestämmelserna. Parlamentet beklagar att kommissionen nekade parlamentet tillgång till relevanta uppgifter som den förfogar över. Parlamentet anser att detta i praktiken innebär att parlamentet hindras från att utöva sin politiska kontroll över kommissionen i enlighet med både artikel 14 och artikel 17.8 i EU-fördraget Parlamentet noterar att detta betänkande om genomförandet därför har betydande brister. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att inte längre vägra att utbyta relevanta dokument i enlighet med förordning (EG) nr 1049/2001, som är direkt tillämplig, och att respektera principen om lojalt samarbete i artikel 13.2 i EU-fördraget. Parlamentet uppmanas att använda alla rättsliga medel som står till dess förfogande för att säkerställa att det får alla handlingar som behövs för en fullständig bedömning av genomförandet av DAC. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet anser att DAC, eftersom det gäller skattefrågor, är en mellanstatlig dimension av den europeiska integrationen. Parlamentet påminner dock om att skattepolitiken är strukturell för uppfyllandet av EU:s strategiska mål, främst när det gäller bekämpning av penningtvätt, finansiering av terrorism, bekämpning av skattebedrägeri och skatteundandragande osv. Parlamentet beklagar rådets ståndpunkt i samband med de på varandra följande DAC-översynerna, eftersom den baseras på en konstant urholkning av kommissionens förslag och bortseende från parlamentets ståndpunkter. Parlamentet uppmanar rådet att se över sin inställning till parlamentet i skattefrågor och särskilt när det gäller översyner av DAC. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att bevilja tillgång till relevanta upplysningar om genomförandet av DAC i syfte att garantera en verklig demokratisk kontroll från parlamentets sida. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet inser att DAC har en dubbel effekt: att upptäcka bedrägeri genom utbyte av upplysningar och att avskräcka från bedrägeri genom att göra det mer sannolikt att bedragare identifieras och inte förblir ostraffade. Parlamentet inser att det är svårare att kvantifiera en avskräckande effekt, men uppmanar kommissionen att ytterligare överväga denna aspekt inom DAC i sina framtida utvärderingar. |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EUT L 64, 11.3.2011, s. 1.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 25.

(3)  EUT L 359, 16.12.2014, s. 1.

(4)  EUT L 332, 18.12.2015, s. 1.

(5)  EUT L 146, 3.6.2016, s. 8.

(6)  EUT L 342, 16.12.2016, s. 1.

(7)  EUT L 139, 5.6.2018, s. 1.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2021)0072.

(9)  EUT C 108, 26.3.2021, s. 8.

(10)  Studie – Implementation of the EU requirements for tax information exchange, Europaparlamentet, generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys, direktoratet för konsekvensbedömningar och europeiskt mervärde, enheten för efterhandsutvärdering, 4 februari 2021.

(11)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 6.

(12)  Dover, R. et al: Bringing transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union, Part I: Assessment of the magnitude of aggressive corporate tax planning, Europaparlamentet, generaldirektoratet för parlamentarisk utredning och analys, enheten för europeiskt mervärde, september 2015.

(13)  Europeiska kommissionen, generaldirektoratet för skatter och tullar, beskattningshandlingar, arbetsdokument nr 76, Estimating International Tax Evasion by Individuals, september 2019, https://ec.europa.eu/taxation_customs/system/files/2019-10/2019-taxation-papers-76.pdf.

(14)  Slutapport, Ecorys – Monitoring the amount of wealth hidden by individuals in international financial centres and impact of recent internationally agreed standards on tax transparency on the fight against tax evasion.

(15)  Per den 25 november 2020. Se Europeiska kommissionens webbplats, Anti-money laundering Directive IV (AMLD IV) – transposition status på https://ec.europa.eu/info/publications/anti-money-laundering-directive-4-transposition-status_sv.

(16)  Information per den 22 december 2020: Tjeckien, Danmark, Estland, Irland, Italien, Luxemburg, Rumänien och Slovakien (se Europeiska kommissionens webbplats: https://ec.europa.eu/info/strategy/decision-making-process_sv). I februari 2021 inleddes ytterligare tre överträdelseförfaranden mot Tyskland, Portugal och Rumänien https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/inf_21_441.

(17)  Per den 25 november 2020. Se Europeiska kommissionens webbplats, Anti-money laundering Directive IV (AMLD IV) – transposition status på https://ec.europa.eu/info/publications/anti-money-laundering-directive-5-transposition-status_sv.

(18)  Information per den 22 december 2020: Österrike, Belgien, Cypern, Tjeckien, Estland, Grekland, Ungern, Irland, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Rumänien, Slovakien, Slovenien och Spanien. Se Europeiska kommissionens webbplats: https://ec.europa.eu/info/strategy/decision-making-process_sv

(19)  Belgien, Cypern, Grekland, Irland, Italien, Spanien, Österrike, Tjeckien, Danmark, Lettland, Litauen, Malta, Slovakien, Slovenien, Finland, Sverige, Portugal och Ungern.

(20)  Arbetsgruppen för finansiella åtgärder, fjärde bedömningsomgången, november 2020, Österrike, Belgien, Cypern, Tjeckien, Danmark, Finland, Grekland, Ungern, Irland, Italien, Lettland, Litauen, Malta, Portugal, Slovakien, Slovenien, Spanien och Sverige.

(21)  Globala forumet för transparens och informationsutbyte på skatteområdet.

(22)  https://www.oecd-ilibrary.org/docserver/175eeff4-en.pdf?expires=1614245801&id=id&accname=ocid194994&checksum=C36736F5E5628939095D507381D7D7C5.

(23)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/662603/EPRS_STU(2021)662603_EN.pdf

(24)  https://www.oecd-ilibrary.org/taxation/global-forum-on-transparency-and-exchange-of-information-for-tax-purposes-malta-2020-second-round_d92a4f90-en

(25)  Estland, Österrike, Ungern, Belgien, Luxemburg, Bulgarien, Kroatien, Nederländerna, Cypern, Polen, Tjeckien, Portugal, Danmark, Rumänien, Slovakien, Grekland, Tyskland, Malta och Spanien. Källa: fotnoter 25–34: https://www.oecd-ilibrary.org /taxation/global-forum-on-transparency-and-exchange-of-information-for-tax-purposes-peer-reviews_2219469x?_ga=2.61374444.131706240.1621422687-1265388792.1602508229

(26)  Kroatien, Cypern, Grekland, Slovakien, Spanien och Malta.

(27)  Ungern, Malta, Nederländerna, Danmark och Slovakien.

(28)  Österrike, Ungern, Belgien, Lettland, Tjeckien, Portugal och Slovakien.

(29)  Ungern, Belgien och Luxemburg.

(30)  Österrike, Lettland, Cypern, Tjeckien och Portugal.

(31)  Belgien, Lettland och Ungern.

(32)  Ungern, Lettland och Tjeckien.

(33)  Italien, Malta, Frankrike, Luxemburg och Bulgarien. Portugal, Rumänien, Grekland och Tyskland.

(34)  Estland, Italien, Finland, Litauen, Frankrike, Slovenien, Sverige och Irland.

(35)  https://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2021/662603/EPRS_STU(2021)662603_EN.pdf

(36)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2015/2378 av den 15 december 2015 om fastställande av tillämpningsföreskrifter för vissa bestämmelser i rådets direktiv 2011/16/EU om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av genomförandeförordning (EU) nr 1156/2012 (EUT L 332, 18.12.2015, s. 19).

(37)  https://www.eca.europa.eu/sv/Pages/DocItem.aspx?did=57680

(38)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

(39)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(40)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

(41)  Rådets förordning (EU) nr 904/2010 av den 7 oktober 2010 om administrativt samarbete och kampen mot mervärdesskattebedrägeri (EUT L 268, 12.10.2010, s. 1).

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/133 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/133

---

P9_TA(2021)0393

Situationen i Afghanistan

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om situationen i Afghanistan (2021/2877(RSP))

(2022/C 117/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Afghanistan,

| — | med beaktande av FN-stadgan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan,

| — | med beaktande av säkerhetsrådets resolutioner 1368 (2001), 1373 (2001), 2210 (2015), 2344 (2017), 2513 (2020) och 2593 (2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av säkerhetsrådets resolutioner 1368 (2001), 1373 (2001), 2210 (2015), 2344 (2017), 2513 (2020) och 2593 (2021),

| — | med beaktande av det gemensamma samarbetsavtalet mellan Afghanistan och EU av den 2 oktober 2016 om migrationsfrågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma samarbetsavtalet mellan Afghanistan och EU av den 2 oktober 2016 om migrationsfrågor,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet av den 18 februari 2017 om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet av den 18 februari 2017 om partnerskap och utveckling mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Islamiska republiken Afghanistan, å andra sidan (1),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 24 juli 2017 med titeln Beståndsdelar i en EU-strategi för Afghanistan (JOIN(2017)0031), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 24 juli 2017 med titeln Beståndsdelar i en EU-strategi för Afghanistan (JOIN(2017)0031),

| — | med beaktande av uttalandet av den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om Afghanistan den 17 augusti 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den höga representanten på Europeiska unionens vägnar om Afghanistan den 17 augusti 2021,

| — | med beaktande av det tal som hölls av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, vid krismötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 24 augusti 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tal som hölls av FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Michelle Bachelet, vid krismötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 24 augusti 2021,

| — | med beaktande av G7-ledarnas uttalande av den 24 augusti 2021 om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av G7-ledarnas uttalande av den 24 augusti 2021 om Afghanistan,

| — | med beaktande av uttalandet av den 31 augusti 2021 från rådet (rättsliga och inrikes frågor) om situationen i Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 31 augusti 2021 från rådet (rättsliga och inrikes frågor) om situationen i Afghanistan,

| — | med beaktande av resultatet av det gemensamma mötet mellan EU, Nato och G7 om Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av det gemensamma mötet mellan EU, Nato och G7 om Afghanistan,

| — | med beaktande av talibanernas meddelande av den 7 september 2021 om bildandet av en övergångsregering i Afghanistan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talibanernas meddelande av den 7 september 2021 om bildandet av en övergångsregering i Afghanistan,

| — | med beaktande av FN:s internationella givarkonferens för Afghanistan den 13–14 september 2021 i Genève, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella givarkonferens för Afghanistan den 13–14 september 2021 i Genève,

| — | med beaktande av uttalandet av den 3 september 2021 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, vid presskonferensen efter utrikesministrarnas informella möte (Gymnichmöte), |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 3 september 2021 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, vid presskonferensen efter utrikesministrarnas informella möte (Gymnichmöte),

| — | med beaktande av slutförandet av de amerikanska väpnade styrkornas tillbakadragande från Afghanistan den 30 augusti 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutförandet av de amerikanska väpnade styrkornas tillbakadragande från Afghanistan den 30 augusti 2021,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter, om barn och väpnad konflikt och om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter, om barn och väpnad konflikt och om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av konventionen angående flyktingars rättsliga ställning, som undertecknades i Genève den 28 juli 1951, och dess tilläggsprotokoll från 1967, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen angående flyktingars rättsliga ställning, som undertecknades i Genève den 28 juli 1951, och dess tilläggsprotokoll från 1967,

| — | med beaktande av FN:s flyktingkonvention från 1951, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s flyktingkonvention från 1951,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor från 1979,

| — | med beaktande av FN:s globala pakt för säker, kontrollerad och laglig migration och FN:s globala flyktingpakt, som följde på New York-deklarationen om flyktingar och migranter, enhälligt antagen av FN:s generalförsamling den 19 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s globala pakt för säker, kontrollerad och laglig migration och FN:s globala flyktingpakt, som följde på New York-deklarationen om flyktingar och migranter, enhälligt antagen av FN:s generalförsamling den 19 september 2016,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Under talibanstyret på 1990-talet var Afghanistan den viktigaste fristaden och det operativa högkvarteret för internationella terroristorganisationer, särskilt al-Qaida, som bär ansvaret för flera barbariska terroristattacker mot civila i Asien, Afrika, Australien, Europa och Amerika, och för den terroristattack i mänsklighetens historia som har krävt flest dödsoffer, nämligen attacken den 11 september 2001 i USA, då nästan 3 000 personer av mer än 90 olika nationaliteter dödades. |
| --- | --- |

A.

Under talibanstyret på 1990-talet var Afghanistan den viktigaste fristaden och det operativa högkvarteret för internationella terroristorganisationer, särskilt al-Qaida, som bär ansvaret för flera barbariska terroristattacker mot civila i Asien, Afrika, Australien, Europa och Amerika, och för den terroristattack i mänsklighetens historia som har krävt flest dödsoffer, nämligen attacken den 11 september 2001 i USA, då nästan 3 000 personer av mer än 90 olika nationaliteter dödades.

| B. | Den barbariska attacken mot USA för 20 år sedan fick FN:s säkerhetsråd att utfärda resolution 1368 vilket resulterade i det USA-ledda ingripandet i Afghanistan 2001 som ledde till att talibanerna störtades och till al-Qaidas och andra globala jihadistorganisationers upplösning och förfall, en process vars framåtskridande nu står under allvarligt hot. |
| --- | --- |

B.

Den barbariska attacken mot USA för 20 år sedan fick FN:s säkerhetsråd att utfärda resolution 1368 vilket resulterade i det USA-ledda ingripandet i Afghanistan 2001 som ledde till att talibanerna störtades och till al-Qaidas och andra globala jihadistorganisationers upplösning och förfall, en process vars framåtskridande nu står under allvarligt hot.

| C. | Efter attackerna den 11 september 2001 åberopade Nato artikel 5 i sitt grundfördrag, vilket är den enda gång som Nato har åberopat sitt kollektiva försvar, och över 40 länder bidrog till landets säkerhet och dussintals andra stater och organisationer, däribland EU, deltog i stabiliseringen av landet i enlighet med senare FN-resolutioner. |
| --- | --- |

C.

Efter attackerna den 11 september 2001 åberopade Nato artikel 5 i sitt grundfördrag, vilket är den enda gång som Nato har åberopat sitt kollektiva försvar, och över 40 länder bidrog till landets säkerhet och dussintals andra stater och organisationer, däribland EU, deltog i stabiliseringen av landet i enlighet med senare FN-resolutioner.

| D. | Nato och de allierade länderna har varit närvarande i Afghanistan sedan talibanernas fall 2001. I april 2021, efter tre års förhandlingar med talibanerna, tillkännagav Förenta staterna att trupperna skulle dras tillbaka senast den 11 september 2021. Tillbakadragandet av Natos och de allierades trupper avslutades i augusti 2021. |
| --- | --- |

D.

Nato och de allierade länderna har varit närvarande i Afghanistan sedan talibanernas fall 2001. I april 2021, efter tre års förhandlingar med talibanerna, tillkännagav Förenta staterna att trupperna skulle dras tillbaka senast den 11 september 2021. Tillbakadragandet av Natos och de allierades trupper avslutades i augusti 2021.

| E. | Talibanerna har därefter snabbt avancerat på regeringskontrollerade territorier. Den afghanska armén och säkerhetsstyrkorna kunde inte bygga upp ett effektivt försvar, och president Ashraf Ghani flydde landet. Talibanerna tog full kontroll över landet och återupprättade Islamiska emiratet Afghanistan. |
| --- | --- |

E.

Talibanerna har därefter snabbt avancerat på regeringskontrollerade territorier. Den afghanska armén och säkerhetsstyrkorna kunde inte bygga upp ett effektivt försvar, och president Ashraf Ghani flydde landet. Talibanerna tog full kontroll över landet och återupprättade Islamiska emiratet Afghanistan.

| F. | I augusti 2021 genomfördes en evakuering av över 110 000 personer från Afghanistan under Förenta staternas ledning, utan samordning från det internationella samfundets sida. Förenta staterna och det internationella samfundet lyckades inom två veckor i augusti 2021 via en luftbro evakuera över 120 000 riskutsatta afghaner, lokalanställda vid diplomatiska beskickningar och militära kontingenter och utländska medborgare. Uppskattningsvis 150–170 000 afghaner som arbetat med det internationella samfundet under de senaste två årtiondena har lämnats åt sitt öde och deras liv är i fara. |
| --- | --- |

F.

I augusti 2021 genomfördes en evakuering av över 110 000 personer från Afghanistan under Förenta staternas ledning, utan samordning från det internationella samfundets sida. Förenta staterna och det internationella samfundet lyckades inom två veckor i augusti 2021 via en luftbro evakuera över 120 000 riskutsatta afghaner, lokalanställda vid diplomatiska beskickningar och militära kontingenter och utländska medborgare. Uppskattningsvis 150–170 000 afghaner som arbetat med det internationella samfundet under de senaste två årtiondena har lämnats åt sitt öde och deras liv är i fara.

| G. | Talibanerna tillkännagav att de bildat en övergångsregering den 7 september 2021 under ledning av Muhammad Hassan Akhund, ledare för talibanernas ledningsråd, där inga kvinnor eller personer som inte hör till talibanerna medverkar. Talibanernas övergångsregering innehåller personer som är ansvariga för terrorhandlingar, bland annat före detta fångar, personer som omfattas av FN-sanktioner och en person som är uppsatt på en lista över FBI:s mest eftersökta. Många av ledamöterna i talibanernas övergångsregering innehar pass som är utfärdade av Pakistan. Denna regering diskriminerar starkt landets etniska och religiösa minoriteter. |
| --- | --- |

G.

Talibanerna tillkännagav att de bildat en övergångsregering den 7 september 2021 under ledning av Muhammad Hassan Akhund, ledare för talibanernas ledningsråd, där inga kvinnor eller personer som inte hör till talibanerna medverkar. Talibanernas övergångsregering innehåller personer som är ansvariga för terrorhandlingar, bland annat före detta fångar, personer som omfattas av FN-sanktioner och en person som är uppsatt på en lista över FBI:s mest eftersökta. Många av ledamöterna i talibanernas övergångsregering innehar pass som är utfärdade av Pakistan. Denna regering diskriminerar starkt landets etniska och religiösa minoriteter.

| H. | Talibanernas övergångsregering bildades utan att talibanernas löfte om en inkluderande regering infriades. Ministeriet för kvinnofrågor har upplösts. Talibanerna ser inte framför sig något kontinuerligt kvinnligt deltagande i ledande roller i Afghanistan, de förföljer kvinnliga ledare, tjänstemän och aktivister och de använder dödligt våld för att skingra demonstranter för kvinnors rättigheter. Det finns välgrundade farhågor om att lagen om avskaffande av våld mot kvinnor, som föreskriver straffrättsliga påföljder för barnäktenskap och tvångsäktenskap, våld i hemmet och många andra övergrepp mot kvinnor, kommer att upphävas. |
| --- | --- |

H.

Talibanernas övergångsregering bildades utan att talibanernas löfte om en inkluderande regering infriades. Ministeriet för kvinnofrågor har upplösts. Talibanerna ser inte framför sig något kontinuerligt kvinnligt deltagande i ledande roller i Afghanistan, de förföljer kvinnliga ledare, tjänstemän och aktivister och de använder dödligt våld för att skingra demonstranter för kvinnors rättigheter. Det finns välgrundade farhågor om att lagen om avskaffande av våld mot kvinnor, som föreskriver straffrättsliga påföljder för barnäktenskap och tvångsäktenskap, våld i hemmet och många andra övergrepp mot kvinnor, kommer att upphävas.

| I. | Talibanernas övergångsregering har utfärdat ett landsomfattande förbud mot protester och har börjat med tillslag mot fria medier, bland annat genom att frihetsberöva och angripa journalister och införa nya restriktioner mot mediernas arbete. Talibanerna använder propaganda för att sprida hat mot väst och EU. |
| --- | --- |

I.

Talibanernas övergångsregering har utfärdat ett landsomfattande förbud mot protester och har börjat med tillslag mot fria medier, bland annat genom att frihetsberöva och angripa journalister och införa nya restriktioner mot mediernas arbete. Talibanerna använder propaganda för att sprida hat mot väst och EU.

| J. | Situationen för de mänskliga rättigheterna försämras snabbt. Förteckningen över utsatta personer och personer i riskzonen omfattar merparten av befolkningen, däribland kvinnor, flickor, hbti-personer, etniska och religiösa minoriteter, särskilt shiamuslimer, medlemmar av det civila samhället, akademiker, journalister, jurister, domare, konstnärer samt politiker och statstjänstemän från den tidigare afghanska regeringen. Under väpnade konflikter har kvinnor sedan historisk tid utsatts för könsrelaterat våld och sexuellt våld som ett vapen i krig. |
| --- | --- |

J.

Situationen för de mänskliga rättigheterna försämras snabbt. Förteckningen över utsatta personer och personer i riskzonen omfattar merparten av befolkningen, däribland kvinnor, flickor, hbti-personer, etniska och religiösa minoriteter, särskilt shiamuslimer, medlemmar av det civila samhället, akademiker, journalister, jurister, domare, konstnärer samt politiker och statstjänstemän från den tidigare afghanska regeringen. Under väpnade konflikter har kvinnor sedan historisk tid utsatts för könsrelaterat våld och sexuellt våld som ett vapen i krig.

| K. | Talibanerna uppges utsätta enskilda personer för trakasserier, våld och hämndmord. Majoriteten av kvinnorna har hindrats att återvända till arbetsplatser, universitet och skolor. Protester har brutit ut i landet, särskilt mot regeringen, som enbart består av män, och dess planer på att inskränka kvinnors rättigheter och utestänga kvinnor från det offentliga livet, inklusive idrottsaktiviteter. Talibanerna har kuvat demonstrationerna och det lokala motståndet med våld, särskilt i Panjshirdalen. |
| --- | --- |

K.

Talibanerna uppges utsätta enskilda personer för trakasserier, våld och hämndmord. Majoriteten av kvinnorna har hindrats att återvända till arbetsplatser, universitet och skolor. Protester har brutit ut i landet, särskilt mot regeringen, som enbart består av män, och dess planer på att inskränka kvinnors rättigheter och utestänga kvinnor från det offentliga livet, inklusive idrottsaktiviteter. Talibanerna har kuvat demonstrationerna och det lokala motståndet med våld, särskilt i Panjshirdalen.

| L. | I landet pågår en växande humanitär katastrof. Det råder allvarlig brist på livsmedel, vatten och läkemedel. 18,4 miljoner afghaner är i behov av humanitärt stöd, däribland 14 miljoner som redan hade en osäker livsmedelsförsörjning. Kommissionen har aviserat en ökning av det humanitära biståndet till över 200 miljoner euro för dem som befinner sig i landet och för dem som flyr. |
| --- | --- |

L.

I landet pågår en växande humanitär katastrof. Det råder allvarlig brist på livsmedel, vatten och läkemedel. 18,4 miljoner afghaner är i behov av humanitärt stöd, däribland 14 miljoner som redan hade en osäker livsmedelsförsörjning. Kommissionen har aviserat en ökning av det humanitära biståndet till över 200 miljoner euro för dem som befinner sig i landet och för dem som flyr.

| M. | Krisen i Afghanistan är först och främst en tragedi för det afghanska folket men utgör även en risk för EU:s egen säkerhet. EU bör dra slutsatser av detta kollektiva misslyckande och förbereda sig för dess konsekvenser för vår säkerhet, bland annat ett möjligt ökat terrorhot. Jihadister världen över känner sig stärkta av det talibanska maktövertagandet. |
| --- | --- |

M.

Krisen i Afghanistan är först och främst en tragedi för det afghanska folket men utgör även en risk för EU:s egen säkerhet. EU bör dra slutsatser av detta kollektiva misslyckande och förbereda sig för dess konsekvenser för vår säkerhet, bland annat ett möjligt ökat terrorhot. Jihadister världen över känner sig stärkta av det talibanska maktövertagandet.

| N. | Afghaner har flytt sitt land i många år och sökt skydd huvudsakligen i grannländerna men även i Europa. Det antal afghaner som migrerar till Europa kan komma att öka. |
| --- | --- |

N.

Afghaner har flytt sitt land i många år och sökt skydd huvudsakligen i grannländerna men även i Europa. Det antal afghaner som migrerar till Europa kan komma att öka.

| O. | Kommissionen har varken samordnat försöken att evakuera EU-medborgare och afghanska medborgare som arbetar för EU och dess medlemsstater eller lyckats få till stånd någon verklig europeisk flygtransport. Evakueringen av EU-medborgare och riskutsatta afghaner som vill fly är inte över och kräver enighet mellan EU och dess medlemsstater, inklusive en kommunikationskanal med talibanerna. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen har varken samordnat försöken att evakuera EU-medborgare och afghanska medborgare som arbetar för EU och dess medlemsstater eller lyckats få till stånd någon verklig europeisk flygtransport. Evakueringen av EU-medborgare och riskutsatta afghaner som vill fly är inte över och kräver enighet mellan EU och dess medlemsstater, inklusive en kommunikationskanal med talibanerna.

| P. | Kommunikationen med talibanerna bör under inga omständigheter leda till att befintliga sanktioner mot deras medlemmar hävs. |
| --- | --- |

P.

Kommunikationen med talibanerna bör under inga omständigheter leda till att befintliga sanktioner mot deras medlemmar hävs.

| Q. | Kabuls internationella flygplats är delvis åter i bruk, men Afghanistans landgränser bevakas hårt av talibanernas kontrollstationer. Miljontals afghaner stannar kvar då de inte kan lämna landet. |
| --- | --- |

Q.

Kabuls internationella flygplats är delvis åter i bruk, men Afghanistans landgränser bevakas hårt av talibanernas kontrollstationer. Miljontals afghaner stannar kvar då de inte kan lämna landet.

| R. | Landet är fortfarande extremt osäkert. Den regionala Islamiska statsgruppen IS-K tog på sig ansvaret för bombangreppet på flygplatsen den 26 augusti 2021 där omkring 170 personer dödades. |
| --- | --- |

R.

Landet är fortfarande extremt osäkert. Den regionala Islamiska statsgruppen IS-K tog på sig ansvaret för bombangreppet på flygplatsen den 26 augusti 2021 där omkring 170 personer dödades.

| S. | Talibanerna kämpar mot inre splittring och opposition från andra extremistiska och kompromisslösa grupper i Afghanistan. Regimen har nu också tillgång till militär utrustning som övergetts av afghanska och allierade styrkor. Dessa vapen skulle lätt kunna hamna i händerna på andra internationellt erkända terroristgrupper, såsom Islamiska staten, al-Qaida och deras allierade. |
| --- | --- |

S.

Talibanerna kämpar mot inre splittring och opposition från andra extremistiska och kompromisslösa grupper i Afghanistan. Regimen har nu också tillgång till militär utrustning som övergetts av afghanska och allierade styrkor. Dessa vapen skulle lätt kunna hamna i händerna på andra internationellt erkända terroristgrupper, såsom Islamiska staten, al-Qaida och deras allierade.

| T. | Afghanistan är ett av de länder i världen som är mest beroende av bistånd, med mer än 18,5 miljoner människor, eller hälften av befolkningen, som behöver permanent bistånd, och där en tredjedel av befolkningen har en osäker livsmedelsförsörjning. Bara under 2021 har cirka 600 000 afghaner fördrivits internt, varav 80 procent är kvinnor och barn. Uppskattningsvis har totalt fem miljoner afghaner blivit internflyktingar inom Afghanistan, och i grannländerna uppskattas antalet bosatta afghanska flyktingar redan till 2,2 miljoner. Talibanernas kontroll lägger avsevärda hinder i vägen för utbetalningen av humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

T.

Afghanistan är ett av de länder i världen som är mest beroende av bistånd, med mer än 18,5 miljoner människor, eller hälften av befolkningen, som behöver permanent bistånd, och där en tredjedel av befolkningen har en osäker livsmedelsförsörjning. Bara under 2021 har cirka 600 000 afghaner fördrivits internt, varav 80 procent är kvinnor och barn. Uppskattningsvis har totalt fem miljoner afghaner blivit internflyktingar inom Afghanistan, och i grannländerna uppskattas antalet bosatta afghanska flyktingar redan till 2,2 miljoner. Talibanernas kontroll lägger avsevärda hinder i vägen för utbetalningen av humanitärt bistånd.

| U. | 760 000 afghaner har hittills under 2021 återvänt från Iran och Pakistan, vilket har ansträngt de befintliga tjänsternas kapacitet och gett upphov till oro över deras återintegrering och levnadsvillkor. Kommissionen har aviserat en ökning av det humanitära biståndet till över 200 miljoner euro för dem som befinner sig i landet och för dem som flyr. |
| --- | --- |

U.

760 000 afghaner har hittills under 2021 återvänt från Iran och Pakistan, vilket har ansträngt de befintliga tjänsternas kapacitet och gett upphov till oro över deras återintegrering och levnadsvillkor. Kommissionen har aviserat en ökning av det humanitära biståndet till över 200 miljoner euro för dem som befinner sig i landet och för dem som flyr.

| V. | Sedan 2001 har tydliga framsteg gjorts med avseende på kvinnors och flickors rättigheter i Afghanistan, däribland tillgång till utbildning, hälsovård och deltagande i det civila och politiska livet. Man kan hävda att dessa förbättringar är de största framstegen i landets utveckling på senare tid. Dessa partiella framsteg är nu allvarligt hotade på grund av talibanernas maktövertagande i Afghanistan. |
| --- | --- |

V.

Sedan 2001 har tydliga framsteg gjorts med avseende på kvinnors och flickors rättigheter i Afghanistan, däribland tillgång till utbildning, hälsovård och deltagande i det civila och politiska livet. Man kan hävda att dessa förbättringar är de största framstegen i landets utveckling på senare tid. Dessa partiella framsteg är nu allvarligt hotade på grund av talibanernas maktövertagande i Afghanistan.

| W. | Talibanerna eftersträvar internationellt erkännande, legitimitet och stöd och har offentligt förklarat att de kommer att tillåta kvinnor frihet inom islamisk rätt, vilket motsägs av allt fler rapporter om restriktiv praxis som håller på att införas runt om i Afghanistan samt attacker mot kvinnor, akademiker, människorättsförsvarare, mediearbetare och offentliganställda. Det finns rapporter om att talibanerna spårar upp personer som arbetade för de tidigare myndigheterna och sedan begår hämndmord. |
| --- | --- |

W.

Talibanerna eftersträvar internationellt erkännande, legitimitet och stöd och har offentligt förklarat att de kommer att tillåta kvinnor frihet inom islamisk rätt, vilket motsägs av allt fler rapporter om restriktiv praxis som håller på att införas runt om i Afghanistan samt attacker mot kvinnor, akademiker, människorättsförsvarare, mediearbetare och offentliganställda. Det finns rapporter om att talibanerna spårar upp personer som arbetade för de tidigare myndigheterna och sedan begår hämndmord.

| X. | Över 75 procent av Afghanistans statsbudget och över 95 procent av dess militärbudget kom från det internationella samfundet. |
| --- | --- |

X.

Över 75 procent av Afghanistans statsbudget och över 95 procent av dess militärbudget kom från det internationella samfundet.

| Y. | Eftersom covid-19-pandemin på sistone kraftigt ökat i landet och det saknas vacciner och medicinska förnödenheter, torka råder och vintern är på väg kommer troligen dagens socioekonomiska och humanitära kris att bli ännu värre. Logistik- och säkerhetssituationen hämmas ytterligare av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

Y.

Eftersom covid-19-pandemin på sistone kraftigt ökat i landet och det saknas vacciner och medicinska förnödenheter, torka råder och vintern är på väg kommer troligen dagens socioekonomiska och humanitära kris att bli ännu värre. Logistik- och säkerhetssituationen hämmas ytterligare av covid-19-pandemin.

1.

Europaparlamentet beklagar djupt talibanernas våldsamma maktövertagande i Afghanistan och vägrar att erkänna deras nuvarande regering. Parlamentet uttrycker stark oro över Afghanistans framtid nu när talibanerna har tagit över landet, inför radikala sharialagar och berövar det afghanska folket de grundläggande rättigheter och friheter som de åtnjutit under de senaste 20 åren. Parlamentet framför sitt innerligaste deltagande och stöd till offren för de pågående övergreppen och terrorattackerna och till deras anhöriga.

2.

Europaparlamentet uttrycker sitt uppriktiga deltagande med familjer och vänner till alla soldater och civila som dödats i Afghanistan under de senaste 20 åren.

3.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa och uppriktiga solidaritet med afghaner som flytt landet och med dem som stannar kvar. Parlamentet upprepar att detta först och främst är en humanitär kris och en människorättskris där afghanernas säkerhet, trygghet och rättigheter alltid måste prioriteras.

4.

Europaparlamentet är djupt oroat över den humanitära och ekonomiska kris och flyktingkris som utspelar sig i Afghanistan. Parlamentet anser att Afghanistans säkra, fredliga och demokratiska framtid kräver en inkluderande politisk förhandlingslösning. Parlamentet understryker att en fredsprocess och återuppbyggnad efter konflikten som leds och styrs av afghanerna själva är den enda trovärdiga vägen till inkluderande och varaktig fred, säkerhet och utveckling.

5.

Europaparlamentet beklagar att den politiska process och militära planering som ledde till tillbakadragandet av amerikanska trupper från Afghanistan genomfördes ensidigt och utan tillräcklig samordning med Natos allierade. Parlamentet beklagar att det under räddningsinsatsen i Kabul inte förekom något samarbete eller någon samordning mellan EU:s medlemsstater, särskilt när det gäller kommunikationen med Förenta staterna, vilket ledde till att de flesta ambassader överraskades av talibanernas övertagande av Kabul. Parlamentet anser att bättre samordning skulle ha kunnat bidra till att undvika det kaos och den förtvivlan som följde, och lett till effektivare förfaranden för att göra det möjligt för dem som hade rätt att bli räddade att nå fram till flygplatsen på ett mer välordnat och förutsägbart sätt.

6.

Europaparlamentet beklagar bristen på kommunikation mellan Förenta staterna och europeiska länder och uppmanar Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att kritiskt utvärdera processen och lägga fram denna utvärdering för Europaparlamentet före årets utgång.

7.

Europaparlamentet uttrycker sin tacksamhet för den tapperhet som ådagalagts av alla militärpersoner, män och kvinnor i de väpnade styrkorna, alla som arbetat med humanitärt bistånd och utvecklingsfrågor, och alla diplomater och lokalanställda som arbetat och delvis fortfarande arbetar i Afghanistan. Parlamentet lovordar det stora uppoffringar som gjorts för ett fredligare och säkrare Afghanistan under de senaste två årtiondena.

8.

Europaparlamentet uttrycker sin stora besvikelse över att Afghanistans statliga strukturer störtade samman så snabbt, att de inte kunde eller ville stå emot talibanernas anfall, som tog tio dagar från det att de hade intagit den första provinshuvudstaden, till deras inträde i Kabul. Parlamentet uttrycker sin besvikelse över president Ashraf Ghanis havererade ledarskap och hans beslut att fly Afghanistan. Parlamentet kräver en utredning av beskyllningarna om att president Ghani and andra medlemmar av den politiska eliten eventuellt skulle ha förskingrat afghanska budgetmedel.

En uppmaning att få slut på våldet

En uppmaning att få slut på våldet

| 9. | Europaparlamentet är bestört över rapporterade kränkningar, inbegripet avrättningar av civilpersoner och medlemmar av Afghanistans nationella säkerhetsstyrkor, rekrytering av barnsoldater, undertryckande av fredliga protester och uttryck för avvikande åsikter, samt människorättsinskränkningar, särskilt inriktade på kvinnor och flickor, människorättsförsvarare, hbti+-personer, religiösa och etniska minoriteter, journalister, författare, akademiker och konstnärer. Parlamentet uppmanar med eftertryck talibanerna att omedelbart upphöra med dessa metoder och att särskilt slå vakt om de afghanska kvinnornas rätt till utbildning, arbete, idrott, rörelsefrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet m.m. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är bestört över rapporterade kränkningar, inbegripet avrättningar av civilpersoner och medlemmar av Afghanistans nationella säkerhetsstyrkor, rekrytering av barnsoldater, undertryckande av fredliga protester och uttryck för avvikande åsikter, samt människorättsinskränkningar, särskilt inriktade på kvinnor och flickor, människorättsförsvarare, hbti+-personer, religiösa och etniska minoriteter, journalister, författare, akademiker och konstnärer. Parlamentet uppmanar med eftertryck talibanerna att omedelbart upphöra med dessa metoder och att särskilt slå vakt om de afghanska kvinnornas rätt till utbildning, arbete, idrott, rörelsefrihet, mötesfrihet, föreningsfrihet m.m.

| 10. | Europaparlamentet framhåller behovet av dokumentering och transparenta och skyndsamma utredningar av rapporter om alla kränkningar och överträdelser av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt och att ställa de ansvariga till svars. Parlamentet stöder användningen av det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter (EU:s Magnitskijlag) i detta avseende. Parlamentet förväntar sig att medlemsstaterna ser till att det vid det kommande 48:e regelbundna mötet för FN:s råd för mänskliga rättigheter antas en resolution om att prioritera inrättandet av ett informationsuppdrag för Afghanistan med ett robust mandat. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller behovet av dokumentering och transparenta och skyndsamma utredningar av rapporter om alla kränkningar och överträdelser av mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt och att ställa de ansvariga till svars. Parlamentet stöder användningen av det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter (EU:s Magnitskijlag) i detta avseende. Parlamentet förväntar sig att medlemsstaterna ser till att det vid det kommande 48:e regelbundna mötet för FN:s råd för mänskliga rättigheter antas en resolution om att prioritera inrättandet av ett informationsuppdrag för Afghanistan med ett robust mandat.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att säkerställa att FN:s säkerhetsråd antar en resolution om förnyat uppdrag för FN i Afghanistan, eftersom det nuvarande FN-uppdraget (Unama) löper ut den 17 september 2021. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att säkerställa att FN:s säkerhetsråd antar en resolution om förnyat uppdrag för FN i Afghanistan, eftersom det nuvarande FN-uppdraget (Unama) löper ut den 17 september 2021.

Förbättrad samordning av evakueringsinsatser

Förbättrad samordning av evakueringsinsatser

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att arbeta tillsammans för att underlätta fler evakueringar av EU-medborgare och riskutsatta afghaner, särskilt genom användning av tillgängliga säkra korridorer. Parlamentet påminner om att EU förväntar sig att talibanerna underlättar detta. Parlamentet upprepar nödvändigheten att i detta avseende fokusera på grupper av kvinnor som är särskilt utsatta, däribland alla kvinnor och flickor, människorättsförsvarare, hbti+-personer, religiösa och etniska minoriteter, journalister, författare, akademiker, lokalanställda och konstnärer, med flera. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att arbeta tillsammans för att underlätta fler evakueringar av EU-medborgare och riskutsatta afghaner, särskilt genom användning av tillgängliga säkra korridorer. Parlamentet påminner om att EU förväntar sig att talibanerna underlättar detta. Parlamentet upprepar nödvändigheten att i detta avseende fokusera på grupper av kvinnor som är särskilt utsatta, däribland alla kvinnor och flickor, människorättsförsvarare, hbti+-personer, religiösa och etniska minoriteter, journalister, författare, akademiker, lokalanställda och konstnärer, med flera.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att utarbeta och genomföra befintliga och framtida skyddssystem i samordning med medlemsstaterna och definiera vilka skyddsåtgärder som planeras mot bakgrund av eventuella framtida krissituationer där det kan bli nödvändigt med sådana åtgärder. Parlamentet anser att kategorin av lokalanställda bör innefatta all personal som arbetat för EU eller EU-finansierade projekt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att utarbeta och genomföra befintliga och framtida skyddssystem i samordning med medlemsstaterna och definiera vilka skyddsåtgärder som planeras mot bakgrund av eventuella framtida krissituationer där det kan bli nödvändigt med sådana åtgärder. Parlamentet anser att kategorin av lokalanställda bör innefatta all personal som arbetat för EU eller EU-finansierade projekt.

Fortsatt stöd till afghanska kvinnor och flickor

Fortsatt stöd till afghanska kvinnor och flickor

| 14. | Europaparlamentet uttrycker solidaritet med de kvinnor och människorättsförsvarare runt om i Afghanistan som protesterar mot att talibanerna tagit över landet, och som vill leva i ett fritt, stabilt och fredligt samhälle präglat av mångfald. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uttrycker solidaritet med de kvinnor och människorättsförsvarare runt om i Afghanistan som protesterar mot att talibanerna tagit över landet, och som vill leva i ett fritt, stabilt och fredligt samhälle präglat av mångfald.

| 15. | Europaparlamentet beklagar djupt att 20 års framsteg när det gäller kvinnors och flickors rättigheter och jämställdhet nu är allvarligt hotade. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att dessa framsteg måste skyddas och övervakas noggrant. Parlamentet betonar att rätten till utbildning och sysselsättning, frihet från könsrelaterat våld, skydd av grundläggande rättigheter, tillgång till hälso- och sjukvård och fullt deltagande i beslutsfattandet i det lokala och nationella politiska, offentliga och civila livet måste vara centrala krav från det internationella samfundets sida under dialogen med talibanerna. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet beklagar djupt att 20 års framsteg när det gäller kvinnors och flickors rättigheter och jämställdhet nu är allvarligt hotade. Parlamentet upprepar sin ståndpunkt att dessa framsteg måste skyddas och övervakas noggrant. Parlamentet betonar att rätten till utbildning och sysselsättning, frihet från könsrelaterat våld, skydd av grundläggande rättigheter, tillgång till hälso- och sjukvård och fullt deltagande i beslutsfattandet i det lokala och nationella politiska, offentliga och civila livet måste vara centrala krav från det internationella samfundets sida under dialogen med talibanerna.

| 16. | Europaparlamentet understryker behovet av att se till att kvinnor och ungdomar som har lämnat Afghanistan kan fortsätta sin utbildning i andra länder. Parlamentet uppmuntrar utvecklingen av innovativa sätt att fortsätta att stärka afghanska kvinnors och ungdomars egenmakt, särskilt genom att erbjuda stipendier för studier vid europeiska skolor och universitet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet understryker behovet av att se till att kvinnor och ungdomar som har lämnat Afghanistan kan fortsätta sin utbildning i andra länder. Parlamentet uppmuntrar utvecklingen av innovativa sätt att fortsätta att stärka afghanska kvinnors och ungdomars egenmakt, särskilt genom att erbjuda stipendier för studier vid europeiska skolor och universitet.

Djup oro över talibanernas de facto-regering

Djup oro över talibanernas de facto-regering

| 17. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över utnämningarna i den interimsregering som består av enbart män – 33 mullor – varav flera omfattas av USA:s och FN:s sanktioner och är efterlysta för terroristverksamhet. Parlamentet noterar med utomordentlig oro att posten som inrikesminister har tilldelats Sirajuddin Haqqani, vars kopplingar till terrorverksamhet är väldokumenterade, och att flera personer som omfattas av FN-sanktioner ingår i talibanernas de facto-regering. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över utnämningarna i den interimsregering som består av enbart män – 33 mullor – varav flera omfattas av USA:s och FN:s sanktioner och är efterlysta för terroristverksamhet. Parlamentet noterar med utomordentlig oro att posten som inrikesminister har tilldelats Sirajuddin Haqqani, vars kopplingar till terrorverksamhet är väldokumenterade, och att flera personer som omfattas av FN-sanktioner ingår i talibanernas de facto-regering.

| 18. | Europaparlamentet efterlyser inrättandet av en representativ och vald regering där kvinnor och minoritetsgrupper kan delta på ett meningsfullt sätt. Parlamentet påminner om att Afghanistans långsiktiga utveckling kommer att vara beroende av ansvarsutkrävande, god samhällsstyrning, varaktigt tillhandahållande av människors säkerhet, inbegripet fattigdomsminskning och skapande av arbetstillfällen, tillgång till sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, utbildning samt skydd av grundläggande friheter och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet efterlyser inrättandet av en representativ och vald regering där kvinnor och minoritetsgrupper kan delta på ett meningsfullt sätt. Parlamentet påminner om att Afghanistans långsiktiga utveckling kommer att vara beroende av ansvarsutkrävande, god samhällsstyrning, varaktigt tillhandahållande av människors säkerhet, inbegripet fattigdomsminskning och skapande av arbetstillfällen, tillgång till sociala tjänster och hälso- och sjukvårdstjänster, utbildning samt skydd av grundläggande friheter och mänskliga rättigheter.

| 19. | Europaparlamentet betonar sitt långsiktiga stöd för trovärdiga, fria, rättvisa och öppna val, i linje med internationella normer, och uttrycker sitt stöd för valövervakning i landet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar sitt långsiktiga stöd för trovärdiga, fria, rättvisa och öppna val, i linje med internationella normer, och uttrycker sitt stöd för valövervakning i landet.

Operativt engagemang krävs, men inget officiellt erkännande av de facto-regeringen

Operativt engagemang krävs, men inget officiellt erkännande av de facto-regeringen

| 20. | Europaparlamentet medger att operativa kontakter med talibanernas nya de facto-regering behövs i logistiska, operativa och humanitära frågor för att erbjuda humanitärt bistånd till behövande civilpersoner och fri lejd för utländska medborgare och afghaner som försöker lämna landet. Parlamentet påpekar att dessa kontakter bör begränsas strikt till de relevanta syftena i detta skede. Parlamentet poängterar att villkoren inte har uppfyllts för ett politiskt erkännande av de talibanska de facto-ledarna, som tog makten med militära medel och nu ödelägger de senaste 20 årens landvinningar. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet medger att operativa kontakter med talibanernas nya de facto-regering behövs i logistiska, operativa och humanitära frågor för att erbjuda humanitärt bistånd till behövande civilpersoner och fri lejd för utländska medborgare och afghaner som försöker lämna landet. Parlamentet påpekar att dessa kontakter bör begränsas strikt till de relevanta syftena i detta skede. Parlamentet poängterar att villkoren inte har uppfyllts för ett politiskt erkännande av de talibanska de facto-ledarna, som tog makten med militära medel och nu ödelägger de senaste 20 årens landvinningar.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att det avgörande testet för alla former av förbindelser med talibaner för EU kommer att vara att bevara de resultat som uppnåtts under de senaste 20 åren, särskilt när det gäller kvinnors rättigheter och flickors utbildning, och att se till att Afghanistan inte blir en fristad för jihadistiska och andra terroristgrupper, som genomför eller planerar terroristattacker från sitt territorium. Parlamentet påminner om att talibanerna kommer att bedömas av det internationella samfundet på grundval av deras agerande på plats, inte genom offentliga uttalanden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner om att det avgörande testet för alla former av förbindelser med talibaner för EU kommer att vara att bevara de resultat som uppnåtts under de senaste 20 åren, särskilt när det gäller kvinnors rättigheter och flickors utbildning, och att se till att Afghanistan inte blir en fristad för jihadistiska och andra terroristgrupper, som genomför eller planerar terroristattacker från sitt territorium. Parlamentet påminner om att talibanerna kommer att bedömas av det internationella samfundet på grundval av deras agerande på plats, inte genom offentliga uttalanden.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att skyndsamt inleda en undersökning med stöd av artikel 19.1 a i GSP-förordningen (2), syftande till att de handelsförmåner som Afghanistan har med stöd av ordningen ”Allt utom vapen” tillfälligt ska försättas ur kraft. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att skyndsamt inleda en undersökning med stöd av artikel 19.1 a i GSP-förordningen (2

| 23. | Europaparlamentet noterar vikten av återupptagandet av EU:s närvaro på plats när de säkerhetsmässiga och politiska förhållandena tillåter det. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet noterar vikten av återupptagandet av EU:s närvaro på plats när de säkerhetsmässiga och politiska förhållandena tillåter det.

| 24. | Europaparlamentet vill att ett EU-institutionsuppdrag i Kabul ska organiseras när omständigheterna så medger för att dess deltagare ska kunna bekanta sig med den humanitära situationen, migrationssituationen, den ekonomiska situationen och säkerhetssituationen och tillståndet för kvinnors och minoriteters rättigheter i Afghanistan. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet vill att ett EU-institutionsuppdrag i Kabul ska organiseras när omständigheterna så medger för att dess deltagare ska kunna bekanta sig med den humanitära situationen, migrationssituationen, den ekonomiska situationen och säkerhetssituationen och tillståndet för kvinnors och minoriteters rättigheter i Afghanistan.

Försäkran om att Afghanistan inte blir en ny fristad för terroristorganisationer

Försäkran om att Afghanistan inte blir en ny fristad för terroristorganisationer

| 25. | Europaparlamentet fördömer i skarpast möjliga ordalag den dödliga terroristattacken den 26 augusti 2021 som IS-K utförde vid Abbey Gate på den internationella flygplatsen i Kabul och på Baron Hotel, som krävde mer än 170 människoliv, däribland 13 amerikanska militärer, och skadade mer än 200 personer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet fördömer i skarpast möjliga ordalag den dödliga terroristattacken den 26 augusti 2021 som IS-K utförde vid Abbey Gate på den internationella flygplatsen i Kabul och på Baron Hotel, som krävde mer än 170 människoliv, däribland 13 amerikanska militärer, och skadade mer än 200 personer.

| 26. | Europaparlamentet insisterar på att talibanerna och den islamiska republikens regering måste uppfylla sina åtaganden i kampen mot terrorism, bland annat genom att hindra al-Qaida, Daish eller andra terroristgrupper och enskilda terrorister från att använda afghansk mark för att hota eller kränka säkerheten i något annat land, inte ta emot medlemmar av dessa grupper, och hindra dem från att rekrytera, utbilda eller samla in medel. Parlamentet varnar för att underlåtenheten att vidta kraftåtgärder mot dessa grupper kommer att leda till internationella sanktioner och isolering av talibanerna. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet insisterar på att talibanerna och den islamiska republikens regering måste uppfylla sina åtaganden i kampen mot terrorism, bland annat genom att hindra al-Qaida, Daish eller andra terroristgrupper och enskilda terrorister från att använda afghansk mark för att hota eller kränka säkerheten i något annat land, inte ta emot medlemmar av dessa grupper, och hindra dem från att rekrytera, utbilda eller samla in medel. Parlamentet varnar för att underlåtenheten att vidta kraftåtgärder mot dessa grupper kommer att leda till internationella sanktioner och isolering av talibanerna.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att bevara och utbyta alla upplysningar som erhållits genom deras militära och polisiära närvaro i Afghanistan, med särskild tonvikt vid de biometriska uppgifter som är avgörande för att hjälpa medlemsstater och tredjeländer att identifiera återvändande utländska stridande. Parlamentet understryker att bekämpning av terrorismfinansiering är avgörande för att skapa gynnsamma förutsättningar för säkerhet i Afghanistan. Parlamentet uppmanar med kraft alla relevanta partner att göra mer för att upplösa alla nätverk för finansiering av terrorister. Parlamentet betonar att det överhängande terrorhotet i Afghanistan till följd av talibanernas maktövertagande måste ges en framträdande plats i EU:s strategiska kompass, som kommer att redogöra för de militära hoten mot EU och dess ambitioner för de kommande åren. Parlamentet uppmanar med eftertryck de europeiska underrättelsetjänsterna att utöka utbytet av regelbundet uppdaterade hotanalyser för att stärka underrättelseutbytet och det institutionella samarbetet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att bevara och utbyta alla upplysningar som erhållits genom deras militära och polisiära närvaro i Afghanistan, med särskild tonvikt vid de biometriska uppgifter som är avgörande för att hjälpa medlemsstater och tredjeländer att identifiera återvändande utländska stridande. Parlamentet understryker att bekämpning av terrorismfinansiering är avgörande för att skapa gynnsamma förutsättningar för säkerhet i Afghanistan. Parlamentet uppmanar med kraft alla relevanta partner att göra mer för att upplösa alla nätverk för finansiering av terrorister. Parlamentet betonar att det överhängande terrorhotet i Afghanistan till följd av talibanernas maktövertagande måste ges en framträdande plats i EU:s strategiska kompass, som kommer att redogöra för de militära hoten mot EU och dess ambitioner för de kommande åren. Parlamentet uppmanar med eftertryck de europeiska underrättelsetjänsterna att utöka utbytet av regelbundet uppdaterade hotanalyser för att stärka underrättelseutbytet och det institutionella samarbetet.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att produktionen av och handeln med opium är en viktig inkomstkälla för talibanerna, vars konsekvenser sträcker sig långt utanför Afghanistans gränser. Parlamentet uttrycker oro över den överhängande risken för att instabiliteten i landet kommer att öka den olagliga narkotikahandeln samt flödet av vapen, penningtvätt och finansiering av terrorism. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet påminner om att produktionen av och handeln med opium är en viktig inkomstkälla för talibanerna, vars konsekvenser sträcker sig långt utanför Afghanistans gränser. Parlamentet uttrycker oro över den överhängande risken för att instabiliteten i landet kommer att öka den olagliga narkotikahandeln samt flödet av vapen, penningtvätt och finansiering av terrorism.

| 29. | Europaparlamentet efterlyser grundliga registrerings- och säkerhetskontroller av dem som evakueras från regionen och ett förbättrat informationsutbyte mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter, Förenta staterna och Europol för att förhindra eventuella säkerhetshot som härrör från terrorism och organiserad brottslighet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet efterlyser grundliga registrerings- och säkerhetskontroller av dem som evakueras från regionen och ett förbättrat informationsutbyte mellan medlemsstaternas brottsbekämpande myndigheter, Förenta staterna och Europol för att förhindra eventuella säkerhetshot som härrör från terrorism och organiserad brottslighet.

| 30. | Europaparlamentet fördömer de oersättliga skador som talibanerna och deras anhängare har orsakat på kulturplatser, och fortsätter att varna för att en instabil situation kommer att leda till ökad internationell smuggling och stöld av kulturarvet som skulle kunna användas för att finansiera terroristorganisationers ökade verksamhet i regionen. Parlamentet kräver en digitalisering av afghanska kulturföremål i Europa för att underlätta upptäckten av smugglade föremål, och efterlyser ett omfattande tillfälligt förbud mot import av kulturföremål från Afghanistan för att beröva talibanerna och deras anhängare möjligheten att tjäna pengar på smugglingen av kulturföremål. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet fördömer de oersättliga skador som talibanerna och deras anhängare har orsakat på kulturplatser, och fortsätter att varna för att en instabil situation kommer att leda till ökad internationell smuggling och stöld av kulturarvet som skulle kunna användas för att finansiera terroristorganisationers ökade verksamhet i regionen. Parlamentet kräver en digitalisering av afghanska kulturföremål i Europa för att underlätta upptäckten av smugglade föremål, och efterlyser ett omfattande tillfälligt förbud mot import av kulturföremål från Afghanistan för att beröva talibanerna och deras anhängare möjligheten att tjäna pengar på smugglingen av kulturföremål.

Ytterligare ökning av det humanitära biståndet

Ytterligare ökning av det humanitära biståndet

| 31. | Europaparlamentet lovordar arbetet av internationella organisationer och av lokala och internationella icke-statliga organisationer, som förser det afghanska folket med tjänster, bistånd och hjälp trots säkerhetsriskerna. Parlamentet uppmanar talibanerna att garantera säkerheten för lokala och internationella civilsamhällesorganisationer, inklusive deras kvinnliga personal, som är nödvändig för att bistå med tjänster av kritisk betydelse för afghanska kvinnor och flickor. Parlamentet betonar att dessa kvinnliga humanitära biståndsarbetare måste kunna arbeta fritt och utan rädsla för repressalier. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet lovordar arbetet av internationella organisationer och av lokala och internationella icke-statliga organisationer, som förser det afghanska folket med tjänster, bistånd och hjälp trots säkerhetsriskerna. Parlamentet uppmanar talibanerna att garantera säkerheten för lokala och internationella civilsamhällesorganisationer, inklusive deras kvinnliga personal, som är nödvändig för att bistå med tjänster av kritisk betydelse för afghanska kvinnor och flickor. Parlamentet betonar att dessa kvinnliga humanitära biståndsarbetare måste kunna arbeta fritt och utan rädsla för repressalier.

| 32. | Europaparlamentet efterlyser en ytterligare förstärkning och samordning av det humanitära biståndet med FN-organ och icke-statliga organisationer, inbegripet inrättandet av humanitära korridorer för tillhandahållande av livsmedelsbistånd, vatten, sanitet och läkemedel. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att öka det humanitära stödet till Afghanistan från drygt 50 miljoner euro till drygt 200 miljoner euro. Parlamentet välkomnar det internationella samfundets utfästelse nyligen om 1 miljard euro till det afghanska folket, och uppmanar kommissionen att leda påverkansarbetet för att se till att behoven av humanitärt stöd tillgodoses fullt ut. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet efterlyser en ytterligare förstärkning och samordning av det humanitära biståndet med FN-organ och icke-statliga organisationer, inbegripet inrättandet av humanitära korridorer för tillhandahållande av livsmedelsbistånd, vatten, sanitet och läkemedel. Parlamentet välkomnar kommissionens beslut att öka det humanitära stödet till Afghanistan från drygt 50 miljoner euro till drygt 200 miljoner euro. Parlamentet välkomnar det internationella samfundets utfästelse nyligen om 1 miljard euro till det afghanska folket, och uppmanar kommissionen att leda påverkansarbetet för att se till att behoven av humanitärt stöd tillgodoses fullt ut.

| 33. | Europaparlamentet upprepar att de omedelbara behoven för de afghanska kvinnorna och flickorna, särskilt de som fördrivits, måste prioriteras inom ramen för humanitärt bistånd. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att minska utsattheten för könsrelaterat våld och säkerställa tillgång till hälso- och sjukvård och grundläggande hygienartiklar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet upprepar att de omedelbara behoven för de afghanska kvinnorna och flickorna, särskilt de som fördrivits, måste prioriteras inom ramen för humanitärt bistånd. Parlamentet betonar att det är mycket viktigt att minska utsattheten för könsrelaterat våld och säkerställa tillgång till hälso- och sjukvård och grundläggande hygienartiklar.

| 34. | Europaparlamentet insisterar på fortsatt direkt EU-stöd till afghanska politiker och civilsamhällesaktivister som bekänner sig till mänskliga rättigheter och grundläggande värden, av vilka många nu befinner sig i exil, så att de kan fortsatta att verka för att bevara de senaste 20 årens landvinningar och gå vidare med reformerna i Afghanistan. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet insisterar på fortsatt direkt EU-stöd till afghanska politiker och civilsamhällesaktivister som bekänner sig till mänskliga rättigheter och grundläggande värden, av vilka många nu befinner sig i exil, så att de kan fortsatta att verka för att bevara de senaste 20 årens landvinningar och gå vidare med reformerna i Afghanistan.

| 35. | Europaparlamentet poängterar att europeiskt ekonomiskt stöd via myndigheterna är beroende av att man bevarar och bygger vidare på de senaste 20 årens landvinningar, särskilt kvinnors och flickors rättigheter. Parlamentet insisterar på att talibanerna måste visa respekt för och en vilja att slå vakt om dessa landvinningar, vilket de inte har gjort så här långt. Parlamentet betonar att EU bör se till att humanitärt bistånd till behövande civila afghaner går via relevanta internationella och icke-statliga organisationer och bör insistera på att talibanerna garanterar säkert och obehindrat tillträde för lokala och internationella icke-statliga organisationer. Parlamentet understryker att talibanerna inte får hindra leverans och utdelning av humanitärt bistånd till alla behövande. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet poängterar att europeiskt ekonomiskt stöd via myndigheterna är beroende av att man bevarar och bygger vidare på de senaste 20 årens landvinningar, särskilt kvinnors och flickors rättigheter. Parlamentet insisterar på att talibanerna måste visa respekt för och en vilja att slå vakt om dessa landvinningar, vilket de inte har gjort så här långt. Parlamentet betonar att EU bör se till att humanitärt bistånd till behövande civila afghaner går via relevanta internationella och icke-statliga organisationer och bör insistera på att talibanerna garanterar säkert och obehindrat tillträde för lokala och internationella icke-statliga organisationer. Parlamentet understryker att talibanerna inte får hindra leverans och utdelning av humanitärt bistånd till alla behövande.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka alla pågående utvecklingsprojekt i landet för att försöka bedöma vilka av dem som fortfarande kan fortsätta med lokala partner eller icke-statliga organisationer och internationella organisationer utan inblandning från talibanregimen, med deltagande av kvinnor, säkerhetsgarantier för biståndsarbetare och effektiva skyddsåtgärder mot korruption som villkor. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka alla pågående utvecklingsprojekt i landet för att försöka bedöma vilka av dem som fortfarande kan fortsätta med lokala partner eller icke-statliga organisationer och internationella organisationer utan inblandning från talibanregimen, med deltagande av kvinnor, säkerhetsgarantier för biståndsarbetare och effektiva skyddsåtgärder mot korruption som villkor.

EU måste kunna reagera på en potentiell migrations- och flyktingkris

EU måste kunna reagera på en potentiell migrations- och flyktingkris

| 37. | Europaparlamentet betonar afghanernas grundläggande rätt att sträva efter säkerhet. Parlamentet uppmanar enträget att alla åtgärder bör vidtas för att återuppta samordnade evakueringar från landet under överinseende av FN:s flyktingkommissariat (UNHCR), särskilt genom inrättande av säkra korridorer och permanent öppnande av Kabuls internationella flygplats och Afghanistans landgränser. Parlamentet efterlyser särskilt stöd till kvinnor, flickor och riskutsatta personer som vill lämna landet, i syfte att säkerställa säkra rutter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar afghanernas grundläggande rätt att sträva efter säkerhet. Parlamentet uppmanar enträget att alla åtgärder bör vidtas för att återuppta samordnade evakueringar från landet under överinseende av FN:s flyktingkommissariat (UNHCR), särskilt genom inrättande av säkra korridorer och permanent öppnande av Kabuls internationella flygplats och Afghanistans landgränser. Parlamentet efterlyser särskilt stöd till kvinnor, flickor och riskutsatta personer som vill lämna landet, i syfte att säkerställa säkra rutter.

| 38. | Europaparlamentet betonar att den största andelen afghanska flyktingar i första hand kommer att söka skydd i grannländerna, och att EU därför bör planera att tillhandahålla ytterligare stöd till Afghanistans flyktingmottagande grannländer, företrädesvis via FN och dess organ, samt internationella organisationer på fältet. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet betonar att den största andelen afghanska flyktingar i första hand kommer att söka skydd i grannländerna, och att EU därför bör planera att tillhandahålla ytterligare stöd till Afghanistans flyktingmottagande grannländer, företrädesvis via FN och dess organ, samt internationella organisationer på fältet.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att ekonomiskt, logistiskt och kapacitetsuppbyggande stöd för mottagande av afghanska flyktingar och migranter i grannländerna inte är ett alternativ till en fullfjädrad europeisk asyl- och migrationspolitik. Parlamentet anser att EU snabbt måste ingå och införa sin nya migrations- och asylpakt för att kunna hantera migrationsströmmarna på ett effektivare och humanare sätt. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet påminner om att ekonomiskt, logistiskt och kapacitetsuppbyggande stöd för mottagande av afghanska flyktingar och migranter i grannländerna inte är ett alternativ till en fullfjädrad europeisk asyl- och migrationspolitik. Parlamentet anser att EU snabbt måste ingå och införa sin nya migrations- och asylpakt för att kunna hantera migrationsströmmarna på ett effektivare och humanare sätt.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en samordnad europeisk insats för att föra en human asylpolitik, där EU axlar sitt moraliska ansvar för mottagande och integration i full överensstämmelse med 1951 års Genèvekonvention. Parlamentet välkomnar det vidarebosättningsforum som planeras för september. Parlamentet betonar att EU:s politik i prioriterad ordning bör inbegripa en utvidgning av vidarebosättningen för de mest riskutsatta och sårbara samt fler kompletterande vägar, såsom humanitära visum och ett särskilt viseringsprogram för afghanska kvinnor som söker skydd undan talibanregimen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ompröva aktuella och nyligen inlämnade asylansökningar, inklusive avslag på ansökningar, mot bakgrund av den senaste utvecklingen. Parlamentet understryker att inga påtvingade återvändanden till Afghanistan får förekomma under några omständigheter. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en samordnad europeisk insats för att föra en human asylpolitik, där EU axlar sitt moraliska ansvar för mottagande och integration i full överensstämmelse med 1951 års Genèvekonvention. Parlamentet välkomnar det vidarebosättningsforum som planeras för september. Parlamentet betonar att EU:s politik i prioriterad ordning bör inbegripa en utvidgning av vidarebosättningen för de mest riskutsatta och sårbara samt fler kompletterande vägar, såsom humanitära visum och ett särskilt viseringsprogram för afghanska kvinnor som söker skydd undan talibanregimen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ompröva aktuella och nyligen inlämnade asylansökningar, inklusive avslag på ansökningar, mot bakgrund av den senaste utvecklingen. Parlamentet understryker att inga påtvingade återvändanden till Afghanistan får förekomma under några omständigheter.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar rådet att använda tillgängliga verktyg såsom direktivet om tillfälligt skydd (3) och civilskyddsmekanismen för att maximera insatserna i hela EU i syfte att säkerställa en bättre samordning bland medlemsstaterna och omedelbar tillgång till skydd. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att offentliggöra ett lagstiftningsförslag om humanitära visum, och efterlyser en likvärdig ansvarsfördelning mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar rådet att använda tillgängliga verktyg såsom direktivet om tillfälligt skydd (3

| 42. | Europaparlamentet efterlyser ökat samarbete och stöd till tredjeländer för att hjälpa dem att bekämpa kriminella nätverk som ägnar sig åt smuggling av migranter och människohandel. Parlamentet uppmanar Europol att tillhandahålla en brottsriskanalys och ökat samarbete med tredjeländer i ett bredare sammanhang av utvecklingen i Afghanistan. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet efterlyser ökat samarbete och stöd till tredjeländer för att hjälpa dem att bekämpa kriminella nätverk som ägnar sig åt smuggling av migranter och människohandel. Parlamentet uppmanar Europol att tillhandahålla en brottsriskanalys och ökat samarbete med tredjeländer i ett bredare sammanhang av utvecklingen i Afghanistan.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till denna resolution i programplaneringen av instrumentet NDICI-Europa i världen och i utarbetandet av relevanta fleråriga vägledande program. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till denna resolution i programplaneringen av instrumentet NDICI-Europa i världen och i utarbetandet av relevanta fleråriga vägledande program.

Mer samarbete behövs med länder i regionen kring Afghanistan, samtidigt som grundläggande mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen upprätthålls

Mer samarbete behövs med länder i regionen kring Afghanistan, samtidigt som grundläggande mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen upprätthålls

| 44. | Europaparlamentet inser att den nuvarande situationen i Afghanistan inte främjar regional stabilitet. Parlamentet understryker att västvärldens tillbakadragande från Afghanistan har skapat ett tomrum som leder till ökad instabilitet. Parlamentet betonar att de angränsande och regionala stormakterna nu har större ansvar för situationen i Afghanistan, vilket måste förhindra all spridning av instabilitet utanför landets gränser. Parlamentet bekräftar på nytt behovet av att EU stärker samarbetet med de centralasiatiska länderna i detta avseende, särskilt med Uzbekistan, som EU för närvarande förhandlar med om ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal, samt med Tadzjikistan. Parlamentet betonar att detta samarbete inte får urholka EU:s försvar av grundläggande värden och rättsstaten. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet inser att den nuvarande situationen i Afghanistan inte främjar regional stabilitet. Parlamentet understryker att västvärldens tillbakadragande från Afghanistan har skapat ett tomrum som leder till ökad instabilitet. Parlamentet betonar att de angränsande och regionala stormakterna nu har större ansvar för situationen i Afghanistan, vilket måste förhindra all spridning av instabilitet utanför landets gränser. Parlamentet bekräftar på nytt behovet av att EU stärker samarbetet med de centralasiatiska länderna i detta avseende, särskilt med Uzbekistan, som EU för närvarande förhandlar med om ett fördjupat partnerskaps- och samarbetsavtal, samt med Tadzjikistan. Parlamentet betonar att detta samarbete inte får urholka EU:s försvar av grundläggande värden och rättsstaten.

| 45. | Europaparlamentet uttrycker sin oro för säkerheten för afghanska medborgare som är utsatta för stor risk samt för dem som överskrider landgränserna till grannländerna, framför allt till Pakistan. Parlamentet beklagar det internationella samfundets brist på samordning i detta hänseende och uppmanar med kraft EU:s medlemsstater att ta till vara alla möjligheter att använda diplomatiskt inflytande och diplomatiska verktyg för att säkerställa tillträdet till landgränserna, fri lejd och tillgång till diplomatiska inrättningar. Parlamentet betonar vilken viktig samordnande roll EU:s delegationer i grannländerna har för att ge praktiskt stöd i detta avseende. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uttrycker sin oro för säkerheten för afghanska medborgare som är utsatta för stor risk samt för dem som överskrider landgränserna till grannländerna, framför allt till Pakistan. Parlamentet beklagar det internationella samfundets brist på samordning i detta hänseende och uppmanar med kraft EU:s medlemsstater att ta till vara alla möjligheter att använda diplomatiskt inflytande och diplomatiska verktyg för att säkerställa tillträdet till landgränserna, fri lejd och tillgång till diplomatiska inrättningar. Parlamentet betonar vilken viktig samordnande roll EU:s delegationer i grannländerna har för att ge praktiskt stöd i detta avseende.

| 46. | Europaparlamentet erinrar om att Pakistan erbjöd en fristad för talibanmedlemmar under många år och bistånd till deras väpnade styrkor. Parlamentet uppdrar åt Europeiska utrikestjänsten att föra fram budskapet till den pakistanska ledningen att den bär ansvar för säkerheten och stabiliteten i Afghanistan och att den måste använda sitt inflytande på talibanerna för att uppnå dessa mål, och att överväga om det finns anledning att omedelbart pröva om Pakistan verkligen kan omfattas av GSP+-status och de förmåner som följer av detta mot bakgrund av aktuella händelser. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet erinrar om att Pakistan erbjöd en fristad för talibanmedlemmar under många år och bistånd till deras väpnade styrkor. Parlamentet uppdrar åt Europeiska utrikestjänsten att föra fram budskapet till den pakistanska ledningen att den bär ansvar för säkerheten och stabiliteten i Afghanistan och att den måste använda sitt inflytande på talibanerna för att uppnå dessa mål, och att överväga om det finns anledning att omedelbart pröva om Pakistan verkligen kan omfattas av GSP+-status och de förmåner som följer av detta mot bakgrund av aktuella händelser.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge Afghanistan och dess grannländer omedelbart stöd till kapacitetsuppbyggnad på asylområdet, med bistånd av Europeiska stödkontoret för asylfrågor och humanitärt bistånd till de mest utsatta i syfte att stabilisera regionen och förhindra en ny migrationskris. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ge Afghanistan och dess grannländer omedelbart stöd till kapacitetsuppbyggnad på asylområdet, med bistånd av Europeiska stödkontoret för asylfrågor och humanitärt bistånd till de mest utsatta i syfte att stabilisera regionen och förhindra en ny migrationskris.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart öka stödet till länder som gränsar till Afghanistan och som tar emot ett stort antal migranter och flyktingar, för att se till att människor i behov av skydd får ett säkert mottagande och hållbara levnadsvillkor. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart öka stödet till länder som gränsar till Afghanistan och som tar emot ett stort antal migranter och flyktingar, för att se till att människor i behov av skydd får ett säkert mottagande och hållbara levnadsvillkor.

En varningssignal för Europeiska unionen – nödvändiga reformer

En varningssignal för Europeiska unionen – nödvändiga reformer

| 49. | Europaparlamentet är medvetet om att tillbakadragandet av amerikanska och internationella styrkor från Afghanistan är ett tecken på det kollektiva misslyckandet för västvärldens utrikes- och säkerhetspolitik och strategi med möjliga långvariga skadliga konsekvenser. Parlamentet anser att det på kort sikt kommer att skada västvärldens trovärdighet, skapa en förtroendekris och kräva att allvarliga lärdomar dras av denna erfarenhet för framtiden, särskilt när det gäller att besluta om arten av och mandatet för militära ingripanden. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet är medvetet om att tillbakadragandet av amerikanska och internationella styrkor från Afghanistan är ett tecken på det kollektiva misslyckandet för västvärldens utrikes- och säkerhetspolitik och strategi med möjliga långvariga skadliga konsekvenser. Parlamentet anser att det på kort sikt kommer att skada västvärldens trovärdighet, skapa en förtroendekris och kräva att allvarliga lärdomar dras av denna erfarenhet för framtiden, särskilt när det gäller att besluta om arten av och mandatet för militära ingripanden.

| 50. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa frustration och oro över den ineffektivitet som Förenta staterna, Nato, utrikestjänsten och EU-institutionerna i stort har uppvisat under 20 års tid när man upprätthållit och finansierat Ghanis regering, som i realiteten varit korrupt och alienerad från folket, och väpnade styrkor som visat sig ineffektiva. Parlamentet uttrycker oro över att vårt kollektiva misslyckande i Afghanistan innebär en strategisk fördel för icke-västliga makter och grannländer, särskilt Pakistan samt Kina och i mindre utsträckning Ryssland, utan att dessa har lämnat något betydande bidrag till eller varit inblandade i Afghanistans utveckling. Parlamentet erinrar om att de afghanska myndigheterna var invecklade i politiska maktkamper och systematisk korruption, och inte lyckades komma till rätta med svag samhällsstyrning. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa frustration och oro över den ineffektivitet som Förenta staterna, Nato, utrikestjänsten och EU-institutionerna i stort har uppvisat under 20 års tid när man upprätthållit och finansierat Ghanis regering, som i realiteten varit korrupt och alienerad från folket, och väpnade styrkor som visat sig ineffektiva. Parlamentet uttrycker oro över att vårt kollektiva misslyckande i Afghanistan innebär en strategisk fördel för icke-västliga makter och grannländer, särskilt Pakistan samt Kina och i mindre utsträckning Ryssland, utan att dessa har lämnat något betydande bidrag till eller varit inblandade i Afghanistans utveckling. Parlamentet erinrar om att de afghanska myndigheterna var invecklade i politiska maktkamper och systematisk korruption, och inte lyckades komma till rätta med svag samhällsstyrning.

| 51. | Europaparlamentet framhåller vikten av god samhällsstyrning, rättsstatlighet och korruptionsbekämpning och poängterar att det under kriget mot terror i landet inte gjorts tillräckliga framsteg i Afghanistan med något enda av det ovannämnda. Parlamentet anser att framgång för statsbyggande och för EU:s internationella agenda för mänskliga rättigheter förutsätter att EU tar ett helhetsgrepp på frågor om utrikespolitik, humanitär politik, utvecklingspolitik, politik för mänskliga rättigheter, säkerhetspolitik, jämställdhetspolitik och handelspolitik. Parlamentet uppmanar med eftertryck rådet, utrikestjänsten och kommissionen att så snart som möjligt utarbeta och för parlamentet lägga fram en övergripande, erfarenhetsbaserad strategi för Afghanistan och länderna i den kringliggande regionen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet framhåller vikten av god samhällsstyrning, rättsstatlighet och korruptionsbekämpning och poängterar att det under kriget mot terror i landet inte gjorts tillräckliga framsteg i Afghanistan med något enda av det ovannämnda. Parlamentet anser att framgång för statsbyggande och för EU:s internationella agenda för mänskliga rättigheter förutsätter att EU tar ett helhetsgrepp på frågor om utrikespolitik, humanitär politik, utvecklingspolitik, politik för mänskliga rättigheter, säkerhetspolitik, jämställdhetspolitik och handelspolitik. Parlamentet uppmanar med eftertryck rådet, utrikestjänsten och kommissionen att så snart som möjligt utarbeta och för parlamentet lägga fram en övergripande, erfarenhetsbaserad strategi för Afghanistan och länderna i den kringliggande regionen.

| 52. | Europaparlamentet anser att denna kris bevisar att EU avsevärt måste stärka sin kapacitet att agera självständigt och därmed stärka EU:s försvarssamarbete genom att bygga upp en verklig europeisk försvarsunion, som bör gå hand i hand med en förstärkning av Natos europeiska pelare. Parlamentet anser att EU måste investera i militär medvetenhet, övervakning och spaning, underrättelseverksamhet och strategisk flygtransport. Parlamentet påminner om att de europeiska styrkornas oförmåga att säkra en internationell flygplats som Kabul utan amerikanskt stöd är ett slående exempel på hur stora investeringar som kommer att krävas. Parlamentet välkomnar den höga representantens senaste reflektioner i detta avseende och upprepar sitt stöd för en grundläggande och omfattande dialog om vägen framåt mellan EU:s institutioner, EU:s medlemsstater, nationella parlament, europeiska partner och det civila samhället. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att denna kris bevisar att EU avsevärt måste stärka sin kapacitet att agera självständigt och därmed stärka EU:s försvarssamarbete genom att bygga upp en verklig europeisk försvarsunion, som bör gå hand i hand med en förstärkning av Natos europeiska pelare. Parlamentet anser att EU måste investera i militär medvetenhet, övervakning och spaning, underrättelseverksamhet och strategisk flygtransport. Parlamentet påminner om att de europeiska styrkornas oförmåga att säkra en internationell flygplats som Kabul utan amerikanskt stöd är ett slående exempel på hur stora investeringar som kommer att krävas. Parlamentet välkomnar den höga representantens senaste reflektioner i detta avseende och upprepar sitt stöd för en grundläggande och omfattande dialog om vägen framåt mellan EU:s institutioner, EU:s medlemsstater, nationella parlament, europeiska partner och det civila samhället.

| 53. | Europaparlamentet anser att beslut om EU:s utrikespolitiska frågor bör fattas med utökad användning av kvalificerad majoritet i enlighet med EU-fördragen. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att beslut om EU:s utrikespolitiska frågor bör fattas med utökad användning av kvalificerad majoritet i enlighet med EU-fördragen.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att stärka EU:s diplomatiska representation i Centralasien, särskilt i Tadzjikistan, för att kunna ta emot förstahandsinformation om utvecklingen på fältet. Parlamentet insisterar på att situationen i Afghanistan, särskilt för kvinnor och flickor och för etniska, religiösa och andra utsatta grupper, måste fortsätta att bedömas och utvärderas under de kommande veckorna och månaderna. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att stärka EU:s diplomatiska representation i Centralasien, särskilt i Tadzjikistan, för att kunna ta emot förstahandsinformation om utvecklingen på fältet. Parlamentet insisterar på att situationen i Afghanistan, särskilt för kvinnor och flickor och för etniska, religiösa och andra utsatta grupper, måste fortsätta att bedömas och utvärderas under de kommande veckorna och månaderna.

| 55. | Europaparlamentet inser betydelsen av ett nära samarbete med Förenta staterna inriktat på att hantera många olika utmaningar och ge humanitärt bistånd till det afghanska folket och att samtidigt beakta de lärdomar som dragits i Afghanistan. Parlamentet uttrycker sin erkänsla för den amerikanska militären och dess stöd i samband med evakueringen från Kabuls internationella flygplats och uttrycker sitt djupaste deltagande med de anhöriga till de soldater som förolyckades under denna process. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet inser betydelsen av ett nära samarbete med Förenta staterna inriktat på att hantera många olika utmaningar och ge humanitärt bistånd till det afghanska folket och att samtidigt beakta de lärdomar som dragits i Afghanistan. Parlamentet uttrycker sin erkänsla för den amerikanska militären och dess stöd i samband med evakueringen från Kabuls internationella flygplats och uttrycker sitt djupaste deltagande med de anhöriga till de soldater som förolyckades under denna process.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att säkerställa ett effektivt skydd av EU:s yttre gränser i full överensstämmelse med unionsrätten och de grundläggande rättigheterna för att bättre kunna förbereda sig på migrationsströmmar från regionen och olagliga inresor till EU. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att säkerställa ett effektivt skydd av EU:s yttre gränser i full överensstämmelse med unionsrätten och de grundläggande rättigheterna för att bättre kunna förbereda sig på migrationsströmmar från regionen och olagliga inresor till EU.

o

o o

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda sändebud för Afghanistan, medlemsstaternas nationella parlament och den amerikanska kongressen. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda sändebud för Afghanistan, medlemsstaternas nationella parlament och den amerikanska kongressen.

---

(1)  EUT L 67, 14.3.2017, s. 3.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 978/2012 av den 25 oktober 2012 om tillämpning av det allmänna preferenssystemet (EUT L 303, 31.10.2012, s. 1).

2

(3)  Rådets direktiv 2001/55/EG av den 20 juli 2001 om miniminormer för att ge tillfälligt skydd vid massiv tillströmning av fördrivna personer och om åtgärder för att främja en balans mellan medlemsstaternas insatser för att ta emot dessa personer och bära följderna av detta (EGT L 212, 7.8.2001, s. 12).

3

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/143 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/143

---

P9_TA(2021)0394

Situationen i Libanon

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om situationen i Libanon (2021/2878(RSP))

(2022/C 117/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Libanon, särskilt resolutionen av den 22 maj 2008 om situationen i Libanon (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Libanon, särskilt resolutionen av den 22 maj 2008 om situationen i Libanon (1),

| — | med beaktande av tidigare resolutioner från FN:s säkerhetsråd, särskilt 1559 (2004), 1701 (2006), 2539 (2020) och 2591 (2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av tidigare resolutioner från FN:s säkerhetsråd, särskilt 1559 (2004), 1701 (2006), 2539 (2020) och 2591 (2021),

| — | med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan (2),

| — | med beaktande av rådets beslut 2007/860/EG av den 10 december 2007 om gemenskapens makroekonomiska stöd till Libanon (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2007/860/EG av den 10 december 2007 om gemenskapens makroekonomiska stöd till Libanon (3),

| — | med beaktande av den slutliga rapporten från Europeiska unionens valövervakningsuppdrag i Libanon 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutliga rapporten från Europeiska unionens valövervakningsuppdrag i Libanon 2018,

| — | med beaktande av de åtaganden som man enades om inom ramen för prioriteringarna för partnerskapet EU–Libanon i november 2016, CEDRE-konferensen den 6 april 2018, Libanons ramar för reformer, återhämtning och återuppbyggnad (3RF) i december 2020 samt mötena i den internationella stödgruppen för Libanon den 11 december 2019, 23 september 2020 och 19 maj 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de åtaganden som man enades om inom ramen för prioriteringarna för partnerskapet EU–Libanon i november 2016, CEDRE-konferensen den 6 april 2018, Libanons ramar för reformer, återhämtning och återuppbyggnad (3RF) i december 2020 samt mötena i den internationella stödgruppen för Libanon den 11 december 2019, 23 september 2020 och 19 maj 2021,

| — | med beaktande av uttalandet av den 5 augusti 2020 från Janez Lenarčič, kommissionsledamot med ansvar för krishantering, om explosionen i Beirut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 5 augusti 2020 från Janez Lenarčič, kommissionsledamot med ansvar för krishantering, om explosionen i Beirut,

| — | med beaktande av den internationella konferensen om bistånd och stöd till Beirut och det libanesiska folket den 9 augusti 2020 samt konferensen till stöd för den libanesiska befolkningen den 2 december 2020, vilka anordnades av Frankrike och FN, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konferensen om bistånd och stöd till Beirut och det libanesiska folket den 9 augusti 2020 samt konferensen till stöd för den libanesiska befolkningen den 2 december 2020, vilka anordnades av Frankrike och FN,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 23 september 2020 från den internationella stödgruppen för Libanon, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 23 september 2020 från den internationella stödgruppen för Libanon,

| — | med beaktande av uttalandet av den 28 september 2020 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, på EU:s vägnar, om Libanons nominerade premiärministers avgång, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 28 september 2020 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, på EU:s vägnar, om Libanons nominerade premiärministers avgång,

| — | med beaktande av rapporten om Libanons ramar för reformer, återhämtning och återuppbyggnad (3RF), som antogs av EU, FN och Världsbanken i december 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om Libanons ramar för reformer, återhämtning och återuppbyggnad (3RF), som antogs av EU, FN och Världsbanken i december 2020,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2020 om Libanon, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 7 december 2020 om Libanon,

| — | med beaktande av Världsbankens ekonomiska översikt om Libanon (LEM) av den 1 juni 2021 och den snabba bedömning av skador och behov (RDNA) i Beirut som utarbetats av Världsbanksgruppen i samarbete med EU och FN, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världsbankens ekonomiska översikt om Libanon (LEM) av den 1 juni 2021 och den snabba bedömning av skador och behov (RDNA) i Beirut som utarbetats av Världsbanksgruppen i samarbete med EU och FN,

| — | med beaktande av uttalandena och kommentarerna av den 19 juni 2021 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten), Josep Borrell, under hans besök i landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena och kommentarerna av den 19 juni 2021 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (vice ordföranden/den höga representanten), Josep Borrell, under hans besök i landet,

| — | med beaktande av uttalandet av den 16 juli 2021 från vice ordföranden/den höga representanten, Josep Borrell, om att den nominerade premiärministern Saad Hariri avgått, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 16 juli 2021 från vice ordföranden/den höga representanten, Josep Borrell, om att den nominerade premiärministern Saad Hariri avgått,

| — | med beaktande av uttalandet av den 16 juli 2021 från ordföranden för utskottet för utrikes frågor, David McAllister, och ordföranden för delegationen för förbindelserna med Mashriqländerna, Isabel Santos, där Libanons politiska ledning uppmanades bryta det dödläge som uppstått efter den nominerade premiärministerns avgång, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 16 juli 2021 från ordföranden för utskottet för utrikes frågor, David McAllister, och ordföranden för delegationen för förbindelserna med Mashriqländerna, Isabel Santos, där Libanons politiska ledning uppmanades bryta det dödläge som uppstått efter den nominerade premiärministerns avgång,

| — | med beaktande av Unicefs pressmeddelande av den 23 juli 2021Lebanon: Public water system on the verge of collapse, UNICEF warns (”Libanon: vattenförsörjningen på randen till kollaps, varnar Unicef”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unicefs pressmeddelande av den 23 juli 2021Lebanon: Public water system on the verge of collapse, UNICEF warns (”Libanon: vattenförsörjningen på randen till kollaps, varnar Unicef”),

| — | med beaktande av uttalandet av den 26 juli 2021 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om regeringsbildningsprocessen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 26 juli 2021 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om regeringsbildningsprocessen,

| — | med beaktande av uttalandet av den 28 juli 2021 från medordförandena för det andra mötet i den rådgivande gruppen om 3RF, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 28 juli 2021 från medordförandena för det andra mötet i den rådgivande gruppen om 3RF,

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/1277 av den 30 juli 2021 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libanon (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2021/1277 av den 30 juli 2021 om restriktiva åtgärder med anledning av situationen i Libanon (4),

| — | med beaktande av uttalandet av den 3 augusti 2021 från vice ordföranden/den höga representanten, Josep Borrell, om årsdagen för explosionen i Beiruts hamn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 3 augusti 2021 från vice ordföranden/den höga representanten, Josep Borrell, om årsdagen för explosionen i Beiruts hamn,

| — | med beaktande av konferensen till stöd för Libanons befolkning, som ägde rum via videokonferens den 4 augusti 2021, och uttalandet från vice ordföranden/den höga representanten, Josep Borrell, under konferensen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konferensen till stöd för Libanons befolkning, som ägde rum via videokonferens den 4 augusti 2021, och uttalandet från vice ordföranden/den höga representanten, Josep Borrell, under konferensen,

| — | med beaktande av FN:s generalsekreterares skrivelse av den 4 augusti 2021 till FN:s säkerhetsråds ordförande om förlängning av uppdraget för FN:s interimstyrka i Libanon (Unifil), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalsekreterares skrivelse av den 4 augusti 2021 till FN:s säkerhetsråds ordförande om förlängning av uppdraget för FN:s interimstyrka i Libanon (Unifil),

| — | med beaktande av uttalandet av den 4 augusti 2021 från Europeiska rådets ordförande vid den tredje internationella konferensen till stöd för Libanons befolkning, som hölls på gemensam inbjudan av FN:s generalsekreterare och Frankrikes president, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 4 augusti 2021 från Europeiska rådets ordförande vid den tredje internationella konferensen till stöd för Libanons befolkning, som hölls på gemensam inbjudan av FN:s generalsekreterare och Frankrikes president,

| — | med beaktande av uttalandet av den 7 augusti 2021 från utrikestjänstens talesperson om fördömande av avfyrandet av raketer från södra Libanon, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 7 augusti 2021 från utrikestjänstens talesperson om fördömande av avfyrandet av raketer från södra Libanon,

| — | med beaktande av uttalandet av den 26 augusti 2021 från FN:s generalsekreterare António Guterres om den försämrade socioekonomiska situationen i Libanon, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 26 augusti 2021 från FN:s generalsekreterare António Guterres om den försämrade socioekonomiska situationen i Libanon,

| — | med beaktande av beslut nr 1/2016 från mötet i associeringsrådet EU–Libanon av den 11 november 2016, Överenskommelse om prioriteringarna för partnerskapet EU–Libanon, och av förslaget till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i det associeringsråd som inrättats genom Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan, vad gäller en förlängning av prioriteringarna för partnerskapet EU–Libanon fram till dess att nya uppdaterade gemensamma dokument antas av EU och Libanon (COM(2021)0406), |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslut nr 1/2016 från mötet i associeringsrådet EU–Libanon av den 11 november 2016, Överenskommelse om prioriteringarna för partnerskapet EU–Libanon, och av förslaget till rådets beslut om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i det associeringsråd som inrättats genom Europa–Medelhavsavtalet om upprättande av en associering mellan Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Republiken Libanon, å andra sidan, vad gäller en förlängning av prioriteringarna för partnerskapet EU–Libanon fram till dess att nya uppdaterade gemensamma dokument antas av EU och Libanon (COM(2021)0406),

| — | med beaktande av incidenterna i augusti och september 2019 samt den 14 april 2020, 17 april 2020, 27 juli 2020 och i maj 2021, den 20 juli 2021 och den 4 till 6 augusti 2021, vilka utspelade sig tvärs över den blå linjen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av incidenterna i augusti och september 2019 samt den 14 april 2020, 17 april 2020, 27 juli 2020 och i maj 2021, den 20 juli 2021 och den 4 till 6 augusti 2021, vilka utspelade sig tvärs över den blå linjen,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 9 februari 2021Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – En ny agenda för Medelhavsområdet (JOIN(2021)0002), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 9 februari 2021Förnyat partnerskap med det södra grannskapet – En ny agenda för Medelhavsområdet (JOIN(2021)0002),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 och 132.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Dagens situation i Libanon är ytterst alarmerande och djupt oroväckande till följd av den politiska, ekonomiska, sociala, finansiella och hälsorelaterade krisen och landets institutionella sammanbrott. Libanon är en nära och viktig partner till Europeiska unionen. Detta partnerskap bygger på gemensamma intressen, långvariga historiska och kulturella band, regelbunden politisk och social dialog och omfattande direkta personkontakter. |
| --- | --- |

A.

Dagens situation i Libanon är ytterst alarmerande och djupt oroväckande till följd av den politiska, ekonomiska, sociala, finansiella och hälsorelaterade krisen och landets institutionella sammanbrott. Libanon är en nära och viktig partner till Europeiska unionen. Detta partnerskap bygger på gemensamma intressen, långvariga historiska och kulturella band, regelbunden politisk och social dialog och omfattande direkta personkontakter.

| B. | Libanon har ett dynamiskt civilsamhälle med många aktivister, företrädare för lokalsamhället, akademiker, konstnärer och ungdomsgrupper som mobiliserar sig och efterlyser brådskande reformer. |
| --- | --- |

B.

Libanon har ett dynamiskt civilsamhälle med många aktivister, företrädare för lokalsamhället, akademiker, konstnärer och ungdomsgrupper som mobiliserar sig och efterlyser brådskande reformer.

| C. | Situationen i Libanon var kritisk och utmynnade i en finanskris mot utgången av 2019. Massprotester ägde rum redan den 17 oktober 2019 med krav på sociala och ekonomiska rättigheter, ansvarsutkrävande, ett slut på korruptionen och samtliga politiska företrädares avgång. Protesterna kom att kallas Libanons oktoberrevolution. Den 29 oktober 2019 tillkännagav Libanons f.d. premiärminister Saad Hariri regeringens avgång. |
| --- | --- |

C.

Situationen i Libanon var kritisk och utmynnade i en finanskris mot utgången av 2019. Massprotester ägde rum redan den 17 oktober 2019 med krav på sociala och ekonomiska rättigheter, ansvarsutkrävande, ett slut på korruptionen och samtliga politiska företrädares avgång. Protesterna kom att kallas Libanons oktoberrevolution. Den 29 oktober 2019 tillkännagav Libanons f.d. premiärminister Saad Hariri regeringens avgång.

| D. | Den 4 augusti 2020 krävde en förödande explosion av en stor mängd ammoniumnitrat i Beiruts hamn mer än 200 dödsoffer, sårade mer än 6 500 personer och skadade över 74 000 hem, vilket direkt drabbade 300 000 personer. Under den efterföljande händelseutvecklingen avgick den tidigare premiärministern Hassan Diab. Ett år efter explosionen har utredningen av orsakerna ännu inte slutförts – till stor del på grund av korruptionen – och de ansvariga har inte identifierats eller ställts till svars. I en rapport från Human Rights Watch av den 3 augusti 2021 framkom belägg för att tjänstemän varit medskyldiga till explosionen. Den 4 augusti 2021 ägde ytterligare en massprotest rum på gatorna i Beirut med krav på utkrävande av ansvar för explosionen i hamnen. Läckta officiella dokument visar att libanesiska tull-, militär- och säkerhetsmyndigheter samt rättsväsendet vid minst tio tillfällen under sex års tid hade varnat flera regeringar för de farliga lagren med explosiva kemikalier i hamnen i Beirut, men trots detta vidtogs inga åtgärder. Framträdande politiker i Libanon har hindrat den lokala utredningen av den efterföljande explosionen, och myndigheterna avskedade den första undersökningsdomaren efter att han kallat politiker till förhör och har avvisat den andra undersökningsdomarens begäran om att upphäva misstänkta parlamentsledamöters immunitet och förhöra högt uppsatta medlemmar av säkerhetsstyrkorna. |
| --- | --- |

D.

Den 4 augusti 2020 krävde en förödande explosion av en stor mängd ammoniumnitrat i Beiruts hamn mer än 200 dödsoffer, sårade mer än 6 500 personer och skadade över 74 000 hem, vilket direkt drabbade 300 000 personer. Under den efterföljande händelseutvecklingen avgick den tidigare premiärministern Hassan Diab. Ett år efter explosionen har utredningen av orsakerna ännu inte slutförts – till stor del på grund av korruptionen – och de ansvariga har inte identifierats eller ställts till svars. I en rapport från Human Rights Watch av den 3 augusti 2021 framkom belägg för att tjänstemän varit medskyldiga till explosionen. Den 4 augusti 2021 ägde ytterligare en massprotest rum på gatorna i Beirut med krav på utkrävande av ansvar för explosionen i hamnen. Läckta officiella dokument visar att libanesiska tull-, militär- och säkerhetsmyndigheter samt rättsväsendet vid minst tio tillfällen under sex års tid hade varnat flera regeringar för de farliga lagren med explosiva kemikalier i hamnen i Beirut, men trots detta vidtogs inga åtgärder. Framträdande politiker i Libanon har hindrat den lokala utredningen av den efterföljande explosionen, och myndigheterna avskedade den första undersökningsdomaren efter att han kallat politiker till förhör och har avvisat den andra undersökningsdomarens begäran om att upphäva misstänkta parlamentsledamöters immunitet och förhöra högt uppsatta medlemmar av säkerhetsstyrkorna.

| E. | Korruptionen är ett av de största problem som hämmar Libanons utveckling och välstånd och fördjupar alienationen från och misstron mot det politiska systemet. Korruptionen är utbredd och genomsyrar alla samhällsnivåer, vilket återspeglas i landets globala och genomsnittliga resultat på de flesta förvaltningsområden. Det nationella institutet mot korruption är fortfarande inte operativt, eftersom utnämningen av dess kommissarier ännu inte är avslutad. |
| --- | --- |

E.

Korruptionen är ett av de största problem som hämmar Libanons utveckling och välstånd och fördjupar alienationen från och misstron mot det politiska systemet. Korruptionen är utbredd och genomsyrar alla samhällsnivåer, vilket återspeglas i landets globala och genomsnittliga resultat på de flesta förvaltningsområden. Det nationella institutet mot korruption är fortfarande inte operativt, eftersom utnämningen av dess kommissarier ännu inte är avslutad.

| F. | Den 10 september 2021 fick Libanon äntligen en regering efter att ha haft tre nominerade premiärministrar: Mustapha Adib, Saad Hariri och Najib Mikati. Den nya regeringen kommer snarast att behöva genomföra det nödvändiga materiella politiska reformpaketet för att Libanon ska kunna bekämpa korruptionen och bevara sin stabilitet, enhet, suveränitet, politiska självständighet och territoriella integritet. |
| --- | --- |

F.

Den 10 september 2021 fick Libanon äntligen en regering efter att ha haft tre nominerade premiärministrar: Mustapha Adib, Saad Hariri och Najib Mikati. Den nya regeringen kommer snarast att behöva genomföra det nödvändiga materiella politiska reformpaketet för att Libanon ska kunna bekämpa korruptionen och bevara sin stabilitet, enhet, suveränitet, politiska självständighet och territoriella integritet.

| G. | Kommunal-, parlaments- och presidentval planeras äga rum i Libanon i maj och oktober 2022. Det är av avgörande betydelse att samtliga politiska ledare respekterar valkalendern för 2022 och säkerställer inkluderande, öppna och rättvisa val med lika möjligheter till kampanjande för alla och möjlighet att rösta för alla libanesiska medborgare, även för dem som bor utanför landet, så som den senaste vallagen från 2017 medger och så som den libanesiska konstitutionen föreskriver. Valövervakningskommissionen saknar de medel den behöver för att utföra sitt uppdrag, vilket väcker farhågor när det gäller insyn och rättvisa i valrörelsen och de val som planeras äga rum nästa år. |
| --- | --- |

G.

Kommunal-, parlaments- och presidentval planeras äga rum i Libanon i maj och oktober 2022. Det är av avgörande betydelse att samtliga politiska ledare respekterar valkalendern för 2022 och säkerställer inkluderande, öppna och rättvisa val med lika möjligheter till kampanjande för alla och möjlighet att rösta för alla libanesiska medborgare, även för dem som bor utanför landet, så som den senaste vallagen från 2017 medger och så som den libanesiska konstitutionen föreskriver. Valövervakningskommissionen saknar de medel den behöver för att utföra sitt uppdrag, vilket väcker farhågor när det gäller insyn och rättvisa i valrörelsen och de val som planeras äga rum nästa år.

| H. | Omedelbart efter den massiva explosionen gjorde EU tillsammans med Världsbanken och FN en snabb bedömning av skador och behov för att uppskatta konsekvenserna för befolkningen, de fysiska tillgångarna, infrastrukturen och tillhandahållandet av tjänster. Man kom bland annat fram till att skadorna uppgick till mellan 3,8 och 4,6 miljarder US-dollar i de hårdast drabbade bostads- och kultursektorerna, medan förlusterna uppgick till mellan 2,9 och 3,5 miljarder US-dollar, där bostadssektorn drabbats hårdast följt av transporter och kultur. De prioriterade behoven för återhämtning och återuppbyggnad uppgick till mellan 1,8 och 2,0 miljarder US-dollar, med de största behoven inom transporter följt av kultur och bostäder. Det huvudsakliga resultatet blev inrättandet av ramarna för reformer, återhämtning och återuppbyggnad (3RF), som förvaltas tillsammans med Libanons regering. Det har inte gjorts några framsteg med reformerna inom ramen för 3RF på grund av flera månaders dödläge i regeringsbildningen. I maj 2021 tillkännagav Libanons största elproducent, Electricité du Liban (Libanons el), att man inte längre hade råd att köpa bränsle. Libanon vänder sig nu till flera länder för att tillgodose sina omedelbara energibehov. |
| --- | --- |

H.

Omedelbart efter den massiva explosionen gjorde EU tillsammans med Världsbanken och FN en snabb bedömning av skador och behov för att uppskatta konsekvenserna för befolkningen, de fysiska tillgångarna, infrastrukturen och tillhandahållandet av tjänster. Man kom bland annat fram till att skadorna uppgick till mellan 3,8 och 4,6 miljarder US-dollar i de hårdast drabbade bostads- och kultursektorerna, medan förlusterna uppgick till mellan 2,9 och 3,5 miljarder US-dollar, där bostadssektorn drabbats hårdast följt av transporter och kultur. De prioriterade behoven för återhämtning och återuppbyggnad uppgick till mellan 1,8 och 2,0 miljarder US-dollar, med de största behoven inom transporter följt av kultur och bostäder. Det huvudsakliga resultatet blev inrättandet av ramarna för reformer, återhämtning och återuppbyggnad (3RF), som förvaltas tillsammans med Libanons regering. Det har inte gjorts några framsteg med reformerna inom ramen för 3RF på grund av flera månaders dödläge i regeringsbildningen. I maj 2021 tillkännagav Libanons största elproducent, Electricité du Liban (Libanons el), att man inte längre hade råd att köpa bränsle. Libanon vänder sig nu till flera länder för att tillgodose sina omedelbara energibehov.

| I. | Trots upphävandet av lagen om banksekretess har det inte gjorts några framsteg när det gäller den forensiska revisionen av centralbanken. Efter rapporter från en schweizisk utredning av transaktioner som påstås involvera centralbankschefen, Riad Salameh, och dennes bror inledde den libanesiska allmänna åklagaren en utredning, och franska åklagare har inlett en förundersökning av anklagelserna om penningtvätt avseende Salameh. Centralbankschefen förnekar alla anklagelser. |
| --- | --- |

I.

Trots upphävandet av lagen om banksekretess har det inte gjorts några framsteg när det gäller den forensiska revisionen av centralbanken. Efter rapporter från en schweizisk utredning av transaktioner som påstås involvera centralbankschefen, Riad Salameh, och dennes bror inledde den libanesiska allmänna åklagaren en utredning, och franska åklagare har inlett en förundersökning av anklagelserna om penningtvätt avseende Salameh. Centralbankschefen förnekar alla anklagelser.

| J. | EU har åtagit sig att stödja landets stabilitet och enhet genom ekonomiskt bistånd. EU har gett ett avsevärt bistånd för att de omedelbara konsekvenserna av och behoven efter explosionen ska kunna hanteras. Unionen har mobiliserat 33 miljoner euro i form av nödbistånd och över 250 räddningsarbetare från EU:s medlemsstater. Enbart under 2021 har EU gett Libanon 55,5 miljoner euro i humanitärt bistånd. Sommaren 2021 ställdes ytterligare 5,5 miljoner euro till förfogande för att stärka Libanons insatser mot covid-19. Sedan 2011 har EU och dess medlemsstater mobiliserat 24,0 miljarder euro. |
| --- | --- |

J.

EU har åtagit sig att stödja landets stabilitet och enhet genom ekonomiskt bistånd. EU har gett ett avsevärt bistånd för att de omedelbara konsekvenserna av och behoven efter explosionen ska kunna hanteras. Unionen har mobiliserat 33 miljoner euro i form av nödbistånd och över 250 räddningsarbetare från EU:s medlemsstater. Enbart under 2021 har EU gett Libanon 55,5 miljoner euro i humanitärt bistånd. Sommaren 2021 ställdes ytterligare 5,5 miljoner euro till förfogande för att stärka Libanons insatser mot covid-19. Sedan 2011 har EU och dess medlemsstater mobiliserat 24,0 miljarder euro.

| K. | Covid-19-pandemin har förvärrat den redan pågående och allmänt utbredda krisen i Libanon, där korruptionen är utbredd på alla nivåer i samhället. Både sårbara och icke sårbara grupper har drabbats hårt. Sedan pandemins utbrott har mer än 610 000 fall av coronaviruset och 8 150 dödsfall registrerats i Libanon. De stadsdelar som drabbades hårdast av den förstörelse av bostäder som orsakades av explosionen var Gemmayze Ashrafiedh, Mar Mikhael och Rmeil Medawar, och bristen på alternativa bostäder i dag för dem vars hus förstördes kan komma att påverka den traditionella samhällsstrukturen och sammanhållningen i Libanon. |
| --- | --- |

K.

Covid-19-pandemin har förvärrat den redan pågående och allmänt utbredda krisen i Libanon, där korruptionen är utbredd på alla nivåer i samhället. Både sårbara och icke sårbara grupper har drabbats hårt. Sedan pandemins utbrott har mer än 610 000 fall av coronaviruset och 8 150 dödsfall registrerats i Libanon. De stadsdelar som drabbades hårdast av den förstörelse av bostäder som orsakades av explosionen var Gemmayze Ashrafiedh, Mar Mikhael och Rmeil Medawar, och bristen på alternativa bostäder i dag för dem vars hus förstördes kan komma att påverka den traditionella samhällsstrukturen och sammanhållningen i Libanon.

| L. | Genom rådets beslut av den 30 juli 2021 fastställdes en ram för riktade sanktioner mot personer och enheter som är ansvariga för att undergräva demokratin eller rättsstaten i Libanon. Sanktionerna inbegriper ett EU-reseförbud och frysning av tillgångar som en följd av att personen eller enheten konsekvent förhindrat bildandet av en regering eller allvarligt undergrävt anordnandet av val, förhindrat eller undergrävt genomförandet av planer som godkänts av myndigheterna och som stöds av EU för att förbättra ansvarsskyldigheten och goda styrelseformer, även inom bank- och finanssektorn, eller gjort sig skyldig till allvarlig ekonomisk misskötsamhet som rör offentliga medel, handlingar som omfattas av FN:s konvention mot korruption och otillåten export av kapital. |
| --- | --- |

L.

Genom rådets beslut av den 30 juli 2021 fastställdes en ram för riktade sanktioner mot personer och enheter som är ansvariga för att undergräva demokratin eller rättsstaten i Libanon. Sanktionerna inbegriper ett EU-reseförbud och frysning av tillgångar som en följd av att personen eller enheten konsekvent förhindrat bildandet av en regering eller allvarligt undergrävt anordnandet av val, förhindrat eller undergrävt genomförandet av planer som godkänts av myndigheterna och som stöds av EU för att förbättra ansvarsskyldigheten och goda styrelseformer, även inom bank- och finanssektorn, eller gjort sig skyldig till allvarlig ekonomisk misskötsamhet som rör offentliga medel, handlingar som omfattas av FN:s konvention mot korruption och otillåten export av kapital.

| M. | FN:s ekonomiska och sociala kommission för Västasien har kommit fram till att andelen fattiga personer ökade språngvis redan mellan 2019 och 2020, från 28 % till 55 %. Nivån av multidimensionell fattigdom i Libanon har ökat med nästan det dubbla, från 42 % 2019 till 82 % 2021, och i dag är 34 % av befolkningen drabbad av ”extrem multidimensionell fattigdom”. Arbetslösheten har ökat till över 40 % av arbetskraften och en ökande andel hushåll har svårt att få tillgång till grundläggande tjänster som livsmedel, vatten och hälso- och sjukvård. Världsbanken rapporterade i sin ekonomiska översikt om Libanon (Lebanon Economic Monitor) från juni 2021 att landet genomgår en allvarlig och utdragen ekonomisk depression som sannolikt kommer att rankas bland de allvarligaste kriserna globalt sedan mitten av 1800-talet. |
| --- | --- |

M.

FN:s ekonomiska och sociala kommission för Västasien har kommit fram till att andelen fattiga personer ökade språngvis redan mellan 2019 och 2020, från 28 % till 55 %. Nivån av multidimensionell fattigdom i Libanon har ökat med nästan det dubbla, från 42 % 2019 till 82 % 2021, och i dag är 34 % av befolkningen drabbad av ”extrem multidimensionell fattigdom”. Arbetslösheten har ökat till över 40 % av arbetskraften och en ökande andel hushåll har svårt att få tillgång till grundläggande tjänster som livsmedel, vatten och hälso- och sjukvård. Världsbanken rapporterade i sin ekonomiska översikt om Libanon (Lebanon Economic Monitor) från juni 2021 att landet genomgår en allvarlig och utdragen ekonomisk depression som sannolikt kommer att rankas bland de allvarligaste kriserna globalt sedan mitten av 1800-talet.

| N. | Kriget i grannlandet Syrien har tvingat många att fly till Libanon, som tagit emot uppskattningsvis 1,5 miljoner syriska flyktingar, och till detta kommer ytterligare omkring 15 800 flyktingar från Etiopien, Irak, Sudan och andra länder, vilka registrerats hos FN:s flyktingkommissarie (UNHCR), och cirka 207 700 palestinska flyktingar. Enligt Världslivsmedelsprogrammet var livsmedelsförsörjningen 2021 osäker för 22 % av de libanesiska medborgarna, för 50 % av flyktingarna från Syrien och för 33 % av flyktingarna av andra nationaliteter. Libanon är ett av två länder i Mellanöstern som hyser ett stort antal migranter som är hushållsarbetare och omfattas av kafala-systemet. Sedan 2011 har EU bidragit med 2,4 miljarder euro för att hjälpa de syriska och palestinska flyktingarna genom olika instrument, såsom EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien och det europeiska grannskapsinstrumentet. |
| --- | --- |

N.

Kriget i grannlandet Syrien har tvingat många att fly till Libanon, som tagit emot uppskattningsvis 1,5 miljoner syriska flyktingar, och till detta kommer ytterligare omkring 15 800 flyktingar från Etiopien, Irak, Sudan och andra länder, vilka registrerats hos FN:s flyktingkommissarie (UNHCR), och cirka 207 700 palestinska flyktingar. Enligt Världslivsmedelsprogrammet var livsmedelsförsörjningen 2021 osäker för 22 % av de libanesiska medborgarna, för 50 % av flyktingarna från Syrien och för 33 % av flyktingarna av andra nationaliteter. Libanon är ett av två länder i Mellanöstern som hyser ett stort antal migranter som är hushållsarbetare och omfattas av kafala-systemet. Sedan 2011 har EU bidragit med 2,4 miljarder euro för att hjälpa de syriska och palestinska flyktingarna genom olika instrument, såsom EU:s regionala förvaltningsfond för insatser med anledning av krisen i Syrien och det europeiska grannskapsinstrumentet.

| O. | I april 2020 godkände den libanesiska regeringen en ekonomisk plan och begärde ett IMF-program på grundval av nödvändiga reformer. Diskussionerna med IMF pågår fortfarande. Enligt IMF måste Libanon snabbt sätta i gång med omfattande reformer för att få ordning på de offentliga finanserna, omstrukturera den offentliga skulden, återställa bankväsendet, utvidga det sociala skyddsnätet, reformera statsägda företag och förbättra samhällsstyrningen. IMF har anslagit särskilda dragningsrättigheter till ett värde av 860 miljoner US-dollar såsom kassaförstärkning till landets uttömda reserver och hjälp med de många akuta behoven. Det libanesiska parlamentets finansutskott avvisade regeringens plan på en skuldnedskrivning som skulle ha gjort det möjligt för 98 % av befolkningen att bevara sina besparingar genom att man hade garanterat kontoinnehav på mindre än 500 000 US-dollar. Inför parlamentsledamöternas kritik mot återhämtningsplanen offentliggjorde Internationella valutafonden (IMF) tre uttalanden till stöd för regeringens förslagna plan. De parlamentsledamöter som förkastade återhämtningsplanen har ett egenintresse av att skydda de libanesiska bankernas intressen mot bakgrund av sin roll som eller förbindelse med aktieägare i dessa banker. |
| --- | --- |

O.

I april 2020 godkände den libanesiska regeringen en ekonomisk plan och begärde ett IMF-program på grundval av nödvändiga reformer. Diskussionerna med IMF pågår fortfarande. Enligt IMF måste Libanon snabbt sätta i gång med omfattande reformer för att få ordning på de offentliga finanserna, omstrukturera den offentliga skulden, återställa bankväsendet, utvidga det sociala skyddsnätet, reformera statsägda företag och förbättra samhällsstyrningen. IMF har anslagit särskilda dragningsrättigheter till ett värde av 860 miljoner US-dollar såsom kassaförstärkning till landets uttömda reserver och hjälp med de många akuta behoven. Det libanesiska parlamentets finansutskott avvisade regeringens plan på en skuldnedskrivning som skulle ha gjort det möjligt för 98 % av befolkningen att bevara sina besparingar genom att man hade garanterat kontoinnehav på mindre än 500 000 US-dollar. Inför parlamentsledamöternas kritik mot återhämtningsplanen offentliggjorde Internationella valutafonden (IMF) tre uttalanden till stöd för regeringens förslagna plan. De parlamentsledamöter som förkastade återhämtningsplanen har ett egenintresse av att skydda de libanesiska bankernas intressen mot bakgrund av sin roll som eller förbindelse med aktieägare i dessa banker.

| P. | Artikel 534 i Libanons strafflag används fortfarande för att gripa och åtala hbti-personer. I vissa delar av landet grips män som misstänks för samkönade relationer rutinmässigt och utsätts för förnedrande behandling på polisstationer. |
| --- | --- |

P.

Artikel 534 i Libanons strafflag används fortfarande för att gripa och åtala hbti-personer. I vissa delar av landet grips män som misstänks för samkönade relationer rutinmässigt och utsätts för förnedrande behandling på polisstationer.

| Q. | Den 30 juni 2021 godkände det libanesiska parlamentet en lag om undantagskrediter på 556 miljoner US-dollar, som ska bekosta ett system med ransoneringskort som kommer att ge kontantstöd till de mest utsatta familjerna och ersätta det nuvarande bidragssystemet. Införandet av systemet med ransoneringskort bör ske med respekt för principen om icke-diskriminering. |
| --- | --- |

Q.

Den 30 juni 2021 godkände det libanesiska parlamentet en lag om undantagskrediter på 556 miljoner US-dollar, som ska bekosta ett system med ransoneringskort som kommer att ge kontantstöd till de mest utsatta familjerna och ersätta det nuvarande bidragssystemet. Införandet av systemet med ransoneringskort bör ske med respekt för principen om icke-diskriminering.

| R. | Europa–Medelhavsavtalet bygger på respekt för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och den förklaringen är en väsentlig del av avtalet. |
| --- | --- |

R.

Europa–Medelhavsavtalet bygger på respekt för demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, och den förklaringen är en väsentlig del av avtalet.

| S. | I FN:s säkerhetsråds senaste resolution om Libanon, nämligen resolution 2591 (2021), som enhälligt antogs den 30 augusti 2021, förlängdes Unifils mandat med ytterligare ett år och man påminde om behovet av ett stadigvarande eldupphör, i enlighet med principerna och innehållet i resolution 1701 (2006). |
| --- | --- |

S.

I FN:s säkerhetsråds senaste resolution om Libanon, nämligen resolution 2591 (2021), som enhälligt antogs den 30 augusti 2021, förlängdes Unifils mandat med ytterligare ett år och man påminde om behovet av ett stadigvarande eldupphör, i enlighet med principerna och innehållet i resolution 1701 (2006).

| T. | Libanons neutralitet är nyckeln till landets framtida stabilitet. Ett stabilt och till fullo suveränt, enat och demokratiskt Libanon är av avgörande betydelse för stabiliteten, säkerheten och den fredliga utvecklingen i hela Mellanöstern. Den nybildade regeringen och dess ministrar måste nå fram till politiskt oberoende och motsätta sig all utländsk inblandning från länder i Libanons grannskap eller från mer avlägsna länder. Utländsk inblandning är till skada för Libanons utveckling och stabilitet. Hizbollah kontrollerar fortfarande viktiga ministerier i den libanesiska regeringen. Flera av EU:s medlemsstater har stämplat Hizbollah som en terrororganisation. Hizbollah har upprepade gånger visat sin starka ideologiska lojalitet med Iran, vilket destabiliserar den libanesiska regeringen och undergräver dess välbehövliga sammanhållning. |
| --- | --- |

T.

Libanons neutralitet är nyckeln till landets framtida stabilitet. Ett stabilt och till fullo suveränt, enat och demokratiskt Libanon är av avgörande betydelse för stabiliteten, säkerheten och den fredliga utvecklingen i hela Mellanöstern. Den nybildade regeringen och dess ministrar måste nå fram till politiskt oberoende och motsätta sig all utländsk inblandning från länder i Libanons grannskap eller från mer avlägsna länder. Utländsk inblandning är till skada för Libanons utveckling och stabilitet. Hizbollah kontrollerar fortfarande viktiga ministerier i den libanesiska regeringen. Flera av EU:s medlemsstater har stämplat Hizbollah som en terrororganisation. Hizbollah har upprepade gånger visat sin starka ideologiska lojalitet med Iran, vilket destabiliserar den libanesiska regeringen och undergräver dess välbehövliga sammanhållning.

| 1. | Europaparlamentet anser att Libanons nuvarande situation är en av människan skapad katastrof och att de skyldiga är en handfull män som tillhör den regerande politiska klassen. Parlamentet konstaterar att det nyligen bildats en regering, efter 13 månaders politiskt dödläge. Parlamentet beklagar att det endast finns en kvinna bland de nya ministrarna. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Libanons ledare att hålla sina löften och bli en fungerande regering som sköter sitt uppdrag, är trovärdig och ansvarsfull, bortser från splittringen inom parlamentet och är fri från utländskt inflytande. Parlamentet anser att verkställandet av ansvarsskyldighet, upprätthållandet av fria och rättvisa val och tillhandahållandet av grundläggande offentliga tjänster måste väga tyngre än alla personliga hänsynstaganden inom Libanons politiska klass. Parlamentet påminner om att valet i maj 2022, med hänsyn till det politiska dödläget och de allt sämre fungerande statliga institutionerna, under inga omständigheter får senareläggas, och att valet måste förrättas med respekt för internationella demokratiska normer för frihet, rättvisa och transparens. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar Libanons myndigheter att begära att vice ordföranden/den höga representanten ett antal månader före valet sänder ut ett valövervakningsuppdrag till Libanon eller, om det anses nödvändigt, ett valexpertuppdrag. Parlamentet uppmanar den nya libanesiska regeringen att till fullo genomföra rekommendationerna från EU:s valobservatörsuppdrag 2018. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillhandahålla allt tekniskt och finansiellt bistånd som behövs för att valet ska kunna hållas under bästa möjliga förhållanden och att sträva efter att garantera att hela processen är rättvis och transparent. Den nya libanesiska regeringen uppmanas eftertryckligen att förse valövervakningskommissionen med alla medel, all den personal och all den utrustning som krävs för att den ska kunna utföra sitt uppdrag fullt ut. Parlamentet begär dessutom att det inrättas en internationell humanitär insatsstyrka under FN:s överinseende, med uppgift att stödja genomförandet av det humanitära biståndet och övervaka utnyttjandet av medlen. Parlamentet påminner om att FN har utvecklat en ram för att stödja kvinnor som kandidater och väljare och därmed främja ett ökat deltagande av kvinnor i den politiska processen, och begär att denna ram integreras fullt ut i planerna för valreformer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar EU att erbjuda Libanon att EU ska sända ut ett mångsidigt rådgivningsuppdrag för administrativa frågor, för att tillgodose det akuta behovet av motåtgärder mot det allt snabbare sammanbrottet för den offentliga förvaltningen och de grundläggande tjänsterna. Den nya regeringen uppmanas eftertryckligen att skyndsamt genomföra viktiga förvaltningsreformer och ekonomiska reformer som kommer att säkerställa politisk och ekonomisk återhämtning, inbegripet en trovärdig reglering av centrala ekonomiska sektorer, såsom elsektorn. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påminner om att en transparent, oberoende, neutral och verkningsfull utredning av explosionen i Beiruts hamn är en prioriterad fråga och att det måste säkerställas att en sådan utredning blir av. Parlamentet uppmanar kraftfullt de libanesiska myndigheterna att respektera de rättsliga förfarandena och rättsväsendets oberoende, och att bistå alla insatser som skulle göra det möjligt att göra en ordentlig utredning och ställa till svars de personer som var ansvariga för de beslut som ledde till explosionen i hamnen i Beirut. Parlamentet efterlyser ett oberoende internationellt informationsuppdrag till Libanon för att, inom ramen för FN, utreda explosionen i Beirut. Parlamentet håller fast vid att de som befinns vara direkt eller indirekt ansvariga måste ställas till svars för de människoliv som gått förlorade och de skador som åsamkats Libanons folk. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar, med tanke på de svåra förhållandena på plats, kommissionen och medlemsstaterna att ställa ytterligare humanitärt bistånd till förfogande, framför allt livsmedelsbistånd, sjukhusmaterial och läkemedel, och att tillhandahålla alternativa källor till energi, bland annat solpaneler till alla skolor och sjukhus, vilka inte bör föras in i landet via offentliga organ, utan via andra enheter såsom välkända icke-statliga organisationer, civilsamhällesorganisationer och trosbaserade organisationer i Libanon som kan genomföra reformer. Parlamentet insisterar på att man behöver inkludera lokala civilsamhällesorganisationer i utformningen, planeringen, samordningen, genomförandet och utvärderingen av biståndsprogram för Libanon. Parlamentet uppmanar kommissionen att finna mekanismer som på ett strategiskt och flexibelt sätt tillämpar kriterier för att organisationerna snabbt ska kunna få tag på biståndsmedel för att åtgärda de omedelbara behoven, samtidigt som man alltid respekterar det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd och internationell humanitär rätt. Parlamentet understryker behovet av en kraftfull övervakning av EU:s bistånd för att se till att det överförs direkt till de behövande. Parlamentet beklagar djupt den extremt höga nivån av misskötsel och bristen på finansiell tillsyn över de medel som tillhandahållits tidigare. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EU:s medlemsstater att samarbeta konstruktivt med den nya libanesiska regeringen om genomförandet av de strukturella och sektoriella reformer som krävs för att låsa upp det betydande makroekonomiska stödet från EU och stärka våra handelsförbindelser, som är villkorade mot konkreta framsteg om genomförandet av de reformer som krävs inom de så kallade 3RF-ramarna (reformer, återhämtning och återuppbyggnad). |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar Libanons myndigheter att så fort som möjligt återuppta diskussionerna med IMF, för att konkreta reformer ska kunna vidtas för människorna i Libanon i deras utsatta situation. Parlamentet uppmanar kraftfullt Libanons myndigheter att genomföra de åtaganden man gjorde vid den ekonomiska konferensen för utveckling genom reformer tillsammans med den privata sektorn (CEDRE) i april 2018 med stöd från den internationella stödgruppen för Libanon och i enlighet med vad alla politiska ledare i Libanon kommit överens om. Detta förutsätter meningsfulla och djupgående reformer av ekonomin och styrelseformerna, bland annat genom att den ekonomiska stabiliteten och finanssektorns trovärdighet återställs, rättsväsendets oberoende garanteras, respekten för mänskliga rättigheter och rättsstatlighet garanteras och korruptionen bekämpas. Parlamentet uppmanar de libanesiska myndigheterna att stödja de mest utsatta samhällena i Libanon, genom bland annat sociala skyddsnät. Dessutom uppmanas de libanesiska myndigheterna att godkänna budgeten för 2021 och förbereda en budget för 2022, inklusive ett kraftfullt program för socialt skydd där man omsätter det sociala nödskyddsnätet och det nationella programmet för fattigdomsbekämpning. Parlamentet uppmanar kraftfullt de libanesiska myndigheterna att avsätta en tillräckligt stor budgetpost inför valet 2022. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att Libanon, på grund av Assadregimens totala förtryck av Syriens folkuppror 2011, är det land i världen som har tagit emot den största andelen syriska flyktingar. Parlamentet påpekar att den syriska regimen har ett särskilt ansvar för denna fortsatt dramatiska humanitära situation. Parlamentet påminner om att tillräcklig långsiktig finansiering och programplanering är avgörande för att stödja internflyktingar och flyktingar utanför den humanitära programcykeln, för att vi ska kunna nå fram till hållbara lösningar för fördrivna personer. Parlamentet påminner om den utsatta situationen för syriska och palestinska flyktingar i Libanon och understryker att det behövs en vederbörlig, förutsägbar och mångskiktad finansiering till FN:s hjälporganisation för Palestinaflyktingar (UNRWA) och andra aktörer som arbetar med flyktingar för att säkerställa att flyktingana i landet ges full tillgång till grundläggande tjänster. Parlamentet betonar behovet av utökat samarbete och en djupare dialog med icke-statliga organisationer och andra som hjälper flyktingarna i landet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Libanons nya regering och president att dels vidta alla nödvändiga åtgärder för att få bort korruptionen, också den korruption som tar formen av försnillning av allmänna medel och skatteflykt, dels säkerställa att de framtida ledamöterna av den nationella korruptionsbekämpande institutionen är fullständigt oberoende och dels anhålla om tekniskt stöd från det internationella samfundet via FN:s mekanismer och FN:s konvention mot korruption, för att Libanons folk ska garanteras både öppenhet och fullständigt ansvarsutkrävande. Parlamentet påminner om att EU, Världsbanken och FN har krävt att det ska inrättas ett oberoende och öppet rättsväsende samt antas en modern lag om offentlig upphandling och en strategi mot korruption, samt fördömer bristen på åtgärder från de olika libanesiska regeringarnas sida under de senaste åren. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar det särskilda ansvar som bärs av Hizbollah och andra fraktioner i undertryckandet av den libanesiska folkrörelsen 2019 och i Libanons politiska och ekonomiska kris. Parlamentet uppmanar alla utomstående makter att låta bli att blanda sig i Libanons angelägenheter och kräver att landets suveränitet och politiska självständighet ska respekteras. Parlamentet uppmanar med kraft alla politiska grupperingar inom regeringen att få slut på sekterismen och genomföra reformer för alla som bor i Libanon, utan någon diskriminering på religiös eller etnisk grund. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att det fortfarande inte gjorts några framsteg, vare sig i riktning mot ett permanent eldupphör eller mot andra nyckelinslag i FN:s säkerhetsråds resolution 1701 (2006), mot bakgrund av den senaste tidens spänningar vid Libanons gräns i söder. Parlamentet bekräftar än en gång sitt starka stöd till Libanons territoriella integritet, suveränitet och politiska självständighet, i linje med FN:s säkerhetsråds nyligen antagna resolution 2591 (2021). Parlamentet påminner om EU:s ståndpunkt om att FN:s säkerhetsråds relevanta resolutioner 1559 (2005) och 1701 (2006) måste respekteras till fullo. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar det internationella samfundet att tillhandahålla det ekonomiska stöd som krävs för att de libanesiska väpnade styrkorna och de interna säkerhetsstyrkorna ska kunna fullgöra sin viktiga roll när det gäller att förhindra ytterligare sammanbrott inom statliga institutioner, säkra humanitärt bistånd och upprätthålla säkerhet och stabilitet, samtidigt som man respekterar demonstrationsfriheten och yttrandefriheten. Parlamentet upprepar att det är mycket viktigt med ansvarsskyldigheten hos statstjänstemän och fördömer allt våld mot demonstranter. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att, i samarbete med medlemsstaterna, föreslå en förteckning över ansvarsskyldiga myndigheter i Libanon. Parlamentet efterlyser riktade sanktioner inom den ram som rådet antog den 30 juli 2021 mot alla personer eller enheter som uppfyller kriterierna i den ramen. Parlamentet betonar att riktade sanktioner mot dem som har hindrat eller undergrävt den demokratiska politiska processen fortfarande är en möjlighet som skulle kunna vidtas om de ansvariga aktörerna i Libanon fortsätter att blockera reformerna och kampen mot korruption. Parlamentet uppmanar alla EU-medlemsstater utan undantag att samarbeta fullt ut med och stärka EU:s nya riktade sanktioner mot korrupta ledare och mot dem som är ansvariga för att undergräva demokratin och rättsstaten, samt deras närstående enheter, i Libanon. Utrikestjänsten och rådet uppmanas med kraft att snarast avsätta tillräckliga resurser för att effektivt utveckla den nya mekanismen. Parlamentet uppmanar EU:s medlemsstater och deras partner, såsom Storbritannien och Schweiz, att samarbeta i kampen mot ett antal libanesiska tjänstemäns påstådda förskingring av offentliga medel. Parlamentet föreslår att medlemsstaterna ska inleda rättsliga förfaranden i sina nationella jurisdiktioner mot ägare av orättmätigt förvärvade tillgångar som förvaras på deras territorium samt att påskynda arbetet med att återlämna olagliga medel till den libanesiska befolkningen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om att associeringsavtalet mellan EU och Republiken Libanon föreskriver en politisk dialog mellan Europaparlamentet och Libanons parlament, på grundval av att det upprättas ett politiskt samarbete mellan de båda institutionerna, vilket på begäran av Libanons myndigheter kan tjäna som en ytterligare ram till stöd för den nybildade regeringen och bryta den institutionella stagnationen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om sitt starka stöd för alla människorättsförsvarare i Libanon och deras arbete. Parlamentet uppmuntrar civilsamhället, arbetsmarknadens parter och de ekonomiska partnerna att spela sina respektive roller i den nationella dialogen genom att ge uttryck för sina strävanden och framlägga förslag om fred, utveckling och landets framtid, samt lovordar lokalsamhällenas och civilsamhällets initiativ. Parlamentet är ytterst oroat över att allt fler av Libanons invånare flyttar utomlands, vilket leder till en kunskapsflykt som drabbar de mänskliga resurser som är livsnödvändiga för Libanons återuppbyggnad och återhämtning samt dess demokratiska livskraft. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Libanon att säkerställa skyddet mot tvångsarbete, såsom fastställs i nationell arbetsrätt, internationella människorättsstandarder, inklusive de grundläggande principerna och rättigheterna i arbetslivet, och Internationella arbetsorganisationens konvention om hushållsarbete (nr 189 från 2011) för att ta itu med det utnyttjande som kafalasystemet innebär. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för EU:s insatser för att bistå Libanon i dess ekonomiska omstrukturering och återuppbyggnaden av infrastrukturen. Parlamentet uppmanar kommissionen att, med stöd av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, reformera de långsiktiga anslagen till Libanon och omformulera strategin och återhämtningsplanen för Libanon, som ett led i prioriteringarna för partnerskapet EU–Libanon, och att överväga finansiering av ytterligare potentiella partner, framför allt för att finna brådskande lösningar på energibristen med hjälp av förnybar energi, såsom solpaneler. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet begär att artikel 534 i Libanons strafflag upphävs och att alla former av rättsligt och institutionellt våld och förföljelse av hbti-personer upphör. Parlamentet vill även att andra diskriminerande lagar avskaffas, såsom de som hindrar palestinska flyktingar från att åtnjuta samma rättigheter som andra utländska medborgare. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera sitt stöd till vaccinationskampanjen i Libanon, som behöver internationellt stöd, och att lindra hälsokrisen i landet. Parlamentet efterlyser stöd till sjukhusanställda och upphandling av halvmedicinska produkter. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet bekräftar än en gång sitt starka partnerskap med Libanon och dess folk, förankrat i de gemensamma värdena demokrati, pluralism, rättsstatsprincipen och respekten för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet upprepar sitt stöd för EU:s insatser för att bistå Libanon i landets ekonomiska omstrukturering. Parlamentet uttrycker sitt djupa deltagande med offren för explosionen i Beiruts hamn. Parlamentet bekräftar än en gång sin solidaritet med och sitt stöd till civilsamhället i Libanon, framför allt till journalister och visselblåsare. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att fortsätta sina insatser till stöd för återuppbyggnaden och den ekonomiska återhämtningen i Libanon, samt att inrätta ett närmare samarbete med civilsamhällesorganisationerna och att förbättra finansieringen av dem. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, Arabförbundets generalsekreterare, ordföranden för Parlamentariska församlingen för unionen för Medelhavsområdet samt till Libanons regering och parlament. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUT C 279 E, 19.11.2009, s. 69.

(2)  EUT L 143, 30.5.2006, s. 2.

(3)  EUT L 337, 21.12.2007, s. 111.

(4)  EUT L 277 I, 2.8.2021, s. 16.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/151 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/151

---

P9_TA(2021)0395

Mediefrihet och ytterligare urholkning av rättsstatsprincipen i Polen

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om mediefrihet och ytterligare urholkning av rättsstatsprincipen i Polen (2021/2880(RSP))

(2022/C 117/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av artikel 49 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 49 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och tillhörande rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna och tillhörande rättspraxis från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen) och Europadomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rättspraxis från Europeiska unionens domstol (EU-domstolen) och Europadomstolen,

| — | med beaktande av kommissionens motiverade förslag till rådets beslut av den 20 december 2017 om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen, utfärdat i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens motiverade förslag till rådets beslut av den 20 december 2017 om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen, utfärdat i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget (COM(2017)0835),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster), mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/1808 av den 14 november 2018 om ändring av direktiv 2010/13/EU om samordning av vissa bestämmelser som fastställs i medlemsstaternas lagar och andra författningar om tillhandahållande av audiovisuella medietjänster (direktivet om audiovisuella medietjänster), mot bakgrund av ändrade marknadsförhållanden (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (2) (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (2) (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om förslaget till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om förslaget till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2021 om 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om utarbetande av riktlinjer för tillämpningen av den generella villkorlighetsordningen för skydd av unionsbudgeten (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 juli 2021 om utarbetande av riktlinjer för tillämpningen av den generella villkorlighetsordningen för skydd av unionsbudgeten (10),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 20202020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 20202020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 20212021 års rapport om rättsstatsprincipen – Situationen när det gäller rättsstatsprincipen i Europeiska unionen (COM(2021)0700), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 juli 20212021 års rapport om rättsstatsprincipen – Situationen när det gäller rättsstatsprincipen i Europeiska unionen (COM(2021)0700),

| — | med beaktande av skrivelsen av den 8 mars 2021 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter till Polens premiärminister om två lagförslag om mediesektorn i Polen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 8 mars 2021 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter till Polens premiärminister om två lagförslag om mediesektorn i Polen (11),

| — | med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 132.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I artikel 2 i EU-fördraget stadgas att unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter. |
| --- | --- |

A.

I artikel 2 i EU-fördraget stadgas att unionen ska bygga på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter.

| B. | Enligt artikel 47 i stadgan kräver den grundläggande rätten till ett effektivt rättsmedel tillgång till en ”oavhängig” domstol. Politiskt inflytande eller kontroll av rättsväsendet och liknande hinder för enskilda domares oberoende har ofta lett till att rättsväsendet inte har kunnat fullgöra sin roll att utöva oberoende kontroll av den verkställande och lagstiftande maktens godtyckliga maktutövning. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 47 i stadgan kräver den grundläggande rätten till ett effektivt rättsmedel tillgång till en ”oavhängig” domstol. Politiskt inflytande eller kontroll av rättsväsendet och liknande hinder för enskilda domares oberoende har ofta lett till att rättsväsendet inte har kunnat fullgöra sin roll att utöva oberoende kontroll av den verkställande och lagstiftande maktens godtyckliga maktutövning.

| C. | Mediefrihet är en av hörnpelarna och garantierna för en fungerande demokrati och rättsstat. Mediernas frihet, mångfald och oberoende och journalisters säkerhet är avgörande delar av rätten till yttrande- och informationsfrihet och är väsentliga för EU:s och medlemsstaternas demokratiska funktionssätt. De offentliga myndigheterna bör anta ett regelverk som främjar en utveckling av medier som präglas av frihet, oberoende och mångfald. |
| --- | --- |

C.

Mediefrihet är en av hörnpelarna och garantierna för en fungerande demokrati och rättsstat. Mediernas frihet, mångfald och oberoende och journalisters säkerhet är avgörande delar av rätten till yttrande- och informationsfrihet och är väsentliga för EU:s och medlemsstaternas demokratiska funktionssätt. De offentliga myndigheterna bör anta ett regelverk som främjar en utveckling av medier som präglas av frihet, oberoende och mångfald.

| D. | Polen har, tillsammans med vissa andra medlemsstater, ännu inte genomfört alla krav i direktivet om audiovisuella medietjänster (direktiv (EU) 2018/1808), särskilt kraven på oberoende för den nationella tillsynsmyndigheten för mediemarknaden. |
| --- | --- |

D.

Polen har, tillsammans med vissa andra medlemsstater, ännu inte genomfört alla krav i direktivet om audiovisuella medietjänster (direktiv (EU) 2018/1808), särskilt kraven på oberoende för den nationella tillsynsmyndigheten för mediemarknaden.

| E. | Europeiska audiovisuella observationsorganet inom Europarådet kom 2019 fram till att det fanns anledning till oro för de polska medietillsynsmyndigheternas oberoende med avseende på genomförandet av utnämningsförfarandena och ansvarsskyldigheten inför det nationella radio- och tv-rådet (KRRiT). Man drog också slutsatsen att rådet för de nationella medierna (RMN) inte hade ”lämpliga garantier för en funktionell självständighet från politiska partier och regeringen” (12). |
| --- | --- |

E.

Europeiska audiovisuella observationsorganet inom Europarådet kom 2019 fram till att det fanns anledning till oro för de polska medietillsynsmyndigheternas oberoende med avseende på genomförandet av utnämningsförfarandena och ansvarsskyldigheten inför det nationella radio- och tv-rådet (KRRiT). Man drog också slutsatsen att rådet för de nationella medierna (RMN) inte hade ”lämpliga garantier för en funktionell självständighet från politiska partier och regeringen” (12).

| F. | I februari 2021 lades ett förslag fram om att införa en reklamskatt, vilket senare drogs tillbaka på grund av stark kritik mot dess negativa inverkan på mediefriheten och mediernas mångfald. Den 10 februari 2021 gjorde omkring 45 privata mediekanaler i Polen ett uppehåll i sina sändningar och visade i stället svarta skärmar med slagord i 24 timmar, i protest mot den föreslagna reklamskatten, och omkring 40 programföretag skrev i ett öppet brev till de polska myndigheterna att den nya skatten skulle försvaga medierna och kanske tvinga vissa medieföretag med verksamhet i Polen att stänga, vilket skulle begränsa valmöjligheterna för deras målgrupper. |
| --- | --- |

F.

I februari 2021 lades ett förslag fram om att införa en reklamskatt, vilket senare drogs tillbaka på grund av stark kritik mot dess negativa inverkan på mediefriheten och mediernas mångfald. Den 10 februari 2021 gjorde omkring 45 privata mediekanaler i Polen ett uppehåll i sina sändningar och visade i stället svarta skärmar med slagord i 24 timmar, i protest mot den föreslagna reklamskatten, och omkring 40 programföretag skrev i ett öppet brev till de polska myndigheterna att den nya skatten skulle försvaga medierna och kanske tvinga vissa medieföretag med verksamhet i Polen att stänga, vilket skulle begränsa valmöjligheterna för deras målgrupper.

| G. | Den 11 augusti 2021 röstade den polska sejmen igenom ett lagförslag som innebär att enbart företag som är majoritetsägda av enheter från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska få inneha sändningstillstånd. Detta lagförslag röstades ned av den polska senaten den 9 september 2021, vilket inte innebär att lagstiftningsprocessen är avslutad, eftersom den polska sejmen har möjlighet att upphäva detta beslut. |
| --- | --- |

G.

Den 11 augusti 2021 röstade den polska sejmen igenom ett lagförslag som innebär att enbart företag som är majoritetsägda av enheter från Europeiska ekonomiska samarbetsområdet ska få inneha sändningstillstånd. Detta lagförslag röstades ned av den polska senaten den 9 september 2021, vilket inte innebär att lagstiftningsprocessen är avslutad, eftersom den polska sejmen har möjlighet att upphäva detta beslut.

| H. | TVN24, ett oberoende medieföretag inom den USA-baserade Discoverykoncernen, skulle drabbas direkt av lagförslaget. Ett beslut om förlängning av TVN24:s sändningstillstånd har ännu inte fattats i Polen, trots att programföretaget begärde en förlängning i februari 2020. Den polska medietillsynsmyndigheten (KRRiT) bör utfärda sitt beslut om ett nytt sändningstillstånd innan det nuvarande tillståndet löper ut, dvs. före den 26 september 2021. |
| --- | --- |

H.

TVN24, ett oberoende medieföretag inom den USA-baserade Discoverykoncernen, skulle drabbas direkt av lagförslaget. Ett beslut om förlängning av TVN24:s sändningstillstånd har ännu inte fattats i Polen, trots att programföretaget begärde en förlängning i februari 2020. Den polska medietillsynsmyndigheten (KRRiT) bör utfärda sitt beslut om ett nytt sändningstillstånd innan det nuvarande tillståndet löper ut, dvs. före den 26 september 2021.

| I. | På grund av KRRiT:s passivitet har Discoverykoncernen ansökt om sändningstillstånd för TVN24-kanalen hos de nederländska myndigheterna och även fått ett sådant. |
| --- | --- |

I.

På grund av KRRiT:s passivitet har Discoverykoncernen ansökt om sändningstillstånd för TVN24-kanalen hos de nederländska myndigheterna och även fått ett sådant.

| J. | I Reportrar utan gränsers internationella pressfrihetsindex från 2021 ligger Polen på 64:e plats, dess lägsta rankning någonsin, ned från 18:e plats 2015. |
| --- | --- |

J.

I Reportrar utan gränsers internationella pressfrihetsindex från 2021 ligger Polen på 64:e plats, dess lägsta rankning någonsin, ned från 18:e plats 2015.

| K. | Den 7 maj 2021 slog Europadomstolen fast att myndigheternas agerande för att utse en av domarna i författningsdomstolens panel i ärendet med det ansökande företaget hade inneburit att den panel som hade prövat ärendet inte hade varit en ”domstol som inrättats enligt lag” och att sökandens ”rätt till en rättvis rättegång” hade kränkts (13). |
| --- | --- |

K.

Den 7 maj 2021 slog Europadomstolen fast att myndigheternas agerande för att utse en av domarna i författningsdomstolens panel i ärendet med det ansökande företaget hade inneburit att den panel som hade prövat ärendet inte hade varit en ”domstol som inrättats enligt lag” och att sökandens ”rätt till en rättvis rättegång” hade kränkts (13).

| L. | Den 2 mars 2021 slog EU-domstolen fast att successiva ändringar av lagen om Nationella domstolsrådet, vilka lett till ett avskaffande av den faktiska domstolskontrollen av detta råds beslut att lägga fram förslag om utnämning av kandidater till domare i Högsta domstolen till presidenten, kan strida mot EU-rätten (14). |
| --- | --- |

L.

Den 2 mars 2021 slog EU-domstolen fast att successiva ändringar av lagen om Nationella domstolsrådet, vilka lett till ett avskaffande av den faktiska domstolskontrollen av detta råds beslut att lägga fram förslag om utnämning av kandidater till domare i Högsta domstolen till presidenten, kan strida mot EU-rätten (14).

| M. | Den 29 mars 2021 lämnade Polens premiärminister in en ansökan till den allmänt omstridda och illegitima ”författningsdomstolen” om att överväga huruvida de bestämmelser i EU-fördraget som rör EU-rättens företräde och ett faktiskt rättsligt skydd är förenliga med den polska författningen (15). |
| --- | --- |

M.

Den 29 mars 2021 lämnade Polens premiärminister in en ansökan till den allmänt omstridda och illegitima ”författningsdomstolen” om att överväga huruvida de bestämmelser i EU-fördraget som rör EU-rättens företräde och ett faktiskt rättsligt skydd är förenliga med den polska författningen (15).

| N. | Genom beslut av den 14 juli 2021 beviljade EU-domstolen interimistiska åtgärder som begärts av kommissionen i enlighet med artikel 279 i EUF-fördraget avseende funktionen för den disciplinära kammaren i Högsta domstolen i Polen och upphävandet av ytterligare bestämmelser i polsk lagstiftning som påverkar rättsväsendets oberoende (16). |
| --- | --- |

N.

Genom beslut av den 14 juli 2021 beviljade EU-domstolen interimistiska åtgärder som begärts av kommissionen i enlighet med artikel 279 i EUF-fördraget avseende funktionen för den disciplinära kammaren i Högsta domstolen i Polen och upphävandet av ytterligare bestämmelser i polsk lagstiftning som påverkar rättsväsendets oberoende (16).

| O. | Den 14 juli 2021 slog den illegitima polska ”författningsdomstolen” fast att EU-domstolens interimistiska beslut om domstolsstrukturen i Polen var oförenliga med den polska författningen (17). |
| --- | --- |

O.

Den 14 juli 2021 slog den illegitima polska ”författningsdomstolen” fast att EU-domstolens interimistiska beslut om domstolsstrukturen i Polen var oförenliga med den polska författningen (17).

| P. | Den 15 juli 2021 slog EU-domstolen i sin dom i mål C-791/19 (18) fast att bestämmelserna om disciplinåtgärder mot domare i Polen inte är förenliga med EU-rätten. |
| --- | --- |

P.

Den 15 juli 2021 slog EU-domstolen i sin dom i mål C-791/19 (18) fast att bestämmelserna om disciplinåtgärder mot domare i Polen inte är förenliga med EU-rätten.

| Q. | Den 20 juli 2021 skickade kommissionen en skrivelse till Polen om alla åtgärder som vidtagits eller planeras för att till fullo följa domstolens beslut och alla åtgärder som krävs för att till fullo följa domen. De polska myndigheterna svarade kommissionen den 16 augusti 2021. |
| --- | --- |

Q.

Den 20 juli 2021 skickade kommissionen en skrivelse till Polen om alla åtgärder som vidtagits eller planeras för att till fullo följa domstolens beslut och alla åtgärder som krävs för att till fullo följa domen. De polska myndigheterna svarade kommissionen den 16 augusti 2021.

| R. | Den 22 juli 2021 slog Europadomstolen fast att Högsta domstolens disciplinära kammare inte är en ”oavhängig och opartisk domstol som inrättats enligt lag” och inte uppfyller den standard för ”rätt till en domstol som inrättats enligt lag” som garanteras i artikel 6.1 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna (19). |
| --- | --- |

R.

Den 22 juli 2021 slog Europadomstolen fast att Högsta domstolens disciplinära kammare inte är en ”oavhängig och opartisk domstol som inrättats enligt lag” och inte uppfyller den standard för ”rätt till en domstol som inrättats enligt lag” som garanteras i artikel 6.1 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna (19).

| S. | Den 7 september 2021 beslutade kommissionen att tillsända Polen en formell underrättelse i enlighet med artikel 260.2 i EUF-fördraget för att landet inte vidtagit de åtgärder som krävs för att fullt ut följa EU-domstolens dom av den 15 juli 2021, enligt vilken den polska lagen om disciplinåtgärder mot domare inte är förenlig med EU-rätten. |
| --- | --- |

S.

Den 7 september 2021 beslutade kommissionen att tillsända Polen en formell underrättelse i enlighet med artikel 260.2 i EUF-fördraget för att landet inte vidtagit de åtgärder som krävs för att fullt ut följa EU-domstolens dom av den 15 juli 2021, enligt vilken den polska lagen om disciplinåtgärder mot domare inte är förenlig med EU-rätten.

| T. | Den 7 september 2021 begärde kommissionen att EU-domstolen skulle ålägga Polen ekonomiska påföljder för att säkerställa efterlevnad av domstolens beslut av den 14 juli 2021 om interimistiska åtgärder avseende funktionen för den disciplinära kammaren i Högsta domstolen i Polen och upphävandet av ytterligare bestämmelser i polsk lagstiftning som påverkar rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

T.

Den 7 september 2021 begärde kommissionen att EU-domstolen skulle ålägga Polen ekonomiska påföljder för att säkerställa efterlevnad av domstolens beslut av den 14 juli 2021 om interimistiska åtgärder avseende funktionen för den disciplinära kammaren i Högsta domstolen i Polen och upphävandet av ytterligare bestämmelser i polsk lagstiftning som påverkar rättsväsendets oberoende.

| U. | I juni 2021 tillkännagav Polens biträdande justitieminister att den regerande koalitionen arbetade med ett lagförslag avsett att förbjuda ”hbt-propgaganda”. |
| --- | --- |

U.

I juni 2021 tillkännagav Polens biträdande justitieminister att den regerande koalitionen arbetade med ett lagförslag avsett att förbjuda ”hbt-propgaganda”.

| V. | Den 14 juli 2021 beslutade kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot Ungern och Polen avseende jämlikhet och skydd av grundläggande rättigheter, i synnerhet som reaktion på förklaringen om ”hbt-ideologifria zoner”. I en skrivelse från september 2021 (20) ansåg kommissionens avdelningar att principen om icke-diskriminering vid genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna inte var säkerställd och beslutade därför att lägga ändringarna av React-EU-programmet på is i samband med de regionala operativa programmen för fem lokala polska myndigheter. |
| --- | --- |

V.

Den 14 juli 2021 beslutade kommissionen att inleda överträdelseförfaranden mot Ungern och Polen avseende jämlikhet och skydd av grundläggande rättigheter, i synnerhet som reaktion på förklaringen om ”hbt-ideologifria zoner”. I en skrivelse från september 2021 (20) ansåg kommissionens avdelningar att principen om icke-diskriminering vid genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna inte var säkerställd och beslutade därför att lägga ändringarna av React-EU-programmet på is i samband med de regionala operativa programmen för fem lokala polska myndigheter.

| W. | I en Flash Eurobarometer-undersökning från augusti 2021 instämde den stora majoriteten av respondenterna i att EU bör ge medlemsstaterna medel bara på villkor att deras regeringar tillämpar rättsstatliga och demokratiska principer. Denna siffra var mycket hög också i Polen (72 %) (21). |
| --- | --- |

W.

I en Flash Eurobarometer-undersökning från augusti 2021 instämde den stora majoriteten av respondenterna i att EU bör ge medlemsstaterna medel bara på villkor att deras regeringar tillämpar rättsstatliga och demokratiska principer. Denna siffra var mycket hög också i Polen (72 %) (21).

Mediefrihet

| 1. | Europaparlamentet påminner om att det i sina tidigare resolutioner har uttryckt oro över tidigare antagna och nyligen föreslagna ändringar av den polska medielagstiftningen som innebär en omformning av public service-företaget till ett programföretag i regeringens tjänst. Parlamentet påminner om att artikel 54 i den polska författningen garanterar yttrandefrihet och förbjuder censur. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet kritiserar i starkast möjliga ordalag lagförslaget ”Lex TVN”, som antagits av sejmen. Parlamentet anser att det utgör ett försök att tysta kritiskt innehåll och ett direkt angrepp på mediepluralismen, och att det också kränker de grundläggande rättigheterna enligt stadgan och fördragen, EU:s lagstiftning om den inre marknaden och internationell människorättslagstiftning och handelsrätt, såsom direktivet om audiovisuella medietjänster. Sejmen uppmanas eftertryckligen att beakta senatens överläggningar och efterföljande förkastande av lagförslaget. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är djupt oroat över den fortsatta försämringen av mediefriheten i Polen och de olika reformer som den regerande koalitionen har genomfört för att minska mångfalden och begränsa kritiska röster i medierna. Parlamentet är djupt oroat över bekräftelsen att ett statskontrollerat oljebolag, PKN Orlen, förvärvar koncernen Polska Press, till och med före det slutgiltiga resultatet av den polska ombudsmannens överklagande mot konkurrensmyndigheten. Parlamentet är djupt oroat över de redaktionella förändringar som PKN Orlens ledning inlett inom Polska Press, trots ett pågående överklagande som tillfälligt hindrar PKN Orlen från att utöva sina rättigheter som intressenter. Parlamentet fördömer skarpt de uttalanden från ansvariga personer inom PKN Orlen där de avvisar domstolsavgörandet som irrelevant (22). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet är djupt oroat över försämringen när det gäller de polska public service-medierna och deras underlåtenhet att fullgöra sitt offentliga uppdrag, som kännetecknas av mångfald, opartiskhet, balans och oberoende, vilket är en rättslig skyldighet enligt artikel 21.1 i radio- och tv-lagen från 1992. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet fördömer skarpt de fortsatta smutskastningskampanjerna i public service-medierna mot domare, journalister och politiker som är kritiska mot den nuvarande regeringen, däribland rättegångar som en strategi mot offentligt engagemang (s.k. SLAPP) vilka initieras av statliga organ, regeringstjänstemän, statsägda företag eller personer med nära band till regeringskoalitionen. Parlamentet uppmanar de polska myndigheterna att i samarbete med journalistorganisationer övervaka och rapportera om angrepp på journalister och om rättegångar som syftar till att tysta eller skrämma oberoende medier, och att garantera tillgång till lämpliga rättsmedel. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet anser att bindande EU-regler som ger oberoende medier och journalister ett kraftfullt och konsekvent skydd mot ogrundade rättegångar som syftar till att tysta eller skrämma dem i EU behövs för att hjälpa till att sätta stopp för denna otillbörliga praxis, och betonar att parlamentet för närvarande arbetar med ett initiativbetänkande om s.k. SLAPP. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya initiativ för att utfärda en rekommendation om att garantera journalisters säkerhet i Europeiska unionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål lägga fram en rättsakt om mediefrihet (23). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att direktivet om audiovisuella medietjänster genomförs korrekt, särskilt när det gäller medietillsynsmyndigheternas oberoende, insyn i medieägandet och mediekompetens. Parlamentet uppmanar kommissionen att konkret använda sig av överträdelseförfaranden i situationer där medlemsstaterna tillämpar dessa bestämmelser på ett felaktigt eller ofullständigt sätt. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till de polska myndigheterna att fullt ut genomföra Europarådets rekommendation av den 13 april 2016 om skydd för journalistik och journalisters och andra medieaktörers säkerhet (24). |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uttrycker sitt fulla stöd för de fredliga protesterna mot de reformer från den polska regeringen som ytterligare urholkar mediefriheten i Polen. |
| --- | --- |

10.

EU-rättens företräde samt rättsväsendets och andra institutioners oberoende

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens senaste initiativ avseende rättsväsendets oberoende. Parlamentet anser dock att snabbare åtgärder, så som det upprepade gånger har efterlyst, skulle ha hjälpt till att undvika den fortsatta urholkningen av rättsväsendets oberoende i Polen. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen om att inleda överträdelseförfaranden avseende lagstiftningen om den illegitima ”författningsdomstolen” och dess olagliga sammansättning, Högsta domstolens kammare för extraordinär kontroll samt Nationella domstolsrådet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet är djupt oroat över att de polska myndigheterna på senare tid uppsåtligen och systematiskt har brutit mot rättsstatsrelaterade domar och förelägganden från EU-domstolen. Parlamentet uppmanar de polska myndigheterna att rätta sig efter de olika domarna från EU-domstolen och Europadomstolen avseende sammansättningen och organisationen av den illegitima ”författningsdomstolen” och Högsta domstolens disciplinära kammare, i syfte att uppfylla de normer för rättsväsendets oberoende som Polen förbundit sig att följa. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sitt fördömande av bruket att åtala och trakassera domare som är kritiska mot den polska regeringen. Parlamentet uppmanar den disciplinära kammaren i sin nuvarande sammansättning att avsluta all sin verksamhet och alla sina ärenden, inklusive rättsliga ärenden, och att återinsätta alla domare som den har entledigat från sina tjänster, även de domare som fortfarande hindras från att utöva sitt ämbete trots att de framgångsrikt har överklagat kammarens avstängning av dem inför domstol, eftersom de slutliga domarna från överklagandet därefter konstant ignoreras av ordförandena i de domstolar där de tjänstgör. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet begär att det allmänna åklagarämbetet och justitieministerns kansli ska separeras i enlighet med Venedigkommissionens rekommendationer (25). Parlamentet framhåller yttrandet från EU-domstolens generaladvokat i det pågående målet och uppmanar kommissionen att bli mer proaktiv i att inleda ett överträdelseförfarande avseende åklagarmyndigheternas oberoende. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet upprepar att den grundläggande principen om EU-rättens företräde är en hörnsten i EU-rätten i enlighet med EU-domstolens fasta rättspraxis. Parlamentet påminner om att samtliga medlemsstater enats om att foga en förklaring om detta företräde till Lissabonfördraget. Parlamentet påminner om att verkningarna av denna princip är bindande för alla organ i en medlemsstat, utan att bestämmelser i nationell rätt, inbegripet konstitutionella bestämmelser, kan förhindra detta. Parlamentet fördömer alla försök att undergräva denna princip. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar Polens premiärminister att inte ifrågasätta EU-rättens företräde framför nationell lagstiftning och att dra tillbaka sitt förslag, som är under behandling av den illegitima ”författningsdomstolen”, om att se över författningsenligheten hos vissa delar av EU-fördragen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar den allmänne åklagaren att dra tillbaka sitt förslag inför den illegitima ”författningsdomstolen” avseende författningsenligheten hos artikel 6 i den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att övervaka alla de frågor som redan pekats ut, begära interimistiska åtgärder när ärenden som rör rättsväsendet hänskjuts till EU-domstolen samt begära ekonomiska påföljder vid bristande efterlevnad av EU-domstolens domar. |
| --- | --- |

18.

Vidare bedömning av situationen för rättsstaten i Polen

| 19. | Europaparlamentet beklagar bristen på framsteg och den försämrade situationen för rättsstaten i Polen sedan sin resolution av den 17 september 2020, liksom att den polska regeringen inte har tagit hänsyn till rekommendationerna i denna resolution. Parlamentet framför dessa rekommendationer på nytt. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet noterar det tillkännagivande om undantagstillstånd som utfärdats av Polen och andra medlemsstater som gränsar till Belarus. Parlamentet noterar med oro den humanitära situationen vid gränsen och fördömer de belarusiska myndigheternas försök att utnyttja migranter, däribland asylsökande, som ett politiskt verktyg och ett hybridhot mot Polen och andra medlemsstater, som en reaktion på deras stöd till den demokratiska oppositionen i Belarus. Parlamentet efterlyser ett enat svar från EU för att hitta lösningar på denna situation. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Polen och andra berörda medlemsstater att se till att EU:s asyl- och återvändandelagstiftning och internationell människorättslagstiftning respekteras fullt ut även under denna nödsituation, inbegripet tillgång till asyl och tillträde för medier och organisationer i det civila samhället till gränsområdet, och att beakta riktlinjerna från FN:s flyktingkommissariat (UNHCR) och Europarådets organ. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sin egenskap av fördragens väktare säkerställa efterlevnad av relevant EU-rätt. Parlamentet uppmanar andra medlemsstater att visa solidaritet och bistå de berörda medlemsstaterna, bland annat genom omplacering av asylsökande. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet upprepar den djupa oro som det uttryckt i sina resolutioner över försöken att kriminalisera tillhandahållandet av sexualundervisning i Polen, och insisterar på att åldersanpassad och evidensbaserad allsidig sexual- och samlevnadsundervisning är nyckeln till att bygga upp unga människors förmåga att skapa sunda, jämlika, trygga och säkra relationer, fria från diskriminering, tvång och våld. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet är bestört över de föreslagna ändringarna av utbildningslagen och vissa andra lagar samt de antagna ändringar av förordningen om pedagogisk tillsyn av den 1 september 2021 (26) som skulle begränsa utbildningens självständighet genom en överföring av befogenheter från lokala till centrala myndigheter, utövande av kontroll över rektorer samt skärpt övervakning av icke-statliga organisationer som bidrar till skolundervisningen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet upprepar sin djupa oro över angreppen på kvinnors rättigheter i Polen, särskilt bakslaget mot kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter efter det avgörande av den illegitima ”författningsdomstolen” som offentliggjordes i den officiella tidningen (Dziennik Ustaw) den 27 januari 2021. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet välkomnar utnämningen av en ny polsk kommissarie för mänskliga rättigheter i juli 2021 efter att hans föregångares mandatperiod hade löpt ut i september 2020. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet är oroat över att rådet sedan december 2018 endast hållit en utfrågning enligt artikel 7.1 om rättsstaten i Polen. Rådet uppmanas eftertryckligen att utfärda konkreta rekommendationer till Polen, såsom föreskrivs i artikel 7.1 i EU-fördraget, och att ge tidsfrister för när dessa rekommendationer ska ha genomförts. Parlamentet uppmanar rådets nuvarande och kommande ordförandeskap att behålla utfrågningarna om Polen på rådets agenda. Parlamentet är bekymrat över hållningen hos flera på varandra följande rådsordförandeskap att inte längre rapportera tillbaka till lämpligt utskott i Europaparlamentet om förfarandena enligt artikel 7.1. Rådet uppmanas kraftfullt att göra detta så snart som möjligt. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till rådet och kommissionen att utvidga räckvidden för utfrågningar enligt artikel 7.1 i EU-fördraget så att de även omfattar frågor som rör grundläggande rättigheter och demokrati, och att inkludera den senaste utvecklingen och bedöma riskerna för brott mot rättsväsendets oberoende, yttrandefriheten, inbegripet mediefriheten, friheten för konsten och vetenskapen, föreningsfriheten samt rätten till likabehandling, så som parlamentet begärt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som kommissionen vidtagit med avseende på utropandet av ”hbt-ideologifria zoner” av vissa lokala och regionala myndigheter i Polen och dessas oförenlighet med EU:s värden, liksom vikten av icke-diskriminering vid genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att använda sig av alla rättsliga grunder i överträdelseförfarandena. Parlamentet uppmanar de statliga, lokala och regionala myndigheterna i medlemsstaterna att ställa in allt samarbete med polska myndigheter som utropar ”hbt-ideologifria zoner”. Parlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att avslå ansökningar om EU-finansiering från myndigheter som har antagit sådana förklaringar och att överväga olika sätt att säkerställa skyddet av de slutliga stödmottagarna och kontinuiteten i deras arbete, bland annat genom att överväga alternativ till regionala förvaltningsmyndigheter, såsom direktstöd till organisationer i det civila samhället som är beroende av EU-finansiering för sin verksamhet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet fördömer skarpt att SLAPP-metoder används också mot aktivister som agerar mot och informerar allmänheten om förklaringarna om frihet från så kallad hbti-ideologi och ”de regionala stadgorna om familjerättigheter”. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt om förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen, som trädde i kraft den 1 januari 2021 och i sin helhet är direkt tillämplig i Europeiska unionen och alla dess medlemsstater för alla medel ur EU-budgeten, inklusive medel som sedan dess tilldelats genom det europeiska återhämtningsinstrumentet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påminner om att förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen ger en tydlig definition av begreppet rättsstat, som måste förstås i förhållande till unionens övriga värden, däribland grundläggande rättigheter och icke-diskriminering. Parlamentet uttrycker besvikelse över kommissionens svar till parlamentet i dess skrivelse av den 23 augusti 2021. Parlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart aktivera förfarandet enligt artikel 6.1 i förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen avseende Polen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uttrycker allvarlig oro avseende huruvida utkastet till den polska planen för återhämtning och resiliens är förenligt med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (27) och med stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att noggrant analysera varje åtgärd som beskrivs i utkastet till den polska planen för återhämtning och resiliens och att godkänna planen endast om det fastställs att de polska myndigheterna har genomfört alla avgöranden från EU-domstolen, i synnerhet när det gäller rättsväsendets oberoende, och att planen inte i ett senare skede skulle leda till att EU-budgeten aktivt bidrar till kränkningar av de grundläggande rättigheterna i Polen. |
| --- | --- |

31.

o

o o

| 32. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till medlemsstaternas regeringar och parlament, rådet, kommissionen, Regionkommittén och Europarådet. |
| --- | --- |

32.

---

(1)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 69.

(2)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(3)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

(4)  EUT C 255, 29.6.2021, s. 7.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2021)0089.

(6)  Antagna texter, P9_TA(2020)0014.

(7)  Antagna texter, P9_TA(2020)0251.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2020)0225.

(9)  Antagna texter, P9_TA(2021)0313.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2021)0348.

(11)  Referens: CommHR/DM/sf 007-2021.

(12)  Cappello M. (ed.), The independence of media regulatory authorities in Europe (”Medietillsynsmyndigheters oberoende i Europa”), IRIS Special, Europeiska audiovisuella observationsorganet, Strasbourg, 2019.

(13)  Dom av den 7 maj 2021, Xero Flor w Polsce sp. z o.o. mot Polen.

(14)  Domstolens dom av den 2 mars 2021, A.B. m.fl., C-824/18, ECLI:EU:C:2021:153.

(15)  Ansökan i pågående mål K 3/21; dom från den illegitima ”författningsdomstolen” väntas den 22 september 2021.

(16)  Domstolens föreläggande av den 14 juli 2021, kommissionen mot Polen, C-204/21 R, ECLI:EU:C:2021:593.

(17)  Författningsdomstolens dom av den 14 juli 2021, mål P 7/20.

(18)  Domstolens dom (stora avdelningen) av den 15 juli 2021, Europeiska kommissionen mot Republiken Polen, C-791/19, ECLI:EU:C:2021:596.

(19)  Europadomstolens dom av den 22 juli 2021, Reczkowicz mot Polen (ansökan nr 43447/19).

(20)  Ares(2021)5444303 – 3.9.2021.

(21)  Flash Eurobarometer – Tillståndet i Europeiska unionen, IPSOS, augusti 2021.

(22)  Poland: Purge of editors begins despite court ruling suspending purchase of Polska Press (”Polen: utrensning av redaktörer inleds trots domstolsavgörande om hävande av uppköpet av Polska Press”), Internationella pressinstitutet, 30 april 2021.

(23)  För en ”EU-rättsakt om mediefrihet”, anförande inför Europaparlamentets utskott för kultur och utbildning den 19 april 2021.

(24)  Rekommendation CM/Rec(2016)4 från ministerkommittén till medlemsstaterna om skydd för journalistik och journalisters och andra medieaktörers säkerhet.

(25)  Yttrande nr 892/2017 av den 11 december 2017.

(26)  Dz.U. 2021 poz. 1618.

(27)  EUT L 57, 18.2.2021, s. 17.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/159 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/159

---

P9_TA(2021)0396

Förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor

Europaparlamentets resolution av den 16 september 2021 om förstärkt transparens och integritet i EU:s institutioner genom inrättande av ett oberoende EU-organ för etiska frågor (2020/2133(INI))

(2022/C 117/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (2019–2024), som lades fram den 10 september 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de politiska riktlinjerna för nästa Europeiska kommission (2019–2024), som lades fram den 10 september 2019,

| — | med beaktande av uppdragsbeskrivningen av den 1 december 2019 från kommissionens ordförande till Věra Jourová, nominerad vice ordförande med ansvar för värden och öppenhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppdragsbeskrivningen av den 1 december 2019 från kommissionens ordförande till Věra Jourová, nominerad vice ordförande med ansvar för värden och öppenhet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om öppenhet, ansvarstagande och integritet i EU:s institutioner (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 september 2017 om öppenhet, ansvarstagande och integritet i EU:s institutioner (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om utvärdering av valet till Europaparlamentet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om utvärdering av valet till Europaparlamentet (2),

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 9, 10, 13, 14, 15, 16 och 17, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt artiklarna 9, 10, 13, 14, 15, 16 och 17,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 223.2, 245 och 295, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 223.2, 245 och 295,

| — | med beaktande av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (valakten), som utgör en bilaga till rådets beslut av den 20 september 1976, i dess ändrade lydelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av akten om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet (valakten), som utgör en bilaga till rådets beslut av den 20 september 1976, i dess ändrade lydelse,

| — | med beaktande av utkastet till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om ett obligatoriskt öppenhetsregister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till interinstitutionellt avtal mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om ett obligatoriskt öppenhetsregister,

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2019 om EU-institutionernas etiska ramar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2019 om EU-institutionernas etiska ramar,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2019,

| — | med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga (2005/684/EG, Euratom) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets beslut av den 28 september 2005 om antagande av Europaparlamentets ledamotsstadga (2005/684/EG, Euratom) (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets arbetsordning, särskilt artiklarna 2, 10, 11, 176.1, bilaga I, artiklarna 1–3, 4.6, 5 och 6 samt bilaga II, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets arbetsordning, särskilt artiklarna 2, 10, 11, 176.1, bilaga I, artiklarna 1–3, 4.6, 5 och 6 samt bilaga II,

| — | med beaktande av årsrapporterna från den rådgivande kommittén för ledamöters uppförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporterna från den rådgivande kommittén för ledamöters uppförande,

| — | med beaktande av årsrapporterna om tillämpningen av uppförandekoden för Europeiska kommissionens ledamöter, inbegripet yttrandena från den oberoende etikkommittén, |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporterna om tillämpningen av uppförandekoden för Europeiska kommissionens ledamöter, inbegripet yttrandena från den oberoende etikkommittén,

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens rekommendationer i den gemensamma undersökningen av klagomålen 194/2017/EA, 334/2017/EA och 543/2017/EA om kommissionens hantering av tidigare kommissionsledamöters anställning efter ämbetstiden, en tidigare kommissionsordförande och dess etikkommittés roll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens rekommendationer i den gemensamma undersökningen av klagomålen 194/2017/EA, 334/2017/EA och 543/2017/EA om kommissionens hantering av tidigare kommissionsledamöters anställning efter ämbetstiden, en tidigare kommissionsordförande och dess etikkommittés roll,

| — | med beaktande av rekommendationerna från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) och olika icke-statliga organisationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD), Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco) och olika icke-statliga organisationer,

| — | med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska unionen, särskilt artiklarna 11, 11a, 12, 12a, 12b, 13, 15, 16, 17, 19, 21a, 22a, 22c, 24, 27 och 40, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska unionen, särskilt artiklarna 11, 11a, 12, 12a, 12b, 13, 15, 16, 17, 19, 21a, 22a, 22c, 24, 27 och 40,

| — | med beaktande av de befogenheter och ansvarsområden som Europaparlamentets utskott för rättsliga frågor har enligt bilaga VI till arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de befogenheter och ansvarsområden som Europaparlamentets utskott för rättsliga frågor har enligt bilaga VI till arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för rättsliga frågor, budgetkontrollutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för rättsliga frågor, budgetkontrollutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0260/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0260/2021), och av följande skäl:

| A. | Enligt EU-fördraget ska unionen ”i all sin verksamhet respektera principen om jämlikhet mellan sina medborgare, som ska få lika uppmärksamhet från unionens institutioner, organ och byråer”. Detta innebär att offentliga beslut fattas i det allmännas intresse. |
| --- | --- |

A.

Enligt EU-fördraget ska unionen ”i all sin verksamhet respektera principen om jämlikhet mellan sina medborgare, som ska få lika uppmärksamhet från unionens institutioner, organ och byråer”. Detta innebär att offentliga beslut fattas i det allmännas intresse.

| B. | I fördragen har det inrättats ett system för fördelning av befogenheter mellan unionens institutioner som ger varje institution en egen roll inom unionens institutionella struktur och vid fullgörandet av dess uppgifter. |
| --- | --- |

B.

I fördragen har det inrättats ett system för fördelning av befogenheter mellan unionens institutioner som ger varje institution en egen roll inom unionens institutionella struktur och vid fullgörandet av dess uppgifter.

| C. | Varje EU-institution har rätt till organisatorisk suveränitet, men alla EU-institutioner måste uppfylla de högsta standarderna för oberoende och opartiskhet. |
| --- | --- |

C.

Varje EU-institution har rätt till organisatorisk suveränitet, men alla EU-institutioner måste uppfylla de högsta standarderna för oberoende och opartiskhet.

| D. | I EU-fördraget och EUF-fördraget fastställs en europeisk styrningsram som bygger på maktdelning och som fastställer separata rättigheter och skyldigheter för varje institution. |
| --- | --- |

D.

I EU-fördraget och EUF-fördraget fastställs en europeisk styrningsram som bygger på maktdelning och som fastställer separata rättigheter och skyldigheter för varje institution.

| E. | De offentliga institutionernas och deras valda företrädares, kommissionsledamöters och tjänstemäns oberoende, transparens och ansvarsskyldighet är av yttersta vikt för att främja medborgarnas förtroende, vilket är nödvändigt för att de demokratiska institutionerna ska fungera på ett legitimt sätt. |
| --- | --- |

E.

De offentliga institutionernas och deras valda företrädares, kommissionsledamöters och tjänstemäns oberoende, transparens och ansvarsskyldighet är av yttersta vikt för att främja medborgarnas förtroende, vilket är nödvändigt för att de demokratiska institutionerna ska fungera på ett legitimt sätt.

| F. | De etiska normer som gäller för EU-institutionerna ligger i många avseenden före dem som gäller för deras nationella motsvarigheter, men de har inte tillämpats på ett tillfredsställande sätt. |
| --- | --- |

F.

De etiska normer som gäller för EU-institutionerna ligger i många avseenden före dem som gäller för deras nationella motsvarigheter, men de har inte tillämpats på ett tillfredsställande sätt.

| G. | Genomförandet av den etiska ramen skulle kunna förbättras. |
| --- | --- |

G.

Genomförandet av den etiska ramen skulle kunna förbättras.

| H. | Medborgarnas förtroende för offentliga institutioner och beslutsprocesser är en hörnsten i varje demokratiskt styre och kräver föredömlighet, integritet, transparens, ansvarsskyldighet och högsta standarder för etiskt beteende. |
| --- | --- |

H.

Medborgarnas förtroende för offentliga institutioner och beslutsprocesser är en hörnsten i varje demokratiskt styre och kräver föredömlighet, integritet, transparens, ansvarsskyldighet och högsta standarder för etiskt beteende.

| I. | För att säkerställa att demokratiska processer inte överflyglas av privata intressen och att medborgarnas rättigheter respekteras fullt ut är det avgörande att det inte förekommer otillbörlig påverkan från företrädare för intressegrupper, bland annat genom betald verksamhet för Europaparlamentets ledamöter, gåvor eller inbjudningar till resor, skapande av förväntningar om framtida anställning efter det att en ledamots mandat har upphört eller en tjänsteman har avgått från tjänsten, och att information eller kontakter inte utnyttjas på otillbörligt sätt. |
| --- | --- |

I.

För att säkerställa att demokratiska processer inte överflyglas av privata intressen och att medborgarnas rättigheter respekteras fullt ut är det avgörande att det inte förekommer otillbörlig påverkan från företrädare för intressegrupper, bland annat genom betald verksamhet för Europaparlamentets ledamöter, gåvor eller inbjudningar till resor, skapande av förväntningar om framtida anställning efter det att en ledamots mandat har upphört eller en tjänsteman har avgått från tjänsten, och att information eller kontakter inte utnyttjas på otillbörligt sätt.

| J. | Bristerna i EU:s nuvarande etiska ram beror till stor del på att den bygger på självreglering, att det inte finns någon EU-straffrätt och att det saknas tillräckliga resurser och befogenheter för att kontrollera information. All utveckling av EU:s etiska ram måste ha en tydlig rättslig grund, samtidigt som den maktfördelning som fastställs i fördragen respekteras. Inrättandet av ett oberoende etikorgan skulle kunna bidra till att stärka förtroendet för EU-institutionerna och deras demokratiska legitimitet. |
| --- | --- |

J.

Bristerna i EU:s nuvarande etiska ram beror till stor del på att den bygger på självreglering, att det inte finns någon EU-straffrätt och att det saknas tillräckliga resurser och befogenheter för att kontrollera information. All utveckling av EU:s etiska ram måste ha en tydlig rättslig grund, samtidigt som den maktfördelning som fastställs i fördragen respekteras. Inrättandet av ett oberoende etikorgan skulle kunna bidra till att stärka förtroendet för EU-institutionerna och deras demokratiska legitimitet.

| K. | Till följd av detta har det förekommit fall av problematiskt beteende. Alla fall av oetiskt beteende och bristfällig hantering av dessa från EU-institutionernas sida äventyrar unionsmedborgarnas förtroende för EU-institutionerna och har allvarligt medverkat till att skada Europeiska unionens anseende. |
| --- | --- |

K.

Till följd av detta har det förekommit fall av problematiskt beteende. Alla fall av oetiskt beteende och bristfällig hantering av dessa från EU-institutionernas sida äventyrar unionsmedborgarnas förtroende för EU-institutionerna och har allvarligt medverkat till att skada Europeiska unionens anseende.

| L. | Den så kallade svängdörrsproblematiken ökar i hög grad. Många kommissionsledamöter och en tredjedel av dem som var ledamöter av Europaparlamentet mellan 2014 och 2019 har rekryterats av organisationer som är registrerade i det europeiska öppenhetsregistret. Detta medför risk för intressekonflikter med medlemsstaternas och EU-institutionernas legitima behörighetsområden och för att konfidentiell information röjs eller missbrukas, samt risk för att tidigare anställda använder sina nära personliga kontakter och vänskap med tidigare kolleger för lobbyändamål. |
| --- | --- |

L.

Den så kallade svängdörrsproblematiken ökar i hög grad. Många kommissionsledamöter och en tredjedel av dem som var ledamöter av Europaparlamentet mellan 2014 och 2019 har rekryterats av organisationer som är registrerade i det europeiska öppenhetsregistret. Detta medför risk för intressekonflikter med medlemsstaternas och EU-institutionernas legitima behörighetsområden och för att konfidentiell information röjs eller missbrukas, samt risk för att tidigare anställda använder sina nära personliga kontakter och vänskap med tidigare kolleger för lobbyändamål.

| M. | Ramarna för de aktuella etiska normerna på unionsnivå är skräddarsydda enligt varje EU-institutions särdrag, vilket leder till divergerande processer och genomförandenivåer även för samma tjänsteföreskrifter inom EU:s olika institutioner, byråer och organ, vilket leder till ett komplext system som är svårbegripligt för både EU-medborgare och för dem som måste följa reglerna. |
| --- | --- |

M.

Ramarna för de aktuella etiska normerna på unionsnivå är skräddarsydda enligt varje EU-institutions särdrag, vilket leder till divergerande processer och genomförandenivåer även för samma tjänsteföreskrifter inom EU:s olika institutioner, byråer och organ, vilket leder till ett komplext system som är svårbegripligt för både EU-medborgare och för dem som måste följa reglerna.

| N. | Enligt rekommendationen i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2019 finns det på många områden goda skäl att ha harmoniserade strategier för hantering av etiska frågor inom EU-institutionerna. Europeiska ombudsmannen och Europeiska revisionsrätten har upprepade gånger slagit larm om omfattande brister inom EU-institutionernas politik för förebyggande av intressekonflikter. Både ombudsmannen och revisionsrätten har uttryckt särskild oro över att det saknas en gemensam etisk ram för EU, med tydliga förfaranden och rapporteringskanaler. Detta problem gäller särskilt det arbete som utförs av medlemsstaternas företrädare i rådet, som måste ta itu med intressekonflikter på hög nivå, svängdörrsmetoder och insynsregler. EU:s etiska regler har inte anpassats till OECD:s riktlinjer för hantering av intressekonflikter inom den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

N.

Enligt rekommendationen i Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 13/2019 finns det på många områden goda skäl att ha harmoniserade strategier för hantering av etiska frågor inom EU-institutionerna. Europeiska ombudsmannen och Europeiska revisionsrätten har upprepade gånger slagit larm om omfattande brister inom EU-institutionernas politik för förebyggande av intressekonflikter. Både ombudsmannen och revisionsrätten har uttryckt särskild oro över att det saknas en gemensam etisk ram för EU, med tydliga förfaranden och rapporteringskanaler. Detta problem gäller särskilt det arbete som utförs av medlemsstaternas företrädare i rådet, som måste ta itu med intressekonflikter på hög nivå, svängdörrsmetoder och insynsregler. EU:s etiska regler har inte anpassats till OECD:s riktlinjer för hantering av intressekonflikter inom den offentliga förvaltningen.

| O. | Frankrikes myndighet för öppenhet i den offentliga förvaltningen (Haute Autorité pour la Transparence de la Vie Publique) är ett exempel på att ett enda oberoende organ med ansvar för övervakning, verkställighet och sanktioner när det gäller etiska regler som är tillämpliga på offentliga organ är ett kraftfullt verktyg som kan uppnå en långsiktig minskning av fallen med oetiskt beteende. |
| --- | --- |

O.

Frankrikes myndighet för öppenhet i den offentliga förvaltningen (Haute Autorité pour la Transparence de la Vie Publique) är ett exempel på att ett enda oberoende organ med ansvar för övervakning, verkställighet och sanktioner när det gäller etiska regler som är tillämpliga på offentliga organ är ett kraftfullt verktyg som kan uppnå en långsiktig minskning av fallen med oetiskt beteende.

| P. | Balansen mellan institutionernas befogenheter är en grundläggande fördragsenlig garanti för EU-medborgarna. |
| --- | --- |

P.

Balansen mellan institutionernas befogenheter är en grundläggande fördragsenlig garanti för EU-medborgarna.

| Q. | Meronidoktrinen, som tagits fram av Europeiska unionens domstol, gör det möjligt att delegera EU-institutionernas befogenheter till externa organ, inklusive befogenheter som ännu inte utövas. Enligt domstolen måste all delegering av befogenheter vara begränsad och får endast hänföra sig till tydligt definierade befogenheter, vilkas tillämpning helt och hållet måste omfattas av de delegerande institutionernas tillsyn och inte får avse skönsmässiga befogenheter som inbegriper politiska bedömningar, för att balansen mellan institutionernas befogenheter inte ska äventyras. |
| --- | --- |

Q.

Meronidoktrinen, som tagits fram av Europeiska unionens domstol, gör det möjligt att delegera EU-institutionernas befogenheter till externa organ, inklusive befogenheter som ännu inte utövas. Enligt domstolen måste all delegering av befogenheter vara begränsad och får endast hänföra sig till tydligt definierade befogenheter, vilkas tillämpning helt och hållet måste omfattas av de delegerande institutionernas tillsyn och inte får avse skönsmässiga befogenheter som inbegriper politiska bedömningar, för att balansen mellan institutionernas befogenheter inte ska äventyras.

| R. | Enligt principen om tilldelade befogenheter får institutionerna inte genom interinstitutionella avtal delegera befogenheter som de själva inte har, till exempel när sådana befogenheter enligt fördragen har tilldelats revisionsrätten eller har kvarstått hos medlemsstaterna. |
| --- | --- |

R.

Enligt principen om tilldelade befogenheter får institutionerna inte genom interinstitutionella avtal delegera befogenheter som de själva inte har, till exempel när sådana befogenheter enligt fördragen har tilldelats revisionsrätten eller har kvarstått hos medlemsstaterna.

| S. | Vid prövningen av eventuella intressekonflikter för nominerade kommissionsledamöter 2019 underströk ledamöterna i utskottet för rättsliga frågor att det nuvarande förfarandet är behäftat med långtgående begränsningar. Dessa begränsningar handlar bland annat om att informationstillgången är begränsad, tiden för prövningen otillräcklig och att det saknas utredningsbefogenheter och sakkunnigstöd. Enligt artikel 17.3 i EU-fördraget ska ledamöterna av Europeiska kommissionen väljas ”bland personer vars oavhängighet inte kan ifrågasättas”. |
| --- | --- |

S.

Vid prövningen av eventuella intressekonflikter för nominerade kommissionsledamöter 2019 underströk ledamöterna i utskottet för rättsliga frågor att det nuvarande förfarandet är behäftat med långtgående begränsningar. Dessa begränsningar handlar bland annat om att informationstillgången är begränsad, tiden för prövningen otillräcklig och att det saknas utredningsbefogenheter och sakkunnigstöd. Enligt artikel 17.3 i EU-fördraget ska ledamöterna av Europeiska kommissionen väljas ”bland personer vars oavhängighet inte kan ifrågasättas”.

| T. | Den nuvarande strikta etiska ramen för kommissionsledamöter måste vidareutvecklas för att täppa till befintliga luckor i lagstiftningen, såsom avsaknaden av en stadga för kommissionsledamöter. Man bör betona att denna process är nära kopplad till parlamentarisk kontroll och tillsyn, en stadga för kommissionsledamöter bör utarbetas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och kommissionen bör uppmanas att lägga fram ett förslag. |
| --- | --- |

T.

Den nuvarande strikta etiska ramen för kommissionsledamöter måste vidareutvecklas för att täppa till befintliga luckor i lagstiftningen, såsom avsaknaden av en stadga för kommissionsledamöter. Man bör betona att denna process är nära kopplad till parlamentarisk kontroll och tillsyn, en stadga för kommissionsledamöter bör utarbetas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet och kommissionen bör uppmanas att lägga fram ett förslag.

| U. | Alla toppkandidater i valet till Europaparlamentet 2019 åtog sig att inrätta ett oberoende organ för etiska frågor som är gemensamt för alla EU-institutioner. Kommissionens ordförande stödde detta i sina politiska riktlinjer. |
| --- | --- |

U.

Alla toppkandidater i valet till Europaparlamentet 2019 åtog sig att inrätta ett oberoende organ för etiska frågor som är gemensamt för alla EU-institutioner. Kommissionens ordförande stödde detta i sina politiska riktlinjer.

| V. | Parlamentsledamöternas rätt att fritt utöva sina mandat ligger i de medborgares intresse som de företräder. |
| --- | --- |

V.

Parlamentsledamöternas rätt att fritt utöva sina mandat ligger i de medborgares intresse som de företräder.

| W. | En av parlamentets primära uppgifter enligt EU-fördraget är att utöva politisk kontroll. |
| --- | --- |

W.

En av parlamentets primära uppgifter enligt EU-fördraget är att utöva politisk kontroll.

| X. | Institutionernas personal omfattas av förordningen om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

X.

Institutionernas personal omfattas av förordningen om fastställande av tjänsteföreskrifter för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska unionen.

1.

Europaparlamentet anser att ett enda oberoende etikorgan i EU bättre skulle kunna säkerställa ett konsekvent och fullständigt genomförande av etiska normer i alla EU-institutioner för att garantera att offentliga beslut fattas med tanke på det allmänna bästa och medborgarnas förtroende för unionens institutioner. Parlamentet föreslår att det ingås ett interinstitutionellt avtal på grundval av artikel 295 i EUF-fördraget om inrättande av ett oberoende etikorgan i EU för parlamentet och kommissionen som är öppet för deltagande av alla EU:s institutioner, byråer och organ, och att detta organ också ska tillhandahålla de deltagande institutionerna, byråerna och organen utbildning och aktiv vägledning.

Principer

Principer

| 2. | Europaparlamentet anser att bestämmelserna i detta interinstitutionella avtal måste respektera följande bestämmelser och principer:






  a) | Principen om sund ekonomisk förvaltning, som säkerställer en effektiv och ändamålsenlig förvaltning av unionens medel. |
| --- | --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att bestämmelserna i detta interinstitutionella avtal måste respektera följande bestämmelser och principer:

a)

Principen om sund ekonomisk förvaltning, som säkerställer en effektiv och ändamålsenlig förvaltning av unionens medel.

| b) | Principerna om tilldelade befogenheter och maktdelning. |
| --- | --- |

b)

Principerna om tilldelade befogenheter och maktdelning.

| c) | Rätten att fritt välja yrke och rätten att arbeta i enlighet med artikel 15 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

c)

Rätten att fritt välja yrke och rätten att arbeta i enlighet med artikel 15 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| d) | Rättsstatsprincipen och grundläggande europeiska principer såsom oskuldspresumtionen, rätten att bli hörd samt legalitets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

d)

Rättsstatsprincipen och grundläggande europeiska principer såsom oskuldspresumtionen, rätten att bli hörd samt legalitets- och proportionalitetsprinciperna.

| e) | Ledamotsstadgan och särskilt ledamöternas rätt att fritt utöva sina mandat, som fastställs i artikel 2. |
| --- | --- |

e)

Ledamotsstadgan och särskilt ledamöternas rätt att fritt utöva sina mandat, som fastställs i artikel 2.

| f) | Ingen överlappning med eller inblandning i det arbete som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), Europeiska åklagarmyndigheten (EPPO), Europeiska ombudsmannen, Europeiska revisionsrätten eller Europeiska unionens domstol. |
| --- | --- |

f)

Ingen överlappning med eller inblandning i det arbete som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), Europeiska åklagarmyndigheten (EPPO), Europeiska ombudsmannen, Europeiska revisionsrätten eller Europeiska unionens domstol.

| g) | Europaparlamentets undersökningsrätt enligt artikel 226 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

g)

Europaparlamentets undersökningsrätt enligt artikel 226 i EUF-fördraget.

| 3. | Europaparlamentet anser att organet inom ramen för sina uppgifter, även när det gäller övervakning och utredning, bör grunda sig på institutionernas befintliga befogenheter att efterlysa information från sina medlemmar eller på nationella myndigheters samtycke till informationsutbyte. Parlamentet understryker att parlamentets talman, kommissionsledamöternas kollegium eller respektive myndighet för en deltagande institution fortsättningsvis kommer att ansvara för befogenheten att fatta slutligt beslut till dess att reglerna eventuellt ses över. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att organet inom ramen för sina uppgifter, även när det gäller övervakning och utredning, bör grunda sig på institutionernas befintliga befogenheter att efterlysa information från sina medlemmar eller på nationella myndigheters samtycke till informationsutbyte. Parlamentet understryker att parlamentets talman, kommissionsledamöternas kollegium eller respektive myndighet för en deltagande institution fortsättningsvis kommer att ansvara för befogenheten att fatta slutligt beslut till dess att reglerna eventuellt ses över.

| 4. | Europaparlamentet anser att det förfarande som EU:s oberoende etikorgan tillämpar bör säkerställa en lämplig nivå av transparens och samtidigt skydda de förfarandegarantier som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och att det interinstitutionella avtalet bör innehålla förfaranderegler och ett adekvat protokoll om uppgiftsskydd, med hänvisning till det befintliga regelverket med principer för EU:s befintliga organ för etiska frågor, samt till EU:s gemensamma värden (artikel 2 i EU-fördraget), den berörda personens rätt att höras och överklaga, skyldigheten att samarbeta och krav på offentliggörande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att det förfarande som EU:s oberoende etikorgan tillämpar bör säkerställa en lämplig nivå av transparens och samtidigt skydda de förfarandegarantier som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och att det interinstitutionella avtalet bör innehålla förfaranderegler och ett adekvat protokoll om uppgiftsskydd, med hänvisning till det befintliga regelverket med principer för EU:s befintliga organ för etiska frågor, samt till EU:s gemensamma värden (artikel 2 i EU-fördraget), den berörda personens rätt att höras och överklaga, skyldigheten att samarbeta och krav på offentliggörande.

Räckvidd och mandat

Räckvidd och mandat

| 5. | Europaparlamentet anser att EU:s nya etikorgan bör delegeras en förteckning över överenskomna uppgifter för att föreslå och ge råd om etiska regler för kommissionsledamöter, ledamöter av Europaparlamentet och personal vid de deltagande institutionerna före, under och i vissa fall efter deras mandatperiod eller tjänst i enlighet med tillämpliga regler, bland annat






  a) | Europaparlamentets ledamotsstadga (artiklarna 2 och 3), |
| --- | --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att EU:s nya etikorgan bör delegeras en förteckning över överenskomna uppgifter för att föreslå och ge råd om etiska regler för kommissionsledamöter, ledamöter av Europaparlamentet och personal vid de deltagande institutionerna före, under och i vissa fall efter deras mandatperiod eller tjänst i enlighet med tillämpliga regler, bland annat

a)

Europaparlamentets ledamotsstadga (artiklarna 2 och 3),

| b) | Europaparlamentets arbetsordning (artiklarna 2, 10.5, 10.6 och 10.7, 11, 176.1, bilaga I (artiklarna 1–8) och bilaga II), |
| --- | --- |

b)

Europaparlamentets arbetsordning (artiklarna 2, 10.5, 10.6 och 10.7, 11, 176.1, bilaga I (artiklarna 1–8) och bilaga II),

| c) | kommissionens arbetsordning (artikel 9), dess uppförandekod artiklarna 2–13 samt bilaga II), och dess beslut av den 25 november 2014 om offentliggörande av information om möten som hålls mellan kommissionsledamöter och organisationer eller egenföretagare, och samma beslut för dess generaldirektörer, |
| --- | --- |

c)

kommissionens arbetsordning (artikel 9), dess uppförandekod artiklarna 2–13 samt bilaga II), och dess beslut av den 25 november 2014 om offentliggörande av information om möten som hålls mellan kommissionsledamöter och organisationer eller egenföretagare, och samma beslut för dess generaldirektörer,

| d) | tjänsteföreskrifterna, artiklarna 11, 11a, 12, 12a, 12b, 13, 15, 16, 17, 19, 21a, 22, 22a, 22c, 24, 26, 27, 40, 43, 86, 90, 91a och bilaga IX, som tillämpas på motsvarande sätt på all personal som organen anställt om de undertecknat det interinstitutionella avtalet, |
| --- | --- |

d)

tjänsteföreskrifterna, artiklarna 11, 11a, 12, 12a, 12b, 13, 15, 16, 17, 19, 21a, 22, 22a, 22c, 24, 26, 27, 40, 43, 86, 90, 91a och bilaga IX, som tillämpas på motsvarande sätt på all personal som organen anställt om de undertecknat det interinstitutionella avtalet,

| e) | det interinstitutionella avtalet om ett obligatoriskt öppenhetsregister. |
| --- | --- |

e)

det interinstitutionella avtalet om ett obligatoriskt öppenhetsregister.

| 6. | Europaparlamentet anser att de deltagande institutionernas ledamöter och personal bör omfattas av avtalet före, under och efter mandatperioden eller tjänsten i enlighet med tillämpliga bestämmelser. Parlamentet anser att detta bör gälla ledamöter av parlamentet och kommissionen samt all EU-personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser att de deltagande institutionernas ledamöter och personal bör omfattas av avtalet före, under och efter mandatperioden eller tjänsten i enlighet med tillämpliga bestämmelser. Parlamentet anser att detta bör gälla ledamöter av parlamentet och kommissionen samt all EU-personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att när det gäller enskilda personer som omfattas av tjänsteföreskrifterna skulle behörigheten kunna delegeras till EU:s oberoende etikorgan genom att tillämpa bemyndigandeklausulerna i artiklarna 2.2 eller 9.1, eller bägge, och skulle därmed avse övervakning och efterlevnad av de etiska skyldigheterna, medan andra yrkesmässiga skyldigheter skulle fortsätta att genomdrivas av tillsättningsmyndigheterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att när det gäller enskilda personer som omfattas av tjänsteföreskrifterna skulle behörigheten kunna delegeras till EU:s oberoende etikorgan genom att tillämpa bemyndigandeklausulerna i artiklarna 2.2 eller 9.1, eller bägge, och skulle därmed avse övervakning och efterlevnad av de etiska skyldigheterna, medan andra yrkesmässiga skyldigheter skulle fortsätta att genomdrivas av tillsättningsmyndigheterna.

| 8. | Europaparlamentet insisterar på att det interinstitutionella avtalet bör vara öppet för deltagande för alla EU:s institutioner och organ. Parlamentet påpekar att medlagstiftarna kan besluta att göra det bindande för byråerna genom sina inrättandeförordningar. Parlamentet anser att det interinstitutionella avtalet bör göra det möjligt för etikorganet att utbyta information med nationella myndigheter när det är nödvändigt för att det ska kunna utföra sina uppgifter, och samtidigt behandla sådan information med samma konfidentialitet som den myndighet som lämnade informationen, till exempel skatteinformation, fastighetsregister och uppgifter som innehas av nationella etikorgan, och att undersöka beprövad praxis och inbördes utvärderingar. Parlamentet anser att det oberoende etikorganet, utan att det påverkar de allmänna principer som fastställs i punkt 2 och när det är relevant för utförandet av dess uppgifter, bör ha möjlighet att delta i samarbete och informationsutbyte med berörda EU-organ såsom Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten, ombudsmannen och Europeiska revisionsrätten, inom ramen för deras respektive mandat. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet insisterar på att det interinstitutionella avtalet bör vara öppet för deltagande för alla EU:s institutioner och organ. Parlamentet påpekar att medlagstiftarna kan besluta att göra det bindande för byråerna genom sina inrättandeförordningar. Parlamentet anser att det interinstitutionella avtalet bör göra det möjligt för etikorganet att utbyta information med nationella myndigheter när det är nödvändigt för att det ska kunna utföra sina uppgifter, och samtidigt behandla sådan information med samma konfidentialitet som den myndighet som lämnade informationen, till exempel skatteinformation, fastighetsregister och uppgifter som innehas av nationella etikorgan, och att undersöka beprövad praxis och inbördes utvärderingar. Parlamentet anser att det oberoende etikorganet, utan att det påverkar de allmänna principer som fastställs i punkt 2 och när det är relevant för utförandet av dess uppgifter, bör ha möjlighet att delta i samarbete och informationsutbyte med berörda EU-organ såsom Olaf, Europeiska åklagarmyndigheten, ombudsmannen och Europeiska revisionsrätten, inom ramen för deras respektive mandat.

Behörighet och befogenheter

Behörighet och befogenheter

| 9. | Europaparlamentet anser att alla deltagande institutioner, utan att det påverkar den balans mellan institutionerna som fastställs i fördragen, inom ramen för sin respektive självbestämmanderätt i processuella frågor bör ge EU:s etikorgan dels en förebyggande roll genom medvetandehöjande och etisk vägledning, dels en efterlevnads- och rådgivande roll med möjlighet att utfärda rekommendationer i etiska frågor, inbegripet intressekonflikter. Parlamentet anser att beslutsbefogenheterna bör bli kvar inom respektive institution till dess att EU:s etikorgan har tilldelats beslutsbefogenheter på en korrekt rättslig grund. Parlamentet påminner om att uppgifterna för EU:s etikorgan skulle begränsas till den överenskomna förteckningen över uppgifter som de deltagande institutionerna har delegerat och därför inte skulle påverka men till fullo respektera Olafs, Europeiska åklagarmyndighetens och de nationella jurisdiktionernas befogenheter i samband med alla överträdelser av lagar som omfattas av deras behörighet. Parlamentet betonar att det för att övervaka integriteten regelbundet bör beställa studier som definierar integritet med en uppsättning väldefinierade mål och resultatindikatorer, och rapportera om de framsteg som gjorts. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att alla deltagande institutioner, utan att det påverkar den balans mellan institutionerna som fastställs i fördragen, inom ramen för sin respektive självbestämmanderätt i processuella frågor bör ge EU:s etikorgan dels en förebyggande roll genom medvetandehöjande och etisk vägledning, dels en efterlevnads- och rådgivande roll med möjlighet att utfärda rekommendationer i etiska frågor, inbegripet intressekonflikter. Parlamentet anser att beslutsbefogenheterna bör bli kvar inom respektive institution till dess att EU:s etikorgan har tilldelats beslutsbefogenheter på en korrekt rättslig grund. Parlamentet påminner om att uppgifterna för EU:s etikorgan skulle begränsas till den överenskomna förteckningen över uppgifter som de deltagande institutionerna har delegerat och därför inte skulle påverka men till fullo respektera Olafs, Europeiska åklagarmyndighetens och de nationella jurisdiktionernas befogenheter i samband med alla överträdelser av lagar som omfattas av deras behörighet. Parlamentet betonar att det för att övervaka integriteten regelbundet bör beställa studier som definierar integritet med en uppsättning väldefinierade mål och resultatindikatorer, och rapportera om de framsteg som gjorts.

| 10. | Europaparlamentet anser att denna övervakningskapacitet bland annat bör omfatta möjligheten att kontrollera sanningshalten i förklaringen om ekonomiska intressen, som bör lämnas in av berörda personer direkt till EU:s etikorgan, och dessutom till parlamentet när det gäller nominerade kommissionsledamöter, för att se till att de så snabbt som möjligt når alla dem som ansvarar för demokratisk och/eller offentlig kontroll i enlighet med tillämpliga regler, hantering av intressekonflikter, regler om lobbyverksamhet, kontroller av transparenskrav, inklusive i lagstiftningsförfarandet, samt kontroll av efterlevnaden av reglerna om svängdörrsregler, och mer generellt kontroll av efterlevnaden av alla bestämmelser i uppförandekoder och tillämpliga regler om transparens, etik och integritet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att denna övervakningskapacitet bland annat bör omfatta möjligheten att kontrollera sanningshalten i förklaringen om ekonomiska intressen, som bör lämnas in av berörda personer direkt till EU:s etikorgan, och dessutom till parlamentet när det gäller nominerade kommissionsledamöter, för att se till att de så snabbt som möjligt når alla dem som ansvarar för demokratisk och/eller offentlig kontroll i enlighet med tillämpliga regler, hantering av intressekonflikter, regler om lobbyverksamhet, kontroller av transparenskrav, inklusive i lagstiftningsförfarandet, samt kontroll av efterlevnaden av reglerna om svängdörrsregler, och mer generellt kontroll av efterlevnaden av alla bestämmelser i uppförandekoder och tillämpliga regler om transparens, etik och integritet.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att begreppet ”intressekonflikt” definieras på olika sätt i EU-institutionernas olika lagstiftning och andra bestämmelser för förhindrande av intressekonflikter. Parlamentet konstaterar att en definition är kontextbunden och stadd i ständig utveckling och att fullständig öppenhet inte nödvändigtvis garanterar avsaknad av eventuella intressekonflikter eller att allmänhetens förtroende kommer att kunna utverkas eller ökas. Parlamentet konstaterar att säkerställandet av att etiska regler faktiskt följs och att offentligt ansvar utkrävs i händelse av intressekonflikter är en förutsättning för att medborgarna ska få förtroende för offentliga institutioner. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att begreppet ”intressekonflikt” definieras på olika sätt i EU-institutionernas olika lagstiftning och andra bestämmelser för förhindrande av intressekonflikter. Parlamentet konstaterar att en definition är kontextbunden och stadd i ständig utveckling och att fullständig öppenhet inte nödvändigtvis garanterar avsaknad av eventuella intressekonflikter eller att allmänhetens förtroende kommer att kunna utverkas eller ökas. Parlamentet konstaterar att säkerställandet av att etiska regler faktiskt följs och att offentligt ansvar utkrävs i händelse av intressekonflikter är en förutsättning för att medborgarna ska få förtroende för offentliga institutioner.

| 12. | Europaparlamentet påminner om vikten av att skilja mellan en intressekonflikt som uppstår under och som uppstår efter utövandet av en funktion, och mellan handlingar som har godkänts om de anmälts och handlingar som inte är tillåtna över huvud taget. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om vikten av att skilja mellan en intressekonflikt som uppstår under och som uppstår efter utövandet av en funktion, och mellan handlingar som har godkänts om de anmälts och handlingar som inte är tillåtna över huvud taget.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att det har inrättat den rådgivande kommittén för ledamöters uppförande såsom organ med ansvar för att vägleda ledamöterna om hur uppförandekoden ska tolkas och genomföras. Parlamentet konstaterar vidare att den rådgivande kommittén också bedömer påstådda brott mot uppförandekoden och ger talmannen råd om vilka åtgärder som eventuellt kan komma i fråga. Parlamentet anser att Europaparlamentet bör föregå med gott exempel när det gäller etiska regler och genomdrivandet av att de följs. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet påpekar att det har inrättat den rådgivande kommittén för ledamöters uppförande såsom organ med ansvar för att vägleda ledamöterna om hur uppförandekoden ska tolkas och genomföras. Parlamentet konstaterar vidare att den rådgivande kommittén också bedömer påstådda brott mot uppförandekoden och ger talmannen råd om vilka åtgärder som eventuellt kan komma i fråga. Parlamentet anser att Europaparlamentet bör föregå med gott exempel när det gäller etiska regler och genomdrivandet av att de följs.

| 14. | Europaparlamentet anser att EU:s etikorgan också skulle kunna ges befogenhet över de skyldigheter som införs genom öppenhetsregistret, och bör överväga ett bättre skydd för visselblåsare och bättre hantering av intressekonflikter i fall av korruption och bedrägerier. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet anser att EU:s etikorgan också skulle kunna ges befogenhet över de skyldigheter som införs genom öppenhetsregistret, och bör överväga ett bättre skydd för visselblåsare och bättre hantering av intressekonflikter i fall av korruption och bedrägerier.

| 15. | Europaparlamentet anser att EU:s etikorgan bör få i uppgift att utveckla en offentlig EU-portal med relevant information om etiska regler, rapporter om bästa praxis, studier och statistik samt en databas med förklaringar om ekonomiska intressen från alla deltagande institutioner. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att EU:s etikorgan bör få i uppgift att utveckla en offentlig EU-portal med relevant information om etiska regler, rapporter om bästa praxis, studier och statistik samt en databas med förklaringar om ekonomiska intressen från alla deltagande institutioner.

| 16. | Europaparlamentet insisterar på att EU:s oberoende etikorgan bör ha rätt att inleda en utredning på eget initiativ och att genomföra utredningar på plats respektive registerbaserade utredningar på grundval av den information som organet har samlat in eller som det har mottagit från tredje parter, såsom journalister, medier, icke-statliga organisationer, visselblåsare, det civila samhället eller Europeiska ombudsmannen. Parlamentet insisterar på att alla tredje parter som i god tro hänvisar ett ärende till det oberoende organet för etiska frågor måste skyddas och deras identitet måste hållas anonym. Parlamentet anser att organet, när det inleder en utredning på eget initiativ, genom ett konfidentiellt meddelande måste underrätta den berörda personen och den myndighet som ansvarar för tillämpningen av sanktioner vid respektive institution. Parlamentet anser att den ansvariga myndigheten för institutionen, byrån eller organet i ett sådant fall kan begära att etikorganet lämnar en förklaring. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet insisterar på att EU:s oberoende etikorgan bör ha rätt att inleda en utredning på eget initiativ och att genomföra utredningar på plats respektive registerbaserade utredningar på grundval av den information som organet har samlat in eller som det har mottagit från tredje parter, såsom journalister, medier, icke-statliga organisationer, visselblåsare, det civila samhället eller Europeiska ombudsmannen. Parlamentet insisterar på att alla tredje parter som i god tro hänvisar ett ärende till det oberoende organet för etiska frågor måste skyddas och deras identitet måste hållas anonym. Parlamentet anser att organet, när det inleder en utredning på eget initiativ, genom ett konfidentiellt meddelande måste underrätta den berörda personen och den myndighet som ansvarar för tillämpningen av sanktioner vid respektive institution. Parlamentet anser att den ansvariga myndigheten för institutionen, byrån eller organet i ett sådant fall kan begära att etikorganet lämnar en förklaring.

| 17. | Europaparlamentet betonar att begäran om skattehandlingar och bankregister är interventioner inom privaträtten, för vilka det måste finnas allvarliga anklagelser som ingår i Olafs behörighet. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att begäran om skattehandlingar och bankregister är interventioner inom privaträtten, för vilka det måste finnas allvarliga anklagelser som ingår i Olafs behörighet.

| 18. | Europaparlamentet betonar att organet måste skydda visselblåsare, särskilt europeiska offentliga tjänstemän, så att de kan uttrycka sin oro över eventuella överträdelser av reglerna utan rädsla för repressalier. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att organet bör övervaka de interna och konfidentiella klagomålsmekanismerna enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda. Parlamentet betonar att endast en säker och skyddande arbetsmiljö kommer att göra det möjligt för offentliga tjänstemän att uttrycka sina farhågor och därigenom bidra till att effektivisera det oberoende etikorganets arbete. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet betonar att organet måste skydda visselblåsare, särskilt europeiska offentliga tjänstemän, så att de kan uttrycka sin oro över eventuella överträdelser av reglerna utan rädsla för repressalier. Parlamentet föreslår i detta sammanhang att organet bör övervaka de interna och konfidentiella klagomålsmekanismerna enligt tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda. Parlamentet betonar att endast en säker och skyddande arbetsmiljö kommer att göra det möjligt för offentliga tjänstemän att uttrycka sina farhågor och därigenom bidra till att effektivisera det oberoende etikorganets arbete.

| 19. | Europaparlamentet anser att organet, för att vara fullt effektivt, skulle slå samman funktionerna för befintliga organ med ansvar för etiska frågor. Parlamentet anser att organet bör ge råd till ledamöter av Europaparlamentet eller kommissionsledamöter när de begär vägledning i etiska frågor. Parlamentet anser att organet bör utfärda rekommendationer om sanktioner till tillsättningsmyndigheten när det gäller personalens etiska skyldigheter, och att organet när det gäller ledamöter av Europaparlamentet eller kommissionsledamöter bör utfärda rekommendationer till respektive deltagande institutions ansvariga myndigheter. Parlamentet rekommenderar att etikorganet utfärdar rekommendationer som kan tjäna som prejudikat i identiska eller liknande fall. Parlamentet anser att detta kommer att säkerställa effektivitet, konsekvens och förutsägbarhet och avsevärt minska arbetsbördan, särskilt när det gäller personalfrågor i händelse av många liknande fall. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att organet, för att vara fullt effektivt, skulle slå samman funktionerna för befintliga organ med ansvar för etiska frågor. Parlamentet anser att organet bör ge råd till ledamöter av Europaparlamentet eller kommissionsledamöter när de begär vägledning i etiska frågor. Parlamentet anser att organet bör utfärda rekommendationer om sanktioner till tillsättningsmyndigheten när det gäller personalens etiska skyldigheter, och att organet när det gäller ledamöter av Europaparlamentet eller kommissionsledamöter bör utfärda rekommendationer till respektive deltagande institutions ansvariga myndigheter. Parlamentet rekommenderar att etikorganet utfärdar rekommendationer som kan tjäna som prejudikat i identiska eller liknande fall. Parlamentet anser att detta kommer att säkerställa effektivitet, konsekvens och förutsägbarhet och avsevärt minska arbetsbördan, särskilt när det gäller personalfrågor i händelse av många liknande fall.

| 20. | Europaparlamentet anser att EU:s organ för etiska frågor bör främja integritet och anförtros rådgivande uppgifter för att ge effektiva och tillförlitliga råd till alla personer och/eller institutioner som omfattas av dess verksamhetsområde och som vill begära tolkning av en etisk norm gällande lämpligt uppförande i specifika fall. Parlamentet anser att rådgivningen bör vara bindande för EU:s oberoende etikorgan i dess ståndpunkt i samma fråga för att säkerställa konsekvent tillämpning av etiska normer och förutsägbarhet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att EU:s organ för etiska frågor bör främja integritet och anförtros rådgivande uppgifter för att ge effektiva och tillförlitliga råd till alla personer och/eller institutioner som omfattas av dess verksamhetsområde och som vill begära tolkning av en etisk norm gällande lämpligt uppförande i specifika fall. Parlamentet anser att rådgivningen bör vara bindande för EU:s oberoende etikorgan i dess ståndpunkt i samma fråga för att säkerställa konsekvent tillämpning av etiska normer och förutsägbarhet.

| 21. | Europaparlamentet påminner dels om att det är en förutsättning för att en nominerad kommissionsledamot ska kunna utses att utskottet för rättsliga frågor bekräftat att inga intressekonflikter föreligger för vederbörandes vidkommande, dels att utskottet för rättsliga frågor obestridligen får avvisa en nominerad kommissionsledamot om det har fastställts att en intressekonflikt föreligger. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påminner dels om att det är en förutsättning för att en nominerad kommissionsledamot ska kunna utses att utskottet för rättsliga frågor bekräftat att inga intressekonflikter föreligger för vederbörandes vidkommande, dels att utskottet för rättsliga frågor obestridligen får avvisa en nominerad kommissionsledamot om det har fastställts att en intressekonflikt föreligger.

| 22. | Europaparlamentet påminner om sin rätt att ge misstroendevotum åt en enskild ledamot av kommissionen, varefter kommissionens ordförande antingen måste yrka på ledamotens avgång eller förklara sin vägran att göra detta, vilket ska ske inför Europaparlamentet under följande sammanträdesperiod, i enlighet med punkt 5 i det interinstitutionella avtalet av den 20 november 2010. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet påminner om sin rätt att ge misstroendevotum åt en enskild ledamot av kommissionen, varefter kommissionens ordförande antingen måste yrka på ledamotens avgång eller förklara sin vägran att göra detta, vilket ska ske inför Europaparlamentet under följande sammanträdesperiod, i enlighet med punkt 5 i det interinstitutionella avtalet av den 20 november 2010.

| 23. | Europaparlamentet anser det vara av grundläggande vikt för institutionerna och för demokratin att de förklaringar som ingetts av de nominerade kommissionsledamöterna prövas med avseende på förekomsten av intressekonflikter och att detta arbete bör utföras med yttersta noggrannhet, engagemang och ansvarskänsla genom en helt objektiv, demokratisk och oavhängig tolkning. Parlamentet anser att bestämmelserna om prövning av eventuella intressekonflikter också bör tillämpas på förklaringen från kommissionens tillträdande ordförande. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser det vara av grundläggande vikt för institutionerna och för demokratin att de förklaringar som ingetts av de nominerade kommissionsledamöterna prövas med avseende på förekomsten av intressekonflikter och att detta arbete bör utföras med yttersta noggrannhet, engagemang och ansvarskänsla genom en helt objektiv, demokratisk och oavhängig tolkning. Parlamentet anser att bestämmelserna om prövning av eventuella intressekonflikter också bör tillämpas på förklaringen från kommissionens tillträdande ordförande.

| 24. | Europaparlamentet understryker att beslutet om intressekonflikter för de nominerade kommissionsledamöterna före utfrågningarna förblir en demokratisk och institutionell behörighet för parlamentets utskott för rättsliga frågor. Parlamentet betonar här att det framtida oberoende EU-organet för etiska frågor bör få lämpliga utredningsbefogenheter, tillsammans med befogenhet att begära och få tillgång till administrativa dokument, för att kunna göra väl underbyggda och väldokumenterade bedömningar. Parlamentet betonar att bestämmelserna om konfidentialitet, integritet och skydd av personuppgifter oinskränkt måste följas vid fastställandet av vilka konsekvenser en intressekonflikt får. Parlamentet anser att utskottet för rättsliga frågor bör få mer tid och bör bibehålla sin behörighet i dessa frågor, men att utskottet bör fatta beslut om huruvida en intressekonflikt för nominerade kommissionsledamöter föreligger eller inte efter att det har mottagit icke-bindande, exakta och motiverade rekommendationer från EU:s oberoende organ för etiska frågor, vilket skulle ge parlamentets åtgärder mera tyngd. Parlamentet anser att utskottet för rättsliga frågor i sista hand bör föra en diskussion om de rekommendationer som utfärdats av det oberoende EU-organet för etiska frågor. Parlamentet anser att rekommendationerna bör offentliggöras tillsammans med de nominerade kommissionsledamöternas förklaringar om ekonomiska intressen. Parlamentet anser att förekomsten av intressekonflikter bör prövas, inte bara vid granskningen av nominerade kommissionsledamöters förklaringar genom försorg av utskottet för rättsliga frågor, utan överlag före, under och efter att någon innehaft ett offentligt ämbete eller varit offentliganställd, vilket bör gälla för unionens alla institutioner, organ och byråer. Därutöver bör utskottet få tillräckligt med resurser, redskap och sakkunnig personal för dubbelkontroll och lokalisering av nödvändig information, samt för att vid behov kunna begära kompletterande information. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet understryker att beslutet om intressekonflikter för de nominerade kommissionsledamöterna före utfrågningarna förblir en demokratisk och institutionell behörighet för parlamentets utskott för rättsliga frågor. Parlamentet betonar här att det framtida oberoende EU-organet för etiska frågor bör få lämpliga utredningsbefogenheter, tillsammans med befogenhet att begära och få tillgång till administrativa dokument, för att kunna göra väl underbyggda och väldokumenterade bedömningar. Parlamentet betonar att bestämmelserna om konfidentialitet, integritet och skydd av personuppgifter oinskränkt måste följas vid fastställandet av vilka konsekvenser en intressekonflikt får. Parlamentet anser att utskottet för rättsliga frågor bör få mer tid och bör bibehålla sin behörighet i dessa frågor, men att utskottet bör fatta beslut om huruvida en intressekonflikt för nominerade kommissionsledamöter föreligger eller inte efter att det har mottagit icke-bindande, exakta och motiverade rekommendationer från EU:s oberoende organ för etiska frågor, vilket skulle ge parlamentets åtgärder mera tyngd. Parlamentet anser att utskottet för rättsliga frågor i sista hand bör föra en diskussion om de rekommendationer som utfärdats av det oberoende EU-organet för etiska frågor. Parlamentet anser att rekommendationerna bör offentliggöras tillsammans med de nominerade kommissionsledamöternas förklaringar om ekonomiska intressen. Parlamentet anser att förekomsten av intressekonflikter bör prövas, inte bara vid granskningen av nominerade kommissionsledamöters förklaringar genom försorg av utskottet för rättsliga frågor, utan överlag före, under och efter att någon innehaft ett offentligt ämbete eller varit offentliganställd, vilket bör gälla för unionens alla institutioner, organ och byråer. Därutöver bör utskottet få tillräckligt med resurser, redskap och sakkunnig personal för dubbelkontroll och lokalisering av nödvändig information, samt för att vid behov kunna begära kompletterande information.

Sammansättning

Sammansättning

| 25. | Europaparlamentet anser att etikorganet bör bestå av nio ledamöter, av vilka tre ledamöter väljs av kommissionen, tre väljs av parlamentet och tre enligt gällande föreskrifter utses bland de tidigare domarna vid Europeiska unionens domstol och revisionsrätten samt tidigare EU-ombudsmän. Parlamentet anser att personalrepresentanter från den berörda personens institution bör ingå när det gäller personalfrågor. Parlamentet påpekar att bilaga II till tjänsteföreskrifterna bör ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att etikorganet bör bestå av nio ledamöter, av vilka tre ledamöter väljs av kommissionen, tre väljs av parlamentet och tre enligt gällande föreskrifter utses bland de tidigare domarna vid Europeiska unionens domstol och revisionsrätten samt tidigare EU-ombudsmän. Parlamentet anser att personalrepresentanter från den berörda personens institution bör ingå när det gäller personalfrågor. Parlamentet påpekar att bilaga II till tjänsteföreskrifterna bör ändras i enlighet med detta.

| 26. | Europaparlamentet anser att dess ledamöter måste vara oberoende, väljas på grundval av sin kompetens, sin erfarenhet och sina yrkesmässiga egenskaper samt sin personliga integritet, ha en historia av klanderfritt etiskt beteende och avge en förklaring om att det inte föreligger några intressekonflikter. Parlamentet anser att organets sammansättning bör ha en jämn könsfördelning. Parlamentet understryker att alla ledamöter måste vara oberoende i sin tjänsteutövning. Parlamentet anser att ledamöterna bör utses för en period på sex år och förnyas med en tredjedel vartannat år. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att dess ledamöter måste vara oberoende, väljas på grundval av sin kompetens, sin erfarenhet och sina yrkesmässiga egenskaper samt sin personliga integritet, ha en historia av klanderfritt etiskt beteende och avge en förklaring om att det inte föreligger några intressekonflikter. Parlamentet anser att organets sammansättning bör ha en jämn könsfördelning. Parlamentet understryker att alla ledamöter måste vara oberoende i sin tjänsteutövning. Parlamentet anser att ledamöterna bör utses för en period på sex år och förnyas med en tredjedel vartannat år.

| 27. | Europaparlamentet begär att en etikansvarig ska ansvara för kontrollen av kandidaternas förklaringar. Parlamentet anser att ledamöterna bör arbeta i en anda av samarbete och konsekvens i sina analyser och rekommendationer. Parlamentet efterlyser garantier för en jämn könsfördelning i organets sammansättning. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet begär att en etikansvarig ska ansvara för kontrollen av kandidaternas förklaringar. Parlamentet anser att ledamöterna bör arbeta i en anda av samarbete och konsekvens i sina analyser och rekommendationer. Parlamentet efterlyser garantier för en jämn könsfördelning i organets sammansättning.

| 28. | Europaparlamentet anser att etikorganets sammansättning bör åtföljas av en ram för utövandet av mandatet samt ett förfarande för att avsluta mandatet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att etikorganets sammansättning bör åtföljas av en ram för utövandet av mandatet samt ett förfarande för att avsluta mandatet.

| 29. | För att säkerställa ett brett stöd föreslår Europaparlamentet att parlamentet väljer organets ledamöter med stöd av en stor majoritet, eventuellt i likhet med förfarandet för ledamöter av Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser eller beslut om Sacharovpriset. |
| --- | --- |

29.

För att säkerställa ett brett stöd föreslår Europaparlamentet att parlamentet väljer organets ledamöter med stöd av en stor majoritet, eventuellt i likhet med förfarandet för ledamöter av Myndigheten för europeiska politiska partier och europeiska politiska stiftelser eller beslut om Sacharovpriset.

| 30. | Europaparlamentet föreslår att varje institution väljer dessa ledamöter särskilt bland tidigare domare vid domstolen, tidigare ordförande för Olaf och revisionsrätten, tidigare eller nuvarande ledamöter av högsta domstolar i medlemsstaterna, före detta ledamöter av Europaparlamentet, tidigare anställda vid de deltagande institutionerna och organen, f.d. EU-ombudsmän och ledamöter av etiknämnder i medlemsstaterna. Parlamentet föreslår vidare att organet väljer en ordförande och två vice ordförande bland sina medlemmar. Parlamentet betonar att detta inte påverkar personalens rätt att själva organisera sina företrädare när det gäller personalfrågor. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet föreslår att varje institution väljer dessa ledamöter särskilt bland tidigare domare vid domstolen, tidigare ordförande för Olaf och revisionsrätten, tidigare eller nuvarande ledamöter av högsta domstolar i medlemsstaterna, före detta ledamöter av Europaparlamentet, tidigare anställda vid de deltagande institutionerna och organen, f.d. EU-ombudsmän och ledamöter av etiknämnder i medlemsstaterna. Parlamentet föreslår vidare att organet väljer en ordförande och två vice ordförande bland sina medlemmar. Parlamentet betonar att detta inte påverkar personalens rätt att själva organisera sina företrädare när det gäller personalfrågor.

| 31. | Parlamentet betonar behovet av att säkerställa mångfald i ledamöternas bakgrund och oberoende expertis. Parlamentet föreslår att deltagandet av f.d. ledamöter av Europaparlamentet och kommissionsledamöter begränsas till en tredjedel av organets sammansättning. |
| --- | --- |

31.

Parlamentet betonar behovet av att säkerställa mångfald i ledamöternas bakgrund och oberoende expertis. Parlamentet föreslår att deltagandet av f.d. ledamöter av Europaparlamentet och kommissionsledamöter begränsas till en tredjedel av organets sammansättning.

| 32. | Europaparlamentet rekommenderar att kollegiet bistås av ett sekretariat med mänskliga, materiella och ekonomiska resurser som står i proportion till dess mandat och uppgifter, inbegripet en etikansvarig, som ansvarar för etisk utbildning och erbjuder råd inom EU:s oberoende etikorgan. Parlamentet anser att en sammanslagning av de budgetar och den personal som för närvarande avsätts för EU:s olika organ för etiska frågor när de går samman skulle förbättra effektiviteten i resursanvändningen och kan minska kostnaderna. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet rekommenderar att kollegiet bistås av ett sekretariat med mänskliga, materiella och ekonomiska resurser som står i proportion till dess mandat och uppgifter, inbegripet en etikansvarig, som ansvarar för etisk utbildning och erbjuder råd inom EU:s oberoende etikorgan. Parlamentet anser att en sammanslagning av de budgetar och den personal som för närvarande avsätts för EU:s olika organ för etiska frågor när de går samman skulle förbättra effektiviteten i resursanvändningen och kan minska kostnaderna.

Förfaranden

Förfaranden

| 33. | Europaparlamentet anser att inrättandet av ett EU-etikorgan bör bidra till att bygga upp en institutionell kultur som i grunden baseras på förebyggande, stöd och öppenhet. I detta avseende föreslår parlamentet en tvåstegsstrategi där EU:s organ för etiska frågor, om det blir medvetet om en överträdelse eller en eventuell överträdelse av etiska regler, först föreslår åtgärder med en tidsfrist för att se till att överträdelsen upphör. Parlamentet anser att detta första förebyggande steg bör säkerställa konfidentialitet, sekretess och personens rätt att höras och att tillbakavisa anklagelserna. Om den berörda personen vägrar att vidta lämpliga åtgärder och överträdelsen kvarstår, föreslår parlamentet att EU:s etikorgan bör utfärda en motiverad rekommendation om sanktionsåtgärder och översända all relevant information om ärendet till den behöriga myndigheten, som kommer att besluta hur rekommendationen ska följas upp inom 20 arbetsdagar. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att inrättandet av ett EU-etikorgan bör bidra till att bygga upp en institutionell kultur som i grunden baseras på förebyggande, stöd och öppenhet. I detta avseende föreslår parlamentet en tvåstegsstrategi där EU:s organ för etiska frågor, om det blir medvetet om en överträdelse eller en eventuell överträdelse av etiska regler, först föreslår åtgärder med en tidsfrist för att se till att överträdelsen upphör. Parlamentet anser att detta första förebyggande steg bör säkerställa konfidentialitet, sekretess och personens rätt att höras och att tillbakavisa anklagelserna. Om den berörda personen vägrar att vidta lämpliga åtgärder och överträdelsen kvarstår, föreslår parlamentet att EU:s etikorgan bör utfärda en motiverad rekommendation om sanktionsåtgärder och översända all relevant information om ärendet till den behöriga myndigheten, som kommer att besluta hur rekommendationen ska följas upp inom 20 arbetsdagar.

| 34. | Europaparlamentet anser att den motiverade rekommendationen från det oberoende etikorganet bör offentliggöras i slutet av denna period, utan att det påverkar tillämpningen av den allmänna dataskyddsförordningen och personliga rättigheter, tillsammans med beslutet av den behöriga myndigheten, som bör lämna en förklaring om rekommendationerna inte följs fullt ut. Parlamentet anser att som en första åtgärd skulle redan offentliggörandet eller översändandet av rekommendationer och beslut i sig kunna tjäna som påföljd. Parlamentet betonar att ett sådant organ inte kan ersätta Europeiska unionens domstol. Parlamentet föreslår att den behöriga myndigheten i undantagsfall, när den vederbörligen motiverar att det behövs mer tid för att utreda ärendet, kan uppmana etikorganet att förlänga tidsfristen för beslut med upp till 20 arbetsdagar. Parlamentet anser att denna tvåstegsstrategi bör tillämpas när personen har haft rimliga skäl att anta att informationen var korrekt vid den tidpunkt då den lämnades, och rekommenderar att eventuella avsiktliga överträdelser, grov oaktsamhet, undanhållande av bevis, bristande efterlevnad eller bristande samarbete bör betraktas som försvårande omständigheter när det gäller rekommendationer om sanktioner, även när själva överträdelsen har upphört. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet anser att den motiverade rekommendationen från det oberoende etikorganet bör offentliggöras i slutet av denna period, utan att det påverkar tillämpningen av den allmänna dataskyddsförordningen och personliga rättigheter, tillsammans med beslutet av den behöriga myndigheten, som bör lämna en förklaring om rekommendationerna inte följs fullt ut. Parlamentet anser att som en första åtgärd skulle redan offentliggörandet eller översändandet av rekommendationer och beslut i sig kunna tjäna som påföljd. Parlamentet betonar att ett sådant organ inte kan ersätta Europeiska unionens domstol. Parlamentet föreslår att den behöriga myndigheten i undantagsfall, när den vederbörligen motiverar att det behövs mer tid för att utreda ärendet, kan uppmana etikorganet att förlänga tidsfristen för beslut med upp till 20 arbetsdagar. Parlamentet anser att denna tvåstegsstrategi bör tillämpas när personen har haft rimliga skäl att anta att informationen var korrekt vid den tidpunkt då den lämnades, och rekommenderar att eventuella avsiktliga överträdelser, grov oaktsamhet, undanhållande av bevis, bristande efterlevnad eller bristande samarbete bör betraktas som försvårande omständigheter när det gäller rekommendationer om sanktioner, även när själva överträdelsen har upphört.

| 35. | Europaparlamentet efterlyser tydliga bestämmelser som ger den berörda personen rätt att överklaga alla sådana beslut som talmannen fattar i full överensstämmelse med de grundläggande rättsstatsprinciperna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet efterlyser tydliga bestämmelser som ger den berörda personen rätt att överklaga alla sådana beslut som talmannen fattar i full överensstämmelse med de grundläggande rättsstatsprinciperna.

| 36. | Europaparlamentet anser att EU:s etikorgan som en allmän regel bör fatta beslut med enkel majoritet av sina medlemmar. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet anser att EU:s etikorgan som en allmän regel bör fatta beslut med enkel majoritet av sina medlemmar.

| 37. | Europaparlamentet insisterar på att de förfaranden som fastställs i fördragen måste tillämpas, såsom överföring av utredningar från Europeiska revisionsrätten till Olaf och till domstolen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet insisterar på att de förfaranden som fastställs i fördragen måste tillämpas, såsom överföring av utredningar från Europeiska revisionsrätten till Olaf och till domstolen.

Allmänna bestämmelser

Allmänna bestämmelser

| 38. | Europaparlamentet anser att EU:s etikorgan bör genomföra studier och sammanställa årlig statistik om förklaringar om ekonomiska intressen, svängdörrsärenden och annan relevant information och bör offentliggöra en årsrapport med information om fullgörandet av dess uppgifter och, i förekommande fall, rekommendationer för förbättring av etiska normer, som ska läggas fram för parlamentet. Parlamentet rekommenderar att årsrapporten ska innehålla uppgifter om antalet undersökta fall, vilka institutioner de enskilda personerna kom från, typen av överträdelser, den tid förfarandena tog, den tidsram inom vilken överträdelsen upphörde, andelen beslutade sanktioner och rekommendationerna. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet anser att EU:s etikorgan bör genomföra studier och sammanställa årlig statistik om förklaringar om ekonomiska intressen, svängdörrsärenden och annan relevant information och bör offentliggöra en årsrapport med information om fullgörandet av dess uppgifter och, i förekommande fall, rekommendationer för förbättring av etiska normer, som ska läggas fram för parlamentet. Parlamentet rekommenderar att årsrapporten ska innehålla uppgifter om antalet undersökta fall, vilka institutioner de enskilda personerna kom från, typen av överträdelser, den tid förfarandena tog, den tidsram inom vilken överträdelsen upphörde, andelen beslutade sanktioner och rekommendationerna.

| 39. | Europaparlamentet anser att det bör införas en översynsklausul i det interinstitutionella avtalet som garanterar att de deltagande institutionerna senast två år efter inrättandet kan göra en bedömning av sin verksamhet, inbegripet en analys av hur reglerna och förfarandena fungerar och av erfarenheterna av att tillämpa dem. Parlamentet betonar särskilt att denna översynsklausul bör fokusera på bedömningen av effektiviteten i genomförandet av mandatet för EU:s etikorgan, och att parlamentets bedömning bör ta hänsyn till synpunkter från etikorganet självt. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet anser att det bör införas en översynsklausul i det interinstitutionella avtalet som garanterar att de deltagande institutionerna senast två år efter inrättandet kan göra en bedömning av sin verksamhet, inbegripet en analys av hur reglerna och förfarandena fungerar och av erfarenheterna av att tillämpa dem. Parlamentet betonar särskilt att denna översynsklausul bör fokusera på bedömningen av effektiviteten i genomförandet av mandatet för EU:s etikorgan, och att parlamentets bedömning bör ta hänsyn till synpunkter från etikorganet självt.

| 40. | Europaparlamentet anser att EU:s nya etikorgan bör ha befogenhet att genom förslag bidra till att utveckla och regelbundet uppdatera en gemensam etisk ram för EU:s institutioner, inbegripet gemensamma regler och en gemensam modell för förklaringar om ekonomiska intressen i ett maskinläsbart format samt ett förslag om att ändra organets befogenheter och lägga fram det för parlamentet. Parlamentet anser att de etiska normerna för alla institutioner, byråer och organ bör harmoniseras så snart som möjligt. Parlamentet anser att en stadga för kommissionsledamöterna måste utarbetas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet anser att EU:s nya etikorgan bör ha befogenhet att genom förslag bidra till att utveckla och regelbundet uppdatera en gemensam etisk ram för EU:s institutioner, inbegripet gemensamma regler och en gemensam modell för förklaringar om ekonomiska intressen i ett maskinläsbart format samt ett förslag om att ändra organets befogenheter och lägga fram det för parlamentet. Parlamentet anser att de etiska normerna för alla institutioner, byråer och organ bör harmoniseras så snart som möjligt. Parlamentet anser att en stadga för kommissionsledamöterna måste utarbetas i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 41. | Europaparlamentet föreslår att det oberoende organet för etiska frågor bör arbeta med att fastställa en gemensam definition av intressekonflikter för EU-institutionerna på grundval av högsta standarder. Parlamentet betonar att många medlemsstater har krävande regler. Parlamentet noterar OECD:s definition av intressekonflikt: ”en situation där en enskild person eller ett företag (antingen privat eller offentligt) befinner sig i en ställning där de kan utnyttja sin egen yrkesmässiga eller officiella kapacitet på något sätt till förmån för sig själva eller företaget”. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet föreslår att det oberoende organet för etiska frågor bör arbeta med att fastställa en gemensam definition av intressekonflikter för EU-institutionerna på grundval av högsta standarder. Parlamentet betonar att många medlemsstater har krävande regler. Parlamentet noterar OECD:s definition av intressekonflikt: ”en situation där en enskild person eller ett företag (antingen privat eller offentligt) befinner sig i en ställning där de kan utnyttja sin egen yrkesmässiga eller officiella kapacitet på något sätt till förmån för sig själva eller företaget”.

| 42. | Europaparlamentet efterlyser full insyn i alla sammanträden som anordnas av och involverar etikorganet med privata aktörer och deras företrädare, inbegripet såväl vinstdrivande som ideella organisationer. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet efterlyser full insyn i alla sammanträden som anordnas av och involverar etikorganet med privata aktörer och deras företrädare, inbegripet såväl vinstdrivande som ideella organisationer.

| 43. | Europaparlamentet insisterar på att rekommendationerna från EU:s etikorgan, utan att det påverkar parlamentets befogenheter enligt punkt 24, bör vara vederbörligen motiverade, väldokumenterade och tillgängliga för den ledamot, den anställda eller den institution som berörs. Parlamentet anser att de deltagande institutionerna bör förbinda sig att samarbeta fullt ut i alla förfaranden som omfattas av det överenskomna interinstitutionella avtalet, och särskilt att till EU:s oberoende etikorgan överlämna all information och alla handlingar som behövs för korrekt granskning av etiska regler. Parlamentet påpekar att etikorganets verksamhet skulle bli föremål för eventuella klagomål till Europeiska ombudsmannen, och att de deltagande institutionernas beslut på grundval av rekommendationerna fortsättningsvis skulle kunna granskas av domstolen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet insisterar på att rekommendationerna från EU:s etikorgan, utan att det påverkar parlamentets befogenheter enligt punkt 24, bör vara vederbörligen motiverade, väldokumenterade och tillgängliga för den ledamot, den anställda eller den institution som berörs. Parlamentet anser att de deltagande institutionerna bör förbinda sig att samarbeta fullt ut i alla förfaranden som omfattas av det överenskomna interinstitutionella avtalet, och särskilt att till EU:s oberoende etikorgan överlämna all information och alla handlingar som behövs för korrekt granskning av etiska regler. Parlamentet påpekar att etikorganets verksamhet skulle bli föremål för eventuella klagomål till Europeiska ombudsmannen, och att de deltagande institutionernas beslut på grundval av rekommendationerna fortsättningsvis skulle kunna granskas av domstolen.

| 44. | Europaparlamentet anser att förbättrad integritet, transparens och ansvarsskyldighet samt högsta standarder för etiskt beteende i EU:s institutioner och beslutsprocesser bör ingå i de frågor som diskuteras inom ramen för konferensen om Europas framtid. Parlamentet betonar att detta är en möjlighet för EU-medborgarna att diskutera en fördragsöversyn, och att det skulle säkerställa en tydlig rättslig grund för att införa ett sådant oberoende etikorgan för alla institutioner genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att förbättrad integritet, transparens och ansvarsskyldighet samt högsta standarder för etiskt beteende i EU:s institutioner och beslutsprocesser bör ingå i de frågor som diskuteras inom ramen för konferensen om Europas framtid. Parlamentet betonar att detta är en möjlighet för EU-medborgarna att diskutera en fördragsöversyn, och att det skulle säkerställa en tydlig rättslig grund för att införa ett sådant oberoende etikorgan för alla institutioner genom det ordinarie lagstiftningsförfarandet.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar det oberoende organet för etiska frågor att föregå med gott exempel när det gäller öppenhet, genom att offentliggöra alla rekommendationer, årsrapporter, beslut och utgifter i ett maskinläsbart öppet dataformat som är tillgängligt för alla medborgare, och i enlighet med tillämpliga regler om skydd av personuppgifter. Parlamentet rekommenderar starkt att all programvara som utvecklas för att upprätthålla de etiska normerna i EU:s offentliga förvaltning görs tillgänglig enligt en kostnadsfri programvarulicens med öppen källkod, och att den delas med alla institutioner i Europa som vill använda den. Parlamentet efterlyser nära samarbete med Europeiska datatillsynsmannen i detta avseende. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar det oberoende organet för etiska frågor att föregå med gott exempel när det gäller öppenhet, genom att offentliggöra alla rekommendationer, årsrapporter, beslut och utgifter i ett maskinläsbart öppet dataformat som är tillgängligt för alla medborgare, och i enlighet med tillämpliga regler om skydd av personuppgifter. Parlamentet rekommenderar starkt att all programvara som utvecklas för att upprätthålla de etiska normerna i EU:s offentliga förvaltning görs tillgänglig enligt en kostnadsfri programvarulicens med öppen källkod, och att den delas med alla institutioner i Europa som vill använda den. Parlamentet efterlyser nära samarbete med Europeiska datatillsynsmannen i detta avseende.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att brottmål som rör överträdelser av integritetsreglerna, särskilt sådana som involverar ledamöter av Europaparlamentet och nationella politiker som spelar en roll i EU:s beslutsfattande, hanteras på ett effektivt sätt och utan onödigt dröjsmål. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att brottmål som rör överträdelser av integritetsreglerna, särskilt sådana som involverar ledamöter av Europaparlamentet och nationella politiker som spelar en roll i EU:s beslutsfattande, hanteras på ett effektivt sätt och utan onödigt dröjsmål.

| 47. | Europaparlamentet beklagar även med oro att man i kommissionens förfarande för offentlig upphandling inte har tagit hänsyn till åtgärder för förebyggande och verkställighet i syfte att undvika intressekonflikter. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet beklagar även med oro att man i kommissionens förfarande för offentlig upphandling inte har tagit hänsyn till åtgärder för förebyggande och verkställighet i syfte att undvika intressekonflikter.

| 48. | Europaparlamentet noterar att tillämpningen av de befintliga reglerna för kommissionsledamöter, ledamöter av Europaparlamentet och EU-tjänstemän har uppvisat alltför många brister. Parlamentet påminner om att det av en rapport från Transparency International EU framgår att över 50 procent av f.d. kommissionsledamöter och 30 procent av f.d. ledamöter av Europaparlamentet som hade lämnat politiken i början av 2017 arbetade för organisationer som var registrerade i EU:s öppenhetsregister. Parlamentet betonar, särskilt för valda ledamöter, behovet av transparens och ansvarsskyldighet när det gäller personliga och ekonomiska åtaganden. Parlamentet understryker att transparens- och integritetsfrågor på EU-nivå och nationell nivå är starkt sammankopplade. Parlamentet stöder därför arbetet inom Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco), och uppmanar medlemsstaterna att genomföra dess rekommendationer, särskilt rekommendationerna om inrättande av en strikt uppförandekod för nationella politiker och införande av regler för sysselsättning efter avslutad anställning i offentlig tjänst. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet noterar att tillämpningen av de befintliga reglerna för kommissionsledamöter, ledamöter av Europaparlamentet och EU-tjänstemän har uppvisat alltför många brister. Parlamentet påminner om att det av en rapport från Transparency International EU framgår att över 50 procent av f.d. kommissionsledamöter och 30 procent av f.d. ledamöter av Europaparlamentet som hade lämnat politiken i början av 2017 arbetade för organisationer som var registrerade i EU:s öppenhetsregister. Parlamentet betonar, särskilt för valda ledamöter, behovet av transparens och ansvarsskyldighet när det gäller personliga och ekonomiska åtaganden. Parlamentet understryker att transparens- och integritetsfrågor på EU-nivå och nationell nivå är starkt sammankopplade. Parlamentet stöder därför arbetet inom Europarådets grupp av stater mot korruption (Greco), och uppmanar medlemsstaterna att genomföra dess rekommendationer, särskilt rekommendationerna om inrättande av en strikt uppförandekod för nationella politiker och införande av regler för sysselsättning efter avslutad anställning i offentlig tjänst.

| 49. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av den befintliga reglerings- och genomföranderamen för intressekonflikter både före och efter avslutad anställning i offentlig tjänst, i syfte att fastställa lämpliga, tydliga, bindande och proportionella gränser mellan den offentliga sektorn och den privata respektive icke-vinstdrivande sektorn och därmed förbättra trovärdigheten i beslut på EU-nivå inför den bredare allmänheten. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av den befintliga reglerings- och genomföranderamen för intressekonflikter både före och efter avslutad anställning i offentlig tjänst, i syfte att fastställa lämpliga, tydliga, bindande och proportionella gränser mellan den offentliga sektorn och den privata respektive icke-vinstdrivande sektorn och därmed förbättra trovärdigheten i beslut på EU-nivå inför den bredare allmänheten.

| 50. | Europaparlamentet betonar att intressekonflikter efter avslutad anställning i offentlig tjänst och svängdörrssituationer är ett återkommande systematiskt problem, som är gemensamt för institutioner, organ och byråer i hela EU. Parlamentet rekommenderar att alla EU-institutioner antar harmoniserade och lämpliga karenstider och att det med större kraft tillses att de efterlevs. Parlamentet anser att intressekonflikter kan äventyra EU:s institutioners och byråers integritet och därigenom skada medborgarnas förtroende för dem. Parlamentet understryker att relevanta EU-rättsakter och uppförandekoder måste inbördes sammanjämkas och verkställas för att man ska uppnå fullständig öppenhet om vilka anställningar f.d. högre EU-tjänstemän fått och vilka projekt de engagerat sig i efter att de utträtt ur offentlig tjänst, liksom om eventuella bisysslor för ledamöter av Europaparlamentet. Parlamentet anser att bestämmelserna om förhindrande av intressekonflikter efter att någon innehaft offentlig tjänst eller varit offentliganställd bör gälla under en rimlig tid, varvid också reglerna för lämplig ersättning bör respekteras. Parlamentet betonar att man måste ta lärdom av bästa praxis i sådana medlemsstater där det redan finns nationella etiska myndigheter med relevant sakkunskap. Parlamentet understryker att olika länder har varierande praxis för att genomdriva etiska normer. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater ålägger folkvalda företrädare att avstå från att rösta om frågor i vilka de har ett personligt intresse och anmodar således sina ledamöter att i liknande fall inte ställa upp som föredragande. Parlamentet påminner i detta sammanhang om bestämmelserna i artiklarna 2 och 3 i uppförandekoden för Europaparlamentets ledamöter avseende ekonomiska intressen och intressekonflikter. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet betonar att intressekonflikter efter avslutad anställning i offentlig tjänst och svängdörrssituationer är ett återkommande systematiskt problem, som är gemensamt för institutioner, organ och byråer i hela EU. Parlamentet rekommenderar att alla EU-institutioner antar harmoniserade och lämpliga karenstider och att det med större kraft tillses att de efterlevs. Parlamentet anser att intressekonflikter kan äventyra EU:s institutioners och byråers integritet och därigenom skada medborgarnas förtroende för dem. Parlamentet understryker att relevanta EU-rättsakter och uppförandekoder måste inbördes sammanjämkas och verkställas för att man ska uppnå fullständig öppenhet om vilka anställningar f.d. högre EU-tjänstemän fått och vilka projekt de engagerat sig i efter att de utträtt ur offentlig tjänst, liksom om eventuella bisysslor för ledamöter av Europaparlamentet. Parlamentet anser att bestämmelserna om förhindrande av intressekonflikter efter att någon innehaft offentlig tjänst eller varit offentliganställd bör gälla under en rimlig tid, varvid också reglerna för lämplig ersättning bör respekteras. Parlamentet betonar att man måste ta lärdom av bästa praxis i sådana medlemsstater där det redan finns nationella etiska myndigheter med relevant sakkunskap. Parlamentet understryker att olika länder har varierande praxis för att genomdriva etiska normer. Parlamentet konstaterar att vissa medlemsstater ålägger folkvalda företrädare att avstå från att rösta om frågor i vilka de har ett personligt intresse och anmodar således sina ledamöter att i liknande fall inte ställa upp som föredragande. Parlamentet påminner i detta sammanhang om bestämmelserna i artiklarna 2 och 3 i uppförandekoden för Europaparlamentets ledamöter avseende ekonomiska intressen och intressekonflikter.

| 51. | Europaparlamentet understryker att Europeiska ombudsmannen har hanterat klagomål avseende intressekonflikter utan att ha en mekanism för denna uppgift, utöver sina övriga uppdrag och utan att ha tillräckliga resurser och befogenheter för att verkställa sina beslut. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet understryker att Europeiska ombudsmannen har hanterat klagomål avseende intressekonflikter utan att ha en mekanism för denna uppgift, utöver sina övriga uppdrag och utan att ha tillräckliga resurser och befogenheter för att verkställa sina beslut.

| 52. | Europaparlamentet betonar att ett oberoende EU-organ för etiska frågor inte självt kommer att kunna ansvara för en effektiv hantering av intressekonflikter inom EU:s institutioner och byråer. Parlamentet anser att översynen av EU:s regler om etik och integritet skulle kunna omfatta åtgärder såsom en förlängning av anmälnings- och karensperioder för högre tjänstemän efter en proportionerlig bedömning från fall till fall, samtidigt som man säkerställer likabehandling i enlighet med artikel 15 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, förstärkning av direktiv 2014/24/EU (4) om offentlig upphandling, obligatorisk avyttring av andelar i företag som är underställda den institution som en nyutnämnd tjänsteman tillhör eller som har affärsförbindelser med den institutionen, krav på att en tjänsteman förklaras jävig i ärenden som berör en tidigare privat arbetsgivare eller förbud mot personliga aktieinnehav för kommissionsledamöter, högre tjänstemän vid EU:s institutioner och byråer under mandatperioden. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att överväga att föreslå en översyn av den relevanta rättsliga ramen. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att ett oberoende EU-organ för etiska frågor inte självt kommer att kunna ansvara för en effektiv hantering av intressekonflikter inom EU:s institutioner och byråer. Parlamentet anser att översynen av EU:s regler om etik och integritet skulle kunna omfatta åtgärder såsom en förlängning av anmälnings- och karensperioder för högre tjänstemän efter en proportionerlig bedömning från fall till fall, samtidigt som man säkerställer likabehandling i enlighet med artikel 15 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, förstärkning av direktiv 2014/24/EU (4

| 53. | Europaparlamentet anser att längre karensperioder för högre tjänstemän som lämnar en byrå eller institution, om de baseras på ett objektivt förfarande med tydliga kriterier, är motiverade rättsliga åtgärder för att skydda allmänintresset och de offentliga myndigheternas integritet. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att längre karensperioder för högre tjänstemän som lämnar en byrå eller institution, om de baseras på ett objektivt förfarande med tydliga kriterier, är motiverade rättsliga åtgärder för att skydda allmänintresset och de offentliga myndigheternas integritet.

| 54. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över utnämningsförfarandena för högre EU-tjänstemän, hanteringen av kommissionsledamöternas intressekonflikter och överträdelser av parlamentsledamöternas uppförandekod, samt över kontrollerna av transparenskraven och kontrollen av efterlevnaden av svängdörrsreglerna. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över utnämningsförfarandena för högre EU-tjänstemän, hanteringen av kommissionsledamöternas intressekonflikter och överträdelser av parlamentsledamöternas uppförandekod, samt över kontrollerna av transparenskraven och kontrollen av efterlevnaden av svängdörrsreglerna.

| 55. | Europaparlamentet anser att EU-institutionerna bör tillämpa högsta etiska normer för att förhindra alla fall av svängdörrsproblematik och intressekonflikter, även när det gäller utnämningar till högre befattningar inom EU:s institutioner och byråer. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet anser att EU-institutionerna bör tillämpa högsta etiska normer för att förhindra alla fall av svängdörrsproblematik och intressekonflikter, även när det gäller utnämningar till högre befattningar inom EU:s institutioner och byråer.

| 56. | Europaparlamentet anser att förfarandena för att utse kandidater till högre befattningar bör genomföras på grundval av fullständigt objektiva kriterier och vara helt öppna för allmänheten. Parlamentet betonar att det bör finnas en ram för frågor och invändningar, tillsammans med öppna uppföljningsförfaranden och befogenhet att upphäva beslut som visat sig vara bristfälliga i fråga om transparens och integritet. Parlamentet betonar att förfarandena bör utvärderas regelbundet för att man ska kunna övervaka deras effektivitet och vid behov genomföra förbättringar. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att förfarandena för att utse kandidater till högre befattningar bör genomföras på grundval av fullständigt objektiva kriterier och vara helt öppna för allmänheten. Parlamentet betonar att det bör finnas en ram för frågor och invändningar, tillsammans med öppna uppföljningsförfaranden och befogenhet att upphäva beslut som visat sig vara bristfälliga i fråga om transparens och integritet. Parlamentet betonar att förfarandena bör utvärderas regelbundet för att man ska kunna övervaka deras effektivitet och vid behov genomföra förbättringar.

| 57. | Europaparlamentet betonar att det måste spela en nyckelroll i arbetet med att förbättra EU:s nuvarande system för etisk tillsyn som gäller för alla EU:s institutioner, byråer och organ, i syfte att öka allmänhetens förtroende för EU:s beslutsprocesser. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet betonar att det måste spela en nyckelroll i arbetet med att förbättra EU:s nuvarande system för etisk tillsyn som gäller för alla EU:s institutioner, byråer och organ, i syfte att öka allmänhetens förtroende för EU:s beslutsprocesser.

o

o o

| 58. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 337, 20.9.2018, s. 120.

1

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0327.

2

(3)  EUT L 262, 7.10.2005, s. 1.

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

4

---

REKOMMENDATIONER

Europaparlamentet

Torsdagen, 16 september 2021

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/170 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/170

---

P9_TA(2021)0383

Riktningen för de politiska förbindelserna mellan EU och Ryssland

Europaparlamentets rekommendation av den 16 september 2021 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om riktningen för de politiska förbindelserna mellan EU och Ryssland (2021/2042(INI))

(2022/C 117/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, särskilt den av den 18 september 2014 om situationen i Ukraina och det aktuella läget för förbindelserna mellan EU och Ryssland (1), av den 11 juni 2015 om den strategiska militära situationen i Svartahavsbäckenet till följd av Rysslands olagliga annektering av Krim (2), av den 16 mars 2017 om ukrainska politiska fångar i Ryssland och situationen i Krim (3), av den 14 juni 2018 om georgiska ockuperade territorier tio år efter den ryska invasionen (4), av den 23 november 2016 om EU:s strategiska kommunikation för att bekämpa propaganda mot EU som sprids av tredje parter (5), av den 12 mars 2019 om läget i de politiska förbindelserna mellan EU och Ryssland (6), av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid (7), av den 19 december 2019 om den ryska lagen om ”utländska agenter” (8), av den 17 september 2020 om situationen i Ryssland: förgiftningen av Aleksej Navalnyj (9), av den 21 januari 2021 om gripandet av Aleksej Navalnyj (10), av den 29 april 2021 om Ryssland, fallet Aleksej Navalnyj, militär upptrappning vid den ukrainska gränsen och ryska attacker i Tjeckien (11), av den 10 juni 2021 om Rysslands uppförande av tyska icke-statliga organisationer på listan över ”icke önskvärda organisationer” och frihetsberövandet av Andrej Pivovarov (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Ryssland, särskilt den av den 18 september 2014 om situationen i Ukraina och det aktuella läget för förbindelserna mellan EU och Ryssland (1), av den 11 juni 2015 om den strategiska militära situationen i Svartahavsbäckenet till följd av Rysslands olagliga annektering av Krim (2), av den 16 mars 2017 om ukrainska politiska fångar i Ryssland och situationen i Krim (3), av den 14 juni 2018 om georgiska ockuperade territorier tio år efter den ryska invasionen (4), av den 23 november 2016 om EU:s strategiska kommunikation för att bekämpa propaganda mot EU som sprids av tredje parter (5), av den 12 mars 2019 om läget i de politiska förbindelserna mellan EU och Ryssland (6), av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid (7), av den 19 december 2019 om den ryska lagen om ”utländska agenter” (8), av den 17 september 2020 om situationen i Ryssland: förgiftningen av Aleksej Navalnyj (9), av den 21 januari 2021 om gripandet av Aleksej Navalnyj (10), av den 29 april 2021 om Ryssland, fallet Aleksej Navalnyj, militär upptrappning vid den ukrainska gränsen och ryska attacker i Tjeckien (11), av den 10 juni 2021 om Rysslands uppförande av tyska icke-statliga organisationer på listan över ”icke önskvärda organisationer” och frihetsberövandet av Andrej Pivovarov (12),

| — | med beaktande av FN-stadgan, FN:s havsrättskonvention, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-stadgan, FN:s havsrättskonvention, den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och Europarådets konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av Ryska federationens medlemskap i Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och de åtaganden och skyldigheter som följer av medlemskapet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ryska federationens medlemskap i Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och de åtaganden och skyldigheter som följer av medlemskapet,

| — | med beaktande av EU:s restriktiva åtgärder som svar på krisen i Ukraina, som har varit i kraft sedan 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s restriktiva åtgärder som svar på krisen i Ukraina, som har varit i kraft sedan 2014,

| — | med beaktande av åtgärdspaketet för genomförandet av Minskavtalen, som antogs och undertecknades i Minsk den 12 februari 2015 och godkändes i sin helhet genom FN:s säkerhetsråds resolution 2202 (2015) av den 17 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av åtgärdspaketet för genomförandet av Minskavtalen, som antogs och undertecknades i Minsk den 12 februari 2015 och godkändes i sin helhet genom FN:s säkerhetsråds resolution 2202 (2015) av den 17 februari 2015,

| — | med beaktande av resultaten från sammanträdet i rådet (utrikes frågor) den 14 mars 2016, särskilt överenskommelsen om de fem vägledande principerna för Europeiska unionens politik gentemot Ryssland, och slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 maj 2021 om Ryssland och den 24 juni 2021 om yttre förbindelser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från sammanträdet i rådet (utrikes frågor) den 14 mars 2016, särskilt överenskommelsen om de fem vägledande principerna för Europeiska unionens politik gentemot Ryssland, och slutsatserna från Europeiska rådets möte den 24–25 maj 2021 om Ryssland och den 24 juni 2021 om yttre förbindelser,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 16 juni 2021 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förhållandena mellan EU och Ryssland: motverka, begränsa och engagera (JOIN(2021)0020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 16 juni 2021 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om förhållandena mellan EU och Ryssland: motverka, begränsa och engagera (JOIN(2021)0020),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 juni 2020Gripa in mot covid-19-desinformation – Kolla fakta (JOIN(2020)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 10 juni 2020Gripa in mot covid-19-desinformation – Kolla fakta (JOIN(2020)0008),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från den internationella plattformen för Krim av den 23 augusti 2021, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från den internationella plattformen för Krim av den 23 augusti 2021,

| — | med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 118 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0259/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0259/2021), och av följande skäl:

| A. | Ryssland är en integrerad del av den europeiska kontinenten och unionens största granne, och det finns starka historiska ömsesidiga beroenden samt kulturella och mänskliga band mellan Ryssland och EU:s medlemsstater. Utvecklingen i Ryssland, när det gäller dess politik och dess myndigheters egenskaper, påverkar direkt EU och unionens omedelbara grannskap. Trots de hinder som infördes 2014 är EU fortfarande Rysslands största handelspartner och Ryssland är EU:s femte största. EU är den största investeraren i Ryssland. |
| --- | --- |

A.

Ryssland är en integrerad del av den europeiska kontinenten och unionens största granne, och det finns starka historiska ömsesidiga beroenden samt kulturella och mänskliga band mellan Ryssland och EU:s medlemsstater. Utvecklingen i Ryssland, när det gäller dess politik och dess myndigheters egenskaper, påverkar direkt EU och unionens omedelbara grannskap. Trots de hinder som infördes 2014 är EU fortfarande Rysslands största handelspartner och Ryssland är EU:s femte största. EU är den största investeraren i Ryssland.

| B. | Europaparlamentet gör en åtskillnad mellan det ryska folket och president Putins regim, som är en stagnerande auktoritär kleptokrati som leds av en livstidspresident omgiven av en krets oligarker. Kritiska åtgärder som föreslås i denna rekommendation riktas därför mot president Putins regim och dess kriminella handlingar och antidemokratiska politik, samtidigt som man betonar det akuta behovet att nå ut till ryska medborgare för att visa dem att EU är redo att bemöta deras oro. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet gör en åtskillnad mellan det ryska folket och president Putins regim, som är en stagnerande auktoritär kleptokrati som leds av en livstidspresident omgiven av en krets oligarker. Kritiska åtgärder som föreslås i denna rekommendation riktas därför mot president Putins regim och dess kriminella handlingar och antidemokratiska politik, samtidigt som man betonar det akuta behovet att nå ut till ryska medborgare för att visa dem att EU är redo att bemöta deras oro.

| C. | EU:s främsta intresse är att upprätthålla frihet, stabilitet och fred på och utanför den europeiska kontinenten, vilka hotas av de ryska myndigheternas aggressiva politik, som utgör en av de största utmaningarna för EU:s strategiska och utrikespolitiska agenda. |
| --- | --- |

C.

EU:s främsta intresse är att upprätthålla frihet, stabilitet och fred på och utanför den europeiska kontinenten, vilka hotas av de ryska myndigheternas aggressiva politik, som utgör en av de största utmaningarna för EU:s strategiska och utrikespolitiska agenda.

| D. | Ryssland kan få en demokratisk framtid. De ryska medborgarna strävar, likt alla folk, efter de universella värdena frihet och demokrati. EU bör lägga fram konkreta förslag för det ryska folket om ömsesidigt fördelaktigt samarbete, |
| --- | --- |

D.

Ryssland kan få en demokratisk framtid. De ryska medborgarna strävar, likt alla folk, efter de universella värdena frihet och demokrati. EU bör lägga fram konkreta förslag för det ryska folket om ömsesidigt fördelaktigt samarbete,

| E. | EU:s strategi gentemot Ryssland måste omfatta två huvudmål: att stoppa Kremls aggressiva beteende utanför Ryssland och inhemska förtryck och att samarbeta med det ryska folket och hjälpa dem att skapa denna alternativa framtid, vilket skulle gagna alla folk på den europeiska kontinenten, inklusive det ryska folket. |
| --- | --- |

E.

EU:s strategi gentemot Ryssland måste omfatta två huvudmål: att stoppa Kremls aggressiva beteende utanför Ryssland och inhemska förtryck och att samarbeta med det ryska folket och hjälpa dem att skapa denna alternativa framtid, vilket skulle gagna alla folk på den europeiska kontinenten, inklusive det ryska folket.

| F. | EU:s förbindelser med Ryska federationen bygger på principerna i internationell rätt, OSSE:s grundläggande principer, demokrati, fredlig konfliktlösning och goda grannförbindelser. Den nuvarande ryska regeringen har visat förakt för dessa principer trots att den har åtagit sig att respektera dem. Ryssland missbrukar internationella institutioner, främst FN och OSSE, för att förhindra att rättvisa skipas och konflikter löses världen över. |
| --- | --- |

F.

EU:s förbindelser med Ryska federationen bygger på principerna i internationell rätt, OSSE:s grundläggande principer, demokrati, fredlig konfliktlösning och goda grannförbindelser. Den nuvarande ryska regeringen har visat förakt för dessa principer trots att den har åtagit sig att respektera dem. Ryssland missbrukar internationella institutioner, främst FN och OSSE, för att förhindra att rättvisa skipas och konflikter löses världen över.

| G. | Ryssland blev åter medlem av Europarådet 2019, men fortsätter att kränka mänskliga rättigheter i stor omfattning och vägrar att efterleva besluten från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

G.

Ryssland blev åter medlem av Europarådet 2019, men fortsätter att kränka mänskliga rättigheter i stor omfattning och vägrar att efterleva besluten från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna.

| H. | President Putins utrikespolitik är tydligt aggressiv och revisionistisk, eftersom han vill betraktas som försvarare av ryska intressen och försöker få kontroll över territorier som han anser gick förlorade efter Sovjetunionens kollaps och senare. President Putins regim strävar bland annat också efter att hävda sin auktoritet som stormakt, befästa regimens inblandning i före detta sovjetländer och andra länder, sätta mäktiga staters suveränitet över andra staters rätt till suveränitet, motivera hybridkrigföring och spridning av felaktig information med att man vill skydda etniska ryssar utomlands, utnyttja frusna konfliktområden som ett led i en strategi för att ingripa i de berörda länderna och hindra dem från att närma sig EU och Nato, använda energiresurser och olaglig penningtvätt som verktyg för manipulation och utpressning, underminera den liberala demokratimodellen och framställa Ryssland som moraliskt överlägset och väst som moraliskt underlägset samt stävja demokrati, demokratisk opposition och folkets rätt att uttrycka sin fria vilja i Ryssland. President Putins regim förkastar i synnerhet multilateralism och den internationella ordningen baserad på rättsstatsprincipen, bortser från internationell rätt, inbegripet principerna i FN-stadgan, slutakten från Helsingfors från 1975 och OSSE:s stadga från 1990 från Paris, vilket bland annat framgår av de konstitutionella ändringarna från 2020, vars antagningsprocess Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen) har bedömt strida mot både den ryska lagen och landets OSSE-skyldigheter. Ryssland har underlåtit att genomföra över tusen avgöranden från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

H.

President Putins utrikespolitik är tydligt aggressiv och revisionistisk, eftersom han vill betraktas som försvarare av ryska intressen och försöker få kontroll över territorier som han anser gick förlorade efter Sovjetunionens kollaps och senare. President Putins regim strävar bland annat också efter att hävda sin auktoritet som stormakt, befästa regimens inblandning i före detta sovjetländer och andra länder, sätta mäktiga staters suveränitet över andra staters rätt till suveränitet, motivera hybridkrigföring och spridning av felaktig information med att man vill skydda etniska ryssar utomlands, utnyttja frusna konfliktområden som ett led i en strategi för att ingripa i de berörda länderna och hindra dem från att närma sig EU och Nato, använda energiresurser och olaglig penningtvätt som verktyg för manipulation och utpressning, underminera den liberala demokratimodellen och framställa Ryssland som moraliskt överlägset och väst som moraliskt underlägset samt stävja demokrati, demokratisk opposition och folkets rätt att uttrycka sin fria vilja i Ryssland. President Putins regim förkastar i synnerhet multilateralism och den internationella ordningen baserad på rättsstatsprincipen, bortser från internationell rätt, inbegripet principerna i FN-stadgan, slutakten från Helsingfors från 1975 och OSSE:s stadga från 1990 från Paris, vilket bland annat framgår av de konstitutionella ändringarna från 2020, vars antagningsprocess Europeiska kommissionen för demokrati genom lag (Venedigkommissionen) har bedömt strida mot både den ryska lagen och landets OSSE-skyldigheter. Ryssland har underlåtit att genomföra över tusen avgöranden från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna.

| I. | Den nuvarande ryska regimen hotar freden och säkerheten i Europa genom att fortsätta med systemsatta kränkningar av sitt folks mänskliga rättigheter och med sitt aggressiva beteende i utrikespolitiken, bland annat men inte begränsat till storskaliga militära övningar och militär uppbyggnad, den olagliga och våldsamma ockupationen och annekteringen av Krim, kränkningarna av Ukrainas, Georgiens och Republiken Moldaviens territoriella integritet och destabilisering av dessa länder, stöd till frysta konflikter och underlåtenhet att respektera avtal om eldupphör i Georgien och Ukraina, påstådda terroristhandlingar på EU-medlemsstaternas territorium, t.ex. i Tjeckien, cyberattacker och attacker mot känslig infrastruktur i EU:s medlemsstater, brott mot internationell rätt, inblandning i val, och kränkningar av havs- och luftrummet i länder i Östersjöregionen och Svartahavsregionen. EU:s oförmåga att på ett tillfredsställande sätt svara på de olika ryska angreppen sedan det som ägde rum mot Georgien 2008 gjorde att Ryssland fortsatte sina aggressiva militära och politiska kampanjer, både inom och utanför sitt närområde, vilket försvagade och undergrävde den regelbaserade internationella ordningen och stabiliteten i Europa och på andra håll. |
| --- | --- |

I.

Den nuvarande ryska regimen hotar freden och säkerheten i Europa genom att fortsätta med systemsatta kränkningar av sitt folks mänskliga rättigheter och med sitt aggressiva beteende i utrikespolitiken, bland annat men inte begränsat till storskaliga militära övningar och militär uppbyggnad, den olagliga och våldsamma ockupationen och annekteringen av Krim, kränkningarna av Ukrainas, Georgiens och Republiken Moldaviens territoriella integritet och destabilisering av dessa länder, stöd till frysta konflikter och underlåtenhet att respektera avtal om eldupphör i Georgien och Ukraina, påstådda terroristhandlingar på EU-medlemsstaternas territorium, t.ex. i Tjeckien, cyberattacker och attacker mot känslig infrastruktur i EU:s medlemsstater, brott mot internationell rätt, inblandning i val, och kränkningar av havs- och luftrummet i länder i Östersjöregionen och Svartahavsregionen. EU:s oförmåga att på ett tillfredsställande sätt svara på de olika ryska angreppen sedan det som ägde rum mot Georgien 2008 gjorde att Ryssland fortsatte sina aggressiva militära och politiska kampanjer, både inom och utanför sitt närområde, vilket försvagade och undergrävde den regelbaserade internationella ordningen och stabiliteten i Europa och på andra håll.

| J. | Den ryska administrationen fortsätter att lagra offensiva vapen och stationera trupper nära EU:s gränser i Kaliningradenklaven. |
| --- | --- |

J.

Den ryska administrationen fortsätter att lagra offensiva vapen och stationera trupper nära EU:s gränser i Kaliningradenklaven.

| K. | Ryssland är under sin nuvarande regim ett långsiktigt hot mot den europeiska säkerheten enligt den nyligen genomförda bedömningen från Natos reflektionsgrupp. Ryssland har etablerat nya militära baser och moderniserat gamla militära baser i den norra delen av landet. Ryssland har uppgraderat sin nordliga flotta till ett militärt distrikt, byggt ut olika grenar av sina väpnade styrkor och återupplivat bastionförsvarskonceptet, som syftar till att skydda landets strategiska kapacitet. Natos Enhanced Forward Presence on the Eastern Flank har spelat en avgörande roll för att avskräcka Ryssland från att bedriva destabiliserande verksamhet, inbegripet militär uppbyggnad i det västra militära distriktet. Sammanbrottet av vapenkontroll med Ryssland (t.ex. Landets tillbakadraganden från avtalet om medeldistanskärnvapen och fördraget om observationsflygningar) och bristen på framsteg i fråga om kärnvapennedrustning enligt fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, liksom Rysslands förkastande av det nya fördraget om kärnvapenförbud, är mycket oroande för EU-medborgarnas säkerhet. Detta är förenat med en farlig modernisering av ryska kärnvapen och konventionella arsenaler och deras bärare samt införandet av destabiliserande teknik (överljudsrobotar med kärnvapenkapacitet, torpeder osv.). |
| --- | --- |

K.

Ryssland är under sin nuvarande regim ett långsiktigt hot mot den europeiska säkerheten enligt den nyligen genomförda bedömningen från Natos reflektionsgrupp. Ryssland har etablerat nya militära baser och moderniserat gamla militära baser i den norra delen av landet. Ryssland har uppgraderat sin nordliga flotta till ett militärt distrikt, byggt ut olika grenar av sina väpnade styrkor och återupplivat bastionförsvarskonceptet, som syftar till att skydda landets strategiska kapacitet. Natos Enhanced Forward Presence on the Eastern Flank har spelat en avgörande roll för att avskräcka Ryssland från att bedriva destabiliserande verksamhet, inbegripet militär uppbyggnad i det västra militära distriktet. Sammanbrottet av vapenkontroll med Ryssland (t.ex. Landets tillbakadraganden från avtalet om medeldistanskärnvapen och fördraget om observationsflygningar) och bristen på framsteg i fråga om kärnvapennedrustning enligt fördraget om förhindrande av spridning av kärnvapen, liksom Rysslands förkastande av det nya fördraget om kärnvapenförbud, är mycket oroande för EU-medborgarnas säkerhet. Detta är förenat med en farlig modernisering av ryska kärnvapen och konventionella arsenaler och deras bärare samt införandet av destabiliserande teknik (överljudsrobotar med kärnvapenkapacitet, torpeder osv.).

| L. | I synnerhet i mars och april 2021 ökade regimen i Kreml sin militära närvaro betydligt vid Ukrainas östra och norra gränser mot Ryssland, vilket utgjorde den största koncentrationen av ryska trupper sedan 2014. Regimen i Kreml upphävde rätten att passera genom en del av Svarta havet i riktning mot Kertjsundet för andra länders krigsfartyg och handelsfartyg, vilket strider mot sjöfartsrättigheter som garanteras av FN:s havsrättskonvention, i vilken Ryssland är part. |
| --- | --- |

L.

I synnerhet i mars och april 2021 ökade regimen i Kreml sin militära närvaro betydligt vid Ukrainas östra och norra gränser mot Ryssland, vilket utgjorde den största koncentrationen av ryska trupper sedan 2014. Regimen i Kreml upphävde rätten att passera genom en del av Svarta havet i riktning mot Kertjsundet för andra länders krigsfartyg och handelsfartyg, vilket strider mot sjöfartsrättigheter som garanteras av FN:s havsrättskonvention, i vilken Ryssland är part.

| M. | Ryssland ger konsekvent politiskt och ekonomiskt stöd till Alexander Lukasjenkos illegitima och förkastliga regim i Belarus. President Putins politiska och ekonomiska investeringar för att bevara Lukasjenkos illegitima regim är det enda skälet till att denne kan fortsätta sina brutala förföljelser av det belarusiska folket, som begär respekt för mänskliga rättigheter, fria och transparenta val, rättsstatlighet och rättvisa. Den senaste politiska utvecklingen i Belarus och Ryssland har många gemensamma drag, och processerna i båda länderna påverkar varandra i väldigt stor utsträckning. Protesterna mot den auktoritära regimen och kraven på förändring i Belarus inspirerar till liknande krav från människor i Ryssland. Myndigheterna i Kreml ökar förtrycket av den politiska oppositionen inför det kommande dumavalet i september 2021 genom att begränsa och förhindra möjligheten att delta och hindra vissa oppositionspolitiker från att ställa upp i valet, och förstör på så sätt den politiska konkurrensen genom att stjäla möjligheten till rättvisa val, så som diktaturen i Belarus gjorde i augusti 2020. |
| --- | --- |

M.

Ryssland ger konsekvent politiskt och ekonomiskt stöd till Alexander Lukasjenkos illegitima och förkastliga regim i Belarus. President Putins politiska och ekonomiska investeringar för att bevara Lukasjenkos illegitima regim är det enda skälet till att denne kan fortsätta sina brutala förföljelser av det belarusiska folket, som begär respekt för mänskliga rättigheter, fria och transparenta val, rättsstatlighet och rättvisa. Den senaste politiska utvecklingen i Belarus och Ryssland har många gemensamma drag, och processerna i båda länderna påverkar varandra i väldigt stor utsträckning. Protesterna mot den auktoritära regimen och kraven på förändring i Belarus inspirerar till liknande krav från människor i Ryssland. Myndigheterna i Kreml ökar förtrycket av den politiska oppositionen inför det kommande dumavalet i september 2021 genom att begränsa och förhindra möjligheten att delta och hindra vissa oppositionspolitiker från att ställa upp i valet, och förstör på så sätt den politiska konkurrensen genom att stjäla möjligheten till rättvisa val, så som diktaturen i Belarus gjorde i augusti 2020.

| N. | President Putins Ryssland fortsätter att försöka destabilisera kandidatländer och associerade länder inom ramen för EU:s östliga partnerskap med målet att sätta hinder för eller stoppa deras euroatlantiska integrationsprocess. Ryssland tillämpar en strategi med utfärdande av pass för att öka antalet ryssar och i praktiken utvidga Rysslands jurisdiktion över territorier som Ryssland ockuperar och utbrytarområden, i synnerhet Transnistrien, Sydossetien, Abchazien, Donbass och Krimhalvön. Dessa handlingar strider mot internationell rätt. |
| --- | --- |

N.

President Putins Ryssland fortsätter att försöka destabilisera kandidatländer och associerade länder inom ramen för EU:s östliga partnerskap med målet att sätta hinder för eller stoppa deras euroatlantiska integrationsprocess. Ryssland tillämpar en strategi med utfärdande av pass för att öka antalet ryssar och i praktiken utvidga Rysslands jurisdiktion över territorier som Ryssland ockuperar och utbrytarområden, i synnerhet Transnistrien, Sydossetien, Abchazien, Donbass och Krimhalvön. Dessa handlingar strider mot internationell rätt.

| O. | I de ryska konstitutionella reformerna från 2020 reviderades andra världskrigets historia. Den sovjetiska historien rentvåddes och Ryssland utnämndes till Sovjetunionens arvtagare. En rätt att ingripa internationellt för att försvara ryska landsmän infördes och diskussioner om att återlämna områden som Ryssland gör anspråk på till främmande länder förbjöds. |
| --- | --- |

O.

I de ryska konstitutionella reformerna från 2020 reviderades andra världskrigets historia. Den sovjetiska historien rentvåddes och Ryssland utnämndes till Sovjetunionens arvtagare. En rätt att ingripa internationellt för att försvara ryska landsmän infördes och diskussioner om att återlämna områden som Ryssland gör anspråk på till främmande länder förbjöds.

| P. | EU bör noga övervaka Rysslands ställning och inblandning i Afghanistan, eftersom Ryssland försöker utnyttja västländernas tillbakadragande till sin fördel och fylla det resulterande maktvakuumet. |
| --- | --- |

P.

EU bör noga övervaka Rysslands ställning och inblandning i Afghanistan, eftersom Ryssland försöker utnyttja västländernas tillbakadragande till sin fördel och fylla det resulterande maktvakuumet.

| Q. | EU-medlemsstater som tillåter dubbelt medborgarskap är sårbara för Rysslands strategi med utfärdande av pass. De EU-medlemsstater som inrättat system med så kallade ”gyllene pass” gör det möjligt för Kremltrogna att njuta av en europeisk livskvalitet med pengar som stulits från det ryska folket och att sprida korruption i EU. |
| --- | --- |

Q.

EU-medlemsstater som tillåter dubbelt medborgarskap är sårbara för Rysslands strategi med utfärdande av pass. De EU-medlemsstater som inrättat system med så kallade ”gyllene pass” gör det möjligt för Kremltrogna att njuta av en europeisk livskvalitet med pengar som stulits från det ryska folket och att sprida korruption i EU.

| R. | Med en fientlig princip om den ”ryska världen” lägger Ryssland grunden för sin inblandning i andra länder till försvar av ryska landsmän. Den ”ryska världen” marknadsförs av statsägda medier såsom Russia Today och Sputnik på de språk som talas i EU-medlemsstaterna. Covid-19-pandemin används i Kremls propagandamaskin för att främja splittring bland EU:s medlemsstater, framställa EU som oförmöget att hantera pandemin, sprida tvivel om de vacciner som godkänts av Europeiska läkemedelsmyndigheten, avskräcka människor i EU från att låta vaccinera sig och återupprätta Rysslands anseende bland EU:s befolkning, framför allt genom marknadsföringen av vaccinet Sputnik V. |
| --- | --- |

R.

Med en fientlig princip om den ”ryska världen” lägger Ryssland grunden för sin inblandning i andra länder till försvar av ryska landsmän. Den ”ryska världen” marknadsförs av statsägda medier såsom Russia Today och Sputnik på de språk som talas i EU-medlemsstaterna. Covid-19-pandemin används i Kremls propagandamaskin för att främja splittring bland EU:s medlemsstater, framställa EU som oförmöget att hantera pandemin, sprida tvivel om de vacciner som godkänts av Europeiska läkemedelsmyndigheten, avskräcka människor i EU från att låta vaccinera sig och återupprätta Rysslands anseende bland EU:s befolkning, framför allt genom marknadsföringen av vaccinet Sputnik V.

| S. | Ett stort antal lokala icke-statliga organisationer och radikala grupper, bland annat politiska rörelser, mottar finansiering från Ryssland. |
| --- | --- |

S.

Ett stort antal lokala icke-statliga organisationer och radikala grupper, bland annat politiska rörelser, mottar finansiering från Ryssland.

| T. | Ryssland har fortfarande engagemang i flera delar av världen, inbegripet på västra Balkan, i Centralasien, Mellanöstern, Nordafrika, Afrika söder om Sahara, Latinamerika och Arktis. Den ryska regeringen använder paramilitära enheter (Wagnergruppen) för att stödja diktatoriska regimer världen över och underminera EU:s och det internationella samfundets insatser för att mildra konflikter samt bygga fred och säkerställa stabilitet. Västra Balkan, som omfattar potentiella nya EU-medlemsstater, kännetecknas av en stark rysk närvaro, särskilt i Serbien. Den ryska militära underrättelsetjänsten (GRU) var 2016 inblandad i försök att störta Montenegros parlament, mörda premiärministern och tillsätta en prorysk och Natofientlig regering samt hindra Montenegro från att ansluta sig till Nato. |
| --- | --- |

T.

Ryssland har fortfarande engagemang i flera delar av världen, inbegripet på västra Balkan, i Centralasien, Mellanöstern, Nordafrika, Afrika söder om Sahara, Latinamerika och Arktis. Den ryska regeringen använder paramilitära enheter (Wagnergruppen) för att stödja diktatoriska regimer världen över och underminera EU:s och det internationella samfundets insatser för att mildra konflikter samt bygga fred och säkerställa stabilitet. Västra Balkan, som omfattar potentiella nya EU-medlemsstater, kännetecknas av en stark rysk närvaro, särskilt i Serbien. Den ryska militära underrättelsetjänsten (GRU) var 2016 inblandad i försök att störta Montenegros parlament, mörda premiärministern och tillsätta en prorysk och Natofientlig regering samt hindra Montenegro från att ansluta sig till Nato.

| U. | Vad gäller EU påstås regimen i Kreml ha involverat ryska heltidstjänstgörande underrättelseansvariga i två sprängningar av ammunitionsdepåer 2014, i vilken två tjeckiska medborgare dödades och omfattande materiella skador orsakades. Samma GRU-agenter var också ansvariga för mordförsöket på Sergej och Julija Skripal i Storbritannien 2018, då nervstridsmedlet novitjok användes. GRU-agenter har också anklagats för mordförsöket på Emilian Gebrev, ägare till en vapenfabrik, och två andra personer i Bulgarien 2015, samt Zelimchan Changosjvili, som mördades i Berlin 2019 av ryska agenter. Kremlregimens olagliga handlingar på Tjeckiens, Bulgariens och många andra medlemsstaters, Storbritanniens och östliga partnerländers territorier utgör allvarliga kränkningar av dessa länders suveränitet. Regimen i Kreml är inte villig att samarbeta för att utreda dessa brott och skyddar huvudmisstänkta. |
| --- | --- |

U.

Vad gäller EU påstås regimen i Kreml ha involverat ryska heltidstjänstgörande underrättelseansvariga i två sprängningar av ammunitionsdepåer 2014, i vilken två tjeckiska medborgare dödades och omfattande materiella skador orsakades. Samma GRU-agenter var också ansvariga för mordförsöket på Sergej och Julija Skripal i Storbritannien 2018, då nervstridsmedlet novitjok användes. GRU-agenter har också anklagats för mordförsöket på Emilian Gebrev, ägare till en vapenfabrik, och två andra personer i Bulgarien 2015, samt Zelimchan Changosjvili, som mördades i Berlin 2019 av ryska agenter. Kremlregimens olagliga handlingar på Tjeckiens, Bulgariens och många andra medlemsstaters, Storbritanniens och östliga partnerländers territorier utgör allvarliga kränkningar av dessa länders suveränitet. Regimen i Kreml är inte villig att samarbeta för att utreda dessa brott och skyddar huvudmisstänkta.

| V. | Det är beklagligt att de ryska myndigheterna frivilligt eller oavsiktligt låser in sitt land i ett beroende av Kina, vilket endast kan försvaga Ryska federationen och hela den europeiska kontinenten och i synnerhet göra det möjligt för de kinesiska myndigheterna att utöka sin närvaro och sitt inflytande i Centralasien och Sibirien. |
| --- | --- |

V.

Det är beklagligt att de ryska myndigheterna frivilligt eller oavsiktligt låser in sitt land i ett beroende av Kina, vilket endast kan försvaga Ryska federationen och hela den europeiska kontinenten och i synnerhet göra det möjligt för de kinesiska myndigheterna att utöka sin närvaro och sitt inflytande i Centralasien och Sibirien.

| W. | Kreml fortsätter sin desinformation, propaganda och sin hybridinblandning i EU:s inrikespolitik och demokratiska processer, vilket utgör ett hot mot EU:s grundläggande värden – dvs. respekt för demokrati, jämlikhet, rättsstaten och mänskliga rättigheter – och kan undergräva nationella regeringars politik, sprida förtal och förmedla en bild av väst som en fiende, främja hat, intolerans och sovjetnostalgi, skriva om historien om sovjetiska förbrytelser, och i slutänden fördjupa splittringen mellan Ryssland och Europa, i synnerhet med de länder som tidigare hörde till kommunistblocket. Ryska it-attacker riktas ständigt mot institutioner i EU och dess medlemsstater, strategiskt viktiga objekt samt demokratiska processer, såsom val. Den rysk-ortodoxa kyrkans högsta ledning stöder Putinregimen. Ryska lagar möjliggör förtryck av religiösa grupper som ses som extremistiska. De senaste uppgifterna om nära och regelbundna kontakterna mellan ryska statstjänstemän, däribland säkerhetspersonal, och företrädare för en grupp katalanska separatister i Spanien kräver en grundlig utredning. Detta skulle kunna visa sig vara ännu ett exempel på rysk inblandning i medlemsstaterna och Rysslands ständiga försök att utnyttja varje fråga man kan för att främja intern destabilisering i EU. |
| --- | --- |

W.

Kreml fortsätter sin desinformation, propaganda och sin hybridinblandning i EU:s inrikespolitik och demokratiska processer, vilket utgör ett hot mot EU:s grundläggande värden – dvs. respekt för demokrati, jämlikhet, rättsstaten och mänskliga rättigheter – och kan undergräva nationella regeringars politik, sprida förtal och förmedla en bild av väst som en fiende, främja hat, intolerans och sovjetnostalgi, skriva om historien om sovjetiska förbrytelser, och i slutänden fördjupa splittringen mellan Ryssland och Europa, i synnerhet med de länder som tidigare hörde till kommunistblocket. Ryska it-attacker riktas ständigt mot institutioner i EU och dess medlemsstater, strategiskt viktiga objekt samt demokratiska processer, såsom val. Den rysk-ortodoxa kyrkans högsta ledning stöder Putinregimen. Ryska lagar möjliggör förtryck av religiösa grupper som ses som extremistiska. De senaste uppgifterna om nära och regelbundna kontakterna mellan ryska statstjänstemän, däribland säkerhetspersonal, och företrädare för en grupp katalanska separatister i Spanien kräver en grundlig utredning. Detta skulle kunna visa sig vara ännu ett exempel på rysk inblandning i medlemsstaterna och Rysslands ständiga försök att utnyttja varje fråga man kan för att främja intern destabilisering i EU.

| X. | Kombinationen av västerländska sanktioner mot Ryssland, minskade inkomster från exporten av fossila bränslen, en ej konkurrenskraftig ekonomi, höga militära utgifter och inhemska sociala transfereringar har gjort att Ryssland hamnat i ekonomiska svårigheter. Ryssland rankas på plats 129 av 180 länder i 2020 års korruptionsindex, eftersom massiv korruption på statlig nivå påverkar kvaliteten på offentliga tjänster för det ryska folket, och dessa är fortfarande underfinansierade, även den offentliga hälsovården, vilken är särskilt viktig under pandemin. Nästan 19 miljoner ryssar lever under fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

X.

Kombinationen av västerländska sanktioner mot Ryssland, minskade inkomster från exporten av fossila bränslen, en ej konkurrenskraftig ekonomi, höga militära utgifter och inhemska sociala transfereringar har gjort att Ryssland hamnat i ekonomiska svårigheter. Ryssland rankas på plats 129 av 180 länder i 2020 års korruptionsindex, eftersom massiv korruption på statlig nivå påverkar kvaliteten på offentliga tjänster för det ryska folket, och dessa är fortfarande underfinansierade, även den offentliga hälsovården, vilken är särskilt viktig under pandemin. Nästan 19 miljoner ryssar lever under fattigdomsgränsen.

| Y. | Den ryska regeringen införde bland annat sanktioner mot Europaparlamentets talman David Sassoli, kommissionens vice ordförande Věra Jourová och sex andra tjänstemän i medlemsstaterna. Dessa sanktioner är oacceptabla och ogrundade eftersom de saknar rättslig grund. Den ryska regeringen godkände även en förteckning över ”fientligt inställda länder”, som inkluderar Tjeckien och USA. |
| --- | --- |

Y.

Den ryska regeringen införde bland annat sanktioner mot Europaparlamentets talman David Sassoli, kommissionens vice ordförande Věra Jourová och sex andra tjänstemän i medlemsstaterna. Dessa sanktioner är oacceptabla och ogrundade eftersom de saknar rättslig grund. Den ryska regeringen godkände även en förteckning över ”fientligt inställda länder”, som inkluderar Tjeckien och USA.

| Z. | Under 2019 utgjordes mer än 60 procent av EU:s import från Ryssland av energiprodukter. EU bör minska sin ekonomis beroende, särskilt inom energisektorn, av ryska gasleveranser till EU:s marknader, som nu ligger på 48 procent och sannolikt kommer att öka. Den europeiska gröna given är ett viktigt instrument för att säkerställa EU:s geopolitiska säkerhet, och enligt kommissionens prognoser förväntas EU:s import av olja och naturgas, om den gröna given genomförs, minska dramatiskt efter 2030, med en minskning av oljeimporten på 78–79 procent och en minskning av naturgasimporten på 58–67 procent, jämfört med 2015 års siffror. |
| --- | --- |

Z.

Under 2019 utgjordes mer än 60 procent av EU:s import från Ryssland av energiprodukter. EU bör minska sin ekonomis beroende, särskilt inom energisektorn, av ryska gasleveranser till EU:s marknader, som nu ligger på 48 procent och sannolikt kommer att öka. Den europeiska gröna given är ett viktigt instrument för att säkerställa EU:s geopolitiska säkerhet, och enligt kommissionens prognoser förväntas EU:s import av olja och naturgas, om den gröna given genomförs, minska dramatiskt efter 2030, med en minskning av oljeimporten på 78–79 procent och en minskning av naturgasimporten på 58–67 procent, jämfört med 2015 års siffror.

| AA. | Den europeiska gasförbrukningen har nått sin topp och den nuvarande Nord Stream-ledningens kapacitet utnyttjas för närvarande inte till fullo. Vissa medlemsstaters beslut att bygga Nord Stream 2 är splittrande och oförenligt med energiunionens värderingar om solidaritet och förtroende. Nord Stream 2 är oförenligt med den europeiska gröna givens mål om att EU:s växthusgasutsläpp ska minskas med minst 55 procent senast 2030 och om att uppnå att inga nettoutsläppen av växthusgaser senast 2050. |
| --- | --- |

AA.

Den europeiska gasförbrukningen har nått sin topp och den nuvarande Nord Stream-ledningens kapacitet utnyttjas för närvarande inte till fullo. Vissa medlemsstaters beslut att bygga Nord Stream 2 är splittrande och oförenligt med energiunionens värderingar om solidaritet och förtroende. Nord Stream 2 är oförenligt med den europeiska gröna givens mål om att EU:s växthusgasutsläpp ska minskas med minst 55 procent senast 2030 och om att uppnå att inga nettoutsläppen av växthusgaser senast 2050.

| AB. | EU bör uppmana Ryssland att garantera fri och obehindrad tillgång till de så kallade troféarkiven, som flyttades till Moskva 1944 och 1945 från områden under sovjetisk ockupation, liksom till historiska arkiv och artefakter som det ryska imperiet tog från europeiska länder och som nu befinner sig i ryskt förvar. |
| --- | --- |

AB.

EU bör uppmana Ryssland att garantera fri och obehindrad tillgång till de så kallade troféarkiven, som flyttades till Moskva 1944 och 1945 från områden under sovjetisk ockupation, liksom till historiska arkiv och artefakter som det ryska imperiet tog från europeiska länder och som nu befinner sig i ryskt förvar.

| AC. | Rättsstatlighet, ett oberoende rättsväsen och en fri press är kärnan i motståndskraftiga demokratiska samhällen. |
| --- | --- |

AC.

Rättsstatlighet, ett oberoende rättsväsen och en fri press är kärnan i motståndskraftiga demokratiska samhällen.

| AD. | Ryska federationen utgör inte bara ett externt hot mot den europeiska säkerheten utan förtrycker också sitt eget folk. Situationen i Ryssland försämras allvarligt på grund av president Putins allt större förtryck av demokratiska krafter, vars syfte är att tysta hans inhemska kritiker, den politiska oppositionen och antikorruptionsaktivister, begränsa deras mötesfrihet och hindra deras och det ryska civila samhällets verksamhet, vilket framgår av de ryska myndigheternas gripande av mer än 11 000 fredliga demonstranter bara två veckor efter de ryska myndigheternas gripande av Aleksej Navalnyj, vilket innebär att det totala antalet ryssar som frihetsberövats sedan januari 2021 uppgår till mer än 15 000. Ryssland har fortsatt att olagligt frihetsberöva egna medborgare och attackera oppositionsledare, oberoende journalister, demonstranter och människorättsaktivister. Fängelseförhållandena i Ryssland är fortfarande fruktansvärda och de fängslade utsätts för tortyr, trakasserier och fysiska angrepp. |
| --- | --- |

AD.

Ryska federationen utgör inte bara ett externt hot mot den europeiska säkerheten utan förtrycker också sitt eget folk. Situationen i Ryssland försämras allvarligt på grund av president Putins allt större förtryck av demokratiska krafter, vars syfte är att tysta hans inhemska kritiker, den politiska oppositionen och antikorruptionsaktivister, begränsa deras mötesfrihet och hindra deras och det ryska civila samhällets verksamhet, vilket framgår av de ryska myndigheternas gripande av mer än 11 000 fredliga demonstranter bara två veckor efter de ryska myndigheternas gripande av Aleksej Navalnyj, vilket innebär att det totala antalet ryssar som frihetsberövats sedan januari 2021 uppgår till mer än 15 000. Ryssland har fortsatt att olagligt frihetsberöva egna medborgare och attackera oppositionsledare, oberoende journalister, demonstranter och människorättsaktivister. Fängelseförhållandena i Ryssland är fortfarande fruktansvärda och de fängslade utsätts för tortyr, trakasserier och fysiska angrepp.

| AE. | Genom att anta lagar om ”utländska agenter” och ”icke önskvärda organisationer” tillåter Kremlregimen att individer, sammanslutningar och medier stigmatiseras och kränker därmed deras mänskliga rättigheter och yttrande- och föreningsfrihet, begränsar medborgarnas rätt att engagera sig i och bidra till det ryska civila samhället och äventyrar deras personliga säkerhet. Kremlregimen har ytterligare stärkt dessa lagar genom att utvidga restriktionerna till att omfatta personer eller enheter som stöder ”utländska agenter” och ”icke önskvärda utländska organisationer”, och har därmed systematiskt förbjudit aktiva medlemmar i det civila samhället, icke-statliga människorättsorganisationer och oppositionen att delta i parlamentsvalet i Ryssland 2021. I synnerhet utvidgade ny lagstiftning som antogs i december 2020 och januari 2021 tillämpningsområdet för enskilda personer och grupper som kan betecknas som ”utländska agenter”, definitionen av ”utländska medel” och kraven på märkning av material. Nya utkast till lagstiftning som föreslogs i maj 2021 syftade till att utvidga lagens inverkan på ”icke önskvärda” organisationer och införa förbud med retroaktiv verkan på potentiella kandidater till det ryska parlamentet. Ryska myndigheter fortsätter att åtala människor för påstådd anslutning till grupper som betecknas som extremistiska enligt Rysslands alltför svepande lag mot extremism. De ryska myndigheternas beslut att förklara den antikorruptionsstiftelse som leds av Alexei Navalnyj som en extremistisk organisation är grundlöst, diskriminerande och har antagits med det enda målet att förstöra oppositionens möjligheter att effektivt delta i valkampanjer. |
| --- | --- |

AE.

Genom att anta lagar om ”utländska agenter” och ”icke önskvärda organisationer” tillåter Kremlregimen att individer, sammanslutningar och medier stigmatiseras och kränker därmed deras mänskliga rättigheter och yttrande- och föreningsfrihet, begränsar medborgarnas rätt att engagera sig i och bidra till det ryska civila samhället och äventyrar deras personliga säkerhet. Kremlregimen har ytterligare stärkt dessa lagar genom att utvidga restriktionerna till att omfatta personer eller enheter som stöder ”utländska agenter” och ”icke önskvärda utländska organisationer”, och har därmed systematiskt förbjudit aktiva medlemmar i det civila samhället, icke-statliga människorättsorganisationer och oppositionen att delta i parlamentsvalet i Ryssland 2021. I synnerhet utvidgade ny lagstiftning som antogs i december 2020 och januari 2021 tillämpningsområdet för enskilda personer och grupper som kan betecknas som ”utländska agenter”, definitionen av ”utländska medel” och kraven på märkning av material. Nya utkast till lagstiftning som föreslogs i maj 2021 syftade till att utvidga lagens inverkan på ”icke önskvärda” organisationer och införa förbud med retroaktiv verkan på potentiella kandidater till det ryska parlamentet. Ryska myndigheter fortsätter att åtala människor för påstådd anslutning till grupper som betecknas som extremistiska enligt Rysslands alltför svepande lag mot extremism. De ryska myndigheternas beslut att förklara den antikorruptionsstiftelse som leds av Alexei Navalnyj som en extremistisk organisation är grundlöst, diskriminerande och har antagits med det enda målet att förstöra oppositionens möjligheter att effektivt delta i valkampanjer.

| AF. | Enligt människorättscentrumet Memorial håller de ryska myndigheterna för närvarande nästan 400 politiska fångar i strid med Ryska federationens skyldigheter enligt artikel 5 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, artikel 9 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och artikel 23 i slutdokumentet från Wienmötet av den 5 januari 1989 vid konferensen om säkerhet och samarbete i Europa. |
| --- | --- |

AF.

Enligt människorättscentrumet Memorial håller de ryska myndigheterna för närvarande nästan 400 politiska fångar i strid med Ryska federationens skyldigheter enligt artikel 5 i Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna, artikel 9 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och artikel 23 i slutdokumentet från Wienmötet av den 5 januari 1989 vid konferensen om säkerhet och samarbete i Europa.

| AG. | Under de två senaste årtiondena har det skett ett antal mordförsök och mord på motståndare till regimen och oberoende journalister, både inom Ryssland och på utländsk mark, bland annat på Anna Politkovskaja, Boris Nemtsov, Alexandr Litvinenko, Sergej och Julija Skripal, Sergej Protazanov, Pjotr Verzilov, Vladimir Kara-Murza, Alexej Navalnyj, Zelimchan Changosjvili och andra. De som ligger bakom dessa brott förblir oidentifierade och oåtalade eftersom det pågående kuvandet av sociala missnöjesyttringar förstärks av polisens och säkerhetsstyrkornas straffrihet och av domstolarnas ovilja att förfölja de verkliga förövarna av dessa brott. Oppositionsföreträdare utsätts systematiskt för verbala attacker, personangrepp och avhumanisering av regeringsmedier eller regeringstrogna medier. OSSE:s parlamentariska församling drog i sin rapport om mordet på Boris Nemtsov slutsatsen att skälen till att gärningsmännen går ostraffade inte handlar om Rysslands bristande kapacitet att bekämpa brott utan om bristande politisk vilja. I OSSE:s parlamentariska församlings rapport konstateras också att en fullständig utredning av mordet skulle vara ett första steg för att tackla klimatet av straffrihet i Ryssland. |
| --- | --- |

AG.

Under de två senaste årtiondena har det skett ett antal mordförsök och mord på motståndare till regimen och oberoende journalister, både inom Ryssland och på utländsk mark, bland annat på Anna Politkovskaja, Boris Nemtsov, Alexandr Litvinenko, Sergej och Julija Skripal, Sergej Protazanov, Pjotr Verzilov, Vladimir Kara-Murza, Alexej Navalnyj, Zelimchan Changosjvili och andra. De som ligger bakom dessa brott förblir oidentifierade och oåtalade eftersom det pågående kuvandet av sociala missnöjesyttringar förstärks av polisens och säkerhetsstyrkornas straffrihet och av domstolarnas ovilja att förfölja de verkliga förövarna av dessa brott. Oppositionsföreträdare utsätts systematiskt för verbala attacker, personangrepp och avhumanisering av regeringsmedier eller regeringstrogna medier. OSSE:s parlamentariska församling drog i sin rapport om mordet på Boris Nemtsov slutsatsen att skälen till att gärningsmännen går ostraffade inte handlar om Rysslands bristande kapacitet att bekämpa brott utan om bristande politisk vilja. I OSSE:s parlamentariska församlings rapport konstateras också att en fullständig utredning av mordet skulle vara ett första steg för att tackla klimatet av straffrihet i Ryssland.

| AH. | Utöver att de olagliga konstitutionella ändringsförslagen befriade president Putin från begränsningar av antalet presidentmandatperioder 2024 undergrävde de också ytterligare rätten till en rättvis rättegång i Ryssland, bland annat genom att ge presidenten befogenhet att utse domare i de konstitutionella och högsta domstolarna och inleda utnämningen av alla federala domare och avskedandet av högre federala domare. |
| --- | --- |

AH.

Utöver att de olagliga konstitutionella ändringsförslagen befriade president Putin från begränsningar av antalet presidentmandatperioder 2024 undergrävde de också ytterligare rätten till en rättvis rättegång i Ryssland, bland annat genom att ge presidenten befogenhet att utse domare i de konstitutionella och högsta domstolarna och inleda utnämningen av alla federala domare och avskedandet av högre federala domare.

| AI. | Mediefriheten i Ryssland försämras snabbt då den ryska regeringen har påskyndat sin kampanj som pågått i åratal för att sätta stopp för det civila samhället och en oberoende press, och hotar organisationer såsom Meduza, Radio Free Europe/Radio Liberty, VTimes, for Human Rights, det europeiska initiativet för demokrati och Open Russia med betungande lagstiftningsmässiga, regleringsmässiga och byråkratiska bördor, stryper tillgången till alla finansieringskällor utanför regeringens och dess allierades kontroll, svärtar ner deras rykte med epitet såsom ”utländsk agent” eller ”Icke önskvärd”, vilket tjänar till att misskreditera dessa grupper och de högtstående journalistiska och människorättsliga principer som de står för, och utan vilka Ryssland inte kan vara demokratiskt, välmående eller fritt. Medierna i Ryssland kontrolleras och ägs av staten, det finns inget offentligt radio- och tv-bolag och de få återstående fria mediekällorna kämpar för att få ekonomin att gå ihop och trakasseras, bland annat attackeras och fängslas mediearbetare. Sedan 1992 har 58 journalister mördats i Ryssland. Lagen om ett ”suveränt internet” gör det möjligt för regeringen att blockera allt oönskat innehåll på internet. Att civilsamhällets organisationer och medierna kan arbeta fritt och självständigt är en hörnsten i ett demokratiskt samhälle byggt på rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

AI.

Mediefriheten i Ryssland försämras snabbt då den ryska regeringen har påskyndat sin kampanj som pågått i åratal för att sätta stopp för det civila samhället och en oberoende press, och hotar organisationer såsom Meduza, Radio Free Europe/Radio Liberty, VTimes, for Human Rights, det europeiska initiativet för demokrati och Open Russia med betungande lagstiftningsmässiga, regleringsmässiga och byråkratiska bördor, stryper tillgången till alla finansieringskällor utanför regeringens och dess allierades kontroll, svärtar ner deras rykte med epitet såsom ”utländsk agent” eller ”Icke önskvärd”, vilket tjänar till att misskreditera dessa grupper och de högtstående journalistiska och människorättsliga principer som de står för, och utan vilka Ryssland inte kan vara demokratiskt, välmående eller fritt. Medierna i Ryssland kontrolleras och ägs av staten, det finns inget offentligt radio- och tv-bolag och de få återstående fria mediekällorna kämpar för att få ekonomin att gå ihop och trakasseras, bland annat attackeras och fängslas mediearbetare. Sedan 1992 har 58 journalister mördats i Ryssland. Lagen om ett ”suveränt internet” gör det möjligt för regeringen att blockera allt oönskat innehåll på internet. Att civilsamhällets organisationer och medierna kan arbeta fritt och självständigt är en hörnsten i ett demokratiskt samhälle byggt på rättsstatsprincipen.

| AJ. | Möjligheterna till opartisk valobservation har krympt stadigt i Ryssland under det senaste årtiondet, eftersom avsaknaden av bestämmelser för direkt ackreditering av medborgare som observerar val tvingar dem att agera på uppdrag av kandidater eller mediekanaler och därför strider mot själva idén om det civila samhällets oberoende valgranskning, och även mot internationella standarder. I rapporten Freedom in the world 2021 placerades Ryssland i kategorin ”ej fria” länder. Medborgarnas grundläggande rättigheter är begränsade i Ryssland och valen kontrolleras och de invecklade byråkratiska förfarandena för att ansöka om tillstånd samt polisvåldet under fredliga protester avskräcker medborgarna från att protestera offentligt. |
| --- | --- |

AJ.

Möjligheterna till opartisk valobservation har krympt stadigt i Ryssland under det senaste årtiondet, eftersom avsaknaden av bestämmelser för direkt ackreditering av medborgare som observerar val tvingar dem att agera på uppdrag av kandidater eller mediekanaler och därför strider mot själva idén om det civila samhällets oberoende valgranskning, och även mot internationella standarder. I rapporten Freedom in the world 2021 placerades Ryssland i kategorin ”ej fria” länder. Medborgarnas grundläggande rättigheter är begränsade i Ryssland och valen kontrolleras och de invecklade byråkratiska förfarandena för att ansöka om tillstånd samt polisvåldet under fredliga protester avskräcker medborgarna från att protestera offentligt.

| AK. | Denna inhemska utveckling kommer att förebåda eventuella ytterligare försämringar inför parlamentsvalet i Ryssland i september 2021 och skulle kunna leda till ytterligare förtryck av den politiska oppositionen i Ryssland, inbegripet allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. De ryska myndigheterna håller de viktigaste oppositionsaktörerna i parlamentsvalskampanjen i fängelse eller i hemarrest. De ryska myndigheternas fortsatta förtryck av oppositionskandidater genom att missbruka registreringsförfarandena och selektivt angripa politiska motståndare och organisationer i det civila samhället på gator och domstolar i fabricerade fall kommer helt enkelt att göra det omöjligt att tala om rättvisa parlamentsval i september 2021, eftersom regimen i Ryssland förstör den politiska konkurrensen och den pluralistiska demokratin, genom dessa åtgärder. |
| --- | --- |

AK.

Denna inhemska utveckling kommer att förebåda eventuella ytterligare försämringar inför parlamentsvalet i Ryssland i september 2021 och skulle kunna leda till ytterligare förtryck av den politiska oppositionen i Ryssland, inbegripet allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna. De ryska myndigheterna håller de viktigaste oppositionsaktörerna i parlamentsvalskampanjen i fängelse eller i hemarrest. De ryska myndigheternas fortsatta förtryck av oppositionskandidater genom att missbruka registreringsförfarandena och selektivt angripa politiska motståndare och organisationer i det civila samhället på gator och domstolar i fabricerade fall kommer helt enkelt att göra det omöjligt att tala om rättvisa parlamentsval i september 2021, eftersom regimen i Ryssland förstör den politiska konkurrensen och den pluralistiska demokratin, genom dessa åtgärder.

| AL. | Det råder därmed legitima tvivel om huruvida det kommande parlamentsvalet kommer att vara fritt och rättvist. |
| --- | --- |

AL.

Det råder därmed legitima tvivel om huruvida det kommande parlamentsvalet kommer att vara fritt och rättvist.

| AM. | Parlamentet har vid ett flertal tillfällen uttryckt oro över tillståndet för demokratin, den systematiska underlåtenheten att upprätthålla rättsstaten och respekten för grundläggande rättigheter och principer, det krympande utrymmet för oberoende och oliktänkande aktörer och angreppet på mediefriheten i Ryssland. Kremls ständigt ökande systemsatta förtryck av oppositionen i Ryssland är en ögonöppnande för hela det internationella samfundet, och EU måste vara redo att ta itu med det och utveckla en sammanhängande insatsstrategi. Framför allt bör EU öka trycket på Kremlregimen inför parlamentsvalen 2021 och dess efterdyningar för att försvara det ryska folkets rätt till fria val i vilka alla politiska partier bör ha lika tillgång och lika möjligheter. |
| --- | --- |

AM.

Parlamentet har vid ett flertal tillfällen uttryckt oro över tillståndet för demokratin, den systematiska underlåtenheten att upprätthålla rättsstaten och respekten för grundläggande rättigheter och principer, det krympande utrymmet för oberoende och oliktänkande aktörer och angreppet på mediefriheten i Ryssland. Kremls ständigt ökande systemsatta förtryck av oppositionen i Ryssland är en ögonöppnande för hela det internationella samfundet, och EU måste vara redo att ta itu med det och utveckla en sammanhängande insatsstrategi. Framför allt bör EU öka trycket på Kremlregimen inför parlamentsvalen 2021 och dess efterdyningar för att försvara det ryska folkets rätt till fria val i vilka alla politiska partier bör ha lika tillgång och lika möjligheter.

| AN. | Hbti+-personer i olika delar av Ryska federationen utsätts för omfattande diskriminering, bland annat trakasserier, tortyr, fängelsestraff och mord. Situationen är särskilt farlig i Tjetjenien, som 2017 inledde sin utrensning av hbti-personer, fängslade och torterade dussintals personer och dödade minst två personer, vilket ledde till att många människor sökte skydd utomlands. Befintlig lagstiftning förbjuder all offentlig diskussion om ”icke-traditionella sexuella relationer”. Till följd av olagliga konstitutionella ändringar har lagstiftning som negativt påverkar hbti+-personer rättigheter, inbegripet rätten att gifta sig och uppfostra barn, antagits. |
| --- | --- |

AN.

Hbti+-personer i olika delar av Ryska federationen utsätts för omfattande diskriminering, bland annat trakasserier, tortyr, fängelsestraff och mord. Situationen är särskilt farlig i Tjetjenien, som 2017 inledde sin utrensning av hbti-personer, fängslade och torterade dussintals personer och dödade minst två personer, vilket ledde till att många människor sökte skydd utomlands. Befintlig lagstiftning förbjuder all offentlig diskussion om ”icke-traditionella sexuella relationer”. Till följd av olagliga konstitutionella ändringar har lagstiftning som negativt påverkar hbti+-personer rättigheter, inbegripet rätten att gifta sig och uppfostra barn, antagits.

| AO. | Det finns fortfarande allvarliga luckor i det officiella svaret på utbrett könsrelaterat våld och våld i familjen förekommer fortsättningsvis i Ryssland, detta inbegriper en brist på tillräckligt skydd och rätt att överklaga för offer. Det lagförslag om våld i familjen som föreslogs i november 2019 tillhandahöll inte en tillräckligt heltäckande definition av våld i familjen. I början av 2020 nedprioriterade parlamentet översynen av lagförslaget, vilket fortfarande väntar. Rysslands ombudsperson konstaterade att mängden våld i familjen ökade under covid-19-pandemin, då antalet rapporterade fall mer än fördubblades under vårens nedstängning. EU:s strategi för Ryssland bör följaktligen ta itu med den ökande diskrimineringen och ojämlikheten mellan könen, liksom kvinnors rättigheter, hbti+-personers och andra minoriteters rättigheter i Ryssland. |
| --- | --- |

AO.

Det finns fortfarande allvarliga luckor i det officiella svaret på utbrett könsrelaterat våld och våld i familjen förekommer fortsättningsvis i Ryssland, detta inbegriper en brist på tillräckligt skydd och rätt att överklaga för offer. Det lagförslag om våld i familjen som föreslogs i november 2019 tillhandahöll inte en tillräckligt heltäckande definition av våld i familjen. I början av 2020 nedprioriterade parlamentet översynen av lagförslaget, vilket fortfarande väntar. Rysslands ombudsperson konstaterade att mängden våld i familjen ökade under covid-19-pandemin, då antalet rapporterade fall mer än fördubblades under vårens nedstängning. EU:s strategi för Ryssland bör följaktligen ta itu med den ökande diskrimineringen och ojämlikheten mellan könen, liksom kvinnors rättigheter, hbti+-personers och andra minoriteters rättigheter i Ryssland.

| AP. | Rysslands demokratiska omvandling är ett stort geopolitiskt säkerhetsintresse för EU och president Putins Ryssland är fortfarande den största utmaningen för EU:s säkerhet. |
| --- | --- |

AP.

Rysslands demokratiska omvandling är ett stort geopolitiskt säkerhetsintresse för EU och president Putins Ryssland är fortfarande den största utmaningen för EU:s säkerhet.

| AQ. | I sina resolutioner av den 17 september 2020, 21 januari 2021 och 29 april 2021 uppmanade parlamentet kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, att genomföra en översyn av EU:s politik gentemot Ryssland, inbegripet de fem vägledande principer som man enades om 2016, med betoning på att EU:s framtida förbindelser med Ryssland skulle bero på takten i (eller bristen på) Rysslands demokratiska omvandling. Parlamentet uppmanade också EU-institutionerna att utarbeta en ny heltäckande strategi som förutsätter att all dialog med Ryssland måste grundas på respekt för internationell rätt och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

AQ.

I sina resolutioner av den 17 september 2020, 21 januari 2021 och 29 april 2021 uppmanade parlamentet kommissionens vice ordförande/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Josep Borrell, att genomföra en översyn av EU:s politik gentemot Ryssland, inbegripet de fem vägledande principer som man enades om 2016, med betoning på att EU:s framtida förbindelser med Ryssland skulle bero på takten i (eller bristen på) Rysslands demokratiska omvandling. Parlamentet uppmanade också EU-institutionerna att utarbeta en ny heltäckande strategi som förutsätter att all dialog med Ryssland måste grundas på respekt för internationell rätt och mänskliga rättigheter.

| AR. | Den uppdaterade EU-strategin bör ta hänsyn till olika scenarier, möjlig utveckling och tydliga reaktioner på Rysslands överträdelser av internationell rätt och de mänskliga rättigheterna, inbegripet effektiva instrument mot Rysslands inblandning och spridning av desinformation, liksom instrument för selektivt engagemang, där så är möjligt. Parlamentet har också uppmanat rådet att omedelbart inleda förberedelserna och anta en EU-strategi för framtida förbindelser med ett demokratiskt Ryssland, inklusive ett brett erbjudande med incitament och villkor för att stärka inhemska tendenser till frihet och demokrati. |
| --- | --- |

AR.

Den uppdaterade EU-strategin bör ta hänsyn till olika scenarier, möjlig utveckling och tydliga reaktioner på Rysslands överträdelser av internationell rätt och de mänskliga rättigheterna, inbegripet effektiva instrument mot Rysslands inblandning och spridning av desinformation, liksom instrument för selektivt engagemang, där så är möjligt. Parlamentet har också uppmanat rådet att omedelbart inleda förberedelserna och anta en EU-strategi för framtida förbindelser med ett demokratiskt Ryssland, inklusive ett brett erbjudande med incitament och villkor för att stärka inhemska tendenser till frihet och demokrati.

| AS. | EU:s fem vägledande principer för förbindelserna med Ryssland har motverkat ytterligare angrepp mot Ukraina från regimen i Kreml, men principerna säger ingenting om att motverka president Putins förtryck av det ryska folket. EU:s fem vägledande principer för förbindelserna med Ryssland är fortfarande giltiga som en funktionell ram men måste kombineras med en verklig strategi som syftar till att uppnå EU:s mål i förbindelserna med Ryssland, bland annat genom att bekämpa Kremls rådande fientliga politik och avskräcka från ytterligare angrepp mot sina grannar och genom att göra konsekvenserna för militära insatser i andra länder allvarligare, inbegripet ”ställföreträdande” insatser och insatser genomförda av legosoldater. Med tanke på att det inte finns några utsikter till betydande positiv utveckling med det nuvarande ryska ledarskapet bör de fem principerna kompletteras för att motverka president Putins förtryck av det ryska folket och Kremls bredare destabiliserande verksamhet. |
| --- | --- |

AS.

EU:s fem vägledande principer för förbindelserna med Ryssland har motverkat ytterligare angrepp mot Ukraina från regimen i Kreml, men principerna säger ingenting om att motverka president Putins förtryck av det ryska folket. EU:s fem vägledande principer för förbindelserna med Ryssland är fortfarande giltiga som en funktionell ram men måste kombineras med en verklig strategi som syftar till att uppnå EU:s mål i förbindelserna med Ryssland, bland annat genom att bekämpa Kremls rådande fientliga politik och avskräcka från ytterligare angrepp mot sina grannar och genom att göra konsekvenserna för militära insatser i andra länder allvarligare, inbegripet ”ställföreträdande” insatser och insatser genomförda av legosoldater. Med tanke på att det inte finns några utsikter till betydande positiv utveckling med det nuvarande ryska ledarskapet bör de fem principerna kompletteras för att motverka president Putins förtryck av det ryska folket och Kremls bredare destabiliserande verksamhet.

| AT. | Den nya EU-strategin bör inriktas på principerna om ”motstånd, motvärn och engagemang”, som syftar till att stärka EU:s kapacitet att bekämpa hoten från Kreml, särskilt i regionen för det östliga partnerskapet, inklusive Belarus, liksom i Ryssland självt, genom att försvara de mänskliga rättigheterna och bistå Rysslands omvandling till demokrati i enlighet med principen ”demokrati först”. EU:s övergripande huvudmål bör vara att utforma förbindelserna med Ryska federationen på ett sådant sätt att freden, stabiliteten, säkerheten, välståndet, suveräniteten och den territoriella integriteten bevaras i alla länder i EU och i unionens grannskap, att internationell rätt respekteras, att de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen förblir de vägledande principerna. Den senaste utvecklingen i Ryssland har visat att EU:s strategi för Ryssland bör vara mycket mer proaktiv och ha ett tydligt mål för ”engagemang”, som inte bara bör inriktas på ett traditionellt så kallat selektivt engagemang med Kreml, utan snarare på ”strategiskt” engagemang med det ryska civila samhället för att bidra till Rysslands omvandling till demokrati. |
| --- | --- |

AT.

Den nya EU-strategin bör inriktas på principerna om ”motstånd, motvärn och engagemang”, som syftar till att stärka EU:s kapacitet att bekämpa hoten från Kreml, särskilt i regionen för det östliga partnerskapet, inklusive Belarus, liksom i Ryssland självt, genom att försvara de mänskliga rättigheterna och bistå Rysslands omvandling till demokrati i enlighet med principen ”demokrati först”. EU:s övergripande huvudmål bör vara att utforma förbindelserna med Ryska federationen på ett sådant sätt att freden, stabiliteten, säkerheten, välståndet, suveräniteten och den territoriella integriteten bevaras i alla länder i EU och i unionens grannskap, att internationell rätt respekteras, att de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen förblir de vägledande principerna. Den senaste utvecklingen i Ryssland har visat att EU:s strategi för Ryssland bör vara mycket mer proaktiv och ha ett tydligt mål för ”engagemang”, som inte bara bör inriktas på ett traditionellt så kallat selektivt engagemang med Kreml, utan snarare på ”strategiskt” engagemang med det ryska civila samhället för att bidra till Rysslands omvandling till demokrati.

| AU. | Kärnan i EU:s strategi för Ryssland bör utgöras av stöd för frihet och demokrati. En sådan strategi bör ligga i EU:s säkerhetsintresse och erbjuda Ryssland en konstruktiv dialog. Konstruktiva förbindelser skulle fortfarande ligga i både EU:s och Rysslands intresse. Det finns fortfarande en möjlighet att samarbeta kring gemensamma intressen, lösa problem och ta itu med strategiska utmaningar, såsom klimatpolitik eller terrorismbekämpning, samtidigt som man främjar värdena mänskliga rättigheter, rättsstaten och demokrati, och se till att en framtida förstärkning av de bilaterala förbindelserna kommer att vara beroende av att Ryssland fullgör sina egna åtaganden i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati i enlighet med landets konstitution och internationella åtaganden. |
| --- | --- |

AU.

Kärnan i EU:s strategi för Ryssland bör utgöras av stöd för frihet och demokrati. En sådan strategi bör ligga i EU:s säkerhetsintresse och erbjuda Ryssland en konstruktiv dialog. Konstruktiva förbindelser skulle fortfarande ligga i både EU:s och Rysslands intresse. Det finns fortfarande en möjlighet att samarbeta kring gemensamma intressen, lösa problem och ta itu med strategiska utmaningar, såsom klimatpolitik eller terrorismbekämpning, samtidigt som man främjar värdena mänskliga rättigheter, rättsstaten och demokrati, och se till att en framtida förstärkning av de bilaterala förbindelserna kommer att vara beroende av att Ryssland fullgör sina egna åtaganden i fråga om mänskliga rättigheter och demokrati i enlighet med landets konstitution och internationella åtaganden.

| AV. | Samtidigt måste EU fokusera på att bevara sin trovärdighet när det gäller sitt värdeinriktade beteende internt, genom att upprätthålla rättsstaten och de grundläggande rättigheterna mycket mer direkt och uppriktigt, eftersom polisvåld, föråldrade straffrättsliga lagar och motstånd mot jämställdhet och mångfald i vissa medlemsstater skadar unionens rykte och trovärdighet utomlands. EU måste också förmedla jämförbara förväntningar gentemot alla partner genom att fördöma brott mot internationell rätt, konsekvent vidta hårda följdåtgärder och avstå från att tillämpa dubbla måttstockar vid bedömningen av sådana överträdelser. |
| --- | --- |

AV.

Samtidigt måste EU fokusera på att bevara sin trovärdighet när det gäller sitt värdeinriktade beteende internt, genom att upprätthålla rättsstaten och de grundläggande rättigheterna mycket mer direkt och uppriktigt, eftersom polisvåld, föråldrade straffrättsliga lagar och motstånd mot jämställdhet och mångfald i vissa medlemsstater skadar unionens rykte och trovärdighet utomlands. EU måste också förmedla jämförbara förväntningar gentemot alla partner genom att fördöma brott mot internationell rätt, konsekvent vidta hårda följdåtgärder och avstå från att tillämpa dubbla måttstockar vid bedömningen av sådana överträdelser.

| AW. | Enighet bland EU:s medlemsstater är den bästa politiken för att avhålla Ryssland från att bedriva destabiliserande och omstörtande verksamhet i Europa. Vid fastställandet av hur man ska samordna sin uppdaterade strategi – särskilt på strategiska områden som den europeiska försvarsunionen, den europeiska energiunionen, it-försvar, cyberterrorism och strategiska kommunikationsverktyg – bör EU därför vara mer enat eftersom Rysslands politik gentemot unionen under lång tid har varit att åsidosätta EU-institutionerna till förmån för bilaterala förbindelser med medlemsstaterna, i ett försök att blottlägga och öka EU:s interna motsättningar. En konstruktiv dialog med de ryska myndigheterna skulle kräva närmare samordning, samarbete och enighet mellan medlemsstaterna och mer styrka och beslutsamhet i deras svar på varje provokation och aggression från Moskva, för att hitta en balans mellan fasthet och öppenhet i dialogen i frågor av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

AW.

Enighet bland EU:s medlemsstater är den bästa politiken för att avhålla Ryssland från att bedriva destabiliserande och omstörtande verksamhet i Europa. Vid fastställandet av hur man ska samordna sin uppdaterade strategi – särskilt på strategiska områden som den europeiska försvarsunionen, den europeiska energiunionen, it-försvar, cyberterrorism och strategiska kommunikationsverktyg – bör EU därför vara mer enat eftersom Rysslands politik gentemot unionen under lång tid har varit att åsidosätta EU-institutionerna till förmån för bilaterala förbindelser med medlemsstaterna, i ett försök att blottlägga och öka EU:s interna motsättningar. En konstruktiv dialog med de ryska myndigheterna skulle kräva närmare samordning, samarbete och enighet mellan medlemsstaterna och mer styrka och beslutsamhet i deras svar på varje provokation och aggression från Moskva, för att hitta en balans mellan fasthet och öppenhet i dialogen i frågor av gemensamt intresse.

| AX. | EU:s strategi för Ryssland bör stödja Ryssland på dess väg mot att bli ett demokratiskt land genom att (a) trycka tillbaka och rikta sanktioner mot personer inom och nära Kreml, som är beredda att stjäla val betala mutor för att vinna eller begå andra stora brott mot mänskliga rättigheter och demokratiska värden, både inom Ryssland och i EU:s omedelbara grannskap, (b) stödja de östliga partnerskapsländerna genom att erbjuda en ambitiös och unik EU-integrationspolitik och utveckla unionens politiska ansvar och geopolitiska ledarskapskapacitet som behövs för att genomföra sådan politik, Och (c) ha en strategi för engagemang i det prodemokratiska samhället i Ryssland för att bana väg för framtida förbindelser med det demokratiska Ryssland, |
| --- | --- |

AX.

EU:s strategi för Ryssland bör stödja Ryssland på dess väg mot att bli ett demokratiskt land genom att (a) trycka tillbaka och rikta sanktioner mot personer inom och nära Kreml, som är beredda att stjäla val betala mutor för att vinna eller begå andra stora brott mot mänskliga rättigheter och demokratiska värden, både inom Ryssland och i EU:s omedelbara grannskap, (b) stödja de östliga partnerskapsländerna genom att erbjuda en ambitiös och unik EU-integrationspolitik och utveckla unionens politiska ansvar och geopolitiska ledarskapskapacitet som behövs för att genomföra sådan politik, Och (c) ha en strategi för engagemang i det prodemokratiska samhället i Ryssland för att bana väg för framtida förbindelser med det demokratiska Ryssland,

| AY. | Kreml betraktar ett framgångsrikt, välmående och demokratiskt EU:s östra grannskap som ett hot mot stabiliteten i president Vladimir Putins regim, eftersom det kan inspirerar vanliga människor i Ryssland till ”mjuk makt”. Demokratiseringen av EU:s östra grannskap ligger därför i dessa länders och EU:s intresse och har en avgörande betydelse för den framtida demokratiseringen av Ryssland. Kremls verkliga mål när det gäller konflikter i denna region är att delegitimera demokratiska förändringar som ett sätt att överföra makt, att förhindra en framgångsrik utveckling av dessa stater, att misskreditera liberal demokrati och att exportera Rysslands eget maktsystem. |
| --- | --- |

AY.

Kreml betraktar ett framgångsrikt, välmående och demokratiskt EU:s östra grannskap som ett hot mot stabiliteten i president Vladimir Putins regim, eftersom det kan inspirerar vanliga människor i Ryssland till ”mjuk makt”. Demokratiseringen av EU:s östra grannskap ligger därför i dessa länders och EU:s intresse och har en avgörande betydelse för den framtida demokratiseringen av Ryssland. Kremls verkliga mål när det gäller konflikter i denna region är att delegitimera demokratiska förändringar som ett sätt att överföra makt, att förhindra en framgångsrik utveckling av dessa stater, att misskreditera liberal demokrati och att exportera Rysslands eget maktsystem.

| AZ. | EU bör eftersträva en långsiktig strategi för Ryssland, som bygger på antagandet att Rysslands folk – likt folken i Ukraina och Belarus – kan sträva efter att omvandla sitt land till en demokrati. Rysslands omvandling tillbaka till demokrati kommer att bero på det ryska folkets vilja. EU måste vara redo att hjälpa ryssarna i deras önskan att leva i ett demokratiskt land. |
| --- | --- |

AZ.

EU bör eftersträva en långsiktig strategi för Ryssland, som bygger på antagandet att Rysslands folk – likt folken i Ukraina och Belarus – kan sträva efter att omvandla sitt land till en demokrati. Rysslands omvandling tillbaka till demokrati kommer att bero på det ryska folkets vilja. EU måste vara redo att hjälpa ryssarna i deras önskan att leva i ett demokratiskt land.

| BA. | EU:s roll som global aktör och EU-institutionernas utrikespolitiska befogenheter bör stärkas. |
| --- | --- |

BA.

EU:s roll som global aktör och EU-institutionernas utrikespolitiska befogenheter bör stärkas.

1.

Europaparlamentet rekommenderar rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att tillsammans med medlemsstaterna se över EU:s politik gentemot Ryssland, inklusive de fem vägledande principerna, och utarbeta en övergripande EU-strategi gentemot Ryssland på grundval av följande principer och åtgärder:

Att avvärja det ryska hotet – bekämpande av säkerhetshotet

Att avvärja det ryska hotet – bekämpande av säkerhetshotet

| a) | EU måste reformera sin utrikespolitik i grunden för att på ett trovärdigt sätt visa sin ambition som en inflytelserik global aktör och sin förmåga att fatta snabba beslut och vidta beslutsamma åtgärder på det utrikespolitiska området, bland annat genom att utvidga befogenheterna för Europeiska utrikestjänsten och vice ordföranden/den höga representanten som agerar på EU:s vägnar, upphäva enhälligheten i utrikespolitiska frågor och stärka sin kapacitet till strategisk framsyn och strategiska åtgärder. Vidare bör EU stärka sin roll som global aktör, liksom EU-institutionernas kapacitet, för att inte tillåta att Ryssland fortsätter den så kallad bilateraliseringen av förbindelserna med EU, eftersom Bryssel bör vara den enda huvudstad där nyckelbeslut om förbindelserna mellan EU och Ryssland fattas. |
| --- | --- |

a)

EU måste reformera sin utrikespolitik i grunden för att på ett trovärdigt sätt visa sin ambition som en inflytelserik global aktör och sin förmåga att fatta snabba beslut och vidta beslutsamma åtgärder på det utrikespolitiska området, bland annat genom att utvidga befogenheterna för Europeiska utrikestjänsten och vice ordföranden/den höga representanten som agerar på EU:s vägnar, upphäva enhälligheten i utrikespolitiska frågor och stärka sin kapacitet till strategisk framsyn och strategiska åtgärder. Vidare bör EU stärka sin roll som global aktör, liksom EU-institutionernas kapacitet, för att inte tillåta att Ryssland fortsätter den så kallad bilateraliseringen av förbindelserna med EU, eftersom Bryssel bör vara den enda huvudstad där nyckelbeslut om förbindelserna mellan EU och Ryssland fattas.

| b) | EU bör, tillsammans med Nato och internationella partner, avskräcka Ryssland för att upprätthålla fred och stabilitet i och utanför Europa, bland annat genom att stärka sin egen försvarskapacitet och genom att utöva påtryckningar på de ryska myndigheterna att inte blanda sig i EU:s östra och södra grannskap. EU bör särskilt kräva – även inför EU och internationella organisationer såsom OSSE eller FN – att Ryssland förbinder sig att lösa de pågående konflikterna och förebygga eventuella framtida konflikter, med början genom att lämna tillbaka de ockuperade och olagligt annekterade territorierna i det östliga partnerskapet i enlighet med deras internationellt erkända gränser och genom att respektera ländernas EU-relaterade, euroatlantiska och demokratiska val. |
| --- | --- |

b)

EU bör, tillsammans med Nato och internationella partner, avskräcka Ryssland för att upprätthålla fred och stabilitet i och utanför Europa, bland annat genom att stärka sin egen försvarskapacitet och genom att utöva påtryckningar på de ryska myndigheterna att inte blanda sig i EU:s östra och södra grannskap. EU bör särskilt kräva – även inför EU och internationella organisationer såsom OSSE eller FN – att Ryssland förbinder sig att lösa de pågående konflikterna och förebygga eventuella framtida konflikter, med början genom att lämna tillbaka de ockuperade och olagligt annekterade territorierna i det östliga partnerskapet i enlighet med deras internationellt erkända gränser och genom att respektera ländernas EU-relaterade, euroatlantiska och demokratiska val.

| c) | EU, och särskilt dess medlemsstater, bör fullgöra sina åtaganden i fråga om kollektivt försvar som medlemmar av Nato. Parlamentet påminner om att EU och Nato delar gemensamma säkerhetsutmaningar, gemensamma försvarsintressen och samma alltmer utmanande säkerhetsmiljö och att ett starkt transatlantiskt säkerhets- och försvarspartnerskap genom Nato därför är oumbärligt, samtidigt som EU strävar efter att uppnå strategiskt oberoende. EU måste utöka sina ansträngningar för att etablera ett verkligt europeiskt försvar som en del av ett stärkt Nato för att kunna bidra med mer effektiv, tillgänglig, driftskompatibel och hållbar militär kapacitet och styrka, för att projicera sig som stark och självsäker internationell aktör med kapacitet att upprätthålla fred. |
| --- | --- |

c)

EU, och särskilt dess medlemsstater, bör fullgöra sina åtaganden i fråga om kollektivt försvar som medlemmar av Nato. Parlamentet påminner om att EU och Nato delar gemensamma säkerhetsutmaningar, gemensamma försvarsintressen och samma alltmer utmanande säkerhetsmiljö och att ett starkt transatlantiskt säkerhets- och försvarspartnerskap genom Nato därför är oumbärligt, samtidigt som EU strävar efter att uppnå strategiskt oberoende. EU måste utöka sina ansträngningar för att etablera ett verkligt europeiskt försvar som en del av ett stärkt Nato för att kunna bidra med mer effektiv, tillgänglig, driftskompatibel och hållbar militär kapacitet och styrka, för att projicera sig som stark och självsäker internationell aktör med kapacitet att upprätthålla fred.

| d) | EU bör ge ett svar på Ryska federationens allra senaste nationella säkerhetsstrategi, i vilken den ryska utrikespolitikens antivästliga kurs ges formellt erkännande och den grundläggande och systemövergripande oförenligheten mellan Rysslands och västvärldens sociopolitiska system understryks. |
| --- | --- |

d)

EU bör ge ett svar på Ryska federationens allra senaste nationella säkerhetsstrategi, i vilken den ryska utrikespolitikens antivästliga kurs ges formellt erkännande och den grundläggande och systemövergripande oförenligheten mellan Rysslands och västvärldens sociopolitiska system understryks.

| e) | EU måste stärka samarbetet mellan sina medlemsstaters underrättelsetjänster för att på systematiskt avslöja, tillskriva ansvar för och diskreditera ryska fientliga handlingar, särskilt i syfte att på ett effektivare sätt förhindra ryska specialförband från att utföra sina operationer på EU:s territorium, och måste arbeta vidare med sina strategiska partner om nya åtgärder för att motverka den terrorism som sponsras av Kreml. EU bör dessutom investera i projekt för att stärka sin säkerhet och sin gemensamma militära kapacitet, cyber- och energikapacitet samt samordningen av medlemsstaternas insatser för att motverka spionage. |
| --- | --- |

e)

EU måste stärka samarbetet mellan sina medlemsstaters underrättelsetjänster för att på systematiskt avslöja, tillskriva ansvar för och diskreditera ryska fientliga handlingar, särskilt i syfte att på ett effektivare sätt förhindra ryska specialförband från att utföra sina operationer på EU:s territorium, och måste arbeta vidare med sina strategiska partner om nya åtgärder för att motverka den terrorism som sponsras av Kreml. EU bör dessutom investera i projekt för att stärka sin säkerhet och sin gemensamma militära kapacitet, cyber- och energikapacitet samt samordningen av medlemsstaternas insatser för att motverka spionage.

| f) | EU bör vara redo att använda sitt inflytande och kräva att Ryssland utesluts från betalningssystemet Swift för att avskräcka de ryska myndigheterna från att ägna sig åt fortsatt aggressivt beteende, och bör vara berett att avveckla sin import av olja och gas från Ryssland om de ryska myndigheterna fortsätter sina hot mot medlemsstater och militära insatser mot länder i det östliga partnerskapet i grannskapet. |
| --- | --- |

f)

EU bör vara redo att använda sitt inflytande och kräva att Ryssland utesluts från betalningssystemet Swift för att avskräcka de ryska myndigheterna från att ägna sig åt fortsatt aggressivt beteende, och bör vara berett att avveckla sin import av olja och gas från Ryssland om de ryska myndigheterna fortsätter sina hot mot medlemsstater och militära insatser mot länder i det östliga partnerskapet i grannskapet.

| g) | EU måste också fortsätta med en fullständig synkronisering av alla medlemsstaters elnät med det synkroniserade kontinentaleuropeiska nätet som det bästa långsiktiga svaret på problemet med Europas strategiska energiberoende av Ryssland, och bör också motsätta sig all ny utvidgning av Rysslands kärnenergisektor till EU och vidta åtgärder för att undvika försäljning på EU:s marknad av el som produceras i det Rosatom-byggda kärnkraftverket Astravjets eller andra framtida projekt, såsom Baltiska kärnkraftverket (kärnkraftverket Baltijskaja). |
| --- | --- |

g)

EU måste också fortsätta med en fullständig synkronisering av alla medlemsstaters elnät med det synkroniserade kontinentaleuropeiska nätet som det bästa långsiktiga svaret på problemet med Europas strategiska energiberoende av Ryssland, och bör också motsätta sig all ny utvidgning av Rysslands kärnenergisektor till EU och vidta åtgärder för att undvika försäljning på EU:s marknad av el som produceras i det Rosatom-byggda kärnkraftverket Astravjets eller andra framtida projekt, såsom Baltiska kärnkraftverket (kärnkraftverket Baltijskaja).

| h) | I linje med EU:s energipolitik och energiintressen måste EU utarbeta och genomföra en tydlig strategi för hur man ska få ett slut på sitt beroende av rysk gas och olja och andra råvaror (särskilt järn/stål, aluminium och nickel) och öka sitt eget energioberoende, åtminstone medan president Putin har makten. I detta avseende bör EU upprätthålla en ambitiös och beslutsam grön agenda och ett snabbt genomförande av EGD-paketet bör vara en viktig geopolitisk prioritering, vilket inbegriper åtgärder såsom EU:s koldioxidläckageskatt och initiativ för minskade koldioxidutsläpp med utveckling av gröna vätgasindustrier. EU måste också omedelbart genomföra nya fysiska åtgärder, såsom kapacitet för omvända flöden och ytterligare gränsöverskridande infrastruktur mellan medlemsstaterna. EU måste vidare diversifiera sin energiförsörjning, bland annat genom att utveckla ny kapacitet för import av flytande naturgas, energiomställningen och initiativ för minskade koldioxidutsläpp, som snabbt vinner genomslagskraft och skulle kunna minska efterfrågan på fossila bränslen och därmed sätta stopp för Rysslands energidominans på den europeiska kontinenten. Mot denna ram bör byggandet av Nord Stream 2-ledningen, som strider mot europeisk solidaritet och riskerar att öka Rysslands dominans och EU:s beroende av rysk gas och utsätta Ukraina för rysk illvilja, omedelbart stoppas och bör inte tas i bruk under de rådande omständigheterna, även om konstruktionen av den slutförs. |
| --- | --- |

h)

I linje med EU:s energipolitik och energiintressen måste EU utarbeta och genomföra en tydlig strategi för hur man ska få ett slut på sitt beroende av rysk gas och olja och andra råvaror (särskilt järn/stål, aluminium och nickel) och öka sitt eget energioberoende, åtminstone medan president Putin har makten. I detta avseende bör EU upprätthålla en ambitiös och beslutsam grön agenda och ett snabbt genomförande av EGD-paketet bör vara en viktig geopolitisk prioritering, vilket inbegriper åtgärder såsom EU:s koldioxidläckageskatt och initiativ för minskade koldioxidutsläpp med utveckling av gröna vätgasindustrier. EU måste också omedelbart genomföra nya fysiska åtgärder, såsom kapacitet för omvända flöden och ytterligare gränsöverskridande infrastruktur mellan medlemsstaterna. EU måste vidare diversifiera sin energiförsörjning, bland annat genom att utveckla ny kapacitet för import av flytande naturgas, energiomställningen och initiativ för minskade koldioxidutsläpp, som snabbt vinner genomslagskraft och skulle kunna minska efterfrågan på fossila bränslen och därmed sätta stopp för Rysslands energidominans på den europeiska kontinenten. Mot denna ram bör byggandet av Nord Stream 2-ledningen, som strider mot europeisk solidaritet och riskerar att öka Rysslands dominans och EU:s beroende av rysk gas och utsätta Ukraina för rysk illvilja, omedelbart stoppas och bör inte tas i bruk under de rådande omständigheterna, även om konstruktionen av den slutförs.

| i) | EU och dess medlemsstater måste påskynda genomförandet av den europeiska gröna given, med tanke på att det i Rysslands senaste energistrategi för 2035 planeras en ökning av gasexportkapaciteten genom gasledningar i västlig riktning. |
| --- | --- |

i)

EU och dess medlemsstater måste påskynda genomförandet av den europeiska gröna given, med tanke på att det i Rysslands senaste energistrategi för 2035 planeras en ökning av gasexportkapaciteten genom gasledningar i västlig riktning.

Att motverka det aktuella ryska hotet – bekämpande av rysk inblandning i EU och i länderna i det östra grannskapet

Att motverka det aktuella ryska hotet – bekämpande av rysk inblandning i EU och i länderna i det östra grannskapet

| j) | EU måste fortsätta att upprätthålla det östliga partnerskapets oberoende, suveränitet och territoriella integritet inom sina internationellt erkända gränser och fördöma Rysslands direkta och indirekta inblandning i väpnade konflikter och militära uppbyggnad inom eller på dess gränser mot det östliga partnerskapet, dess olagliga ockupation och annektering av Krim och det som i praktiken är en ockupation av vissa delar av regionerna Donetsk och Luhansk, och Rysslands brott mot de mänskliga rättigheterna och internationell rätt i de territorier det har ockuperat eller annekterat, såsom den senaste tidens frihetsberövanden av förste vice talmannen i den krimtatariska församlingen Mejlis, Nariman Celâl, och fyra andra krimtatariska ledare: Aziz och Asan Akhtemov, Shevket Useinov och Eldar Odamanov. EU bör klargöra att en återgång till ”business as usual” inte kan komma i fråga förrän Ryssland stoppar sin aggressiva politik och hybridkrigföring mot EU, dess medlemsstater och länderna i det östliga grannskapet, och den territoriella integriteten hos Georgien, Moldavien och Ukraina återställs inom deras internationellt erkända gränser. EU bör därför se till att sanktioner finns kvar tills Ryssland uppfyller de respektive villkoren för att de ska kunna lyftas och bör också överväga att förlänga dem med en period på 1 år, i stället för 6 månader som för närvarande är fallet. |
| --- | --- |

j)

EU måste fortsätta att upprätthålla det östliga partnerskapets oberoende, suveränitet och territoriella integritet inom sina internationellt erkända gränser och fördöma Rysslands direkta och indirekta inblandning i väpnade konflikter och militära uppbyggnad inom eller på dess gränser mot det östliga partnerskapet, dess olagliga ockupation och annektering av Krim och det som i praktiken är en ockupation av vissa delar av regionerna Donetsk och Luhansk, och Rysslands brott mot de mänskliga rättigheterna och internationell rätt i de territorier det har ockuperat eller annekterat, såsom den senaste tidens frihetsberövanden av förste vice talmannen i den krimtatariska församlingen Mejlis, Nariman Celâl, och fyra andra krimtatariska ledare: Aziz och Asan Akhtemov, Shevket Useinov och Eldar Odamanov. EU bör klargöra att en återgång till ”business as usual” inte kan komma i fråga förrän Ryssland stoppar sin aggressiva politik och hybridkrigföring mot EU, dess medlemsstater och länderna i det östliga grannskapet, och den territoriella integriteten hos Georgien, Moldavien och Ukraina återställs inom deras internationellt erkända gränser. EU bör därför se till att sanktioner finns kvar tills Ryssland uppfyller de respektive villkoren för att de ska kunna lyftas och bör också överväga att förlänga dem med en period på 1 år, i stället för 6 månader som för närvarande är fallet.

| k) | EU bör ytterligare bidra till utvecklingen av samråds- och samordningsformatet för den internationella plattformen för Krim, i syfte att på fredlig väg sätta stopp för Ryska federationens tillfälliga ockupation av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol och återställa Ukrainas kontroll över territoriet, med full respekt för internationell rätt. |
| --- | --- |

k)

EU bör ytterligare bidra till utvecklingen av samråds- och samordningsformatet för den internationella plattformen för Krim, i syfte att på fredlig väg sätta stopp för Ryska federationens tillfälliga ockupation av Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol och återställa Ukrainas kontroll över territoriet, med full respekt för internationell rätt.

| l) | EU måste erkänna sina grannländers europeiska ambitioner och avvisa Rysslands politik om inflytandesfärer. Dessutom bör EU erkänna att det har ett strategiskt ansvar för stabilitet och utveckling i sitt grannskap, särskilt i det östliga partnerskapet, och fortsätta att kräva att Ryssland på ett konstruktivt sätt deltar i Normandieprocessen och genomför sina internationella åtaganden, särskilt enligt Minskavtalen och FN:s havsrättskonvention. EU bör fortsätta att delta, bland annat genom de berörda EU-medlemsstater som deltar i Normandieformatet, i det fullständiga genomförandet av Minskavtalen och undersöka möjligheterna till transatlantiskt samarbete i denna fråga. EU bör också bredda sina sanktioner till att omfatta utfärdandet av pass och anordnandet av olagliga val i Krim och höja priset Ryssland betalar för att blockera genomförandet av Minskavtalen och samtalen i Normandieformatet. EU bör samordna dessa åtgärder med USA, Förenade kungariket, Kanada, Japan och andra partner för att utöka deras omfattning eller öka deras effektivitet. |
| --- | --- |

l)

EU måste erkänna sina grannländers europeiska ambitioner och avvisa Rysslands politik om inflytandesfärer. Dessutom bör EU erkänna att det har ett strategiskt ansvar för stabilitet och utveckling i sitt grannskap, särskilt i det östliga partnerskapet, och fortsätta att kräva att Ryssland på ett konstruktivt sätt deltar i Normandieprocessen och genomför sina internationella åtaganden, särskilt enligt Minskavtalen och FN:s havsrättskonvention. EU bör fortsätta att delta, bland annat genom de berörda EU-medlemsstater som deltar i Normandieformatet, i det fullständiga genomförandet av Minskavtalen och undersöka möjligheterna till transatlantiskt samarbete i denna fråga. EU bör också bredda sina sanktioner till att omfatta utfärdandet av pass och anordnandet av olagliga val i Krim och höja priset Ryssland betalar för att blockera genomförandet av Minskavtalen och samtalen i Normandieformatet. EU bör samordna dessa åtgärder med USA, Förenade kungariket, Kanada, Japan och andra partner för att utöka deras omfattning eller öka deras effektivitet.

| m) | Dessutom bör EU vidta kraftfulla åtgärder för att avskräcka Ryssland från att kringgå befintliga EU-sanktioner. EU bör i detta syfte se över och uppdatera sina tillämpliga förordningar för att täppa till flera kryphål för att göra sanktionerna effektivare och få Ryssland att verkligen betala ett högre pris för sina hybridaggressiva åtgärder. |
| --- | --- |

m)

Dessutom bör EU vidta kraftfulla åtgärder för att avskräcka Ryssland från att kringgå befintliga EU-sanktioner. EU bör i detta syfte se över och uppdatera sina tillämpliga förordningar för att täppa till flera kryphål för att göra sanktionerna effektivare och få Ryssland att verkligen betala ett högre pris för sina hybridaggressiva åtgärder.

| n) | EU måste utöva påtryckningar på Ryska federationen för att villkorslöst fullgöra alla punkter i det EU-medlade avtalet om eldupphör av den 12 augusti 2008, särskilt åtagandet att dra tillbaka alla sina militära styrkor från Georgiens ockuperade territorier. |
| --- | --- |

n)

EU måste utöva påtryckningar på Ryska federationen för att villkorslöst fullgöra alla punkter i det EU-medlade avtalet om eldupphör av den 12 augusti 2008, särskilt åtagandet att dra tillbaka alla sina militära styrkor från Georgiens ockuperade territorier.

| o) | För att motverka president Putins revisionistiska agerande gentemot sina grannar, i syfte att stärka motståndskraften hos institutionerna, ekonomierna och samhällena i länderna i det östliga partnerskapet och fördjupa deras politiska associering och ekonomiska integration, och för att intensifiera arbetet för att dessa länder ska närma sig EU, bör EU föreslå en ny tydlig strategi för långsiktigt engagemang till länderna i det östliga partnerskapet. |
| --- | --- |

o)

För att motverka president Putins revisionistiska agerande gentemot sina grannar, i syfte att stärka motståndskraften hos institutionerna, ekonomierna och samhällena i länderna i det östliga partnerskapet och fördjupa deras politiska associering och ekonomiska integration, och för att intensifiera arbetet för att dessa länder ska närma sig EU, bör EU föreslå en ny tydlig strategi för långsiktigt engagemang till länderna i det östliga partnerskapet.

| p) | EU:s solidaritet med länderna i det östliga partnerskapet bör syfta till att stärka förtroendet för EU som en pålitlig partner i säkerhetsfrågor, exempelvis genom att i högre grad involveras i fredlig konfliktlösning. EU bör se till att säkerhetsdimensionen i länderna i det östliga partnerskapet också återspeglas ordentligt i EU:s strategiska kompass och bör också överväga att lansera en rad säkerhetspakter – ramar för ökade investeringar och stöd till säkerhet, militär, underrättelseverksamhet och it-samarbete – med utvalda länder i EU:s grannskap, såsom Ukraina, Moldavien och Georgien, för att stärka deras motståndskraft. EU bör inte se säkerhetssamordning med dessa länder enbart genom prismat av utvidgning av Nato, utan bör vara ambitiöst vid bedömningen av säkerhetsutmaningarna på plats, och i samordning med internationella partner överväga att förse vänligt sinnade länder i det östliga partnerskapet med försvarsutrustning, i enlighet med artikel 51 i FN-stadgan. EU bör också stärka samarbetet med vänligt sinnade länder i det östliga partnerskapet genom Europeiska försvarsbyrån och på områden såsom information och it-resiliens och underrättelseutbyte, och bör intensifiera gemensamma militära övningar. |
| --- | --- |

p)

EU:s solidaritet med länderna i det östliga partnerskapet bör syfta till att stärka förtroendet för EU som en pålitlig partner i säkerhetsfrågor, exempelvis genom att i högre grad involveras i fredlig konfliktlösning. EU bör se till att säkerhetsdimensionen i länderna i det östliga partnerskapet också återspeglas ordentligt i EU:s strategiska kompass och bör också överväga att lansera en rad säkerhetspakter – ramar för ökade investeringar och stöd till säkerhet, militär, underrättelseverksamhet och it-samarbete – med utvalda länder i EU:s grannskap, såsom Ukraina, Moldavien och Georgien, för att stärka deras motståndskraft. EU bör inte se säkerhetssamordning med dessa länder enbart genom prismat av utvidgning av Nato, utan bör vara ambitiöst vid bedömningen av säkerhetsutmaningarna på plats, och i samordning med internationella partner överväga att förse vänligt sinnade länder i det östliga partnerskapet med försvarsutrustning, i enlighet med artikel 51 i FN-stadgan. EU bör också stärka samarbetet med vänligt sinnade länder i det östliga partnerskapet genom Europeiska försvarsbyrån och på områden såsom information och it-resiliens och underrättelseutbyte, och bör intensifiera gemensamma militära övningar.

| q) | EU bör samarbeta med Nato och dra nytta av och utöka sina nuvarande åtaganden i Svartahavsområdet och specifikt fortsätta att föra en dialog med dessa partnerländer med ett samhälleligt helhetsgrepp för att säkerställa en skyddad och stabil region. |
| --- | --- |

q)

EU bör samarbeta med Nato och dra nytta av och utöka sina nuvarande åtaganden i Svartahavsområdet och specifikt fortsätta att föra en dialog med dessa partnerländer med ett samhälleligt helhetsgrepp för att säkerställa en skyddad och stabil region.

| r) | EU bör även vara bekymrat över den roll som Kreml spelar i västra Balkan, vilket innefattar statligt stödd desinformation och uppbyggnad av politiska och militära band till de regionala politiska eliterna. Eu bör vara medvetet om att Kremls inblandning i val och stöd för antidemokratiska styrkor i västra Balkanregionen fortfarande är ett problem framför allt i de länder som också är medlemmar i Nato. |
| --- | --- |

r)

EU bör även vara bekymrat över den roll som Kreml spelar i västra Balkan, vilket innefattar statligt stödd desinformation och uppbyggnad av politiska och militära band till de regionala politiska eliterna. Eu bör vara medvetet om att Kremls inblandning i val och stöd för antidemokratiska styrkor i västra Balkanregionen fortfarande är ett problem framför allt i de länder som också är medlemmar i Nato.

| s) | EU måste även reagera på att president Putin öppet stöder Lukasjenkos regim och dess brutala förtryck av Belarus befolkning och samarbetar med Lukasjenko i hybridattacker mot de demokratiska krafterna i Belarus. EU måste därför erkänna att Kreml på detta sätt utgör ett direkt hot mot Belarus suveränitet och demokratiska ansträngningar och måste klargöra att om Ryssland fortsätter sin nuvarande politik gentemot Belarus måste EU införa ytterligare hårda åtgärder för motvärn och avskräckning, eftersom EU genom att försvara demokratin i Belarus också stöder demokratin i Ryssland. EU bör peka ut Rysslands inblandning i Lukasjenkoregimens hybridaktioner mot EU, inbegripet användningen av migranter som ett redskap för att destabilisera väst, och ställa Kreml till svars för dessa fientliga och barbariska handlingar. |
| --- | --- |

s)

EU måste även reagera på att president Putin öppet stöder Lukasjenkos regim och dess brutala förtryck av Belarus befolkning och samarbetar med Lukasjenko i hybridattacker mot de demokratiska krafterna i Belarus. EU måste därför erkänna att Kreml på detta sätt utgör ett direkt hot mot Belarus suveränitet och demokratiska ansträngningar och måste klargöra att om Ryssland fortsätter sin nuvarande politik gentemot Belarus måste EU införa ytterligare hårda åtgärder för motvärn och avskräckning, eftersom EU genom att försvara demokratin i Belarus också stöder demokratin i Ryssland. EU bör peka ut Rysslands inblandning i Lukasjenkoregimens hybridaktioner mot EU, inbegripet användningen av migranter som ett redskap för att destabilisera väst, och ställa Kreml till svars för dessa fientliga och barbariska handlingar.

| t) | EU måste sopa rent framför egen dörr från Kremls hybridinblandning och penningtvätt, som påverkar den politiska eliten och näringslivseliten i EU, om man vill nå framgång i hjälpen till det ryska folket på deras väg mot demokrati. |
| --- | --- |

t)

EU måste sopa rent framför egen dörr från Kremls hybridinblandning och penningtvätt, som påverkar den politiska eliten och näringslivseliten i EU, om man vill nå framgång i hjälpen till det ryska folket på deras väg mot demokrati.

| u) | EU och dess medlemsstater bör klargöra att de inte kommer att acceptera några försök att införliva Belarus i Ryssland, eftersom det skulle gå emot det belarusiska folkets vilja och förhandlas fram av en illegitim ledare. |
| --- | --- |

u)

EU och dess medlemsstater bör klargöra att de inte kommer att acceptera några försök att införliva Belarus i Ryssland, eftersom det skulle gå emot det belarusiska folkets vilja och förhandlas fram av en illegitim ledare.

| v) | Parlamentet konstaterar att allt fler internationella aktörer, däribland Ryssland, tillämpar strategier för hybridkrigföring, bland annat mot EU och dess medlemsstater. Parlamentet understryker att dessa handlingar är särskilt destabiliserande och farliga eftersom de suddar ut gränserna mellan krig och fred, destabiliserar demokratier och sår tvivel i målbefolkningarnas sinnen. Därför bör EU och dess medlemsstater, i samordning med Nato och dess partner – inbegripet länderna i det östliga partnerskapet, som har unik erfarenhet och kunskap i detta avseende – stärka övervakningen och analysen av rysk hybridkrigföring (inbegripet manipulativa desinformationskampanjer, it-attacker, spioneri och inblandning i val). De bör i synnerhet omgående se till att tillräckligt med resurser, personal och instrument sätts in för att identifiera, analysera, förebygga, motverka och undanröja hybridhot och inblandning från Ryssland. Ovanstående är särskilt viktigt med avseende på försök att undergräva det europeiska projektet, polarisera och splittra demokratiska samhällen genom desinformation samt stödja och finansiera antidemokratiska, populistiska och extremistiska partier, rörelser och icke-statliga organisationer som mestadels tillhör högern eller den radikala vänstern, eller politiska separatistiska krafter runt om i Europa, bland annat i cyberrymden och genom sociala medier och medier som Russia Today och Sputnik. Politiska partier i EU som frivilligt drar nytta av de finansiella resurser som Ryssland tillhandahåller i utbyte mot politiskt och andra former av stöd från parlamentet och andra organisationer för rysk politik och ryska strävanden som skadar EU:s intressen och värderingar har ett moraliskt och politiskt ansvar. |
| --- | --- |

v)

Parlamentet konstaterar att allt fler internationella aktörer, däribland Ryssland, tillämpar strategier för hybridkrigföring, bland annat mot EU och dess medlemsstater. Parlamentet understryker att dessa handlingar är särskilt destabiliserande och farliga eftersom de suddar ut gränserna mellan krig och fred, destabiliserar demokratier och sår tvivel i målbefolkningarnas sinnen. Därför bör EU och dess medlemsstater, i samordning med Nato och dess partner – inbegripet länderna i det östliga partnerskapet, som har unik erfarenhet och kunskap i detta avseende – stärka övervakningen och analysen av rysk hybridkrigföring (inbegripet manipulativa desinformationskampanjer, it-attacker, spioneri och inblandning i val). De bör i synnerhet omgående se till att tillräckligt med resurser, personal och instrument sätts in för att identifiera, analysera, förebygga, motverka och undanröja hybridhot och inblandning från Ryssland. Ovanstående är särskilt viktigt med avseende på försök att undergräva det europeiska projektet, polarisera och splittra demokratiska samhällen genom desinformation samt stödja och finansiera antidemokratiska, populistiska och extremistiska partier, rörelser och icke-statliga organisationer som mestadels tillhör högern eller den radikala vänstern, eller politiska separatistiska krafter runt om i Europa, bland annat i cyberrymden och genom sociala medier och medier som Russia Today och Sputnik. Politiska partier i EU som frivilligt drar nytta av de finansiella resurser som Ryssland tillhandahåller i utbyte mot politiskt och andra former av stöd från parlamentet och andra organisationer för rysk politik och ryska strävanden som skadar EU:s intressen och värderingar har ett moraliskt och politiskt ansvar.

| w) | I detta avseende måste EU utarbeta en samordnad och helhetsbetonad strategi för motvärn, inbegripet åtgärder för att skydda sitt eget medielandskap och systematiskt övervaka innehåll som erbjuds av ryska medier och medier med rysk koppling och internetleverantörer (oavsett om de är på ryska eller något annat språk), utan att begränsa pressfriheten. Som en del av sin strategi bör EU peka ut Ryssland varje gång som landet genomför hybridattacker mot EU och medlemsstaterna, öka motståndskraften mot cyberattacker och utöka kapaciteten hos arbetsgruppen East StratCom, eftersom det också finns ett behov att täcka desinformation på EU:s område. EU och dess medlemsstater bör genomföra djärvare och mer samordnade, proportionella åtgärder för att motverka sådana attacker, till exempel genom att utvisa ryska diplomater på EU-nivå som svar på de ryska myndigheternas utvisning av enskilda medlemsstaters diplomater. |
| --- | --- |

w)

I detta avseende måste EU utarbeta en samordnad och helhetsbetonad strategi för motvärn, inbegripet åtgärder för att skydda sitt eget medielandskap och systematiskt övervaka innehåll som erbjuds av ryska medier och medier med rysk koppling och internetleverantörer (oavsett om de är på ryska eller något annat språk), utan att begränsa pressfriheten. Som en del av sin strategi bör EU peka ut Ryssland varje gång som landet genomför hybridattacker mot EU och medlemsstaterna, öka motståndskraften mot cyberattacker och utöka kapaciteten hos arbetsgruppen East StratCom, eftersom det också finns ett behov att täcka desinformation på EU:s område. EU och dess medlemsstater bör genomföra djärvare och mer samordnade, proportionella åtgärder för att motverka sådana attacker, till exempel genom att utvisa ryska diplomater på EU-nivå som svar på de ryska myndigheternas utvisning av enskilda medlemsstaters diplomater.

| x) | Slutligen bör EU säkerställa ett snabbt genomförande av de kommande förslagen från Europaparlamentets särskilda utskott för frågor om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation. |
| --- | --- |

x)

Slutligen bör EU säkerställa ett snabbt genomförande av de kommande förslagen från Europaparlamentets särskilda utskott för frågor om utländsk inblandning i alla demokratiska processer i Europeiska unionen, inbegripet desinformation.

Engagemang och selektiv dialog med Kreml för att förbereda Rysslands övergång, inbegripet sektorssamarbete

Engagemang och selektiv dialog med Kreml för att förbereda Rysslands övergång, inbegripet sektorssamarbete

| y) | I sitt engagemang för Ryssland bör EU röra sig i två riktningar: å ena sidan, villkorad selektiv dialog med Kremls myndigheter och regionala regeringar och å andra sidan strategiskt engagemang med det ryska civila samhället, som strävar efter demokrati i Ryssland, samt oberoende samarbete med regionala och lokala aktörer. EU:s strategi gentemot Ryssland bör inte utesluta kontakter med myndigheterna när detta ligger i EU:s intresse och inte undergräver EU:s åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter och demokratimål, eftersom det fortfarande är viktigt för EU att hitta sätt att de-eskalera de rådande spänningarna genom att identifiera åtgärder för att öka transparensen och minska risken för missförstånd och felberäkningar. |
| --- | --- |

y)

I sitt engagemang för Ryssland bör EU röra sig i två riktningar: å ena sidan, villkorad selektiv dialog med Kremls myndigheter och regionala regeringar och å andra sidan strategiskt engagemang med det ryska civila samhället, som strävar efter demokrati i Ryssland, samt oberoende samarbete med regionala och lokala aktörer. EU:s strategi gentemot Ryssland bör inte utesluta kontakter med myndigheterna när detta ligger i EU:s intresse och inte undergräver EU:s åtaganden när det gäller mänskliga rättigheter och demokratimål, eftersom det fortfarande är viktigt för EU att hitta sätt att de-eskalera de rådande spänningarna genom att identifiera åtgärder för att öka transparensen och minska risken för missförstånd och felberäkningar.

| z) | EU bör i synnerhet fortsätta det institutionella samarbetet med Ryssland genom internationella organisationer och multilaterala fördrag såsom FN, OSSE, Arktiska rådet eller Europarådet för att ta upp akuta regionala och globala frågor, engagera sig i frågan om konfliktförebyggande och konfliktlösning och främja kompletterande eller gemensamma intressen, till exempel när det gäller miljöfrågor och den gröna omställningen av både Ryssland och EU, fördraget om observationsflygningar, kärnvapennedrustning, vapenminskning och vapenkontroll, arktiska frågor, genomförandet av den gemensamma övergripande handlingsplanen (kärnteknikavtalet med Iran) samt situationen i Mellanöstern, Libyen och Afghanistan. EU bör utnyttja sitt selektiva engagemang med Ryssland i regionala och globala frågor för att få Ryssland fast förankrat i det multilaterala samarbetet och den regelbaserade internationella ordningen och därigenom avskräcka landet från att hota säkerheten och välståndet, även i EU och i det europeiska grannskapet. Mer specifikt bör EU använda den europeiska gröna given och dess klimatmål för att samarbeta med Ryssland för en grön omställning av landet, särskilt för att påskynda utfasningen av fossila bränslen, minska Rysslands koldioxidutsläpp (som fortfarande ökar trots att landet har ratificerat Parisavtalet), öka energieffektiviteten och utvidga användningen av förnybara energikällor, för vilka det finns enormt stor potential i Ryssland. EU kan också bidra till att öka medvetenheten om klimatförändringarna, som sprids väldigt långsamt i Ryssland. |
| --- | --- |

z)

EU bör i synnerhet fortsätta det institutionella samarbetet med Ryssland genom internationella organisationer och multilaterala fördrag såsom FN, OSSE, Arktiska rådet eller Europarådet för att ta upp akuta regionala och globala frågor, engagera sig i frågan om konfliktförebyggande och konfliktlösning och främja kompletterande eller gemensamma intressen, till exempel när det gäller miljöfrågor och den gröna omställningen av både Ryssland och EU, fördraget om observationsflygningar, kärnvapennedrustning, vapenminskning och vapenkontroll, arktiska frågor, genomförandet av den gemensamma övergripande handlingsplanen (kärnteknikavtalet med Iran) samt situationen i Mellanöstern, Libyen och Afghanistan. EU bör utnyttja sitt selektiva engagemang med Ryssland i regionala och globala frågor för att få Ryssland fast förankrat i det multilaterala samarbetet och den regelbaserade internationella ordningen och därigenom avskräcka landet från att hota säkerheten och välståndet, även i EU och i det europeiska grannskapet. Mer specifikt bör EU använda den europeiska gröna given och dess klimatmål för att samarbeta med Ryssland för en grön omställning av landet, särskilt för att påskynda utfasningen av fossila bränslen, minska Rysslands koldioxidutsläpp (som fortfarande ökar trots att landet har ratificerat Parisavtalet), öka energieffektiviteten och utvidga användningen av förnybara energikällor, för vilka det finns enormt stor potential i Ryssland. EU kan också bidra till att öka medvetenheten om klimatförändringarna, som sprids väldigt långsamt i Ryssland.

| aa) | EU, dess medlemsstater och Ryssland bör upprätthålla ett gott samarbete i Arktis inom ramen för politiken för den nordliga dimensionen, eftersom det är av största vikt att de fortsätter att samarbeta konstruktivt för att bekämpa klimatförändringens konsekvenser i Arktis och undvika att regionen blir ännu ett föremål för militära spänningar. |
| --- | --- |

aa)

EU, dess medlemsstater och Ryssland bör upprätthålla ett gott samarbete i Arktis inom ramen för politiken för den nordliga dimensionen, eftersom det är av största vikt att de fortsätter att samarbeta konstruktivt för att bekämpa klimatförändringens konsekvenser i Arktis och undvika att regionen blir ännu ett föremål för militära spänningar.

| ab) | Samarbete på vissa specifika områden bör dock inte leda till några eftergifter när det gäller värderingar, och EU bör aldrig bortse från de geostrategiska konsekvenserna och sina partners intressen. EU måste se till att allt ytterligare engagemang gentemot Kreml kommer att ske på villkoret att Kreml lovar att sluta med sin inhemska aggression mot sitt eget folk, stoppa det systematiska förtrycket av oppositionen, hot mot och tortyr av politiska fångar, att avskaffa eller ändra alla lagar som är oförenliga med internationella normer, såsom de som rör ”utländska agenter” och så kallade extremistiska eller icke önskvärda organisationer, stoppa förtrycket av civilsamhällesorganisationer, särskilt de som bekämpar korruption och försvarar mänskliga rättigheter i Ryssland, och upphöra med sin yttre aggression mot grannländer. Som en del av detta måste EU också påminna Ryssland om att frihetsberövande av politiska motståndare strider mot landets internationella åtaganden och insistera på att rättsväsendet avpolitiseras och att rätten till en rättvis rättegång och tillgång till advokat säkerställs. Med andra ord måste EU, i försöken till samverkan med Kreml, ha tydligt definierade gränser, inklusive fullständig respekt för partnerländernas suveränitet och territoriella integritet, och avstå från att bedriva samarbete med Ryssland endast för att kanalerna för dialog ska förbli öppna. EU bör inte försöka uppnå något stort avtal med Kreml om den senare vill ha fria händer både hemma och i sitt område av privilegierat intresse (Ukraina, Belarus osv.). EU måste göra absolut klart att man inte kommer att offra andra länders intressen för bättre relationer med Moskva. |
| --- | --- |

ab)

Samarbete på vissa specifika områden bör dock inte leda till några eftergifter när det gäller värderingar, och EU bör aldrig bortse från de geostrategiska konsekvenserna och sina partners intressen. EU måste se till att allt ytterligare engagemang gentemot Kreml kommer att ske på villkoret att Kreml lovar att sluta med sin inhemska aggression mot sitt eget folk, stoppa det systematiska förtrycket av oppositionen, hot mot och tortyr av politiska fångar, att avskaffa eller ändra alla lagar som är oförenliga med internationella normer, såsom de som rör ”utländska agenter” och så kallade extremistiska eller icke önskvärda organisationer, stoppa förtrycket av civilsamhällesorganisationer, särskilt de som bekämpar korruption och försvarar mänskliga rättigheter i Ryssland, och upphöra med sin yttre aggression mot grannländer. Som en del av detta måste EU också påminna Ryssland om att frihetsberövande av politiska motståndare strider mot landets internationella åtaganden och insistera på att rättsväsendet avpolitiseras och att rätten till en rättvis rättegång och tillgång till advokat säkerställs. Med andra ord måste EU, i försöken till samverkan med Kreml, ha tydligt definierade gränser, inklusive fullständig respekt för partnerländernas suveränitet och territoriella integritet, och avstå från att bedriva samarbete med Ryssland endast för att kanalerna för dialog ska förbli öppna. EU bör inte försöka uppnå något stort avtal med Kreml om den senare vill ha fria händer både hemma och i sitt område av privilegierat intresse (Ukraina, Belarus osv.). EU måste göra absolut klart att man inte kommer att offra andra länders intressen för bättre relationer med Moskva.

| ac) | EU bör dessutom uppmana Ryska federationen att behandla de brådskande frågor som det internationella samfundet har uppmärksammat, och att omedelbart ge uttömmande information om sitt novitjokprogram till Organisationen för förbud mot kemiska vapen. EU bör också fördöma nedskjutningen av flygplanet MH17 år 2014 och uppmana Ryska federationen att samarbeta fullt ut med utredningen av större internationella brott, incidenter och tragedier, exempelvis nedskjutningen av Malaysia Airlines flyg MH17, samt andra incidenter nyligen som involverar rysk underrättelsetjänst på territoriet för EU:s medlemsstaters och länder i det östliga partnerskapet, däribland Belarus. |
| --- | --- |

ac)

EU bör dessutom uppmana Ryska federationen att behandla de brådskande frågor som det internationella samfundet har uppmärksammat, och att omedelbart ge uttömmande information om sitt novitjokprogram till Organisationen för förbud mot kemiska vapen. EU bör också fördöma nedskjutningen av flygplanet MH17 år 2014 och uppmana Ryska federationen att samarbeta fullt ut med utredningen av större internationella brott, incidenter och tragedier, exempelvis nedskjutningen av Malaysia Airlines flyg MH17, samt andra incidenter nyligen som involverar rysk underrättelsetjänst på territoriet för EU:s medlemsstaters och länder i det östliga partnerskapet, däribland Belarus.

| ad) | EU bör upprepa sin begäran till ryska myndigheter om att återlämna vraket och de svarta lådorna från det polska regeringsplanet Tu-154, som kraschade nära Smolensk i april 2010, till Polen. |
| --- | --- |

ad)

EU bör upprepa sin begäran till ryska myndigheter om att återlämna vraket och de svarta lådorna från det polska regeringsplanet Tu-154, som kraschade nära Smolensk i april 2010, till Polen.

Engagemang för att stödja demokratin – påtryckningar med sanktioner, finansiell kontroll och internationella utredningar

Engagemang för att stödja demokratin – påtryckningar med sanktioner, finansiell kontroll och internationella utredningar

| ae) | EU måste stärka sitt samarbete med USA och andra likasinnade partner och upprätta en allians för att försvara demokratin globalt och föreslå en verktygslåda för demokratiförsvar, som bör omfatta gemensamma sanktionsåtgärder, politik för att motverka olagliga finansiella flöden, regler om villkorlighet för ekonomiskt och finansiellt bistånd, internationella utredningar och en ambitiös agenda för att stödja frihet och demokrati, människorättsaktivister och demokratiförsvarare. Dessutom bör EU:s agenda motverka Rysslands och Kinas ansträngningar för att försvaga demokratin världen över och destabilisera den europeiska ordningen. |
| --- | --- |

ae)

EU måste stärka sitt samarbete med USA och andra likasinnade partner och upprätta en allians för att försvara demokratin globalt och föreslå en verktygslåda för demokratiförsvar, som bör omfatta gemensamma sanktionsåtgärder, politik för att motverka olagliga finansiella flöden, regler om villkorlighet för ekonomiskt och finansiellt bistånd, internationella utredningar och en ambitiös agenda för att stödja frihet och demokrati, människorättsaktivister och demokratiförsvarare. Dessutom bör EU:s agenda motverka Rysslands och Kinas ansträngningar för att försvaga demokratin världen över och destabilisera den europeiska ordningen.

| af) | EU bör upprätta en centraliserad ram för att motverka olagliga finansiella flöden, ytterligare stärka sin ram för bekämpning av penningtvätt och säkerställa ett konsekvent genomförande av den, underlätta ett ökat samarbete mellan behöriga myndigheter och inrätta en EU-myndighet för finansiella kontroller, för att förbättra skyddet av EU och dess medlemsstater mot olaglig finansiell praxis och inblandning från Ryssland och andra auktoritära regimer som används för omstörtande politiska syften och därför utgör ett hot mot Europas säkerhet och stabilitet. |
| --- | --- |

af)

EU bör upprätta en centraliserad ram för att motverka olagliga finansiella flöden, ytterligare stärka sin ram för bekämpning av penningtvätt och säkerställa ett konsekvent genomförande av den, underlätta ett ökat samarbete mellan behöriga myndigheter och inrätta en EU-myndighet för finansiella kontroller, för att förbättra skyddet av EU och dess medlemsstater mot olaglig finansiell praxis och inblandning från Ryssland och andra auktoritära regimer som används för omstörtande politiska syften och därför utgör ett hot mot Europas säkerhet och stabilitet.

| ag) | EU måste i synnerhet överväga att inkludera Ryssland i en förteckning över tredjeländer med hög risk för penningtvätt, vilken bör vara avgörande för att ha en starkare EU-kontroll över alla misstänkta finansiella flöden från den ryska regimen och dess ombud. EU bör vidare stärka sitt banksystem och inrätta ett regelverk för att bekämpa rysk ekonomisk inblandning i EU:s och medlemsstaternas demokratiska processer, inbegripet dess strategi att fånga in eliten och metoden att välja in tjänstemän på hög nivå och före detta europeiska politiker. En sådan ram bör öka transparensen i fråga om den ryska elitens medel som deponeras eller spenderas i EU och bidra till att bemöta och förhindra finansiering från ryska aktörer till politiska partier, politiska rörelser och politiska kampanjer samt investeringar i strategisk infrastruktur och strategiska organ, inbegripet universitet och politiska tankesmedjor, som riskerar att skapa eller stärka vissa ekonomiska sektorers beroende av Ryssland och kan fungera som ingångsportar för ryskt spioneri och ryska säkerhetshot. EU bör i detta avseende också motarbeta ryska tillgångar som används direkt och indirekt för inblandning i demokratiska processer i unionen, i medlemsstaterna och i länderna i det östliga partnerskapet. Parallellt med detta bör nationella regeringar och internationella organisationer genomföra undersökningar av de främsta ryska ledarnas och oligarkernas dolda tillgångar och offentliggöra dessa siffror. |
| --- | --- |

ag)

EU måste i synnerhet överväga att inkludera Ryssland i en förteckning över tredjeländer med hög risk för penningtvätt, vilken bör vara avgörande för att ha en starkare EU-kontroll över alla misstänkta finansiella flöden från den ryska regimen och dess ombud. EU bör vidare stärka sitt banksystem och inrätta ett regelverk för att bekämpa rysk ekonomisk inblandning i EU:s och medlemsstaternas demokratiska processer, inbegripet dess strategi att fånga in eliten och metoden att välja in tjänstemän på hög nivå och före detta europeiska politiker. En sådan ram bör öka transparensen i fråga om den ryska elitens medel som deponeras eller spenderas i EU och bidra till att bemöta och förhindra finansiering från ryska aktörer till politiska partier, politiska rörelser och politiska kampanjer samt investeringar i strategisk infrastruktur och strategiska organ, inbegripet universitet och politiska tankesmedjor, som riskerar att skapa eller stärka vissa ekonomiska sektorers beroende av Ryssland och kan fungera som ingångsportar för ryskt spioneri och ryska säkerhetshot. EU bör i detta avseende också motarbeta ryska tillgångar som används direkt och indirekt för inblandning i demokratiska processer i unionen, i medlemsstaterna och i länderna i det östliga partnerskapet. Parallellt med detta bör nationella regeringar och internationella organisationer genomföra undersökningar av de främsta ryska ledarnas och oligarkernas dolda tillgångar och offentliggöra dessa siffror.

| ah) | EU bör skapa effektiva lagliga sätt att motverka gränsöverskridande korruption och tillhörande penningtvätt så snart som möjligt, särskilt när det gäller korruption och olaglig finansiell praxis som kommer från Ryssland, och tillämpa förverkande utan föregående fällande dom i mycket större utsträckning för att hantera Kremls kleptokrati på ett effektivt sätt. I detta avseende bör inte ryska civilsamhällesorganisationer och icke-statliga organisationer systematiskt berövas sätt att bekämpa korruption av de ryska myndigheterna. Dessutom bör EU bygga upp kapacitet exponera och stoppa flöden av smutsiga pengar från Ryssland och att exponera dolda skatter och finansiella tillgångar hos den ryska regimens autokrater och korrupta oligarker i medlemsstaterna. EU-institutionerna bör regelbundet rapportera om dessa fall vid halvårsvisa utfrågningar i parlamentet om situationen för demokratin i Ryssland. Dessa rapporter bör innehålla namnen på de viktigaste personerna i president Putins omgivning. |
| --- | --- |

ah)

EU bör skapa effektiva lagliga sätt att motverka gränsöverskridande korruption och tillhörande penningtvätt så snart som möjligt, särskilt när det gäller korruption och olaglig finansiell praxis som kommer från Ryssland, och tillämpa förverkande utan föregående fällande dom i mycket större utsträckning för att hantera Kremls kleptokrati på ett effektivt sätt. I detta avseende bör inte ryska civilsamhällesorganisationer och icke-statliga organisationer systematiskt berövas sätt att bekämpa korruption av de ryska myndigheterna. Dessutom bör EU bygga upp kapacitet exponera och stoppa flöden av smutsiga pengar från Ryssland och att exponera dolda skatter och finansiella tillgångar hos den ryska regimens autokrater och korrupta oligarker i medlemsstaterna. EU-institutionerna bör regelbundet rapportera om dessa fall vid halvårsvisa utfrågningar i parlamentet om situationen för demokratin i Ryssland. Dessa rapporter bör innehålla namnen på de viktigaste personerna i president Putins omgivning.

| ai) | EU bör, samtidigt som man kämpar för att stoppa olagliga penningflöden från Ryssland, ägna särskild uppmärksamhet åt finansiella flöden från Belarus, eftersom autokrater och korrupta oligarker är sammanlänkade. EU-institutionernas särskilda rapporter till parlamentet bör ta upp frågan om Rysslands finansiella inblandning i Belarus, även inom strategiska sektorer, och innehålla information om tillgångar som tillhör Alexander Lukasjenkos omgivning och korrupta oligarker. |
| --- | --- |

ai)

EU bör, samtidigt som man kämpar för att stoppa olagliga penningflöden från Ryssland, ägna särskild uppmärksamhet åt finansiella flöden från Belarus, eftersom autokrater och korrupta oligarker är sammanlänkade. EU-institutionernas särskilda rapporter till parlamentet bör ta upp frågan om Rysslands finansiella inblandning i Belarus, även inom strategiska sektorer, och innehålla information om tillgångar som tillhör Alexander Lukasjenkos omgivning och korrupta oligarker.

| aj) | EU bör ta itu med Rysslands manipulering av information och försök att blanda sig i demokratiska processer på EU-nivå och i medlemsstaterna genom att utreda och införa nödvändiga instrument för att motverka och bekämpa detta. |
| --- | --- |

aj)

EU bör ta itu med Rysslands manipulering av information och försök att blanda sig i demokratiska processer på EU-nivå och i medlemsstaterna genom att utreda och införa nödvändiga instrument för att motverka och bekämpa detta.

| ak) | EU bör i linje med principen ”demokrati först” skärpa kravet på villkorlighet i sina förbindelser med Ryssland genom att söka dialoger eller avtal med Ryssland om åtgärder som syftar till att skydda de mänskliga rättigheterna, mediefrihet och anordnandet av fria val som ett starkare krav för dialog. EU och dess medlemsstater bör också se över sina investeringsstöd och projekt för ekonomiskt samarbete (såsom Nord Stream 2 och kärnkraftverken som byggts av Rosatom) och öka insatserna för att hejda Kremls strategiska investeringar, som ofta kommer från medlemsstaterna genom de finansiella flödena av ryska oligarker och företag som inrättats för att finansiera Rysslands illasinnade inblandning och spridning av korruption i EU. I detta avseende bör EU ägna särskild uppmärksamhet åt den rättsliga institutionen för dubbelt medborgarskap och insistera på att Bulgarien och Malta ska överge sina system för ”gyllene pass”. Dessutom bör EU inte genomföra gemensamma transaktions- eller affärsprojekt utan föregående politisk tillbörlig aktsamhet när det gäller transparens, korruption och politiska konsekvenser, eftersom sådana projekt inte bör äventyra vår solidaritet mellan medlemsstaterna eller med EU:s grannar, inte bör gynna korrupta system i vare sig Ryssland eller EU och inte ha negativa konsekvenser för de mänskliga rättigheterna eller miljön. |
| --- | --- |

ak)

EU bör i linje med principen ”demokrati först” skärpa kravet på villkorlighet i sina förbindelser med Ryssland genom att söka dialoger eller avtal med Ryssland om åtgärder som syftar till att skydda de mänskliga rättigheterna, mediefrihet och anordnandet av fria val som ett starkare krav för dialog. EU och dess medlemsstater bör också se över sina investeringsstöd och projekt för ekonomiskt samarbete (såsom Nord Stream 2 och kärnkraftverken som byggts av Rosatom) och öka insatserna för att hejda Kremls strategiska investeringar, som ofta kommer från medlemsstaterna genom de finansiella flödena av ryska oligarker och företag som inrättats för att finansiera Rysslands illasinnade inblandning och spridning av korruption i EU. I detta avseende bör EU ägna särskild uppmärksamhet åt den rättsliga institutionen för dubbelt medborgarskap och insistera på att Bulgarien och Malta ska överge sina system för ”gyllene pass”. Dessutom bör EU inte genomföra gemensamma transaktions- eller affärsprojekt utan föregående politisk tillbörlig aktsamhet när det gäller transparens, korruption och politiska konsekvenser, eftersom sådana projekt inte bör äventyra vår solidaritet mellan medlemsstaterna eller med EU:s grannar, inte bör gynna korrupta system i vare sig Ryssland eller EU och inte ha negativa konsekvenser för de mänskliga rättigheterna eller miljön.

| al) | Samtidigt bör EU även tillämpa principen ”demokrati först” i sin omvärdering av de ekonomiska stödprogrammen för Ryssland och investeringar i Ryssland, vilka bland annat bör innefatta en översyn av utlåningsuppdragen för EU:s finansinstitut. I samma anda bör EU utvärdera sitt samarbete med Ryssland i olika utrikespolitiska format och se över Rysslands efterlevnad av sina åtaganden gentemot Europarådet. |
| --- | --- |

al)

Samtidigt bör EU även tillämpa principen ”demokrati först” i sin omvärdering av de ekonomiska stödprogrammen för Ryssland och investeringar i Ryssland, vilka bland annat bör innefatta en översyn av utlåningsuppdragen för EU:s finansinstitut. I samma anda bör EU utvärdera sitt samarbete med Ryssland i olika utrikespolitiska format och se över Rysslands efterlevnad av sina åtaganden gentemot Europarådet.

| am) | EU bör skapa nya sätt att bli effektivare när det gäller att kräva att politiska fångar friges. EU bör kräva att de ryska myndigheterna friger alla dem som är orättvist fängslade av politiska skäl, däribland Aleksej Navalnyj, Aleksej Pitjugin, Jurij Dmitrijov och alla andra som av Memorial Human Rights Centre har betecknats som ”politiska fångar” i enlighet med de kriterier som fastställdes av Europarådets parlamentariska församling i resolution 1900/2012. EU måste ta varje tillfälle i akt att föra dessa och andra brott på yttrandefrihetsområdet till ryska myndigheters uppmärksamhet, särskilt när det gäller trakasserier och åtal av och fysiska attacker mot politiska aktivister och civilsamhällesaktivister, journalister och människorättsförsvarare i Ryssland. EU bör starkt kräva att dessa överträdelser upphör och att de utreds, och uppmana Ryssland att ställa de ansvariga till svars. |
| --- | --- |

am)

EU bör skapa nya sätt att bli effektivare när det gäller att kräva att politiska fångar friges. EU bör kräva att de ryska myndigheterna friger alla dem som är orättvist fängslade av politiska skäl, däribland Aleksej Navalnyj, Aleksej Pitjugin, Jurij Dmitrijov och alla andra som av Memorial Human Rights Centre har betecknats som ”politiska fångar” i enlighet med de kriterier som fastställdes av Europarådets parlamentariska församling i resolution 1900/2012. EU måste ta varje tillfälle i akt att föra dessa och andra brott på yttrandefrihetsområdet till ryska myndigheters uppmärksamhet, särskilt när det gäller trakasserier och åtal av och fysiska attacker mot politiska aktivister och civilsamhällesaktivister, journalister och människorättsförsvarare i Ryssland. EU bör starkt kräva att dessa överträdelser upphör och att de utreds, och uppmana Ryssland att ställa de ansvariga till svars.

| an) | EU:s institutioner måste regelbundet rapportera i parlamentets utfrågningar om situationen för politiska fångar i Ryssland, bygga nära kontakter med och stärka det ekonomiska stödet till ryska oliktänkare, icke-statliga organisationer, civilsamhälleliga organisationer, människorättsförsvarare och oberoende mediekanaler och ständigt vara medvetna om namnen på och villkoren för fängslandet av politiska aktivister i Ryssland. EU:s medlemsstater bör dessutom avstå från att tillåta eller möjliggöra deporteringar och utlämningar av politiska motståndare och asylsökande till Ryssland, där deras liv eller fysiska integritet skulle vara i fara. EU bör dessutom, när det är lämpligt, underlätta utfärdandet av nödvisum och ge tillfälligt skydd i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

an)

EU:s institutioner måste regelbundet rapportera i parlamentets utfrågningar om situationen för politiska fångar i Ryssland, bygga nära kontakter med och stärka det ekonomiska stödet till ryska oliktänkare, icke-statliga organisationer, civilsamhälleliga organisationer, människorättsförsvarare och oberoende mediekanaler och ständigt vara medvetna om namnen på och villkoren för fängslandet av politiska aktivister i Ryssland. EU:s medlemsstater bör dessutom avstå från att tillåta eller möjliggöra deporteringar och utlämningar av politiska motståndare och asylsökande till Ryssland, där deras liv eller fysiska integritet skulle vara i fara. EU bör dessutom, när det är lämpligt, underlätta utfärdandet av nödvisum och ge tillfälligt skydd i medlemsstaterna.

| ao) | EU bör vidare noggrant övervaka den människorättsliga situationen i Ryssland, även genom övervakning av domstolsmål med civilsamhällesorganisationer, oppositionspolitiker och aktivister av EU:s delegation till Ryssland och medlemsstaternas ambassader. EU bör också utvidga det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter och tillämpa det på kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begås i alla territorier som drabbats av frysta konflikter eller olagligt ockuperade regioner i länderna i det östliga partnerskapet. Samtidigt bör EU genomföra sitt åtagande om jämställdhetsintegrering i alla yttre åtgärder och måste stödja grundläggande mänskliga rättigheter, inbegripet genom att bekämpa könsrelaterat våld, rasism, främlingsfientlighet, hatbrott, polisbrutalitet och andra former av diskriminering och genom att kämpa för jämställdhet, kvinnors rättigheter, hbti+-personers minoriteters rättigheter i Ryssland. EU bör när så är möjligt hjälpa förtryckta invånare i Ryssland, särskilt de som möter diskriminering på grund av ålder, religion, ras, etnicitet, språk eller socialgrupp, sexuell läggning, könsuttryck, könsidentitet, könsegenskaper eller av något annat skäl. EU bör även samarbeta med Ryssland i fråga om behandlingen av försvarare av kvinnors rättigheter, kvinnors representation i politiken och den offentliga förvaltningen, kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i Ryssland. EU bör vidare fördöma förföljelsen, det godtyckliga fängslandet och tortyren av hbti+-personer i många delar av Ryska federationen, betona det fortsatta behovet av utredningar och kräva en omedelbar frigivning av alla fångar i sådana situationer, i synnerhet i Tjetjenien. EU bör ytterligare lägga tonvikt vid den ryska regeringens fortsatta användning av förbudet mot ”homosexuell propaganda” för att rättfärdiga åtal. EU bör, med stöd av medlemsstaterna, underlätta förfarandena för att söka asyl för sådana offer i enlighet med EU-rätten och nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

ao)

EU bör vidare noggrant övervaka den människorättsliga situationen i Ryssland, även genom övervakning av domstolsmål med civilsamhällesorganisationer, oppositionspolitiker och aktivister av EU:s delegation till Ryssland och medlemsstaternas ambassader. EU bör också utvidga det globala EU-systemet för sanktioner avseende mänskliga rättigheter och tillämpa det på kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begås i alla territorier som drabbats av frysta konflikter eller olagligt ockuperade regioner i länderna i det östliga partnerskapet. Samtidigt bör EU genomföra sitt åtagande om jämställdhetsintegrering i alla yttre åtgärder och måste stödja grundläggande mänskliga rättigheter, inbegripet genom att bekämpa könsrelaterat våld, rasism, främlingsfientlighet, hatbrott, polisbrutalitet och andra former av diskriminering och genom att kämpa för jämställdhet, kvinnors rättigheter, hbti+-personers minoriteters rättigheter i Ryssland. EU bör när så är möjligt hjälpa förtryckta invånare i Ryssland, särskilt de som möter diskriminering på grund av ålder, religion, ras, etnicitet, språk eller socialgrupp, sexuell läggning, könsuttryck, könsidentitet, könsegenskaper eller av något annat skäl. EU bör även samarbeta med Ryssland i fråga om behandlingen av försvarare av kvinnors rättigheter, kvinnors representation i politiken och den offentliga förvaltningen, kvinnors möjligheter på arbetsmarknaden och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i Ryssland. EU bör vidare fördöma förföljelsen, det godtyckliga fängslandet och tortyren av hbti+-personer i många delar av Ryska federationen, betona det fortsatta behovet av utredningar och kräva en omedelbar frigivning av alla fångar i sådana situationer, i synnerhet i Tjetjenien. EU bör ytterligare lägga tonvikt vid den ryska regeringens fortsatta användning av förbudet mot ”homosexuell propaganda” för att rättfärdiga åtal. EU bör, med stöd av medlemsstaterna, underlätta förfarandena för att söka asyl för sådana offer i enlighet med EU-rätten och nationell lagstiftning.

| ap) | EU bör öka sin förmåga att förbereda och anta sanktioner mot de ryska myndigheterna, ryska oligarker, president Putins anhängare och deras familjemedlemmar för kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller systemsatta förtryck av demokratiska krafter, minoriteter, religiösa grupper och hbti+-personer i Ryssland. EU bör därför centralisera sitt beslutsfattande genom att automatiskt införa sanktioner vid allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och överväga att införa en regel om omröstning med kvalificerad majoritet i rådet för andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna. EU bör också skyndsamt anta ett EU-system för sanktioner mot korruption, eventuellt med det brittiska globala systemet för sanktioner mot korruption som förebild, för att komplettera EU:s nuvarande globala system för sanktioner avseende mänskliga rättigheter och, vid ytterligare upptrappning, även överväga sanktioner som är inriktade på finansiering av underrättelsetjänster och militär samt olje- och gassektorn. Om detta skulle ske bör EU förbereda en ny sanktionsmekanism varigenom fortsatta fientliga handlingar av Ryska federationen skulle ge upphov till en minskning på EU-nivå av energiimporten från Rysslandsbaserade leverantörer med en viss andel samtidigt som den skulle ge EU:s medlemsstater hjälp med att täcka bristen genom åtgärder som är förenliga med den europeiska gröna given. Parlamentet betonar att minskningen automatiskt bör öka med samma andel varje år tills Ryska federationen upphör med sina fientliga handlingar. |
| --- | --- |

ap)

EU bör öka sin förmåga att förbereda och anta sanktioner mot de ryska myndigheterna, ryska oligarker, president Putins anhängare och deras familjemedlemmar för kränkningar av de mänskliga rättigheterna eller systemsatta förtryck av demokratiska krafter, minoriteter, religiösa grupper och hbti+-personer i Ryssland. EU bör därför centralisera sitt beslutsfattande genom att automatiskt införa sanktioner vid allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och överväga att införa en regel om omröstning med kvalificerad majoritet i rådet för andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna. EU bör också skyndsamt anta ett EU-system för sanktioner mot korruption, eventuellt med det brittiska globala systemet för sanktioner mot korruption som förebild, för att komplettera EU:s nuvarande globala system för sanktioner avseende mänskliga rättigheter och, vid ytterligare upptrappning, även överväga sanktioner som är inriktade på finansiering av underrättelsetjänster och militär samt olje- och gassektorn. Om detta skulle ske bör EU förbereda en ny sanktionsmekanism varigenom fortsatta fientliga handlingar av Ryska federationen skulle ge upphov till en minskning på EU-nivå av energiimporten från Rysslandsbaserade leverantörer med en viss andel samtidigt som den skulle ge EU:s medlemsstater hjälp med att täcka bristen genom åtgärder som är förenliga med den europeiska gröna given. Parlamentet betonar att minskningen automatiskt bör öka med samma andel varje år tills Ryska federationen upphör med sina fientliga handlingar.

| aq) | EU bör genomföra samråd med icke-statliga organisationer för att samla in användbar information för sin sanktionspolitik, så att dessa organisationer kan bistå unionen i att förbereda och utreda ärenden på ett heltäckande sätt. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna att utan dröjsmål förbättra samarbetet avseende kontraspionage och informationsutbyte, i syfte att avslöja och motverka Rysslands hemliga nätverk inom EU. |
| --- | --- |

aq)

EU bör genomföra samråd med icke-statliga organisationer för att samla in användbar information för sin sanktionspolitik, så att dessa organisationer kan bistå unionen i att förbereda och utreda ärenden på ett heltäckande sätt. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna att utan dröjsmål förbättra samarbetet avseende kontraspionage och informationsutbyte, i syfte att avslöja och motverka Rysslands hemliga nätverk inom EU.

| ar) | EU bör inleda och bidra till internationella utredningar av brott som begåtts av president Putins regim mot Rysslands folk och de brott som Lukasjenkos regim begått i Belarus, genom en plattform rörande strafflöshet och ett EU-centrum för rättvisa. EU bör i samband med dessa utredningar inrätta en arbetsgrupp med rådgivare som ska bistå vid nationella och internationella utredningar, rättegångar och inrättandet av EU-domstolar, och regelbundet rapportera till parlamentet om läget vad gäller politisk frihet i Ryssland. |
| --- | --- |

ar)

EU bör inleda och bidra till internationella utredningar av brott som begåtts av president Putins regim mot Rysslands folk och de brott som Lukasjenkos regim begått i Belarus, genom en plattform rörande strafflöshet och ett EU-centrum för rättvisa. EU bör i samband med dessa utredningar inrätta en arbetsgrupp med rådgivare som ska bistå vid nationella och internationella utredningar, rättegångar och inrättandet av EU-domstolar, och regelbundet rapportera till parlamentet om läget vad gäller politisk frihet i Ryssland.

| as) | EU bör dessutom uppmuntra och stödja arbete i nationella och internationella jurisdiktioner för att inleda brottmålsförfaranden för att hålla ryska militära och paramilitära grupper ansvariga för kränkningar och brott, inbegripet krigsbrott, som har begåtts mot civila under operationer i flera länder, såsom Syrien, Centralafrikanska republiken och Libyen. |
| --- | --- |

as)

EU bör dessutom uppmuntra och stödja arbete i nationella och internationella jurisdiktioner för att inleda brottmålsförfaranden för att hålla ryska militära och paramilitära grupper ansvariga för kränkningar och brott, inbegripet krigsbrott, som har begåtts mot civila under operationer i flera länder, såsom Syrien, Centralafrikanska republiken och Libyen.

| at) | EU bör även kräva en oberoende och opartisk utredning av avrättningen av oppositionsledaren Boris Nemtsov och lagföra förövarna, i linje med rekommendationerna från OSSE och Europarådet. |
| --- | --- |

at)

EU bör även kräva en oberoende och opartisk utredning av avrättningen av oppositionsledaren Boris Nemtsov och lagföra förövarna, i linje med rekommendationerna från OSSE och Europarådet.

| au) | EU bör dessutom i starkast möjliga ordalag fördöma omotiverade sanktioner mot företrädare för EU och uppmana de ryska myndigheterna att upphäva dem utan dröjsmål. |
| --- | --- |

au)

EU bör dessutom i starkast möjliga ordalag fördöma omotiverade sanktioner mot företrädare för EU och uppmana de ryska myndigheterna att upphäva dem utan dröjsmål.

| av) | EU måste vara berett att inte erkänna Rysslands parlament och överväga att begära att Ryssland stängs av från internationella organisationer med parlamentariska församlingar, särskilt Europarådets parlamentariska församling, ifall parlamentsvalet i Ryssland 2021 kommer att anses präglat av bedrägeri, och ha genomförts i strid mot demokratiska principer och folkrätten. Dessutom bör EU fördöma alla försök av president Putin att sitta kvar efter slutet av sin nuvarande och sista mandatperiod som president den 7 maj 2024 på grundval av författningstilläggen från 2020, som Europaparlamentet har bedömt som ”olagligt antagna”, |
| --- | --- |

av)

EU måste vara berett att inte erkänna Rysslands parlament och överväga att begära att Ryssland stängs av från internationella organisationer med parlamentariska församlingar, särskilt Europarådets parlamentariska församling, ifall parlamentsvalet i Ryssland 2021 kommer att anses präglat av bedrägeri, och ha genomförts i strid mot demokratiska principer och folkrätten. Dessutom bör EU fördöma alla försök av president Putin att sitta kvar efter slutet av sin nuvarande och sista mandatperiod som president den 7 maj 2024 på grundval av författningstilläggen från 2020, som Europaparlamentet har bedömt som ”olagligt antagna”,

| aw) | EU bör uppmana den ryska regeringen och statsduman att se över regelverket för val, även om valobservationer, för att underlätta pluralism och fria och rättvisa val i enlighet med internationell standard och skapa likvärdiga förutsättningar för kandidater från oppositionen. |
| --- | --- |

aw)

EU bör uppmana den ryska regeringen och statsduman att se över regelverket för val, även om valobservationer, för att underlätta pluralism och fria och rättvisa val i enlighet med internationell standard och skapa likvärdiga förutsättningar för kandidater från oppositionen.

| ax) | Samtidigt bör medlemsstaterna vidta alla tänkbara åtgärder för att förhindra att deras medborgare agerar som internationella observatörer under parlamentsvalet 2021 på det ockuperade Krim, som organiseras olagligt av Ryssland. Parlamentet och de nationella parlamenten bör i detta sammanhang undvika och införa påföljder för all verksamhet som felaktigt kan hävdas utgöra internationell valövervakning. Dessutom bör EU fördöma och vägra att erkänna Rysslands olagliga organiserande av detta och ytterligare val på det ockuperade Krim och de ockuperade områdena i Donetsk- och Luhanskregionerna. |
| --- | --- |

ax)

Samtidigt bör medlemsstaterna vidta alla tänkbara åtgärder för att förhindra att deras medborgare agerar som internationella observatörer under parlamentsvalet 2021 på det ockuperade Krim, som organiseras olagligt av Ryssland. Parlamentet och de nationella parlamenten bör i detta sammanhang undvika och införa påföljder för all verksamhet som felaktigt kan hävdas utgöra internationell valövervakning. Dessutom bör EU fördöma och vägra att erkänna Rysslands olagliga organiserande av detta och ytterligare val på det ockuperade Krim och de ockuperade områdena i Donetsk- och Luhanskregionerna.

Engagemang för att stödja demokratin – att stödja ett demokrativänligt samhälle i Ryssland

Engagemang för att stödja demokratin – att stödja ett demokrativänligt samhälle i Ryssland

| ay) | EU bör ge uttryck för sin vilja att förbättra sina förbindelser med folket i Ryska federationen genom att anta och offentliggöra ett ”tal till det ryska folket”. |
| --- | --- |

ay)

EU bör ge uttryck för sin vilja att förbättra sina förbindelser med folket i Ryska federationen genom att anta och offentliggöra ett ”tal till det ryska folket”.

| az) | EU bör ta hänsyn till olika möjliga utvecklingar i förbindelserna mellan EU och Ryssland samt inom Ryssland. EU bör i synnerhet ha en vision och en strategi för framtiden för EU:s förbindelser med ett fritt, välmående, fredligt och demokratiskt Ryssland, som till fullo kommer att uppfylla folkrätten, sina internationella skyldigheter och principerna om goda grannförbindelser. En sådan strategi bör inbegripa ett brett erbjudande med villkor och incitament såsom viseringsliberalisering, fria handelsinvesteringar och moderniseringsprogram samt ett strategiskt partnerskap som bland annat är inriktat på stabiliteten på kontinenten och en fullständig respekt för dess internationella gränser. EU bör också förmedla de potentiella fördelar som det är villigt att erbjuda i utbyte mot en demokratisk omvandling av Ryssland till ett samarbetsvilligt och fullt utvecklat demokratiskt styrelsesystem som respekterar mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, folkrätten och den internationella regelbaserade ordningen, liksom en grundläggande förändring av dess nuvarande utrikespolitik och internationella beteende. |
| --- | --- |

az)

EU bör ta hänsyn till olika möjliga utvecklingar i förbindelserna mellan EU och Ryssland samt inom Ryssland. EU bör i synnerhet ha en vision och en strategi för framtiden för EU:s förbindelser med ett fritt, välmående, fredligt och demokratiskt Ryssland, som till fullo kommer att uppfylla folkrätten, sina internationella skyldigheter och principerna om goda grannförbindelser. En sådan strategi bör inbegripa ett brett erbjudande med villkor och incitament såsom viseringsliberalisering, fria handelsinvesteringar och moderniseringsprogram samt ett strategiskt partnerskap som bland annat är inriktat på stabiliteten på kontinenten och en fullständig respekt för dess internationella gränser. EU bör också förmedla de potentiella fördelar som det är villigt att erbjuda i utbyte mot en demokratisk omvandling av Ryssland till ett samarbetsvilligt och fullt utvecklat demokratiskt styrelsesystem som respekterar mänskliga rättigheter, grundläggande friheter, folkrätten och den internationella regelbaserade ordningen, liksom en grundläggande förändring av dess nuvarande utrikespolitik och internationella beteende.

| ba) | EU bör stödja det ryska civilsamhället och främja direkta personkontakter mellan EU och ryska medborgare, särskilt eftersom ryska medborgare är de största mottagarna av Schengenviseringar i världen, varav de flesta gäller för flera inresor och flera år. Unionen bör därför överväga att sänka visumavgiften och viseringshindren för ryska medborgare och leda en effektiv informationskampanj för att visa att EU välkomnar det ryska folket. EU bör också bredda sina program för utbyte mellan skolor, universitet, vetenskap och kultur med Ryssland och överväga att erbjuda praktikplatser och direkta rekryteringsmöjligheter för både högkvalificerade och lågkvalificerade arbetstagare från Ryssland. EU måste skapa och bredda alternativ för politiskt motiverade invandrare från Ryssland så att de kan leva i EU under trygga och rättssäkra förhållanden. Dessutom bör EU avsevärt öka sitt finansiella och tekniska bistånd till fackföreningar, oberoende mediekanaler, icke-statliga organisationer och organisationer i det civila samhället samt åtgärder för kapacitetsuppbyggnad inom den civila sektorn i Ryssland. EU bör dessutom ge ekonomiskt stöd till studieprogram om mänskligheten på universitet i EU, vilket skulle förbereda ryska personer, särskilt studenter, för att engagera sig i en demokratisk omvandling av sitt land. |
| --- | --- |

ba)

EU bör stödja det ryska civilsamhället och främja direkta personkontakter mellan EU och ryska medborgare, särskilt eftersom ryska medborgare är de största mottagarna av Schengenviseringar i världen, varav de flesta gäller för flera inresor och flera år. Unionen bör därför överväga att sänka visumavgiften och viseringshindren för ryska medborgare och leda en effektiv informationskampanj för att visa att EU välkomnar det ryska folket. EU bör också bredda sina program för utbyte mellan skolor, universitet, vetenskap och kultur med Ryssland och överväga att erbjuda praktikplatser och direkta rekryteringsmöjligheter för både högkvalificerade och lågkvalificerade arbetstagare från Ryssland. EU måste skapa och bredda alternativ för politiskt motiverade invandrare från Ryssland så att de kan leva i EU under trygga och rättssäkra förhållanden. Dessutom bör EU avsevärt öka sitt finansiella och tekniska bistånd till fackföreningar, oberoende mediekanaler, icke-statliga organisationer och organisationer i det civila samhället samt åtgärder för kapacitetsuppbyggnad inom den civila sektorn i Ryssland. EU bör dessutom ge ekonomiskt stöd till studieprogram om mänskligheten på universitet i EU, vilket skulle förbereda ryska personer, särskilt studenter, för att engagera sig i en demokratisk omvandling av sitt land.

| bb) | EU bör anta en omfattande förteckning över alla tillgängliga instrument för samarbete med det demokratiska samhället i Ryssland, vilket kan innefatta förslag som utarbetas av många ryska civilsamhällesorganisationer. |
| --- | --- |

bb)

EU bör anta en omfattande förteckning över alla tillgängliga instrument för samarbete med det demokratiska samhället i Ryssland, vilket kan innefatta förslag som utarbetas av många ryska civilsamhällesorganisationer.

| bc) | EU bör bemöta president Putins ryskspråkiga propaganda och desinformationskampanjer i EU, länderna i det östliga partnerskapet och Ryssland självt, genom att stödja och stärka oberoende journalister och mediekanaler som erbjuder ett alternativ till Kremls desinformation, och stödja inrättandet av en ”Fria Ryssland”-tv-kanal med sändning 24/7. EU bör vidare stödja oberoende mediekanaler, journalister och bloggare i Ryssland för att stärka alternativa källor och kanaler som inte kontrolleras av Kreml, |
| --- | --- |

bc)

EU bör bemöta president Putins ryskspråkiga propaganda och desinformationskampanjer i EU, länderna i det östliga partnerskapet och Ryssland självt, genom att stödja och stärka oberoende journalister och mediekanaler som erbjuder ett alternativ till Kremls desinformation, och stödja inrättandet av en ”Fria Ryssland”-tv-kanal med sändning 24/7. EU bör vidare stödja oberoende mediekanaler, journalister och bloggare i Ryssland för att stärka alternativa källor och kanaler som inte kontrolleras av Kreml,

| bd) | EU måste motverka pressen på oberoende mediekanaler, bland annat genom att etablera en EU-fond för demokratiska medier för att stödja oberoende mediekanaler världen över, även i Ryssland. EU måste också ge mer stöd och stärka oberoende journalister och mediekanaler som erbjuder ett alternativ till Kremls desinformation, för utan detta kan Ryssland inte bli demokratiskt, framgångsrikt och fritt. EU bör i detta avseende stödja oberoende mediekanaler, exempelvis Meduza och Radio Free Europe/Radio Liberty, mot bakgrund av de betungande och opraktiska lagarna om så kallade ”utländska agenter” som har verkställts av ryska myndigheter för att undertrycka yttrandefrihet och oberoende journalistik. |
| --- | --- |

bd)

EU måste motverka pressen på oberoende mediekanaler, bland annat genom att etablera en EU-fond för demokratiska medier för att stödja oberoende mediekanaler världen över, även i Ryssland. EU måste också ge mer stöd och stärka oberoende journalister och mediekanaler som erbjuder ett alternativ till Kremls desinformation, för utan detta kan Ryssland inte bli demokratiskt, framgångsrikt och fritt. EU bör i detta avseende stödja oberoende mediekanaler, exempelvis Meduza och Radio Free Europe/Radio Liberty, mot bakgrund av de betungande och opraktiska lagarna om så kallade ”utländska agenter” som har verkställts av ryska myndigheter för att undertrycka yttrandefrihet och oberoende journalistik.

| be) | Parlamentets delegation till den parlamentariska samarbetskommittén EU–Ryssland bör ta på sig uppgiften att identifiera personer av intresse, som spelar en ledande roll i det ryska samhället och som skulle vara öppna för att inleda en konstruktiv och ostörd dialog och sätta upp en tidsplan för offentliga kontakter med det ryska civila samhället, ryska universitet, viktiga vetenskapliga och kulturella institutioner, icke-statliga organisationer, politiska rörelser och konstnärliga och intellektuella kretsar. |
| --- | --- |

be)

Parlamentets delegation till den parlamentariska samarbetskommittén EU–Ryssland bör ta på sig uppgiften att identifiera personer av intresse, som spelar en ledande roll i det ryska samhället och som skulle vara öppna för att inleda en konstruktiv och ostörd dialog och sätta upp en tidsplan för offentliga kontakter med det ryska civila samhället, ryska universitet, viktiga vetenskapliga och kulturella institutioner, icke-statliga organisationer, politiska rörelser och konstnärliga och intellektuella kretsar.

| bf) | EU måste ta i beaktande att Josef Stalins popularitet i det ryska samhället har stigit till den högsta nivån någonsin under Vladimir Putins era och att 70 procent av befolkningen anser att Stalin spelade en positiv roll i rysk historia. EU bör erkänna att detta är en följd av Putins politik för ”stalinisering av det kollektiva medvetandet” och förtryck av oberoende historiker. EU måste insistera på att sovjetiska arkiv öppnas för akademiker och forskare och att uppgifter om stalinisternas folkmord på ryssar och andra folkgrupper i Sovjetunionen och dess satellitstater offentliggörs, inbegripet akter som rör den kriminella militära operationen razzian i Augustów. |
| --- | --- |

bf)

EU måste ta i beaktande att Josef Stalins popularitet i det ryska samhället har stigit till den högsta nivån någonsin under Vladimir Putins era och att 70 procent av befolkningen anser att Stalin spelade en positiv roll i rysk historia. EU bör erkänna att detta är en följd av Putins politik för ”stalinisering av det kollektiva medvetandet” och förtryck av oberoende historiker. EU måste insistera på att sovjetiska arkiv öppnas för akademiker och forskare och att uppgifter om stalinisternas folkmord på ryssar och andra folkgrupper i Sovjetunionen och dess satellitstater offentliggörs, inbegripet akter som rör den kriminella militära operationen razzian i Augustów.

| bg) | FN har förklarat att tillgång till internet är en mänsklig rättighet, och EU bör i detta avseende fördöma Kremls försök att blockera, kontrollera, censurera och till och med isolera det ryska folket från tillgång till internet. EU måste uppmana de globala it-företagen att beakta dessa odemokratiska handlingar när man överväger verksamhet på den ryska marknaden. |
| --- | --- |

bg)

FN har förklarat att tillgång till internet är en mänsklig rättighet, och EU bör i detta avseende fördöma Kremls försök att blockera, kontrollera, censurera och till och med isolera det ryska folket från tillgång till internet. EU måste uppmana de globala it-företagen att beakta dessa odemokratiska handlingar när man överväger verksamhet på den ryska marknaden.

| bh) | Slutligen bör EU inrätta ett bindande regelverk som gör att unionen kan reagera kraftfullt på kampanjer som syftar till att undergräva demokratin eller rättsstatliga principer, bland annat genom riktade åtgärder mot dem som bär ansvaret för sådana kampanjer. EU bör även utveckla effektiva strategier på området för digital politik för att använda tekniska standarder och det öppna internet för att stödja fria utrymmen och begränsa förtryckande teknik. EU bör därför stödja teknik med öppen källa, tjänster för säker kommunikation, decentraliserade plattformar och nya attraktiva plattformar för sociala medier med låg tröskel och sekretesskydd för den ryska befolkningen, samtidigt som unionen utvidgar de globala tekniska standarderna kopplade till sekretess, skapar etiska och lagliga standarder som har som signaleffekt att främja skyddet av grundläggande rättigheter, arbeta för ett internationellt förbud mot massövervakningsteknik och invasiva sociala poängsystem och insisterar på att autonoma vapensystem förbjuds. |
| --- | --- |

bh)

Slutligen bör EU inrätta ett bindande regelverk som gör att unionen kan reagera kraftfullt på kampanjer som syftar till att undergräva demokratin eller rättsstatliga principer, bland annat genom riktade åtgärder mot dem som bär ansvaret för sådana kampanjer. EU bör även utveckla effektiva strategier på området för digital politik för att använda tekniska standarder och det öppna internet för att stödja fria utrymmen och begränsa förtryckande teknik. EU bör därför stödja teknik med öppen källa, tjänster för säker kommunikation, decentraliserade plattformar och nya attraktiva plattformar för sociala medier med låg tröskel och sekretesskydd för den ryska befolkningen, samtidigt som unionen utvidgar de globala tekniska standarderna kopplade till sekretess, skapar etiska och lagliga standarder som har som signaleffekt att främja skyddet av grundläggande rättigheter, arbeta för ett internationellt förbud mot massövervakningsteknik och invasiva sociala poängsystem och insisterar på att autonoma vapensystem förbjuds.

Engagemang för att stödja det ryska folket och demokrati – det östliga partnerskapets framgång som inspiration för befolkningen i Ryssland

Engagemang för att stödja det ryska folket och demokrati – det östliga partnerskapets framgång som inspiration för befolkningen i Ryssland

| bi) | EU bör fortsätta att stärka det östliga partnerskapet i syfte att främja demokrati, rättsstaten, grundläggande friheter, mänskliga rättigheter, regionalt samarbete och goda grannförbindelser. EU skulle särskilt under den kommande konferensen om Europas framtid kunna föreslå en strategi för förstärkt samarbete för att förbereda den nya intensiteten i den europeiska integrationen av EU:s östra grannskap och för att stödja en framgångsrik utveckling av EU-inriktade länder i det östliga partnerskapet, vilket skulle tjäna som ett bra exempel och ge det ryska folket incitament att stödja demokratin. EU bör därför upprätthålla ett realistiskt perspektiv på det östliga partnerskapets EU-medlemskap, så att de behåller sin motivation att genomföra ytterligare reformer. |
| --- | --- |

bi)

EU bör fortsätta att stärka det östliga partnerskapet i syfte att främja demokrati, rättsstaten, grundläggande friheter, mänskliga rättigheter, regionalt samarbete och goda grannförbindelser. EU skulle särskilt under den kommande konferensen om Europas framtid kunna föreslå en strategi för förstärkt samarbete för att förbereda den nya intensiteten i den europeiska integrationen av EU:s östra grannskap och för att stödja en framgångsrik utveckling av EU-inriktade länder i det östliga partnerskapet, vilket skulle tjäna som ett bra exempel och ge det ryska folket incitament att stödja demokratin. EU bör därför upprätthålla ett realistiskt perspektiv på det östliga partnerskapets EU-medlemskap, så att de behåller sin motivation att genomföra ytterligare reformer.

| bj) | EU bör fortsätta att stödja Ukrainas, Georgiens, Moldaviens, Armeniens, Azerbajdzjans och Belarus uppfyllande av unionens politiska, demokratiska, sociala och juridiska kriterier som EU:s fördrag och stadgar och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är baserade på. |
| --- | --- |

bj)

EU bör fortsätta att stödja Ukrainas, Georgiens, Moldaviens, Armeniens, Azerbajdzjans och Belarus uppfyllande av unionens politiska, demokratiska, sociala och juridiska kriterier som EU:s fördrag och stadgar och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är baserade på.

| bk) | Slutligen bör EU verka för en mer ambitiös strategi för integration av de länder i det östliga partnerskapet som har ett associeringsavtal med EU. EU kommer på detta sätt att motivera de EU-associerade länderna i det östliga partnerskapet att genomföra EU-reformer, bland annat genom att erbjuda dem en modell som bygger på modellen ”allt utom institutionerna”, som ger dem EU-integrationens fulla nytta, såsom tillgång till EU:s gemensamma politik, EU:s finansiella resurser och EU:s jurisdiktion, samtidigt som dörren till ett framtida EU-medlemskap hålls öppen. |
| --- | --- |

bk)

Slutligen bör EU verka för en mer ambitiös strategi för integration av de länder i det östliga partnerskapet som har ett associeringsavtal med EU. EU kommer på detta sätt att motivera de EU-associerade länderna i det östliga partnerskapet att genomföra EU-reformer, bland annat genom att erbjuda dem en modell som bygger på modellen ”allt utom institutionerna”, som ger dem EU-integrationens fulla nytta, såsom tillgång till EU:s gemensamma politik, EU:s finansiella resurser och EU:s jurisdiktion, samtidigt som dörren till ett framtida EU-medlemskap hålls öppen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, de östliga partnerskapsländernas och G7-ländernas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt Ryska federationens president, regering och parlament. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna rekommendation till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, de östliga partnerskapsländernas och G7-ländernas regeringar och parlament, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa samt Ryska federationens president, regering och parlament.

---

(1)  EUT C 234, 28.6.2016, s. 14.

1

(2)  EUT C 407, 4.11.2016, s. 74.

2

(3)  EUT C 263, 25.7.2018, s. 109.

3

(4)  EUT C 28, 27.1.2020, s. 97.

4

(5)  EUT C 224, 27.6.2018, s. 58.

5

(6)  EUT C 23, 21.1.2021, s. 7.

6

(7)  EUT C 171, 6.5.2021, s. 25.

7

(8)  EUT C 255, 29.6.2021, s. 54.

8

(9)  Antagna texter, P9_TA(2020)0232.

9

(10)  Antagna texter, P9_TA(2021)0018.

10

(11)  Antagna texter, P9_TA(2021)0159.

11

(12)  Antagna texter, P9_TA(2021)0291.

12

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Tisdag, 14 september 2021

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/188 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/188

---

P9_TA(2021)0364

Begäran om fastställelse av Guy Verhofstadts immunitet och privilegier

Europaparlamentets beslut av den 14 september 2021 om begäran om fastställelse av Guy Verhofstadts immunitet och privilegier (2021/2030(IMM))

(2022/C 117/19)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av Guy Verhofstadts begäran, daterad den 12 mars 2021 och tillkännagiven i kammaren den 24 mars 2021, om fastställelse av hans immunitet och privilegier, med anledning av ett brottmålsförfarande som ska inledas inför Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento (Italien), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Guy Verhofstadts begäran, daterad den 12 mars 2021 och tillkännagiven i kammaren den 24 mars 2021, om fastställelse av hans immunitet och privilegier, med anledning av ett brottmålsförfarande som ska inledas inför Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento (Italien),

| — | efter att ha hört Guy Verhofstadt i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Guy Verhofstadt i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011, 17 januari 2013 och 19 december 2019 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011, 17 januari 2013 och 19 december 2019 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 7 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 7 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0238/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0238/2021), och av följande skäl:

| A. | Guy Verhofstadt, ledamot av Europaparlamentet, har begärt att hans parlamentariska immunitet ska fastställas med anledning av ett brottmålsförfarande som ska inledas mot honom inför Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento (Italien) för påstått förtal via ett socialt nätverk. Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento avslutade sin förundersökning i ärendet den 22 december 2020. |
| --- | --- |

A.

Guy Verhofstadt, ledamot av Europaparlamentet, har begärt att hans parlamentariska immunitet ska fastställas med anledning av ett brottmålsförfarande som ska inledas mot honom inför Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento (Italien) för påstått förtal via ett socialt nätverk. Procura Distrettuale della Repubblica presso il Tribunale di Trento avslutade sin förundersökning i ärendet den 22 december 2020.

| B. | Den 13 februari 2020 lade Guy Verhofstadt ut följande twittermeddelande på sin personliga twitterprofil: Matteo Salvini åtalas för att olagligt ha vägrat låta migranter komma i land efter att de räddats av Gregoretti. Bravo Italia! Rättvisa måste skipas. Förhoppningsvis kommer samma sak att hända honom även när det gäller den enorma korruptionen med mutor kopplade till ryska oljeintressen! |
| --- | --- |

B.

Den 13 februari 2020 lade Guy Verhofstadt ut följande twittermeddelande på sin personliga twitterprofil: Matteo Salvini åtalas för att olagligt ha vägrat låta migranter komma i land efter att de räddats av Gregoretti. Bravo Italia! Rättvisa måste skipas. Förhoppningsvis kommer samma sak att hända honom även när det gäller den enorma korruptionen med mutor kopplade till ryska oljeintressen!

| C. | Genom dessa kommentarer påstås Guy Verhofstadt ha förtalat ledamoten av det italienska parlamentet, enligt definitionen i artikel 595.1 och 595.3 i den italienska strafflagen. |
| --- | --- |

C.

Genom dessa kommentarer påstås Guy Verhofstadt ha förtalat ledamoten av det italienska parlamentet, enligt definitionen i artikel 595.1 och 595.3 i den italienska strafflagen.

| D. | Enligt artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier får Europaparlamentets ledamöter inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier får Europaparlamentets ledamöter inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete.

| E. | Parlamentet har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller vilken linje det avser att följa i ett beslut till följd av en begäran från en ledamot om fastställelse av immunitet (2). |
| --- | --- |

E.

Parlamentet har ett stort utrymme för skönsmässig bedömning när det gäller vilken linje det avser att följa i ett beslut till följd av en begäran från en ledamot om fastställelse av immunitet (2).

| F. | Enligt artikel 5 i arbetsordningen ska parlamentet vid utövandet av sina befogenheter i frågor som rör immunitet och privilegier verka för att upprätthålla parlamentets integritet som en demokratisk lagstiftande församling och säkerställa ledamöternas oberoende när dessa utför sitt uppdrag. |
| --- | --- |

F.

Enligt artikel 5 i arbetsordningen ska parlamentet vid utövandet av sina befogenheter i frågor som rör immunitet och privilegier verka för att upprätthålla parlamentets integritet som en demokratisk lagstiftande församling och säkerställa ledamöternas oberoende när dessa utför sitt uppdrag.

| G. | Ett uttalande av en ledamot utanför Europaparlamentet kan utgöra ett yttrande inom ramen för utövandet av hans eller hennes uppdrag i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, om det innehåller en subjektiv bedömning som har ett direkt och uppenbart samband med utövandet av ledamotens uppdrag i Europaparlamentet. Huruvida så är fallet måste därför avgöras av uttalandets art och innehåll och inte av den plats där det gjordes. |
| --- | --- |

G.

Ett uttalande av en ledamot utanför Europaparlamentet kan utgöra ett yttrande inom ramen för utövandet av hans eller hennes uppdrag i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, om det innehåller en subjektiv bedömning som har ett direkt och uppenbart samband med utövandet av ledamotens uppdrag i Europaparlamentet. Huruvida så är fallet måste därför avgöras av uttalandets art och innehåll och inte av den plats där det gjordes.

| H. | Uttalandets specifika art, men också dess innehåll, bör bedömas också i ljuset av sammanhanget och den roll och funktion i vilken ledamoten gjorde det. |
| --- | --- |

H.

Uttalandets specifika art, men också dess innehåll, bör bedömas också i ljuset av sammanhanget och den roll och funktion i vilken ledamoten gjorde det.

| I. | De uttalanden som Guy Verhofstadt gjorde i sitt twittermeddelande gjordes uppenbart i hans egenskap av ledamot av Europaparlamentet, från hans personliga twitterkonto, som enligt Verhofstadt själv uteslutande är förbehållet hans politiska kommunikation i samband med utövandet av hans mandat som ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

I.

De uttalanden som Guy Verhofstadt gjorde i sitt twittermeddelande gjordes uppenbart i hans egenskap av ledamot av Europaparlamentet, från hans personliga twitterkonto, som enligt Verhofstadt själv uteslutande är förbehållet hans politiska kommunikation i samband med utövandet av hans mandat som ledamot av Europaparlamentet.

| J. | Den politiska debatt i vilken ledamöter av Europaparlamentet deltar under utövandet av sina mandat äger numera i allt högre grad rum även utanför parlamentets lokaler, däribland på internet eller genom sociala nätverk såsom Twitter. |
| --- | --- |

J.

Den politiska debatt i vilken ledamöter av Europaparlamentet deltar under utövandet av sina mandat äger numera i allt högre grad rum även utanför parlamentets lokaler, däribland på internet eller genom sociala nätverk såsom Twitter.

| K. | Uttalandet gjordes i den vidare kontexten av en politisk debatt vars föremål är återkommande i Europaparlamentets plenarsammanträden och som pågår i många medier. |
| --- | --- |

K.

Uttalandet gjordes i den vidare kontexten av en politisk debatt vars föremål är återkommande i Europaparlamentets plenarsammanträden och som pågår i många medier.

| L. | I detta sammanhang har Guy Verhofstadt uttryckt liknande åsikter på internet, både före och efter det aktuella twitteruttalandet, till exempel på Facebook i januari 2019, mer än ett år före twitteruttalandet, med avseende på Salvinis påstådda kopplingar till Ryssland (3), eller när Verhofstadt kom med uttalanden flera månader senare i ett liknande politiskt sammanhang under plenardebatten om tillståndet i unionen den 16 september 2020. |
| --- | --- |

L.

I detta sammanhang har Guy Verhofstadt uttryckt liknande åsikter på internet, både före och efter det aktuella twitteruttalandet, till exempel på Facebook i januari 2019, mer än ett år före twitteruttalandet, med avseende på Salvinis påstådda kopplingar till Ryssland (3), eller när Verhofstadt kom med uttalanden flera månader senare i ett liknande politiskt sammanhang under plenardebatten om tillståndet i unionen den 16 september 2020.

| M. | Mot denna bakgrund kan ett direkt och uppenbart samband mellan det aktuella uttalandet och Guy Verhofstadts parlamentariska mandat som ledamot av Europaparlamentet anses föreligga. |
| --- | --- |

M.

Mot denna bakgrund kan ett direkt och uppenbart samband mellan det aktuella uttalandet och Guy Verhofstadts parlamentariska mandat som ledamot av Europaparlamentet anses föreligga.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att fastställa Guy Verhofstadts immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de behöriga italienska myndigheterna och till Guy Verhofstadt. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C-200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23. domstolens dom av den 19 december 2019, Jungqueras Vies, C-502/19, ECLI:EU:C:2019:1115.

(2)  Mål T-42/06, Gollnisch/parlamentet, nämnt ovan, punkt 101.

(3)  Facebookinlägg den 9 januari 2019: Ingen t-shirt med Putin i dag för Salvini! I stället en polisuniform. Men Salvini har en pakt med Putins parti Förenade Ryssland och det polska folket kan inte lita på honom.

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Tisdag, 14 september 2021

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/190 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/190

---

P9_TA(2021)0363

Gemenskapens växtförädlarrätt: förlängning av giltighetsperioden för vissa arter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om förlängning av giltighetsperioden för gemenskapens växtförädlarrätt för arterna sparris och artgrupperna blomsterlökar, vedartade små bärbuskar och prydnadsbuskar (COM(2021)0036 – C9-0010/2021 – 2021/0019(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 117/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0036), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0036),

| — | med beaktande av artikel 294.2 och artikel 118 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0010/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 och artikel 118 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0010/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 mars 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 24 mars 2021 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 juli 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 14 juli 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0171/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A9-0171/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 220, 9.6.2021, s. 86.

---

P9_TC1-COD(2021)0019

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 14 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om förlängning av giltighetsperioden för gemenskapens växtförädlarrätt för växtsorter av arten Asparagus officinalis L. (sparris) och artgrupperna blomsterlökar, vedartade bärväxter och vedartade prydnadsväxter

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/1873.)

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/191 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/191

---

P9_TA(2021)0365

Associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 14 september 2021 om utkastet till rådets beslut om associering av de utomeuropeiska länderna och territorierna med Europeiska unionen, inbegripet förbindelserna mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och Grönland och Konungariket Danmark, å andra sidan (Beslutet om ULT, inbegripet Grönland) (08656/2021 – C9-0189/2021 – 2018/0244(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2022/C 117/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (08656/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (08656/2021),

| — | med beaktande av artikel 203 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0189/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 203 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0189/2021),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0244/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0244/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/192 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/192

---

P9_TA(2021)0376

Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 september 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 851/2004 om inrättande av ett europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (COM(2020)0726 – C9-0366/2020 – 2020/0320(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 117/22)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1) | Unionen är mån om att skydda och förbättra människors hälsa,
  särskilt vad gäller att bekämpa de
  stora
  gränsöverskridande folksjukdomarna
  ,
  genom åtgärder för
  övervakning, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Unionen är mån om att skydda och förbättra människors hälsa,
  särskilt vad gäller att bekämpa de
  stora
  gränsöverskridande folksjukdomarna
  ,
  genom åtgärder för
  övervakning, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

| (1) | Unionen är mån om att
  med prioritet
  skydda och förbättra människors hälsa,
  genom sjukdomsförebyggande och åtgärder mot
  stora
  folksjukdomar
  ,
  i form av
  övervakning,
  bedömning, information, förbättrad beredskap mot och utfärdande av
  tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |
| --- | --- |

(1)

Unionen är mån om att
  med prioritet
  skydda och förbättra människors hälsa,
  genom sjukdomsförebyggande och åtgärder mot
  stora
  folksjukdomar
  ,
  i form av
  övervakning,
  bedömning, information, förbättrad beredskap mot och utfärdande av
  tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a) | För att högpresterande hälso- och sjukvårdssystem ska finnas att tillgå för alla behövs en helhetssyn på folkhälsan. Centrumet bör få i uppgift att identifiera och monitorera sammanhanget mellan stora icke-smittsamma sjukdomar för att bedöma hur smittsamma sjukdomar påverkar hälso- och sjukvårdssystem överlag och hur samsjuklighet påverkar hälsoresultaten, utgående från vad som observerats under covid-19-pandemin. Utgående från centrumets omfattande erfarenhet av övervakning och monitorering på unionsnivå av smittsamma sjukdomar, dess befintliga verktyg för datainsamling (TESSy) och dess kopplingar till nationella folkhälsomyndigheter med ansvar för både smittsamma och icke-smittsamma sjukdomar, har centrumet en unik möjlighet att tillhandahålla allsidig folkhälsoinformation som kan användas vid politiskt beslutsfattande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2a)

För att högpresterande hälso- och sjukvårdssystem ska finnas att tillgå för alla behövs en helhetssyn på folkhälsan. Centrumet bör få i uppgift att identifiera och monitorera sammanhanget mellan stora icke-smittsamma sjukdomar för att bedöma hur smittsamma sjukdomar påverkar hälso- och sjukvårdssystem överlag och hur samsjuklighet påverkar hälsoresultaten, utgående från vad som observerats under covid-19-pandemin. Utgående från centrumets omfattande erfarenhet av övervakning och monitorering på unionsnivå av smittsamma sjukdomar, dess befintliga verktyg för datainsamling (TESSy) och dess kopplingar till nationella folkhälsomyndigheter med ansvar för både smittsamma och icke-smittsamma sjukdomar, har centrumet en unik möjlighet att tillhandahålla allsidig folkhälsoinformation som kan användas vid politiskt beslutsfattande.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Den 11 mars 2020 förklarade Världshälsoorganisationen (WHO) att det nya covid-19-utbrottet utgör en global pandemi. De utmaningar som uppstod under insatserna mot pandemin
  tydliggjorde
  att
  centrumets roll inom ramen för
  unionens beredskap och insatser på hälsoområdet
  måste
  förstärkas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Den 11 mars 2020 förklarade Världshälsoorganisationen (WHO) att det nya covid-19-utbrottet utgör en global pandemi. De utmaningar som uppstod under insatserna mot pandemin
  tydliggjorde
  att
  centrumets roll inom ramen för
  unionens beredskap och insatser på hälsoområdet
  måste
  förstärkas.

| (3) | Den 11 mars 2020 förklarade Världshälsoorganisationen (WHO) att det nya covid-19-utbrottet utgör en global pandemi.
  Mot bakgrund dels av
  de utmaningar som uppstod under insatserna mot pandemin
  , särskilt för personer med icke-smittsamma sjukdomar, dels av de effektivitetsbrister som upptäckts i unionens respons i detta hänseende, blev det tydligt
  att unionens
  ram för
  beredskap och insatser på hälsoområdet
  bör
  förstärkas
  och utvidgas för att unionens potential och medlemsstaternas kapacitet att bemöta framtida pandemier bättre ska kunna tillvaratas
  . |
| --- | --- |

(3)

Den 11 mars 2020 förklarade Världshälsoorganisationen (WHO) att det nya covid-19-utbrottet utgör en global pandemi.
  Mot bakgrund dels av
  de utmaningar som uppstod under insatserna mot pandemin
  , särskilt för personer med icke-smittsamma sjukdomar, dels av de effektivitetsbrister som upptäckts i unionens respons i detta hänseende, blev det tydligt
  att unionens
  ram för
  beredskap och insatser på hälsoområdet
  bör
  förstärkas
  och utvidgas för att unionens potential och medlemsstaternas kapacitet att bemöta framtida pandemier bättre ska kunna tillvaratas
  .

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a) | I sitt beslut av den 5 februari 2021 i den strategiska undersökningen OI/3/2020/TE påtalade Europeiska ombudsmannen vissa betydande effektivitetsbrister i centrumets insatser mot covid-19-pandemin. I sin nuvarande utformning föranleder centrumets system för insamling av information brist på aktuella, fullständiga och jämförbara data och påverkar därmed dess modellerings- och prognospotential, liksom också insynen i informationen och sättet att föra ut den till allmänheten. Dessa brister bör åtgärdas i förordningen för att det ska säkerställas, bland annat, att samordningen och epidemiövervakningen blir bättre, att centrumets åtgärder i god tid förs ut till kännedom och att insynen i dessa åtgärder förbättras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3a)

I sitt beslut av den 5 februari 2021 i den strategiska undersökningen OI/3/2020/TE påtalade Europeiska ombudsmannen vissa betydande effektivitetsbrister i centrumets insatser mot covid-19-pandemin. I sin nuvarande utformning föranleder centrumets system för insamling av information brist på aktuella, fullständiga och jämförbara data och påverkar därmed dess modellerings- och prognospotential, liksom också insynen i informationen och sättet att föra ut den till allmänheten. Dessa brister bör åtgärdas i förordningen för att det ska säkerställas, bland annat, att samordningen och epidemiövervakningen blir bättre, att centrumets åtgärder i god tid förs ut till kännedom och att insynen i dessa åtgärder förbättras.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 3b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b) | Centrumets kapacitet att utföra nya arbetsuppgifter kommer att bero av hur mycket ekonomiskt bistånd unionen beviljar samt av vilka interna och externa personalresurser som finns att tillgå. För att centrumet ska kunna fullgöra sina nya arbetsuppgifter till följd av covid-19-pandemin kommer det att behöva mer finansiering och fler anställda. Det går inte för sig att centrumet får dessa nya resurser endast via särskilda projektorienterade anslag, till exempel sådana som beviljas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522

   (1a)

  (programmet EU för hälsa), och det räcker inte heller med de resurser som centrumet redan fått i den fleråriga budgetramen för perioden 2021–2027. Därför måste centrumet få mer finansiering och fler anställda så fort som möjligt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3b)

Centrumets kapacitet att utföra nya arbetsuppgifter kommer att bero av hur mycket ekonomiskt bistånd unionen beviljar samt av vilka interna och externa personalresurser som finns att tillgå. För att centrumet ska kunna fullgöra sina nya arbetsuppgifter till följd av covid-19-pandemin kommer det att behöva mer finansiering och fler anställda. Det går inte för sig att centrumet får dessa nya resurser endast via särskilda projektorienterade anslag, till exempel sådana som beviljas i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522

   (1a)

  (programmet EU för hälsa), och det räcker inte heller med de resurser som centrumet redan fått i den fleråriga budgetramen för perioden 2021–2027. Därför måste centrumet få mer finansiering och fler anställda så fort som möjligt.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 3c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3c) | Förbättring av folkhälsan överlag genom sjukdomsförebyggande kommer att bidra till att minska mottagligheten för utbrott av framtida infektionssjukdomar. Det bör stimuleras till synergier med andra av unionens hälsoinitiativ, såsom Europas plan mot cancer eller med unionsinstrument såsom programmet EU för hälsa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3c)

Förbättring av folkhälsan överlag genom sjukdomsförebyggande kommer att bidra till att minska mottagligheten för utbrott av framtida infektionssjukdomar. Det bör stimuleras till synergier med andra av unionens hälsoinitiativ, såsom Europas plan mot cancer eller med unionsinstrument såsom programmet EU för hälsa.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 3d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3d) | Överexploateringen av vilda djur och växter och andra naturtillgångar och den allt snabbare förlusten av biologisk mångfald är en fara för människors hälsa. Eftersom människors, djurs och miljöns hälsa är oupplösligt knutna till varandra måste ovillkorligen One health-modellen antas för hantering av såväl nuvarande som kommande kriser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3d)

Överexploateringen av vilda djur och växter och andra naturtillgångar och den allt snabbare förlusten av biologisk mångfald är en fara för människors hälsa. Eftersom människors, djurs och miljöns hälsa är oupplösligt knutna till varandra måste ovillkorligen One health-modellen antas för hantering av såväl nuvarande som kommande kriser.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Denna förordning utökar följaktligen centrumets uppdrag och arbetsuppgifter för att förbättra dess kapacitet att tillhandahålla den nödvändiga vetenskapliga sakkunskapen och för att stödja åtgärder som är relevanta för förebyggande, beredskap, insatsplanering och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa i unionen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning EU .../... (10) [ISC/2020/12524]. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Denna förordning utökar följaktligen centrumets uppdrag och arbetsuppgifter för att förbättra dess kapacitet att tillhandahålla den nödvändiga vetenskapliga sakkunskapen och för att stödja åtgärder som är relevanta för förebyggande, beredskap, insatsplanering och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa i unionen, i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning EU .../... (10) [ISC/2020/12524].

| (5) | Denna förordning utökar följaktligen centrumets uppdrag och arbetsuppgifter för att förbättra dess kapacitet att tillhandahålla den nödvändiga
  gedigna och oberoende
  vetenskapliga sakkunskapen och för att stödja åtgärder som är relevanta för förebyggande, beredskap, insatsplanering och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa i unionen,
  också när det gäller smittsamma sjukdomars påverkan på stora icke-smittsamma sjukdomar och i synnerhet växelverkan mellan dem,
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning EU .../... (10) [ISC/2020/12524]. |
| --- | --- |

(5)

Denna förordning utökar följaktligen centrumets uppdrag och arbetsuppgifter för att förbättra dess kapacitet att tillhandahålla den nödvändiga
  gedigna och oberoende
  vetenskapliga sakkunskapen och för att stödja åtgärder som är relevanta för förebyggande, beredskap, insatsplanering och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa i unionen,
  också när det gäller smittsamma sjukdomars påverkan på stora icke-smittsamma sjukdomar och i synnerhet växelverkan mellan dem,
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning EU .../... (10) [ISC/2020/12524].

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | I detta hänseende bör centrumet få i uppdrag att tillhandahålla epidemiologisk information och analys av denna, epidemiologisk modellering, förhandsplanering och prognos, relevant riskbedömning och rekommendationer, vilka fastställer alternativ för förbyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar. Dess åtgärder bör också vara förenliga med One health-modellen, genom att erkänna växelverkan mellan människors och djurs hälsa och miljön. Centrumet bör övervaka kapaciteten hos nationella hälso- och sjukvårdssystem att hantera hot från smittsamma sjukdomar, i synnerhet med tanke på hur viktig denna information är vid utarbetandet av de nationella beredskaps- och insatsplanerna. Centrumet bör stödja genomförandet av verksamheter som finansieras genom EU:s relevanta finansieringsprogram och finansieringsinstrument, och med anknytning till smittsamma sjukdomar, tillhandahålla riktlinjer för behandling och fallhantering utifrån en grundlig bedömning av de senaste bevisen, stödja insatser mot epidemier och sjukdomsutbrott i medlemsstaterna och i tredjeländer, inbegripet insatser på fältet, och tillhandahålla aktuell, objektiv, tillförlitlig och lättillgänglig information om smittsamma sjukdomar till allmänheten. Centrumet bör också upprätta tydliga förfaranden för samarbete med folkhälsoaktörer i tredjeländer samt med internationella organisationer med kompetens inom området folkhälsa för att på så sätt bidra till EU:s åtagande om att stärka andra parters beredskaps- och insatskapacitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

I detta hänseende bör centrumet få i uppdrag att tillhandahålla epidemiologisk information och analys av denna, epidemiologisk modellering, förhandsplanering och prognos, relevant riskbedömning och rekommendationer, vilka fastställer alternativ för förbyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar. Dess åtgärder bör också vara förenliga med One health-modellen, genom att erkänna växelverkan mellan människors och djurs hälsa och miljön. Centrumet bör övervaka kapaciteten hos nationella hälso- och sjukvårdssystem att hantera hot från smittsamma sjukdomar, i synnerhet med tanke på hur viktig denna information är vid utarbetandet av de nationella beredskaps- och insatsplanerna. Centrumet bör stödja genomförandet av verksamheter som finansieras genom EU:s relevanta finansieringsprogram och finansieringsinstrument, och med anknytning till smittsamma sjukdomar, tillhandahålla riktlinjer för behandling och fallhantering utifrån en grundlig bedömning av de senaste bevisen, stödja insatser mot epidemier och sjukdomsutbrott i medlemsstaterna och i tredjeländer, inbegripet insatser på fältet, och tillhandahålla aktuell, objektiv, tillförlitlig och lättillgänglig information om smittsamma sjukdomar till allmänheten. Centrumet bör också upprätta tydliga förfaranden för samarbete med folkhälsoaktörer i tredjeländer samt med internationella organisationer med kompetens inom området folkhälsa för att på så sätt bidra till EU:s åtagande om att stärka andra parters beredskaps- och insatskapacitet.

| (6) | I detta hänseende bör centrumet få i uppdrag att tillhandahålla
  aktuell
  epidemiologisk information och analys av denna, epidemiologisk modellering, förhandsplanering och prognos, relevant riskbedömning och rekommendationer, vilka fastställer alternativ för förbyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar. Dess åtgärder bör också vara förenliga med One health-modellen, genom att erkänna växelverkan mellan människors och djurs hälsa och miljön
  , eftersom många sjukdomsutbrott är av zoonotiskt ursprung
  . Centrumet bör övervaka
  , bedöma och stödja
  kapaciteten hos nationella hälso- och sjukvårdssystem att hantera hot från smittsamma sjukdomar, i synnerhet med tanke på hur viktig denna information är vid utarbetandet av de nationella beredskaps- och insatsplanerna
  , för att medlemsstaterna ska kunna förbättra kapaciteten hos sina hälso- och sjukvårdssystem
  .
  Planerna bör innefatta rekommendationer för politiska åtgärder som rör begränsning av smittsamma sjukdomars inverkan på hälso- och sjukvården samt vården och omsorgen, framför allt för patienter som lider av icke-smittsamma sjukdomar. Övervakningen av hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet i medlemsstaterna bör baseras på standardiserade indikatorer och definitioner för att säkerställa jämförbarhet. Centrumet bör regelbundet få besöka medlemsstaterna för att bedöma hälso- och sjukvårdens kapacitet att hantera hälsokriser samt få utföra inspektioner på ad hoc-basis i medlemsstaterna för att granska deras beredskaps- och insatsplaner.
  Centrumet bör stödja genomförandet av verksamheter som finansieras genom EU:s relevanta finansieringsprogram och finansieringsinstrument, och med anknytning till smittsamma sjukdomar, tillhandahålla riktlinjer för behandling och fallhantering utifrån en grundlig bedömning av de senaste bevisen, stödja insatser mot epidemier och sjukdomsutbrott i medlemsstaterna och i tredjeländer, inbegripet insatser på fältet
  samt personalutbildning
  , och tillhandahålla aktuell, objektiv, tillförlitlig och lättillgänglig information om smittsamma sjukdomar till allmänheten. Centrumet bör också upprätta tydliga förfaranden för samarbete med folkhälsoaktörer i tredjeländer samt med internationella organisationer med kompetens inom området folkhälsa för att på så sätt bidra till EU:s åtagande om att stärka andra parters beredskaps- och insatskapacitet. |
| --- | --- |

(6)

I detta hänseende bör centrumet få i uppdrag att tillhandahålla
  aktuell
  epidemiologisk information och analys av denna, epidemiologisk modellering, förhandsplanering och prognos, relevant riskbedömning och rekommendationer, vilka fastställer alternativ för förbyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar. Dess åtgärder bör också vara förenliga med One health-modellen, genom att erkänna växelverkan mellan människors och djurs hälsa och miljön
  , eftersom många sjukdomsutbrott är av zoonotiskt ursprung
  . Centrumet bör övervaka
  , bedöma och stödja
  kapaciteten hos nationella hälso- och sjukvårdssystem att hantera hot från smittsamma sjukdomar, i synnerhet med tanke på hur viktig denna information är vid utarbetandet av de nationella beredskaps- och insatsplanerna
  , för att medlemsstaterna ska kunna förbättra kapaciteten hos sina hälso- och sjukvårdssystem
  .
  Planerna bör innefatta rekommendationer för politiska åtgärder som rör begränsning av smittsamma sjukdomars inverkan på hälso- och sjukvården samt vården och omsorgen, framför allt för patienter som lider av icke-smittsamma sjukdomar. Övervakningen av hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet i medlemsstaterna bör baseras på standardiserade indikatorer och definitioner för att säkerställa jämförbarhet. Centrumet bör regelbundet få besöka medlemsstaterna för att bedöma hälso- och sjukvårdens kapacitet att hantera hälsokriser samt få utföra inspektioner på ad hoc-basis i medlemsstaterna för att granska deras beredskaps- och insatsplaner.
  Centrumet bör stödja genomförandet av verksamheter som finansieras genom EU:s relevanta finansieringsprogram och finansieringsinstrument, och med anknytning till smittsamma sjukdomar, tillhandahålla riktlinjer för behandling och fallhantering utifrån en grundlig bedömning av de senaste bevisen, stödja insatser mot epidemier och sjukdomsutbrott i medlemsstaterna och i tredjeländer, inbegripet insatser på fältet
  samt personalutbildning
  , och tillhandahålla aktuell, objektiv, tillförlitlig och lättillgänglig information om smittsamma sjukdomar till allmänheten. Centrumet bör också upprätta tydliga förfaranden för samarbete med folkhälsoaktörer i tredjeländer samt med internationella organisationer med kompetens inom området folkhälsa för att på så sätt bidra till EU:s åtagande om att stärka andra parters beredskaps- och insatskapacitet.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | För att effektivt stödja centrumets arbete och säkerställa att det kan fullgöra sitt uppdrag bör medlemsstaterna få i uppdrag att meddela centrumet data om övervakningen av smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor såsom antimikrobiell resistens och hälso- och sjukvårdsrelaterade infektioner
  med koppling till smittsamma
  sjukdomar, tillgängliga vetenskapliga och tekniska data och information av relevans för centrumets uppdrag, och
  att till
  centrumet anmäla allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, informera om beredskaps- och insatsplanering och hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet
  , och tillhandahålla relevant information som kan vara användbar för att samordna insatser samt identifiera erkända behöriga organ och folkhälsoexperter som finns tillgängliga att bistå i unionens insatser mot hälsohot
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

För att effektivt stödja centrumets arbete och säkerställa att det kan fullgöra sitt uppdrag bör medlemsstaterna få i uppdrag att meddela centrumet data om övervakningen av smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor såsom antimikrobiell resistens och hälso- och sjukvårdsrelaterade infektioner
  med koppling till smittsamma
  sjukdomar, tillgängliga vetenskapliga och tekniska data och information av relevans för centrumets uppdrag, och
  att till
  centrumet anmäla allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, informera om beredskaps- och insatsplanering och hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet
  , och tillhandahålla relevant information som kan vara användbar för att samordna insatser samt identifiera erkända behöriga organ och folkhälsoexperter som finns tillgängliga att bistå i unionens insatser mot hälsohot
  .

| (7) | Tillgång till aktuella och fullständiga data är en förutsättning för att centrumet ska kunna göra snabba riskbedömningar, inbegripet epidemiologisk modellering, och prognoser.
  För att effektivt stödja centrumets arbete och säkerställa att det kan fullgöra sitt uppdrag bör medlemsstaterna
  i god tid
  tillhandahålla centrumet
  jämförbara
  data
  av hög kvalitet
  om övervakningen av smittsamma sjukdomar
  , såsom hiv, virushepatit B och C och tuberkulos,
  och andra särskilda hälsofrågor såsom antimikrobiell resistens och hälso- och sjukvårdsrelaterade infektioner
  , och deras påverkan på stora icke-smittsamma
  sjukdomar
  , bland dem även sjukdomar med anknytning till psykisk hälsa. Medlemsstaterna bör tillhandahålla
  tillgängliga vetenskapliga och tekniska data och information av relevans för centrumets uppdrag, och
  för
  centrumet anmäla allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa,
  samt
  informera om beredskaps- och insatsplanering och hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet
  . För att dubbelarbete och motstridiga rekommendationer ska undvikas bör centrumet och medlemsstaterna tillsammans komma överens om tidsplaner, falldefinitioner, indikatorer, standarder, protokoll och former för kommunikation, och informationsutbytet mellan centrumet, WHO och nationella byråer bör fungera smidigt. |
| --- | --- |

(7)

Tillgång till aktuella och fullständiga data är en förutsättning för att centrumet ska kunna göra snabba riskbedömningar, inbegripet epidemiologisk modellering, och prognoser.
  För att effektivt stödja centrumets arbete och säkerställa att det kan fullgöra sitt uppdrag bör medlemsstaterna
  i god tid
  tillhandahålla centrumet
  jämförbara
  data
  av hög kvalitet
  om övervakningen av smittsamma sjukdomar
  , såsom hiv, virushepatit B och C och tuberkulos,
  och andra särskilda hälsofrågor såsom antimikrobiell resistens och hälso- och sjukvårdsrelaterade infektioner
  , och deras påverkan på stora icke-smittsamma
  sjukdomar
  , bland dem även sjukdomar med anknytning till psykisk hälsa. Medlemsstaterna bör tillhandahålla
  tillgängliga vetenskapliga och tekniska data och information av relevans för centrumets uppdrag, och
  för
  centrumet anmäla allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa,
  samt
  informera om beredskaps- och insatsplanering och hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet
  . För att dubbelarbete och motstridiga rekommendationer ska undvikas bör centrumet och medlemsstaterna tillsammans komma överens om tidsplaner, falldefinitioner, indikatorer, standarder, protokoll och former för kommunikation, och informationsutbytet mellan centrumet, WHO och nationella byråer bör fungera smidigt.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | Kommissionen bör, i samarbete med centrumet, Europeiska miljöbyrån, Europeiska kemikaliemyndigheten och Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten, stimulera till att analysen och bedömningen av de risker som är förknippade med miljö-, klimat- och livsmedelsbetingade faktorer systematiskt integreras med epidemiologisk övervakning, med beaktande av svagheterna i de nationella hälso- och sjukvårdssystemen och koncentrationen av utsatta grupper inom befolkningen, för att man ska kunna arbeta för ett helhetsbetonat grepp på frågan om förebyggande och tidig upptäckt av smittsamma sjukdomar. Befintliga instrument såsom det europeiska klimat- och hälsoobservatoriet och instrument som håller på att utvecklas, såsom Europeiska myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera) bör anlitas för detta ändamål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7a)

Kommissionen bör, i samarbete med centrumet, Europeiska miljöbyrån, Europeiska kemikaliemyndigheten och Europeiska livsmedelssäkerhetsmyndigheten, stimulera till att analysen och bedömningen av de risker som är förknippade med miljö-, klimat- och livsmedelsbetingade faktorer systematiskt integreras med epidemiologisk övervakning, med beaktande av svagheterna i de nationella hälso- och sjukvårdssystemen och koncentrationen av utsatta grupper inom befolkningen, för att man ska kunna arbeta för ett helhetsbetonat grepp på frågan om förebyggande och tidig upptäckt av smittsamma sjukdomar. Befintliga instrument såsom det europeiska klimat- och hälsoobservatoriet och instrument som håller på att utvecklas, såsom Europeiska myndigheten för beredskap och insatser vid hälsokriser (Hera) bör anlitas för detta ändamål.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | För att förbättra beredskaps- och insatsplaneringen i unionen bör centrumets drift av de särskilda nätverken och nätverksverksamheterna utvidgas för att återspegla tillämpningsområdet för förordning (EU) .../.... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]. I detta syfte bör centrumet samordna och tillhandahålla teknisk och vetenskaplig sakkunskap till kommissionen
  och
  medlemsstaterna genom särskilda nätverk av behöriga samordnande organ, inbegripet nyligen inrättade nätverk av laboratorier och för transfusion, transplantation och medicinskt assisterad befruktning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

För att förbättra beredskaps- och insatsplaneringen i unionen bör centrumets drift av de särskilda nätverken och nätverksverksamheterna utvidgas för att återspegla tillämpningsområdet för förordning (EU) .../.... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]. I detta syfte bör centrumet samordna och tillhandahålla teknisk och vetenskaplig sakkunskap till kommissionen
  och
  medlemsstaterna genom särskilda nätverk av behöriga samordnande organ, inbegripet nyligen inrättade nätverk av laboratorier och för transfusion, transplantation och medicinskt assisterad befruktning.

| (8) | För att förbättra beredskaps- och insatsplaneringen i unionen bör centrumets drift av de särskilda nätverken och nätverksverksamheterna utvidgas för att återspegla tillämpningsområdet för förordning (EU) .../.... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]. I detta syfte bör centrumet samordna och tillhandahålla teknisk och vetenskaplig sakkunskap till kommissionen, medlemsstaterna
  och hälsoskyddskommittén (HSC)
  . genom särskilda nätverk av behöriga samordnande organ, inbegripet
  genom att uppmuntra till samarbete inom unionens
  nyligen inrättade nätverk av laboratorier och för transfusion, transplantation och medicinskt assisterad befruktning. |
| --- | --- |

(8)

För att förbättra beredskaps- och insatsplaneringen i unionen bör centrumets drift av de särskilda nätverken och nätverksverksamheterna utvidgas för att återspegla tillämpningsområdet för förordning (EU) .../.... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]. I detta syfte bör centrumet samordna och tillhandahålla teknisk och vetenskaplig sakkunskap till kommissionen, medlemsstaterna
  och hälsoskyddskommittén (HSC)
  . genom särskilda nätverk av behöriga samordnande organ, inbegripet
  genom att uppmuntra till samarbete inom unionens
  nyligen inrättade nätverk av laboratorier och för transfusion, transplantation och medicinskt assisterad befruktning.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | I syfte att förbättra verkan av den epidemiologiska övervakningen av smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor i unionen bör centrumet få i uppdrag att ytterligare utveckla digitala plattformar och applikationer som stödjer den epidemiologiska övervakningen på unionsnivå, möjliggör användningen av digital teknik, såsom artificiell intelligens, i sammanställningen och analysen av data, och erbjuder medlemsstaterna teknisk och vetenskaplig rådgivning för inrättandet av integrerade epidemiologiska övervakningssystem. Sådana digitala plattformar och applikationer bör utvecklas med EU:s rymddata i syfte att integrera dem i det framtida europeiska hälsodataområdet enligt unionslagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

I syfte att förbättra verkan av den epidemiologiska övervakningen av smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor i unionen bör centrumet få i uppdrag att ytterligare utveckla digitala plattformar och applikationer som stödjer den epidemiologiska övervakningen på unionsnivå, möjliggör användningen av digital teknik, såsom artificiell intelligens, i sammanställningen och analysen av data, och erbjuder medlemsstaterna teknisk och vetenskaplig rådgivning för inrättandet av integrerade epidemiologiska övervakningssystem. Sådana digitala plattformar och applikationer bör utvecklas med EU:s rymddata i syfte att integrera dem i det framtida europeiska hälsodataområdet enligt unionslagstiftningen.

| (9) | I syfte att förbättra verkan av den epidemiologiska övervakningen
  och monitoreringen av testning och behandling
  av smittsamma sjukdomar
  , deras växelverkan med stora icke-smittsamma sjukdomar
  och relaterade särskilda hälsofrågor i unionen bör centrumet få i uppdrag att ytterligare utveckla
  säkra och interoperabla
  digitala plattformar och applikationer som stödjer den epidemiologiska övervakningen på unionsnivå, möjliggör användningen av digital teknik, såsom artificiell intelligens
  samt datormodellering och datorsimulering
  , i sammanställningen och analysen av data, och erbjuder medlemsstaterna teknisk och vetenskaplig rådgivning för inrättandet av integrerade system för hälsoövervakning. Sådana digitala plattformar och applikationer bör utvecklas med EU:s rymddata i syfte att integrera dem i det framtida europeiska hälsodataområdet enligt unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(9)

I syfte att förbättra verkan av den epidemiologiska övervakningen
  och monitoreringen av testning och behandling
  av smittsamma sjukdomar
  , deras växelverkan med stora icke-smittsamma sjukdomar
  och relaterade särskilda hälsofrågor i unionen bör centrumet få i uppdrag att ytterligare utveckla
  säkra och interoperabla
  digitala plattformar och applikationer som stödjer den epidemiologiska övervakningen på unionsnivå, möjliggör användningen av digital teknik, såsom artificiell intelligens
  samt datormodellering och datorsimulering
  , i sammanställningen och analysen av data, och erbjuder medlemsstaterna teknisk och vetenskaplig rådgivning för inrättandet av integrerade system för hälsoövervakning. Sådana digitala plattformar och applikationer bör utvecklas med EU:s rymddata i syfte att integrera dem i det framtida europeiska hälsodataområdet enligt unionslagstiftningen.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | För att stärka unionens och medlemsstaternas kapacitet att bedöma den epidemiologiska situationen och genomföra korrekta riskbedömningar och insatser bör centrumet i synnerhet övervaka och rapportera om tendenser gällande smittsamma sjukdomar, stödja och främja evidensbaserade insatser, tillhandahålla rekommendationer för att förbättra programmen för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar vilka inrättats på nationell nivå och på unionsnivå, övervaka och bedöma kapaciteten hos de nationella hälso- och sjukvårdssystemen för diagnostisering, förebyggande
  och
  behandling av smittsamma sjukdomar,
  däribland att på ett jämställdhetsmedvetet sätt
  identifiera riskutsatta befolkningsgrupper som kräver särskilda åtgärder, analysera sambandet mellan sjukdomens incidens och sociala och miljömässiga faktorer, och identifiera smittsamma sjukdomars riskfaktorer för spridning och sjukdomens svårighetsgrad samt identifiera forskningsbehov och prioriteringar. Centrumet bör arbeta med utsedda nationella kontaktpunkter för övervakning, som utgör ett nätverk som ger strategisk rådgivning till centrumet om sådana frågor och som underlättar användningen av möjliggörande sektorer, såsom EU:s rymddata och rymdtjänster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

För att stärka unionens och medlemsstaternas kapacitet att bedöma den epidemiologiska situationen och genomföra korrekta riskbedömningar och insatser bör centrumet i synnerhet övervaka och rapportera om tendenser gällande smittsamma sjukdomar, stödja och främja evidensbaserade insatser, tillhandahålla rekommendationer för att förbättra programmen för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar vilka inrättats på nationell nivå och på unionsnivå, övervaka och bedöma kapaciteten hos de nationella hälso- och sjukvårdssystemen för diagnostisering, förebyggande
  och
  behandling av smittsamma sjukdomar,
  däribland att på ett jämställdhetsmedvetet sätt
  identifiera riskutsatta befolkningsgrupper som kräver särskilda åtgärder, analysera sambandet mellan sjukdomens incidens och sociala och miljömässiga faktorer, och identifiera smittsamma sjukdomars riskfaktorer för spridning och sjukdomens svårighetsgrad samt identifiera forskningsbehov och prioriteringar. Centrumet bör arbeta med utsedda nationella kontaktpunkter för övervakning, som utgör ett nätverk som ger strategisk rådgivning till centrumet om sådana frågor och som underlättar användningen av möjliggörande sektorer, såsom EU:s rymddata och rymdtjänster.

| (10) | För att stärka unionens och medlemsstaternas kapacitet att bedöma den epidemiologiska situationen och genomföra korrekta riskbedömningar och insatser bör centrumet i synnerhet
  , utgående från en uppsättning gemensamma indikatorer som föreslagits av centrumet och utvecklats i nära samarbete och samråd med medlemsstaterna, identifiera uppkommande hälsohot,
  övervaka och rapportera om tendenser gällande smittsamma sjukdomar, stödja
  , samordna
  och främja evidensbaserade insatser, tillhandahålla rekommendationer för att förbättra programmen för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar vilka inrättats på nationell nivå och på unionsnivå, övervaka och bedöma kapaciteten hos de nationella hälso- och sjukvårdssystemen för diagnostisering, förebyggande, behandling
  och begränsning av spridningen
  av smittsamma sjukdomar
  och stödja medlemsstaterna för att åstadkomma konvergens uppåt för dessa system
  ,
  varvid också jämställdhetsmedvetenhet bör ådagaläggas, samt
  identifiera riskutsatta befolkningsgrupper som kräver särskilda åtgärder, analysera sambandet mellan sjukdomens incidens och sociala och miljömässiga faktorer
  jämte klimatfaktorer
  ,
  beakta samsjuklighetens inverkan på patienter med smittsamma sjukdomar och på deras behandling
  och identifiera smittsamma sjukdomars riskfaktorer för spridning och sjukdomens svårighetsgrad samt identifiera forskningsbehov och prioriteringar. Centrumet bör arbeta med utsedda nationella kontaktpunkter för övervakning, som utgör ett nätverk som ger strategisk rådgivning till centrumet om sådana frågor och som underlättar användningen av möjliggörande sektorer, såsom EU:s rymddata och rymdtjänster. |
| --- | --- |

(10)

För att stärka unionens och medlemsstaternas kapacitet att bedöma den epidemiologiska situationen och genomföra korrekta riskbedömningar och insatser bör centrumet i synnerhet
  , utgående från en uppsättning gemensamma indikatorer som föreslagits av centrumet och utvecklats i nära samarbete och samråd med medlemsstaterna, identifiera uppkommande hälsohot,
  övervaka och rapportera om tendenser gällande smittsamma sjukdomar, stödja
  , samordna
  och främja evidensbaserade insatser, tillhandahålla rekommendationer för att förbättra programmen för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar vilka inrättats på nationell nivå och på unionsnivå, övervaka och bedöma kapaciteten hos de nationella hälso- och sjukvårdssystemen för diagnostisering, förebyggande, behandling
  och begränsning av spridningen
  av smittsamma sjukdomar
  och stödja medlemsstaterna för att åstadkomma konvergens uppåt för dessa system
  ,
  varvid också jämställdhetsmedvetenhet bör ådagaläggas, samt
  identifiera riskutsatta befolkningsgrupper som kräver särskilda åtgärder, analysera sambandet mellan sjukdomens incidens och sociala och miljömässiga faktorer
  jämte klimatfaktorer
  ,
  beakta samsjuklighetens inverkan på patienter med smittsamma sjukdomar och på deras behandling
  och identifiera smittsamma sjukdomars riskfaktorer för spridning och sjukdomens svårighetsgrad samt identifiera forskningsbehov och prioriteringar. Centrumet bör arbeta med utsedda nationella kontaktpunkter för övervakning, som utgör ett nätverk som ger strategisk rådgivning till centrumet om sådana frågor och som underlättar användningen av möjliggörande sektorer, såsom EU:s rymddata och rymdtjänster.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Centrumet bör hjälpa till att stärka kapaciteten inom unionen att diagnostisera, upptäcka, identifiera och karakterisera smittämnen som kan hota folkhälsan genom att säkerställa
  driften av nätverket
  av unionens referenslaboratorier i enlighet med förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]. Detta nätverk ansvarar för att främja god praxis och harmonisering avseende diagnostisering, testmetoder,
  och
  användningen av tester, för att säkerställa enhetlig övervakning, anmälan och rapportering av sjukdomar samt en förbättrad testnings- och övervakningskvalitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Centrumet bör hjälpa till att stärka kapaciteten inom unionen att diagnostisera, upptäcka, identifiera och karakterisera smittämnen som kan hota folkhälsan genom att säkerställa
  driften av nätverket
  av unionens referenslaboratorier i enlighet med förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]. Detta nätverk ansvarar för att främja god praxis och harmonisering avseende diagnostisering, testmetoder,
  och
  användningen av tester, för att säkerställa enhetlig övervakning, anmälan och rapportering av sjukdomar samt en förbättrad testnings- och övervakningskvalitet.

| (11) | Centrumet bör hjälpa till att stärka kapaciteten inom unionen att diagnostisera, upptäcka, identifiera och karakterisera smittämnen som kan hota folkhälsan
  , vilket centrumet bör göra
  genom att säkerställa
  att ett särskilt nätverk
  av unionens referenslaboratorier i enlighet med förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]
  kan drivas på ett integrerat sätt
  . Detta nätverk ansvarar för att främja god praxis och harmonisering avseende diagnostisering, testmetoder,
  utbildning i aktuella och innovativa förfaranden samt
  användningen av tester, för att säkerställa enhetlig övervakning, anmälan och
  standardiserad
  rapportering av sjukdomar samt en förbättrad testnings- och övervakningskvalitet. |
| --- | --- |

(11)

Centrumet bör hjälpa till att stärka kapaciteten inom unionen att diagnostisera, upptäcka, identifiera och karakterisera smittämnen som kan hota folkhälsan
  , vilket centrumet bör göra
  genom att säkerställa
  att ett särskilt nätverk
  av unionens referenslaboratorier i enlighet med förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]
  kan drivas på ett integrerat sätt
  . Detta nätverk ansvarar för att främja god praxis och harmonisering avseende diagnostisering, testmetoder,
  utbildning i aktuella och innovativa förfaranden samt
  användningen av tester, för att säkerställa enhetlig övervakning, anmälan och
  standardiserad
  rapportering av sjukdomar samt en förbättrad testnings- och övervakningskvalitet.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | I händelse av gränsöverskridande hot mot människors hälsa som följer av smittsamma sjukdomar kan tjänster för blodtransfusion och transplantation i medlemsstaterna tillhandahålla medel för snabb testning av givarpopulationen och bedöma exponering för och immunitet mot sjukdomen hos befolkningen i allmänhet. Dessa tjänster är beroende av att centrumet gör
  snabba riskbedömningar
  för att skydda de patienter som är i behov av behandling med ämnen av mänskligt ursprung från överföring av sådana smittsamma sjukdomar. Sådana riskbedömningar utgör grunden för lämplig anpassning av de åtgärder som utgör standarder för kvalitet och säkerhet hos ämnen av mänskligt ursprung. Centrumet bör för detta ändamål således inrätta och driva ett nätverk av nationella tjänster
  för blodtransfusion och transplantation
  och deras myndigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

I händelse av gränsöverskridande hot mot människors hälsa som följer av smittsamma sjukdomar kan tjänster för blodtransfusion och transplantation i medlemsstaterna tillhandahålla medel för snabb testning av givarpopulationen och bedöma exponering för och immunitet mot sjukdomen hos befolkningen i allmänhet. Dessa tjänster är beroende av att centrumet gör
  snabba riskbedömningar
  för att skydda de patienter som är i behov av behandling med ämnen av mänskligt ursprung från överföring av sådana smittsamma sjukdomar. Sådana riskbedömningar utgör grunden för lämplig anpassning av de åtgärder som utgör standarder för kvalitet och säkerhet hos ämnen av mänskligt ursprung. Centrumet bör för detta ändamål således inrätta och driva ett nätverk av nationella tjänster
  för blodtransfusion och transplantation
  och deras myndigheter.

| (12) | I händelse av gränsöverskridande hot mot människors hälsa som följer av smittsamma sjukdomar kan tjänster för blodtransfusion och transplantation i medlemsstaterna tillhandahålla medel för snabb testning av givarpopulationen och bedöma exponering för och immunitet mot sjukdomen hos befolkningen i allmänhet. Dessa tjänster är beroende av att centrumet gör
  snabb, omfattande och korrekt riskbedömning
  för att skydda de patienter som är i behov av behandling med ämnen av mänskligt ursprung från överföring av sådana smittsamma sjukdomar. Sådana riskbedömningar utgör grunden för lämplig anpassning av de åtgärder som utgör standarder för kvalitet och säkerhet hos ämnen av mänskligt ursprung. Centrumet bör för detta ändamål således inrätta och driva ett nätverk av nationella tjänster och deras myndigheter
  för mikrobiologisk säkerhet hos ämnen av mänskligt ursprung som används vid transfusion, transplantation och medicinskt assisterad befruktning
  . |
| --- | --- |

(12)

I händelse av gränsöverskridande hot mot människors hälsa som följer av smittsamma sjukdomar kan tjänster för blodtransfusion och transplantation i medlemsstaterna tillhandahålla medel för snabb testning av givarpopulationen och bedöma exponering för och immunitet mot sjukdomen hos befolkningen i allmänhet. Dessa tjänster är beroende av att centrumet gör
  snabb, omfattande och korrekt riskbedömning
  för att skydda de patienter som är i behov av behandling med ämnen av mänskligt ursprung från överföring av sådana smittsamma sjukdomar. Sådana riskbedömningar utgör grunden för lämplig anpassning av de åtgärder som utgör standarder för kvalitet och säkerhet hos ämnen av mänskligt ursprung. Centrumet bör för detta ändamål således inrätta och driva ett nätverk av nationella tjänster och deras myndigheter
  för mikrobiologisk säkerhet hos ämnen av mänskligt ursprung som används vid transfusion, transplantation och medicinskt assisterad befruktning
  .

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | I syfte att minska förekomsten av epidemier och stärka kapaciteten att förebygga smittsamma sjukdomar i unionen bör centrumet utarbeta en ram för förebyggandet av smittsamma sjukdomar, vilken omfattar exempelvis sjukdom som kan förebyggas genom vaccination, antimikrobiell resistens, hälsoundervisning, hälsokompetens
  och
  beteendeförändring. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

I syfte att minska förekomsten av epidemier och stärka kapaciteten att förebygga smittsamma sjukdomar i unionen bör centrumet utarbeta en ram för förebyggandet av smittsamma sjukdomar, vilken omfattar exempelvis sjukdom som kan förebyggas genom vaccination, antimikrobiell resistens, hälsoundervisning, hälsokompetens
  och
  beteendeförändring.

| (13) | I syfte att minska förekomsten av epidemier och stärka kapaciteten att förebygga smittsamma sjukdomar i unionen bör centrumet
  , tillsammans med medlemsstaterna för att hänsyn ska kunna tas till deras erfarenheter och respektive situationer,
  utarbeta en ram för förebyggandet av smittsamma sjukdomar, vilken omfattar exempelvis sjukdom som kan förebyggas genom vaccination,
  varjämte ramen även ska omfatta vaccineringsmotstånd, medvetenhet om överföringsvägar,
  antimikrobiell resistens, hälsoundervisning, hälsokompetens
  , ojämlikhet i hälsa, samt sjukdomsförebyggande,
  beteendeförändring
  och samband med stora icke-smittsamma sjukdomar
  .
  Centrumet bör ge medlemsstaterna riktlinjer och övervaka deras genomförande av denna ram. |
| --- | --- |

(13)

I syfte att minska förekomsten av epidemier och stärka kapaciteten att förebygga smittsamma sjukdomar i unionen bör centrumet
  , tillsammans med medlemsstaterna för att hänsyn ska kunna tas till deras erfarenheter och respektive situationer,
  utarbeta en ram för förebyggandet av smittsamma sjukdomar, vilken omfattar exempelvis sjukdom som kan förebyggas genom vaccination,
  varjämte ramen även ska omfatta vaccineringsmotstånd, medvetenhet om överföringsvägar,
  antimikrobiell resistens, hälsoundervisning, hälsokompetens
  , ojämlikhet i hälsa, samt sjukdomsförebyggande,
  beteendeförändring
  och samband med stora icke-smittsamma sjukdomar
  .
  Centrumet bör ge medlemsstaterna riktlinjer och övervaka deras genomförande av denna ram.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | Centrumet bör förbättra beredskaps- och insatskapaciteten på nationell nivå och på unionsnivå genom att tillhandahålla vetenskaplig och teknisk sakkunskap till medlemsstaterna och kommissionen. I detta sammanhang bör centrumet, i nära samarbete med medlemsstaterna och kommissionen, utföra olika åtgärder, däribland utarbetandet av beredskaps- och insatsplaner
  på nationell nivå och
  på unionsnivå, och övervaknings- och utvärderingsramar för beredskapen, tillhandahålla rekommendationer om kapaciteten att förebygga, förbereda och hantera sjukdomsutbrott och om förstärkandet av nationella hälso- och sjukvårdssystem. Centrumet bör bredda sin insamling och analys av data med avseende på epidemiologisk övervakning och relaterade särskilda hälsofrågor, utvecklingen av epidemiska situationer, ovanliga epidemiska företeelser eller nya sjukdomar av okänt ursprung, även i tredjeländer, data om molekylära patogener och hälso- och sjukvårdssystem. I detta syfte bör centrumet säkerställa lämpliga dataset samt förfaranden för att underlätta rådfrågning och överföring och tillgång till data, utföra vetenskapliga och tekniska utvärderingar av förebyggande åtgärder och kontrollåtgärder på unionsnivå, och arbeta med byråer, behöriga organ och organisationer som är verksamma inom området datainsamling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Centrumet bör förbättra beredskaps- och insatskapaciteten på nationell nivå och på unionsnivå genom att tillhandahålla vetenskaplig och teknisk sakkunskap till medlemsstaterna och kommissionen. I detta sammanhang bör centrumet, i nära samarbete med medlemsstaterna och kommissionen, utföra olika åtgärder, däribland utarbetandet av beredskaps- och insatsplaner
  på nationell nivå och
  på unionsnivå, och övervaknings- och utvärderingsramar för beredskapen, tillhandahålla rekommendationer om kapaciteten att förebygga, förbereda och hantera sjukdomsutbrott och om förstärkandet av nationella hälso- och sjukvårdssystem. Centrumet bör bredda sin insamling och analys av data med avseende på epidemiologisk övervakning och relaterade särskilda hälsofrågor, utvecklingen av epidemiska situationer, ovanliga epidemiska företeelser eller nya sjukdomar av okänt ursprung, även i tredjeländer, data om molekylära patogener och hälso- och sjukvårdssystem. I detta syfte bör centrumet säkerställa lämpliga dataset samt förfaranden för att underlätta rådfrågning och överföring och tillgång till data, utföra vetenskapliga och tekniska utvärderingar av förebyggande åtgärder och kontrollåtgärder på unionsnivå, och arbeta med byråer, behöriga organ och organisationer som är verksamma inom området datainsamling.

| (14) | Centrumet bör förbättra beredskaps- och insatskapaciteten på nationell nivå och på unionsnivå genom att tillhandahålla vetenskaplig och teknisk sakkunskap till medlemsstaterna och kommissionen. I detta sammanhang bör centrumet, i nära samarbete med medlemsstaterna och kommissionen, utföra olika åtgärder, däribland utarbetandet av beredskaps- och insatsplaner på unionsnivå,
  samt bidra till utarbetandet av nationella beredskaps- och insatsplaner,
  och övervaknings- och utvärderingsramar för beredskapen, tillhandahålla rekommendationer om kapaciteten att förebygga, förbereda och hantera sjukdomsutbrott och om förstärkandet av nationella hälso- och sjukvårdssystem
  , också genom att ordna med utbildning och dela med sig av bästa praxis
  . Centrumet bör bredda sin insamling och analys av data med avseende på epidemiologisk övervakning och relaterade särskilda hälsofrågor, utvecklingen av epidemiska situationer, ovanliga epidemiska företeelser eller nya sjukdomar av okänt ursprung, även i tredjeländer, data om molekylära patogener och hälso- och sjukvårdssystem
  samt data om växelverkan mellan smittsamma sjukdomar och stora icke-smittsamma sjukdomar
  . I detta syfte bör centrumet säkerställa lämpliga dataset samt förfaranden för att underlätta rådfrågning och
  säker
  överföring och tillgång till data, utföra vetenskapliga och tekniska utvärderingar av förebyggande åtgärder och kontrollåtgärder på unionsnivå, och arbeta med
  WHO, unionens relevanta
  byråer, behöriga organ och organisationer som är verksamma inom området datainsamling. |
| --- | --- |

(14)

Centrumet bör förbättra beredskaps- och insatskapaciteten på nationell nivå och på unionsnivå genom att tillhandahålla vetenskaplig och teknisk sakkunskap till medlemsstaterna och kommissionen. I detta sammanhang bör centrumet, i nära samarbete med medlemsstaterna och kommissionen, utföra olika åtgärder, däribland utarbetandet av beredskaps- och insatsplaner på unionsnivå,
  samt bidra till utarbetandet av nationella beredskaps- och insatsplaner,
  och övervaknings- och utvärderingsramar för beredskapen, tillhandahålla rekommendationer om kapaciteten att förebygga, förbereda och hantera sjukdomsutbrott och om förstärkandet av nationella hälso- och sjukvårdssystem
  , också genom att ordna med utbildning och dela med sig av bästa praxis
  . Centrumet bör bredda sin insamling och analys av data med avseende på epidemiologisk övervakning och relaterade särskilda hälsofrågor, utvecklingen av epidemiska situationer, ovanliga epidemiska företeelser eller nya sjukdomar av okänt ursprung, även i tredjeländer, data om molekylära patogener och hälso- och sjukvårdssystem
  samt data om växelverkan mellan smittsamma sjukdomar och stora icke-smittsamma sjukdomar
  . I detta syfte bör centrumet säkerställa lämpliga dataset samt förfaranden för att underlätta rådfrågning och
  säker
  överföring och tillgång till data, utföra vetenskapliga och tekniska utvärderingar av förebyggande åtgärder och kontrollåtgärder på unionsnivå, och arbeta med
  WHO, unionens relevanta
  byråer, behöriga organ och organisationer som är verksamma inom området datainsamling.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | Genom förordning .../... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] införs bestämmelser om systemet för tidig varning och reaktion som gör det möjligt att på unionsnivå utfärda varningar avseende allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, och som kommer att fortsätta drivas av centrumet. Med tanke på att modern teknik kan innebära ett väsentligt stöd för att bekämpa hälsohot och för att begränsa och vända utvecklingen av epidemier bör centrumet arbeta för att uppdatera detta system i syfte att kunna använda AI-teknik samt driftskompatibla och integritetsbevarande digitala verktyg, såsom mobila applikationer, med spårningsfunktioner för att identifiera personer som är i riskzonen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Genom förordning .../... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] införs bestämmelser om systemet för tidig varning och reaktion som gör det möjligt att på unionsnivå utfärda varningar avseende allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, och som kommer att fortsätta drivas av centrumet. Med tanke på att modern teknik kan innebära ett väsentligt stöd för att bekämpa hälsohot och för att begränsa och vända utvecklingen av epidemier bör centrumet arbeta för att uppdatera detta system i syfte att kunna använda AI-teknik samt driftskompatibla och integritetsbevarande digitala verktyg, såsom mobila applikationer, med spårningsfunktioner för att identifiera personer som är i riskzonen.

| (15) | Genom förordning .../... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] införs bestämmelser om systemet för tidig varning och reaktion som gör det möjligt att på unionsnivå utfärda varningar avseende allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, och som kommer att fortsätta drivas av centrumet. Med tanke på att modern teknik kan innebära ett väsentligt stöd för att bekämpa hälsohot och för att begränsa och vända utvecklingen av epidemier bör centrumet arbeta för att uppdatera detta system i syfte att kunna använda AI-teknik
  , högpresterande datorsystem, virtuella kliniska prövningar och teknik för digitala tvillingar,
  samt driftskompatibla och integritetsbevarande digitala verktyg, såsom mobila applikationer, med spårningsfunktioner för att identifiera personer som är i riskzonen
  , och samtidigt begränsa de risker som sammanhänger till exempel med partiska dataset, felaktig systemutformning, brist på data av hög kvalitet och överdrivet beroende av automatiserat beslutsfattande, och beakta vikten av att fastställa skyddsåtgärder för att minska dessa risker under AI-teknikens utformnings- och genomförandefaser
  . |
| --- | --- |

(15)

Genom förordning .../... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] införs bestämmelser om systemet för tidig varning och reaktion som gör det möjligt att på unionsnivå utfärda varningar avseende allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, och som kommer att fortsätta drivas av centrumet. Med tanke på att modern teknik kan innebära ett väsentligt stöd för att bekämpa hälsohot och för att begränsa och vända utvecklingen av epidemier bör centrumet arbeta för att uppdatera detta system i syfte att kunna använda AI-teknik
  , högpresterande datorsystem, virtuella kliniska prövningar och teknik för digitala tvillingar,
  samt driftskompatibla och integritetsbevarande digitala verktyg, såsom mobila applikationer, med spårningsfunktioner för att identifiera personer som är i riskzonen
  , och samtidigt begränsa de risker som sammanhänger till exempel med partiska dataset, felaktig systemutformning, brist på data av hög kvalitet och överdrivet beroende av automatiserat beslutsfattande, och beakta vikten av att fastställa skyddsåtgärder för att minska dessa risker under AI-teknikens utformnings- och genomförandefaser
  .

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Centrumet bör bygga upp lämplig kapacitet för att bistå internationella insatser och insatser på fältet, i enlighet med förordning .../... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]. Denna kapacitet bör göra det möjligt för centrumet att mobilisera och sätta in hjälpgrupper vid utbrott, EU:s så kallade insatsgrupper för hälsofrågor, för att bistå lokala insatser vid sjukdomsutbrott. Centrumet bör därför säkerställa
  kapaciteten
  för att utföra uppdrag i medlemsstaterna och i tredjeländer samt tillhandahålla rekommendationer om insatser mot hälsohot. Dessa grupper kan också sättas in inom ramen för unionens civilskyddsmekanism med stöd från centrumet för samordning av katastrofberedskap. Centrumet bör också stödja stärkandet av beredskapskapaciteten inom ramen för det internationella hälsoreglementet (IHR) i tredjeländer, i syfte att hantera allvarliga gränsöverskridande hälsohot och konsekvenserna av dessa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Centrumet bör bygga upp lämplig kapacitet för att bistå internationella insatser och insatser på fältet, i enlighet med förordning .../... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]. Denna kapacitet bör göra det möjligt för centrumet att mobilisera och sätta in hjälpgrupper vid utbrott, EU:s så kallade insatsgrupper för hälsofrågor, för att bistå lokala insatser vid sjukdomsutbrott. Centrumet bör därför säkerställa
  kapaciteten
  för att utföra uppdrag i medlemsstaterna och i tredjeländer samt tillhandahålla rekommendationer om insatser mot hälsohot. Dessa grupper kan också sättas in inom ramen för unionens civilskyddsmekanism med stöd från centrumet för samordning av katastrofberedskap. Centrumet bör också stödja stärkandet av beredskapskapaciteten inom ramen för det internationella hälsoreglementet (IHR) i tredjeländer, i syfte att hantera allvarliga gränsöverskridande hälsohot och konsekvenserna av dessa.

| (16) | Centrumet bör bygga upp lämplig kapacitet för att bistå internationella
  respektive interregionala
  insatser och insatser på fältet, i enlighet med förordning .../... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]. Denna kapacitet bör göra det möjligt för centrumet att mobilisera och sätta in hjälpgrupper vid utbrott, EU:s så kallade insatsgrupper för hälsofrågor, för att bistå lokala insatser vid sjukdomsutbrott
  och samla in fältdata
  . Centrumet bör därför säkerställa
  en ständig kapacitet
  för att utföra uppdrag i medlemsstaterna och i tredjeländer samt tillhandahålla rekommendationer om insatser mot hälsohot. Dessa grupper kan också sättas in inom ramen för unionens civilskyddsmekanism med stöd från centrumet för samordning av katastrofberedskap. Centrumet bör också stödja stärkandet av beredskapskapaciteten inom ramen för det internationella hälsoreglementet (IHR) i tredjeländer, i syfte att hantera allvarliga gränsöverskridande hälsohot och konsekvenserna av dessa. |
| --- | --- |

(16)

Centrumet bör bygga upp lämplig kapacitet för att bistå internationella
  respektive interregionala
  insatser och insatser på fältet, i enlighet med förordning .../... [EUT: vänligen infoga hänvisning till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]. Denna kapacitet bör göra det möjligt för centrumet att mobilisera och sätta in hjälpgrupper vid utbrott, EU:s så kallade insatsgrupper för hälsofrågor, för att bistå lokala insatser vid sjukdomsutbrott
  och samla in fältdata
  . Centrumet bör därför säkerställa
  en ständig kapacitet
  för att utföra uppdrag i medlemsstaterna och i tredjeländer samt tillhandahålla rekommendationer om insatser mot hälsohot. Dessa grupper kan också sättas in inom ramen för unionens civilskyddsmekanism med stöd från centrumet för samordning av katastrofberedskap. Centrumet bör också stödja stärkandet av beredskapskapaciteten inom ramen för det internationella hälsoreglementet (IHR) i tredjeländer, i syfte att hantera allvarliga gränsöverskridande hälsohot och konsekvenserna av dessa.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | För att stödja insatser vid sjukdomsutbrott, som kan spridas inom eller till unionen, bör centrumet utarbeta en ram för mobilisering
  av EU:s insatsgrupp för hälsofrågor
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU (11) och underlätta deltagande av unionens experter på insatser på fältet i internationella insatsgrupper för att bistå unionens civilskyddsmekanism. Centrumet bör bygga upp kapaciteten hos sin personal och hos experter från unionen och EES-länderna, kandidatländer och potentiella kandidater samt länder inom den europeiska grannskapspolitiken och EU:s partnerländer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 (12), för att på ett effektivt sätt kunna delta i fältuppdrag och krishantering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

För att stödja insatser vid sjukdomsutbrott, som kan spridas inom eller till unionen, bör centrumet utarbeta en ram för mobilisering
  av EU:s insatsgrupp för hälsofrågor
  i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU (11) och underlätta deltagande av unionens experter på insatser på fältet i internationella insatsgrupper för att bistå unionens civilskyddsmekanism. Centrumet bör bygga upp kapaciteten hos sin personal och hos experter från unionen och EES-länderna, kandidatländer och potentiella kandidater samt länder inom den europeiska grannskapspolitiken och EU:s partnerländer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 (12), för att på ett effektivt sätt kunna delta i fältuppdrag och krishantering.

| (17) | För att stödja insatser vid sjukdomsutbrott, som kan spridas inom eller till unionen, bör centrumet
  tillsätta en ständig EU-insatsgrupp för hälsofrågor och
  utarbeta en ram för
  dess
  mobilisering i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU (11) och underlätta deltagande av unionens experter på insatser på fältet i internationella insatsgrupper för att bistå unionens civilskyddsmekanism
  och i nära samordning med denna
  . Centrumet bör bygga upp kapaciteten hos sin personal och hos experter från unionen och EES-länderna, kandidatländer och potentiella kandidater samt länder inom den europeiska grannskapspolitiken och EU:s partnerländer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 (12), för att på ett effektivt sätt kunna delta i fältuppdrag och krishantering.
  Därför bör centrumet ta fram en ram för särskiljbara expertisnivåer. |
| --- | --- |

(17)

För att stödja insatser vid sjukdomsutbrott, som kan spridas inom eller till unionen, bör centrumet
  tillsätta en ständig EU-insatsgrupp för hälsofrågor och
  utarbeta en ram för
  dess
  mobilisering i enlighet med Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU (11) och underlätta deltagande av unionens experter på insatser på fältet i internationella insatsgrupper för att bistå unionens civilskyddsmekanism
  och i nära samordning med denna
  . Centrumet bör bygga upp kapaciteten hos sin personal och hos experter från unionen och EES-länderna, kandidatländer och potentiella kandidater samt länder inom den europeiska grannskapspolitiken och EU:s partnerländer enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 (12), för att på ett effektivt sätt kunna delta i fältuppdrag och krishantering.
  Därför bör centrumet ta fram en ram för särskiljbara expertisnivåer.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17a) | Medlemsstaterna, kommissionen och centrumet bör se efter och fastställa vilka erkända behöriga organ och folkhälsoexperter, både på områdena smittsamma sjukdomar och icke-smittsamma sjukdomar, som finns att tillgå för bistånd vid unionens insatser mot hälsohot. Sådana experter och berörda parter, inbegripet civilsamhällesorganisationer, bör vara strukturellt engagerade i centrumets alla verksamheter och bidra till dess rådgivning och beslutsprocesser. Fullständig överensstämmelse med reglerna om öppenhet och intressekonflikter för berörda parters deltagande bör säkerställas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

Medlemsstaterna, kommissionen och centrumet bör se efter och fastställa vilka erkända behöriga organ och folkhälsoexperter, både på områdena smittsamma sjukdomar och icke-smittsamma sjukdomar, som finns att tillgå för bistånd vid unionens insatser mot hälsohot. Sådana experter och berörda parter, inbegripet civilsamhällesorganisationer, bör vara strukturellt engagerade i centrumets alla verksamheter och bidra till dess rådgivning och beslutsprocesser. Fullständig överensstämmelse med reglerna om öppenhet och intressekonflikter för berörda parters deltagande bör säkerställas.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 17b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17b) | För att bygga upp en stark europeisk hälsounion bör centrumet underlätta det utökade samarbetet och utbytet av bästa praxis med andra av unionens institutioner och byråer, inbegripet den framtida myndigheten Hera, och säkerställa samordning av strategier samt minimera dubbelarbete. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17b)

För att bygga upp en stark europeisk hälsounion bör centrumet underlätta det utökade samarbetet och utbytet av bästa praxis med andra av unionens institutioner och byråer, inbegripet den framtida myndigheten Hera, och säkerställa samordning av strategier samt minimera dubbelarbete.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 17c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17c) | Centrumet bör nära samarbeta med behöriga organ och internationella organisationer på folkhälsoområdet, särskilt WHO. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17c)

Centrumet bör nära samarbeta med behöriga organ och internationella organisationer på folkhälsoområdet, särskilt WHO.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 17d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17d) | Centrumet bör på ett effektivt och öppet sätt informera allmänheten om aktuella och uppkommande hälsorisker. Av omsorg om ökad insyn bör centrumet i god tid offentliggöra vetenskapliga studier, översikter, undersökningar, rapporter, snabba riskbedömningar och bedömningar av hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet. Centrumet bör i detta avseende ta upp frågor om öppenhet i enlighet med vad som anges i Europeiska ombudsmannens beslut av den 5 februari 2021 i den strategiska undersökningen OI/3/2020/TE. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17d)

Centrumet bör på ett effektivt och öppet sätt informera allmänheten om aktuella och uppkommande hälsorisker. Av omsorg om ökad insyn bör centrumet i god tid offentliggöra vetenskapliga studier, översikter, undersökningar, rapporter, snabba riskbedömningar och bedömningar av hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet. Centrumet bör i detta avseende ta upp frågor om öppenhet i enlighet med vad som anges i Europeiska ombudsmannens beslut av den 5 februari 2021 i den strategiska undersökningen OI/3/2020/TE.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 17e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (17e) | Centrumet bör säkerställa dels en jämn könsfördelning och geografisk balans på personal- och ledningsnivå, dels jämställdhetsmedvetenhet i all sin verksamhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17e)

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | För att bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten hos de rättsliga bestämmelser som är tillämpliga på centrumet är det lämpligt att kommissionen genomför
  regelbundna utvärderingar
  av centrumets verksamhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

För att bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten hos de rättsliga bestämmelser som är tillämpliga på centrumet är det lämpligt att kommissionen genomför
  regelbundna utvärderingar
  av centrumets verksamhet.

| (18) | För att bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten hos de rättsliga bestämmelser som är tillämpliga på centrumet är det lämpligt att kommissionen genomför
  en årlig utvärdering
  av centrumets verksamhet. |
| --- | --- |

(18)

För att bedöma effektiviteten och ändamålsenligheten hos de rättsliga bestämmelser som är tillämpliga på centrumet är det lämpligt att kommissionen genomför
  en årlig utvärdering
  av centrumets verksamhet.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Denna förordning bör inte ge centrumet några regleringsbefogenheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Denna förordning bör inte ge centrumet några regleringsbefogenheter.

| (19) | Denna förordning bör inte ge centrumet några regleringsbefogenheter.
  Centrumet bör dock utöva vittgående samordningsbefogenheter och befogenhet att tillhandahålla rekommendationer på unionsnivå, nationell nivå och interregional nivå i form av tydliga och enhetliga vetenskapsbaserade förslag. |
| --- | --- |

(19)

Denna förordning bör inte ge centrumet några regleringsbefogenheter.
  Centrumet bör dock utöva vittgående samordningsbefogenheter och befogenhet att tillhandahålla rekommendationer på unionsnivå, nationell nivå och interregional nivå i form av tydliga och enhetliga vetenskapsbaserade förslag.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 20a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a) | Eftersom hälsodata är så pass känsliga bör centrumet vid sin databehandling skydda och garantera respekten för dataskyddsprinciperna laglighet, rättvisa, transparens, ändamålsbegränsning, uppgiftsminimering, korrekthet, lagringsbegränsning, integritet och konfidentialitet. Med tanke på de nya arbetsuppgifter som centrumet tilldelas genom denna förordning bör centrumet anta särskilda åtgärder för att minimera de risker som kan uppkomma till följd av överföring av vinklade eller ofullständiga data från flera olika källor, samt fastställa förfaranden för granskning av datakvaliteten. Centrumet bör strikt respektera de dataskyddsprinciper som fastställs i artikel 27 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725

   (1a)

  , och samtidigt fastställa lämpliga tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder i enlighet med artikel 33 i den förordningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20a)

Eftersom hälsodata är så pass känsliga bör centrumet vid sin databehandling skydda och garantera respekten för dataskyddsprinciperna laglighet, rättvisa, transparens, ändamålsbegränsning, uppgiftsminimering, korrekthet, lagringsbegränsning, integritet och konfidentialitet. Med tanke på de nya arbetsuppgifter som centrumet tilldelas genom denna förordning bör centrumet anta särskilda åtgärder för att minimera de risker som kan uppkomma till följd av överföring av vinklade eller ofullständiga data från flera olika källor, samt fastställa förfaranden för granskning av datakvaliteten. Centrumet bör strikt respektera de dataskyddsprinciper som fastställs i artikel 27 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725

   (1a)

  , och samtidigt fastställa lämpliga tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder i enlighet med artikel 33 i den förordningen.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 20b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20b) | Europeiska datatillsynsmannen bör ha i uppgift dels att övervaka och säkerställa tillämpningen av de bestämmelser i denna förordning som hänför sig till skyddet av fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter när centrumet behandlar personuppgifter, dels att ge råd till centrumet och de registrerade i alla frågor som rör behandling av personuppgifter. Om centrumet inte behöver behandla personuppgifter för att kunna utföra sin verksamhet bör åtgärder vidtas för att säkerställa att anonyma data används i enlighet med principen om uppgiftsminimering. Om anonymiseringen inte skulle göra det möjligt att uppnå det specifika syftet med behandlingen bör data pseudonymiseras. Om tillämpningen av denna förordning nödvändiggör behandling av personuppgifter bör behandlingen ske i enlighet med unionslagstiftningen om skydd av personuppgifter. All behandling av personuppgifter på grundval av denna förordning bör utföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679

   (1a)

  och (EU) 2018/1725

   (1b)

  samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG1c. Denna förordning bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter enligt förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20b)

Europeiska datatillsynsmannen bör ha i uppgift dels att övervaka och säkerställa tillämpningen av de bestämmelser i denna förordning som hänför sig till skyddet av fysiska personers grundläggande fri- och rättigheter när centrumet behandlar personuppgifter, dels att ge råd till centrumet och de registrerade i alla frågor som rör behandling av personuppgifter. Om centrumet inte behöver behandla personuppgifter för att kunna utföra sin verksamhet bör åtgärder vidtas för att säkerställa att anonyma data används i enlighet med principen om uppgiftsminimering. Om anonymiseringen inte skulle göra det möjligt att uppnå det specifika syftet med behandlingen bör data pseudonymiseras. Om tillämpningen av denna förordning nödvändiggör behandling av personuppgifter bör behandlingen ske i enlighet med unionslagstiftningen om skydd av personuppgifter. All behandling av personuppgifter på grundval av denna förordning bör utföras i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) 2016/679

   (1a)

  och (EU) 2018/1725

   (1b)

  samt Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG1c. Denna förordning bör inte påverka medlemsstaternas skyldigheter enligt förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 20c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20c) | För att gällande dataskyddslagstiftning ska följas bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller att fastställa vilka kategorier av registrerade som omfattas av behandlingen och vilka kategorier av personuppgifter som behandlas, tillsammans med en beskrivning av de specifika åtgärderna till skydd av de berörda registrerades rättigheter och friheter. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016

   (1a)

  . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter gäller i synnerhet att Europaparlamentet och rådet tillställs alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och att deras experter systematiskt får tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20c)

För att gällande dataskyddslagstiftning ska följas bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen när det gäller att fastställa vilka kategorier av registrerade som omfattas av behandlingen och vilka kategorier av personuppgifter som behandlas, tillsammans med en beskrivning av de specifika åtgärderna till skydd av de berörda registrerades rättigheter och friheter. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet om bättre lagstiftning av den 13 april 2016

   (1a)

  . För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter gäller i synnerhet att Europaparlamentet och rådet tillställs alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och att deras experter systematiskt får tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Eftersom målen för denna förordning, att utöka centrumets uppdrag och arbetsuppgifter för att förbättra centrumets kapacitet att tillhandahålla den vetenskapliga sakkunskap som krävs och att stödja åtgärder som bekämpar allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av hälsohotens gränsöverskridande natur och behovet av snabba, samordnade och samstämmiga insatser, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Eftersom målen för denna förordning, att utöka centrumets uppdrag och arbetsuppgifter för att förbättra centrumets kapacitet att tillhandahålla den vetenskapliga sakkunskap som krävs och att stödja åtgärder som bekämpar allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av hälsohotens gränsöverskridande natur och behovet av snabba, samordnade och samstämmiga insatser, kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (22) | Eftersom målen för denna förordning, att utöka centrumets uppdrag och arbetsuppgifter för att förbättra centrumets kapacitet att tillhandahålla den vetenskapliga sakkunskap som krävs och att stödja åtgärder som bekämpar allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av hälsohotens gränsöverskridande natur och behovet av snabba,
  bättre
  samordnade och samstämmiga insatser
  mot nya uppkommande hälsohot
  , kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom målen för denna förordning, att utöka centrumets uppdrag och arbetsuppgifter för att förbättra centrumets kapacitet att tillhandahålla den vetenskapliga sakkunskap som krävs och att stödja åtgärder som bekämpar allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare, på grund av hälsohotens gränsöverskridande natur och behovet av snabba,
  bättre
  samordnade och samstämmiga insatser
  mot nya uppkommande hälsohot
  , kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

Ändring 33

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 1

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 2 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a. | förebyggande och kontroll av sjukdomar hos människor: alla rekommendationer som utfärdas och åtgärder som vidtas av medlemsstaternas och unionens behöriga folkhälsomyndigheter, såsom centrumet, för att förebygga och stoppa spridning av sjukdomar. |

Kommissionens förslag

Ändring

1a.

Ändring 34

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 1

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 2 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | särskilt nätverk: särskilt nätverk för sjukdomar, särskilda hälsofrågor eller folkhälsofunktioner
  för
  att säkerställa samarbete mellan de samordnande behöriga organen i medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.

särskilt nätverk: särskilt nätverk för sjukdomar, särskilda hälsofrågor eller folkhälsofunktioner
  för
  att säkerställa samarbete mellan de samordnande behöriga organen i medlemsstaterna.

| 3. | särskilt nätverk: särskilt nätverk för sjukdomar, särskilda hälsofrågor eller folkhälsofunktioner
  , varvid nätverket ska stödjas av centrumet och avse
  att säkerställa samarbete mellan de samordnande behöriga organen i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

3.

särskilt nätverk: särskilt nätverk för sjukdomar, särskilda hälsofrågor eller folkhälsofunktioner
  , varvid nätverket ska stödjas av centrumet och avse
  att säkerställa samarbete mellan de samordnande behöriga organen i medlemsstaterna.

Ändring 35

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 1

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 2 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a. | stor icke-smittsam sjukdom: en livshotande eller kronisk sjukdom som brukar vara långvarig och som betingas av en kombination av genetiska, fysiologiska, miljörelaterade och beteendemässiga faktorer, exempelvis hjärt-/kärlsjukdom, cancer, luftvägssjukdom, diabetes eller psykisk sjukdom, och som drabbar ett stort antal personer i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

4a.

Ändring 36

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att öka unionens och medlemsstaternas kapacitet att skydda människors hälsa genom förebyggande och kontroll av
  de
  smittsamma sjukdomar
  och
  relaterade särskilda hälsofrågor som fastställs i artikel 2 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] ska centrumets uppdrag vara att identifiera, bedöma och rapportera om befintliga och uppkommande hot
  motmänniskors
  hälsa från smittsamma sjukdomar och tillhandahålla rekommendationer för insatser på unionsnivå och nationell nivå, och
  vid behov
  även på regional nivå. | För att öka unionens och medlemsstaternas kapacitet att skydda människors hälsa genom förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar
  hos människor och relevanta stora icke-smittsamma sjukdomar och hälsofrågor, bland annat de
  relaterade särskilda hälsofrågor som fastställs i artikel 2 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] ska centrumets uppdrag vara att identifiera, bedöma och rapportera om befintliga och uppkommande hot
  mot människors hälsa
  från smittsamma sjukdomar
  samt relevanta stora icke-smittsamma sjukdomar och hälsofrågor, antingen i samarbete med medlemsstaternas behöriga organ eller på eget initiativ genom det särskilda nätverket, och vid behov säkerställa att informationens läggs fram på ett lättillgängligt sätt
  , och tillhandahålla rekommendationer för insatser på unionsnivå och nationell nivå, och
  när så är lämpligt
  även på
  interregional och
  regional nivå samt
  stödja samordningen av dessa insatser
  .
  Vid tillhandahållandet av sådana rekommendationer ska centrumet ta hänsyn till varje medlemsstats nationella krishanteringsplaner och respektive omständigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

För att öka unionens och medlemsstaternas kapacitet att skydda människors hälsa genom förebyggande och kontroll av
  de
  smittsamma sjukdomar
  och
  relaterade särskilda hälsofrågor som fastställs i artikel 2 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] ska centrumets uppdrag vara att identifiera, bedöma och rapportera om befintliga och uppkommande hot
  motmänniskors
  hälsa från smittsamma sjukdomar och tillhandahålla rekommendationer för insatser på unionsnivå och nationell nivå, och
  vid behov
  även på regional nivå.

För att öka unionens och medlemsstaternas kapacitet att skydda människors hälsa genom förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar
  hos människor och relevanta stora icke-smittsamma sjukdomar och hälsofrågor, bland annat de
  relaterade särskilda hälsofrågor som fastställs i artikel 2 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] ska centrumets uppdrag vara att identifiera, bedöma och rapportera om befintliga och uppkommande hot
  mot människors hälsa
  från smittsamma sjukdomar
  samt relevanta stora icke-smittsamma sjukdomar och hälsofrågor, antingen i samarbete med medlemsstaternas behöriga organ eller på eget initiativ genom det särskilda nätverket, och vid behov säkerställa att informationens läggs fram på ett lättillgängligt sätt
  , och tillhandahålla rekommendationer för insatser på unionsnivå och nationell nivå, och
  när så är lämpligt
  även på
  interregional och
  regional nivå samt
  stödja samordningen av dessa insatser
  .
  Vid tillhandahållandet av sådana rekommendationer ska centrumet ta hänsyn till varje medlemsstats nationella krishanteringsplaner och respektive omständigheter.

Ändring 37

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid andra sjukdomsutbrott av okänt ursprung, som kan spridas inom eller till unionen, ska centrumet agera på eget initiativ tills källan till utbrottet är känd. Vid utbrott som uppenbarligen inte orsakas av en smittsam sjukdom ska centrumet
  endast
  handla i samarbete med
  det
  behöriga
  organet
  och på begäran av
  detta
  . | Vid andra sjukdomsutbrott av okänt ursprung, som kan spridas inom eller till unionen, ska centrumet agera på eget initiativ tills källan till utbrottet är känd. Vid utbrott som uppenbarligen inte orsakas av en smittsam sjukdom ska centrumet handla i samarbete med
  de
  behöriga
  organen
  och på begäran av
  dem, samt tillhandahålla en riskbedömning
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

Vid andra sjukdomsutbrott av okänt ursprung, som kan spridas inom eller till unionen, ska centrumet agera på eget initiativ tills källan till utbrottet är känd. Vid utbrott som uppenbarligen inte orsakas av en smittsam sjukdom ska centrumet
  endast
  handla i samarbete med
  det
  behöriga
  organet
  och på begäran av
  detta
  .

Vid andra sjukdomsutbrott av okänt ursprung, som kan spridas inom eller till unionen, ska centrumet agera på eget initiativ tills källan till utbrottet är känd. Vid utbrott som uppenbarligen inte orsakas av en smittsam sjukdom ska centrumet handla i samarbete med
  de
  behöriga
  organen
  och på begäran av
  dem, samt tillhandahålla en riskbedömning
  .

Ändring 38

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| När centrumet fullgör sitt uppdrag ska det i full utsträckning beakta medlemsstaternas, kommissionens och andra unionsorgans eller unionsbyråers ansvar samt det ansvar som internationella organisationer på folkhälsoområdet har för att säkerställa verksamhetens omfattning, samstämmighet och komplementaritet. | När centrumet fullgör sitt uppdrag ska det i full utsträckning beakta medlemsstaternas, kommissionens och andra unionsorgans eller unionsbyråers ansvar
  och befogenheter
  samt det ansvar som internationella organisationer på folkhälsoområdet har för att säkerställa verksamhetens
  samordning,
  omfattning, samstämmighet
  , konsekventa karaktär
  och komplementaritet. |

Kommissionens förslag

Ändring

När centrumet fullgör sitt uppdrag ska det i full utsträckning beakta medlemsstaternas, kommissionens och andra unionsorgans eller unionsbyråers ansvar samt det ansvar som internationella organisationer på folkhälsoområdet har för att säkerställa verksamhetens omfattning, samstämmighet och komplementaritet.

När centrumet fullgör sitt uppdrag ska det i full utsträckning beakta medlemsstaternas, kommissionens och andra unionsorgans eller unionsbyråers ansvar
  och befogenheter
  samt det ansvar som internationella organisationer på folkhälsoområdet har för att säkerställa verksamhetens
  samordning,
  omfattning, samstämmighet
  , konsekventa karaktär
  och komplementaritet.

Ändring 39

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Centrumet ska inom ramen för
  sina ekonomiska möjligheter och
  sitt uppdrag utföra följande arbetsuppgifter: | 2.   Centrumet ska inom ramen för sitt uppdrag utföra följande arbetsuppgifter: |

Kommissionens förslag

Ändring

2.   Centrumet ska inom ramen för
  sina ekonomiska möjligheter och
  sitt uppdrag utföra följande arbetsuppgifter:

2.   Centrumet ska inom ramen för sitt uppdrag utföra följande arbetsuppgifter:

Ändring 40

Ändring 40

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Söka, samla in, sammanställa, utvärdera och sprida relevanta vetenskapliga och tekniska data och information, med beaktande av den senaste tekniken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Söka, samla in, sammanställa, utvärdera och sprida relevanta vetenskapliga och tekniska data och information, med beaktande av den senaste tekniken.

| a) | Söka, samla in, sammanställa, utvärdera och sprida relevanta vetenskapliga och tekniska data och information, med beaktande av den senaste
  tillgängliga
  tekniken
  , även artificiell intelligens
  . |
| --- | --- |

a)

Söka, samla in, sammanställa, utvärdera och sprida relevanta vetenskapliga och tekniska data och information, med beaktande av den senaste
  tillgängliga
  tekniken
  , även artificiell intelligens
  .

tillgängliga

, även artificiell intelligens

Ändring 41

Ändring 41

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | I nära samarbete och samråd med medlemsstaterna ta fram relevanta gemensamma indikatorer för standardiserade förfaranden för datainsamling, riskbedömningar och stöd till konvergens uppåt för medlemsstaternas hantering av smittsamma sjukdomar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

I nära samarbete och samråd med medlemsstaterna ta fram relevanta gemensamma indikatorer för standardiserade förfaranden för datainsamling, riskbedömningar och stöd till konvergens uppåt för medlemsstaternas hantering av smittsamma sjukdomar.

I nära samarbete och samråd med medlemsstaterna ta fram relevanta gemensamma indikatorer för standardiserade förfaranden för datainsamling, riskbedömningar och stöd till konvergens uppåt för medlemsstaternas hantering av smittsamma sjukdomar.

Ändring 42

Ändring 42

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ab) | I nära samarbete och samråd med medlemsstaterna fastställa tidsplaner och förfaranden för informationsutbyte om stora icke-smittsamma sjukdomar av det slag som avses i led ha och nödvändiga indikatorer för bedömning av de effekter som avses i det ledet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ab)

ab)

I nära samarbete och samråd med medlemsstaterna fastställa tidsplaner och förfaranden för informationsutbyte om stora icke-smittsamma sjukdomar av det slag som avses i led ha och nödvändiga indikatorer för bedömning av de effekter som avses i det ledet.

I nära samarbete och samråd med medlemsstaterna fastställa tidsplaner och förfaranden för informationsutbyte om stora icke-smittsamma sjukdomar av det slag som avses i led ha och nödvändiga indikatorer för bedömning av de effekter som avses i det ledet.

Ändring 43

Ändring 43

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Tillhandahålla analyser, vetenskaplig rådgivning, yttranden och stöd avseende unionens och medlemsstaternas åtgärder om gränsöverskridande hot mot människors hälsa, inbegripet riskbedömningar, analys av epidemiologisk information, epidemiologisk modellering, förhandsplanering och prognos, rekommendationer om åtgärder för förebyggande och kontroll av hot från smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor, bidra till att fastställa forskningsprioriteringar
  samt bistå med vetenskapligt och tekniskt bistånd, däribland utbildning och andra verksamheter inom centrumets uppdrag
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Tillhandahålla analyser, vetenskaplig rådgivning, yttranden och stöd avseende unionens och medlemsstaternas åtgärder om gränsöverskridande hot mot människors hälsa, inbegripet riskbedömningar, analys av epidemiologisk information, epidemiologisk modellering, förhandsplanering och prognos, rekommendationer om åtgärder för förebyggande och kontroll av hot från smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor, bidra till att fastställa forskningsprioriteringar
  samt bistå med vetenskapligt och tekniskt bistånd, däribland utbildning och andra verksamheter inom centrumets uppdrag
  .

samt bistå med vetenskapligt och tekniskt bistånd, däribland utbildning och andra verksamheter inom centrumets uppdrag

| b) | Tillhandahålla analyser, vetenskaplig rådgivning, yttranden
  , riktlinjer
  och stöd avseende unionens och medlemsstaternas åtgärder mot gränsöverskridande hot mot människors hälsa, inbegripet riskbedömningar, analys av epidemiologisk information, epidemiologisk modellering, förhandsplanering och prognos, rekommendationer om åtgärder för förebyggande och kontroll av hot från smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor,
  bland annat vilka svåra konsekvenser de kan få för patienter som lider av stora icke-smittsamma sjukdomar, samt
  bidra till att fastställa forskningsprioriteringar. |
| --- | --- |

b)

Tillhandahålla analyser, vetenskaplig rådgivning, yttranden
  , riktlinjer
  och stöd avseende unionens och medlemsstaternas åtgärder mot gränsöverskridande hot mot människors hälsa, inbegripet riskbedömningar, analys av epidemiologisk information, epidemiologisk modellering, förhandsplanering och prognos, rekommendationer om åtgärder för förebyggande och kontroll av hot från smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor,
  bland annat vilka svåra konsekvenser de kan få för patienter som lider av stora icke-smittsamma sjukdomar, samt
  bidra till att fastställa forskningsprioriteringar.

, riktlinjer

bland annat vilka svåra konsekvenser de kan få för patienter som lider av stora icke-smittsamma sjukdomar, samt

Ändring 44

Ändring 44

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | Identifiera och övervaka hur icke-smittsamma sjukdomar leder till att smittsamma sjukdomar oftare förekommer, får svårare förlopp och ökad dödlighet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

Identifiera och övervaka hur icke-smittsamma sjukdomar leder till att smittsamma sjukdomar oftare förekommer, får svårare förlopp och ökad dödlighet.

Identifiera och övervaka hur icke-smittsamma sjukdomar leder till att smittsamma sjukdomar oftare förekommer, får svårare förlopp och ökad dödlighet.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Samordna det europeiska nätverksarbetet mellan organ som verkar inom centrumets uppdrag, inklusive nätverk som bildas genom folkhälsoverksamhet som stöds av kommissionen, och drift av de särskilda nätverken. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Samordna det europeiska nätverksarbetet mellan organ som verkar inom centrumets uppdrag, inklusive nätverk som bildas genom folkhälsoverksamhet som stöds av kommissionen, och drift av de särskilda nätverken.

| c) | Samordna det europeiska nätverksarbetet mellan organ
  , organisationer och experter
  som verkar inom centrumets uppdrag, inklusive nätverk som bildas genom folkhälsoverksamhet som stöds av kommissionen, och drift av de särskilda nätverken
  , och samtidigt säkerställa att reglerna om öppenhet och intressekonflikter fullständigt följs
  . |
| --- | --- |

c)

Samordna det europeiska nätverksarbetet mellan organ
  , organisationer och experter
  som verkar inom centrumets uppdrag, inklusive nätverk som bildas genom folkhälsoverksamhet som stöds av kommissionen, och drift av de särskilda nätverken
  , och samtidigt säkerställa att reglerna om öppenhet och intressekonflikter fullständigt följs
  .

, organisationer och experter

, och samtidigt säkerställa att reglerna om öppenhet och intressekonflikter fullständigt följs

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | Utbyta information, sakkunskap och bästa metoder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

Utbyta information, sakkunskap och bästa metoder.

| d) | Utbyta information, sakkunskap och bästa metoder
  , och ge vetenskapligt och tekniskt bistånd, även i form av utbildning
  . |
| --- | --- |

d)

Utbyta information, sakkunskap och bästa metoder
  , och ge vetenskapligt och tekniskt bistånd, även i form av utbildning
  .

, och ge vetenskapligt och tekniskt bistånd, även i form av utbildning

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | Övervaka hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet med avseende på hanteringen av hot från smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

Övervaka hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet med avseende på hanteringen av hot från smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor.

| e) | Övervaka hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet med avseende på hanteringen av hot från smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor
  , utgående från de gemensamma indikatorer som avses i led aa i denna punkt samt från vad som fastställs i artikel 7.1 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH], varvid centrumet regelbundet ska besöka i medlemsstaterna för att på platsen bedöma kapaciteten hos deras hälso- och sjukvårdssystem enligt vad som avses i första delen av detta led och utbyta information med de behöriga myndigheterna för att hantera hälsokriser
  . |
| --- | --- |

e)

Övervaka hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet med avseende på hanteringen av hot från smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor
  , utgående från de gemensamma indikatorer som avses i led aa i denna punkt samt från vad som fastställs i artikel 7.1 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH], varvid centrumet regelbundet ska besöka i medlemsstaterna för att på platsen bedöma kapaciteten hos deras hälso- och sjukvårdssystem enligt vad som avses i första delen av detta led och utbyta information med de behöriga myndigheterna för att hantera hälsokriser
  .

, utgående från de gemensamma indikatorer som avses i led aa i denna punkt samt från vad som fastställs i artikel 7.1 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH], varvid centrumet regelbundet ska besöka i medlemsstaterna för att på platsen bedöma kapaciteten hos deras hälso- och sjukvårdssystem enligt vad som avses i första delen av detta led och utbyta information med de behöriga myndigheterna för att hantera hälsokriser

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ea) | Ordna inspektioner på plats i medlemsstaterna, utgående från en bedömning från fall till fall, för att ge ytterligare stöd och övervaka framstegen med genomförande och fullgörande av de skyldigheter som fastställs i artikel 5b i denna förordning, vid behov mot bakgrund av resultaten av de stresstester som avses i artikel 5.5 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH], varvid resultaten av inspektionen i en medlemsstat ska läggas fram i en rapport för kommissionen, Europaparlamentet, rådet och relevanta unionsbyråer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ea)

ea)

Ordna inspektioner på plats i medlemsstaterna, utgående från en bedömning från fall till fall, för att ge ytterligare stöd och övervaka framstegen med genomförande och fullgörande av de skyldigheter som fastställs i artikel 5b i denna förordning, vid behov mot bakgrund av resultaten av de stresstester som avses i artikel 5.5 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH], varvid resultaten av inspektionen i en medlemsstat ska läggas fram i en rapport för kommissionen, Europaparlamentet, rådet och relevanta unionsbyråer.

Ordna inspektioner på plats i medlemsstaterna, utgående från en bedömning från fall till fall, för att ge ytterligare stöd och övervaka framstegen med genomförande och fullgörande av de skyldigheter som fastställs i artikel 5b i denna förordning, vid behov mot bakgrund av resultaten av de stresstester som avses i artikel 5.5 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH], varvid resultaten av inspektionen i en medlemsstat ska läggas fram i en rapport för kommissionen, Europaparlamentet, rådet och relevanta unionsbyråer.

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led eb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | eb) | Stödja den nationella övervakningen av insatserna mot stora smittsamma sjukdomar för att inom hela unionen mäta vilka framsteg som görs vid dessa insatser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

eb)

eb)

Stödja den nationella övervakningen av insatserna mot stora smittsamma sjukdomar för att inom hela unionen mäta vilka framsteg som görs vid dessa insatser.

Stödja den nationella övervakningen av insatserna mot stora smittsamma sjukdomar för att inom hela unionen mäta vilka framsteg som görs vid dessa insatser.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | Underlätta utarbetandet och genomförandet av åtgärder, med finansiering från unionens berörda finansieringsprogram och finansieringsinstrument, inbegripet genomförandet av gemensamma åtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

Underlätta utarbetandet och genomförandet av åtgärder, med finansiering från unionens berörda finansieringsprogram och finansieringsinstrument, inbegripet genomförandet av gemensamma åtgärder.

| f) | Underlätta utarbetandet och genomförandet av åtgärder, med finansiering från unionens berörda finansieringsprogram och finansieringsinstrument, inbegripet genomförandet av gemensamma åtgärder
  inom området hälsa
  . |
| --- | --- |

f)

Underlätta utarbetandet och genomförandet av åtgärder, med finansiering från unionens berörda finansieringsprogram och finansieringsinstrument, inbegripet genomförandet av gemensamma åtgärder
  inom området hälsa
  .

inom området hälsa

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| g) | På begäran av kommissionen eller hälsosäkerhetskommittén (HSC), eller på eget initiativ, tillhandahålla riktlinjer för behandling och fallhantering av smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor av relevans för folkhälsan, i samarbete med de berörda
  samhällena
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

g)

På begäran av kommissionen eller hälsosäkerhetskommittén (HSC), eller på eget initiativ, tillhandahålla riktlinjer för behandling och fallhantering av smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor av relevans för folkhälsan, i samarbete med de berörda
  samhällena
  .

samhällena

| g) | På begäran av kommissionen eller hälsosäkerhetskommittén (HSC),
  som inrättats med stöd av artikel 4 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH],
  eller på eget initiativ, tillhandahålla riktlinjer
  , rekommendationer och förslag till samordnade åtgärder för övervakning, monitorering, diagnos,
  behandling och fallhantering av smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor av relevans för folkhälsan,
  såsom stora icke-smittsamma
  sjukdomar
  , även
  i samarbete med de berörda
  organisationerna med erfarenhet av och sakkunskap om behandling och fallhantering av dessa sjukdomar och hälsofrågor, varvid centrumet ska undvika att dubblera befintliga riktlinjer, såvida inte riktlinjerna måste uppdateras om nya vetenskapliga rön blir tillgängliga. |
| --- | --- |

g)

På begäran av kommissionen eller hälsosäkerhetskommittén (HSC),
  som inrättats med stöd av artikel 4 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH],
  eller på eget initiativ, tillhandahålla riktlinjer
  , rekommendationer och förslag till samordnade åtgärder för övervakning, monitorering, diagnos,
  behandling och fallhantering av smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor av relevans för folkhälsan,
  såsom stora icke-smittsamma
  sjukdomar
  , även
  i samarbete med de berörda
  organisationerna med erfarenhet av och sakkunskap om behandling och fallhantering av dessa sjukdomar och hälsofrågor, varvid centrumet ska undvika att dubblera befintliga riktlinjer, såvida inte riktlinjerna måste uppdateras om nya vetenskapliga rön blir tillgängliga.

som inrättats med stöd av artikel 4 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH],

, rekommendationer och förslag till samordnade åtgärder för övervakning, monitorering, diagnos,

såsom stora icke-smittsamma

, även

organisationerna med erfarenhet av och sakkunskap om behandling och fallhantering av dessa sjukdomar och hälsofrågor, varvid centrumet ska undvika att dubblera befintliga riktlinjer, såvida inte riktlinjerna måste uppdateras om nya vetenskapliga rön blir tillgängliga.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| h) | Stödja insatser mot epidemier och sjukdomsutbrott i medlemsstaterna och i tredjeländer, som komplement till unionens andra instrument för insatser i nödsituationer, i synnerhet unionens civilskyddsmekanism. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

h)

Stödja insatser mot epidemier och sjukdomsutbrott i medlemsstaterna och i tredjeländer, som komplement till unionens andra instrument för insatser i nödsituationer, i synnerhet unionens civilskyddsmekanism.

| h) | Stödja insatser mot epidemier och sjukdomsutbrott i medlemsstaterna och i tredjeländer, som komplement till
  och i nära samarbete med
  unionens andra instrument för insatser i nödsituationer, i synnerhet unionens civilskyddsmekanism
  , genom att tillhandahålla rekommendationer om medicinsk lagerhållning i samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) och andra relevanta unionsbyråer och unionsorgan
  . |
| --- | --- |

h)

Stödja insatser mot epidemier och sjukdomsutbrott i medlemsstaterna och i tredjeländer, som komplement till
  och i nära samarbete med
  unionens andra instrument för insatser i nödsituationer, i synnerhet unionens civilskyddsmekanism
  , genom att tillhandahålla rekommendationer om medicinsk lagerhållning i samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) och andra relevanta unionsbyråer och unionsorgan
  .

och i nära samarbete med

, genom att tillhandahålla rekommendationer om medicinsk lagerhållning i samarbete med Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) och andra relevanta unionsbyråer och unionsorgan

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ha) | Använda sin befintliga infrastruktur för att samla information om stora icke-smittsamma sjukdomar, särskilt sådana sjukdomar vilkas utveckling och behandling avsevärt påverkas av pandemier, såsom cancer, diabetes eller psykisk sjukdom. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ha)

ha)

Använda sin befintliga infrastruktur för att samla information om stora icke-smittsamma sjukdomar, särskilt sådana sjukdomar vilkas utveckling och behandling avsevärt påverkas av pandemier, såsom cancer, diabetes eller psykisk sjukdom.

Använda sin befintliga infrastruktur för att samla information om stora icke-smittsamma sjukdomar, särskilt sådana sjukdomar vilkas utveckling och behandling avsevärt påverkas av pandemier, såsom cancer, diabetes eller psykisk sjukdom.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led j

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| j) | På begäran av kommissionen
  eller
  HSC, tillhandahålla evidensbaserad information till allmänheten om smittsamma sjukdomar, om de hälsohot som dessa utgör och om relevanta åtgärder för förebyggande och kontroll. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

j)

På begäran av kommissionen
  eller
  HSC, tillhandahålla evidensbaserad information till allmänheten om smittsamma sjukdomar, om de hälsohot som dessa utgör och om relevanta åtgärder för förebyggande och kontroll.

eller

| j) | På begäran av kommissionen, HSC
  eller på eget initiativ
  , tillhandahålla
  aktuell, lättillgänglig och
  evidensbaserad information till allmänheten
  på alla unionens officiella språk
  , om smittsamma sjukdomar, om de hälsohot som dessa utgör
  , om vilka konsekvenser de kan få för patienter med stora icke-smittsamma sjukdomar,
  och om relevanta åtgärder för förebyggande och kontroll. |
| --- | --- |

j)

På begäran av kommissionen, HSC
  eller på eget initiativ
  , tillhandahålla
  aktuell, lättillgänglig och
  evidensbaserad information till allmänheten
  på alla unionens officiella språk
  , om smittsamma sjukdomar, om de hälsohot som dessa utgör
  , om vilka konsekvenser de kan få för patienter med stora icke-smittsamma sjukdomar,
  och om relevanta åtgärder för förebyggande och kontroll.

eller på eget initiativ

aktuell, lättillgänglig och

på alla unionens officiella språk

, om vilka konsekvenser de kan få för patienter med stora icke-smittsamma sjukdomar,

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 2 – led ja (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ja) | Inrätta och fortlöpande uppdatera en offentligt tillgänglig databas, tillsammans med erkända nationella behöriga organ och deras folkhälsoexperter som arbetar inom ramen för centrumets uppdrag, varvid medlemsstaterna ska tillhandahålla relevanta data. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ja)

ja)

Inrätta och fortlöpande uppdatera en offentligt tillgänglig databas, tillsammans med erkända nationella behöriga organ och deras folkhälsoexperter som arbetar inom ramen för centrumets uppdrag, varvid medlemsstaterna ska tillhandahålla relevanta data.

Inrätta och fortlöpande uppdatera en offentligt tillgänglig databas, tillsammans med erkända nationella behöriga organ och deras folkhälsoexperter som arbetar inom ramen för centrumets uppdrag, varvid medlemsstaterna ska tillhandahålla relevanta data.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Artikel 1 – stycke 1 – led 2

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Centrumet, kommissionen, berörda unionsorgan eller EU-byråer och medlemsstaterna ska samarbeta för att främja en faktisk samstämmighet mellan sina respektive verksamheter. | 3.   Centrumet, kommissionen, berörda unionsorgan eller EU-byråer och medlemsstaterna ska samarbeta
  under full insyn
  för att främja en faktisk samstämmighet mellan sina respektive verksamheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Centrumet, kommissionen, berörda unionsorgan eller EU-byråer och medlemsstaterna ska samarbeta för att främja en faktisk samstämmighet mellan sina respektive verksamheter.

3.   Centrumet, kommissionen, berörda unionsorgan eller EU-byråer och medlemsstaterna ska samarbeta
  under full insyn
  för att främja en faktisk samstämmighet mellan sina respektive verksamheter.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 4 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska | Medlemsstaterna ska
  säkerställa samordning och samarbete med centrumet beträffande alla uppdrag och arbetsuppgifter som fastställs i artikel 3 genom att |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska

Medlemsstaterna ska
  säkerställa samordning och samarbete med centrumet beträffande alla uppdrag och arbetsuppgifter som fastställs i artikel 3 genom att

säkerställa samordning och samarbete med centrumet beträffande alla uppdrag och arbetsuppgifter som fastställs i artikel 3 genom att

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 4 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | i god tid
  , och utifrån överenskomna falldefinitioner, indikatorer, standarder, protokoll och förfaranden, meddela centrumet data om den övervakning av smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor som sker i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]], och tillgängliga vetenskapliga och tekniska data av relevans för centrumets uppdrag, däribland om beredskap, samt hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet att upptäcka, förebygga, hantera och återhämta sig från utbrott av smittsamma sjukdomar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

i god tid
  , och utifrån överenskomna falldefinitioner, indikatorer, standarder, protokoll och förfaranden, meddela centrumet data om den övervakning av smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor som sker i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]], och tillgängliga vetenskapliga och tekniska data av relevans för centrumets uppdrag, däribland om beredskap, samt hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet att upptäcka, förebygga, hantera och återhämta sig från utbrott av smittsamma sjukdomar,

i god tid

| a) | regelbundet
  , och utifrån överenskomna
  tidsgränser,
  falldefinitioner, indikatorer, standarder, protokoll och förfaranden, meddela centrumet data om den övervakning av smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor som sker i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]], och tillgängliga vetenskapliga och tekniska data av relevans för centrumets uppdrag, däribland om beredskap, samt hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet att upptäcka, förebygga, hantera och återhämta sig från utbrott av smittsamma sjukdomar, |
| --- | --- |

a)

regelbundet
  , och utifrån överenskomna
  tidsgränser,
  falldefinitioner, indikatorer, standarder, protokoll och förfaranden, meddela centrumet data om den övervakning av smittsamma sjukdomar och andra särskilda hälsofrågor som sker i enlighet med artikel 13 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]], och tillgängliga vetenskapliga och tekniska data av relevans för centrumets uppdrag, däribland om beredskap, samt hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet att upptäcka, förebygga, hantera och återhämta sig från utbrott av smittsamma sjukdomar,

regelbundet

tidsgränser,

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 4 – stycke 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | använda de indikatorer som avses i artikel 3.2 för att bedöma sin inhemska hälsosituation och rapportera dem till centrumet för att data ska kunna jämföras, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

använda de indikatorer som avses i artikel 3.2 för att bedöma sin inhemska hälsosituation och rapportera dem till centrumet för att data ska kunna jämföras,

använda de indikatorer som avses i artikel 3.2 för att bedöma sin inhemska hälsosituation och rapportera dem till centrumet för att data ska kunna jämföras,

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 4 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | underrätta centrumet om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, så snart de upptäcks, genom systemet för tidig varning och reaktion och skyndsamt meddela de åtgärder som har vidtagits samt all relevant information som kan vara till nytta för att samordna insatserna i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]
  , och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

underrätta centrumet om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, så snart de upptäcks, genom systemet för tidig varning och reaktion och skyndsamt meddela de åtgärder som har vidtagits samt all relevant information som kan vara till nytta för att samordna insatserna i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]
  , och

, och

| b) | underrätta centrumet om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, så snart de upptäcks, genom systemet för tidig varning och reaktion och skyndsamt meddela de åtgärder som har vidtagits samt all relevant information som kan vara till nytta för att samordna insatserna i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]], |
| --- | --- |

b)

underrätta centrumet om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, så snart de upptäcks, genom systemet för tidig varning och reaktion och skyndsamt meddela de åtgärder som har vidtagits samt all relevant information som kan vara till nytta för att samordna insatserna i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]],

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 4 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | inom ramen för centrumets uppdrag fastställa vilka erkända behöriga organ
  och
  folkhälsoexperter som kan bidra till unionens insatser mot hälsohot, exempelvis genom att genomföra uppdrag till medlemsstaterna för att tillhandahålla sakkunskap och fältundersökningar vid sjukdomskluster eller utbrott. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

inom ramen för centrumets uppdrag fastställa vilka erkända behöriga organ
  och
  folkhälsoexperter som kan bidra till unionens insatser mot hälsohot, exempelvis genom att genomföra uppdrag till medlemsstaterna för att tillhandahålla sakkunskap och fältundersökningar vid sjukdomskluster eller utbrott.

och

| c) | inom ramen för centrumets uppdrag fastställa vilka erkända behöriga organ, folkhälsoexperter
  och organisationer
  som kan bidra till unionens insatser mot hälsohot, exempelvis genom att genomföra uppdrag till medlemsstaterna
  , gränsöverskridande regioner eller tredjeländer
  för att tillhandahålla sakkunskap och fältundersökningar vid sjukdomskluster eller utbrott. |
| --- | --- |

c)

inom ramen för centrumets uppdrag fastställa vilka erkända behöriga organ, folkhälsoexperter
  och organisationer
  som kan bidra till unionens insatser mot hälsohot, exempelvis genom att genomföra uppdrag till medlemsstaterna
  , gränsöverskridande regioner eller tredjeländer
  för att tillhandahålla sakkunskap och fältundersökningar vid sjukdomskluster eller utbrott.

och organisationer

, gränsöverskridande regioner eller tredjeländer

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 4 – stycke 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | utveckla nationella beredskaps- och insatsplaner i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH], uppdatera dem i god tid med beaktande av centrumets rekommendationer och rapportera om hur deras beredskaps- och insatsplaner sammanställs och genomförs på nationell nivå i enlighet med artikel 7 i sistnämnda förordning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

utveckla nationella beredskaps- och insatsplaner i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH], uppdatera dem i god tid med beaktande av centrumets rekommendationer och rapportera om hur deras beredskaps- och insatsplaner sammanställs och genomförs på nationell nivå i enlighet med artikel 7 i sistnämnda förordning,

utveckla nationella beredskaps- och insatsplaner i enlighet med artikel 6 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH], uppdatera dem i god tid med beaktande av centrumets rekommendationer och rapportera om hur deras beredskaps- och insatsplaner sammanställs och genomförs på nationell nivå i enlighet med artikel 7 i sistnämnda förordning,

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 4 – stycke 1 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cb) | underlätta dels digitaliseringen av datainsamlingen, dels datakommunikationsprocessen mellan nationella övervakningssystem och unionens övervakningssystem och samtidigt säkerställa att det finns ekonomiska resurser för att nödvändig information ska kunna levereras i rätt tid, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cb)

cb)

underlätta dels digitaliseringen av datainsamlingen, dels datakommunikationsprocessen mellan nationella övervakningssystem och unionens övervakningssystem och samtidigt säkerställa att det finns ekonomiska resurser för att nödvändig information ska kunna levereras i rätt tid, och

underlätta dels digitaliseringen av datainsamlingen, dels datakommunikationsprocessen mellan nationella övervakningssystem och unionens övervakningssystem och samtidigt säkerställa att det finns ekonomiska resurser för att nödvändig information ska kunna levereras i rätt tid, och

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Artikel 1 – stycke 1 – led 3

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 4 – stycke 1 – led cc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cc) | omedelbart underrätta centrumet om varje dröjsmål vid inrapporteringen av data till centrumet, åtföljt av en förklaring av orsakerna och ett planerat datum för inlämnandet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cc)

cc)

omedelbart underrätta centrumet om varje dröjsmål vid inrapporteringen av data till centrumet, åtföljt av en förklaring av orsakerna och ett planerat datum för inlämnandet.

omedelbart underrätta centrumet om varje dröjsmål vid inrapporteringen av data till centrumet, åtföljt av en förklaring av orsakerna och ett planerat datum för inlämnandet.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Genom att förse kommissionen och medlemsstaterna med samordning och teknisk och vetenskaplig sakkunskap ska centrumet genom särskilda nätverk stödja nätverksarbetet mellan de behöriga organ som erkänts av medlemsstaterna. | 1.   Genom att förse kommissionen och medlemsstaterna med samordning och teknisk och vetenskaplig sakkunskap ska centrumet genom särskilda nätverk stödja
  och fortlöpande utveckla
  nätverksarbetet mellan de behöriga organ som erkänts av medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Genom att förse kommissionen och medlemsstaterna med samordning och teknisk och vetenskaplig sakkunskap ska centrumet genom särskilda nätverk stödja nätverksarbetet mellan de behöriga organ som erkänts av medlemsstaterna.

1.   Genom att förse kommissionen och medlemsstaterna med samordning och teknisk och vetenskaplig sakkunskap ska centrumet genom särskilda nätverk stödja
  och fortlöpande utveckla
  nätverksarbetet mellan de behöriga organ som erkänts av medlemsstaterna.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Centrumet ska säkerställa den integrerade driften av nätverket för epidemiologisk övervakning av
  de
  smittsamma sjukdomar och
  relaterade
  särskilda hälsofrågor som avses i artikel 2.1 a 
  i och
  ii i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]. | Centrumet ska säkerställa den integrerade driften av nätverket för epidemiologisk övervakning av smittsamma sjukdomar och särskilda hälsofrågor
  , såsom en oförutsedd ökning av stora icke-smittsamma sjukdomar eller kroniska sjukdomar och hälsorelaterade miljörisker, inklusive dem
  som avses i artikel 2.1 a ii i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Centrumet ska säkerställa den integrerade driften av nätverket för epidemiologisk övervakning av
  de
  smittsamma sjukdomar och
  relaterade
  särskilda hälsofrågor som avses i artikel 2.1 a 
  i och
  ii i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]].

de

relaterade

i och

Centrumet ska säkerställa den integrerade driften av nätverket för epidemiologisk övervakning av smittsamma sjukdomar och särskilda hälsofrågor
  , såsom en oförutsedd ökning av stora icke-smittsamma sjukdomar eller kroniska sjukdomar och hälsorelaterade miljörisker, inklusive dem
  som avses i artikel 2.1 a ii i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]].

, såsom en oförutsedd ökning av stora icke-smittsamma sjukdomar eller kroniska sjukdomar och hälsorelaterade miljörisker, inklusive dem

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | säkerställa
  vidareutvecklingen
  av digitala plattformar och applikationer som stöder epidemiologisk övervakning på unionsnivå och stöder medlemsstaterna med teknisk och vetenskaplig rådgivning för att inrätta integrerade övervakningssystem som möjliggör övervakning i realtid och utnyttjar EU:s befintliga rymdinfrastruktur och rymdtjänster, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

säkerställa
  vidareutvecklingen
  av digitala plattformar och applikationer som stöder epidemiologisk övervakning på unionsnivå och stöder medlemsstaterna med teknisk och vetenskaplig rådgivning för att inrätta integrerade övervakningssystem som möjliggör övervakning i realtid och utnyttjar EU:s befintliga rymdinfrastruktur och rymdtjänster,

vidareutvecklingen

| a) | säkerställa
  fortlöpande utveckling
  av digitala plattformar och applikationer,
  också den plattform för övervakning som inrättats med stöd av artikel 14 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH]
  , som stöder epidemiologisk övervakning på unionsnivå och stöder medlemsstaterna med teknisk och vetenskaplig rådgivning för att inrätta integrerade övervakningssystem som möjliggör övervakning i realtid och
  påvisar att datainsamlingen och användningen av data är nödvändig och proportionerlig, efter en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd som
  utnyttjar EU:s befintliga
  digitala
  rymdinfrastruktur och rymdtjänster
  , varvid syftet ska vara att förenkla utbytet av data och minska den administrativa bördan på unions- och medlemsstatsnivå, och de digitala plattformarna och applikationerna ska genomföras med inbyggt dataskydd och dataskydd som standard, i enlighet med artikel 27 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725

   (*1)

  , samt med beaktande av dagens modernaste teknik. |
| --- | --- |

a)

säkerställa
  fortlöpande utveckling
  av digitala plattformar och applikationer,
  också den plattform för övervakning som inrättats med stöd av artikel 14 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH]
  , som stöder epidemiologisk övervakning på unionsnivå och stöder medlemsstaterna med teknisk och vetenskaplig rådgivning för att inrätta integrerade övervakningssystem som möjliggör övervakning i realtid och
  påvisar att datainsamlingen och användningen av data är nödvändig och proportionerlig, efter en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd som
  utnyttjar EU:s befintliga
  digitala
  rymdinfrastruktur och rymdtjänster
  , varvid syftet ska vara att förenkla utbytet av data och minska den administrativa bördan på unions- och medlemsstatsnivå, och de digitala plattformarna och applikationerna ska genomföras med inbyggt dataskydd och dataskydd som standard, i enlighet med artikel 27 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725

   (*1)

  , samt med beaktande av dagens modernaste teknik.

fortlöpande utveckling

också den plattform för övervakning som inrättats med stöd av artikel 14 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH]

påvisar att datainsamlingen och användningen av data är nödvändig och proportionerlig, efter en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd som

digitala

, varvid syftet ska vara att förenkla utbytet av data och minska den administrativa bördan på unions- och medlemsstatsnivå, och de digitala plattformarna och applikationerna ska genomföras med inbyggt dataskydd och dataskydd som standard, i enlighet med artikel 27 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725

*1

, samt med beaktande av dagens modernaste teknik.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | tillhandahålla kvalitetssäkring genom att övervaka och utvärdera den epidemiologiska övervakningen (inbegripet fastställandet av övervakningsstandarder och övervakning av datafullständighet) inom de särskilda övervakningsnätverken för att säkerställa att de fungerar optimalt, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

tillhandahålla kvalitetssäkring genom att övervaka och utvärdera den epidemiologiska övervakningen (inbegripet fastställandet av övervakningsstandarder och övervakning av datafullständighet) inom de särskilda övervakningsnätverken för att säkerställa att de fungerar optimalt,

| b) | tillhandahålla kvalitetssäkring genom att övervaka och utvärdera den epidemiologiska övervakningen (inbegripet fastställandet av övervakningsstandarder och övervakning av datafullständighet
  och bedömningsindikatorer
  ) inom de särskilda övervakningsnätverken för att säkerställa att de fungerar optimalt, |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla kvalitetssäkring genom att övervaka och utvärdera den epidemiologiska övervakningen (inbegripet fastställandet av övervakningsstandarder och övervakning av datafullständighet
  och bedömningsindikatorer
  ) inom de särskilda övervakningsnätverken för att säkerställa att de fungerar optimalt,

och bedömningsindikatorer

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | upprätthålla en eller flera databaser över sådan epidemiologisk övervakning, samordna med värdar för andra relevanta databaser samt arbeta för en harmoniserad strategi för datainsamling och datamodellering, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

upprätthålla en eller flera databaser över sådan epidemiologisk övervakning, samordna med värdar för andra relevanta databaser samt arbeta för en harmoniserad strategi för datainsamling och datamodellering,

| c) | upprätthålla en eller flera databaser över sådan epidemiologisk övervakning, samordna med värdar för andra relevanta databaser samt arbeta för en harmoniserad strategi för datainsamling och datamodellering
  , för framtagning av jämförbara och unionsomfattande data såsom beslutsunderlag, varvid centrumet vid utförandet av denna funktion ska minimera de risker som kan uppkomma då oriktiga, ofullständiga eller oklara data överförs från en databas till en annan, samt fastställa gedigna förfaranden för översyn av datakvaliteten
  , |
| --- | --- |

c)

upprätthålla en eller flera databaser över sådan epidemiologisk övervakning, samordna med värdar för andra relevanta databaser samt arbeta för en harmoniserad strategi för datainsamling och datamodellering
  , för framtagning av jämförbara och unionsomfattande data såsom beslutsunderlag, varvid centrumet vid utförandet av denna funktion ska minimera de risker som kan uppkomma då oriktiga, ofullständiga eller oklara data överförs från en databas till en annan, samt fastställa gedigna förfaranden för översyn av datakvaliteten
  ,

, för framtagning av jämförbara och unionsomfattande data såsom beslutsunderlag, varvid centrumet vid utförandet av denna funktion ska minimera de risker som kan uppkomma då oriktiga, ofullständiga eller oklara data överförs från en databas till en annan, samt fastställa gedigna förfaranden för översyn av datakvaliteten

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | insamla och analysera uppgifter från medlemsstaterna om hur pandemier påverkar orsakerna till och behandlingen av relevanta stora icke-smittsamma sjukdomar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

insamla och analysera uppgifter från medlemsstaterna om hur pandemier påverkar orsakerna till och behandlingen av relevanta stora icke-smittsamma sjukdomar,

insamla och analysera uppgifter från medlemsstaterna om hur pandemier påverkar orsakerna till och behandlingen av relevanta stora icke-smittsamma sjukdomar,

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | meddela resultaten av dataanalyser till kommissionen och medlemsstaterna, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

meddela resultaten av dataanalyser till kommissionen och medlemsstaterna,

| d) | meddela resultaten av dataanalyser till kommissionen och medlemsstaterna
  och föreslå meddelanden med information till allmänheten
  , |
| --- | --- |

d)

meddela resultaten av dataanalyser till kommissionen och medlemsstaterna
  och föreslå meddelanden med information till allmänheten
  ,

och föreslå meddelanden med information till allmänheten

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 2 – stycke 2 – led g

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| g) | säkerställa driftskompatibiliteten hos digitala övervakningsplattformar med digital infrastruktur som möjliggör för användning av hälsodata inom hälso- och sjukvård, forskning, beslutsfattande och för regleringsändamål, och i syfte att integrera dessa plattformar och infrastrukturer i det europeiska hälsodataområdet, i enlighet med unionslagstiftningen, samt dra nytta av andra relevanta data, exempelvis miljöfaktorer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

g)

säkerställa driftskompatibiliteten hos digitala övervakningsplattformar med digital infrastruktur som möjliggör för användning av hälsodata inom hälso- och sjukvård, forskning, beslutsfattande och för regleringsändamål, och i syfte att integrera dessa plattformar och infrastrukturer i det europeiska hälsodataområdet, i enlighet med unionslagstiftningen, samt dra nytta av andra relevanta data, exempelvis miljöfaktorer.

| g) | säkerställa driftskompatibiliteten hos digitala övervakningsplattformar med digital infrastruktur som möjliggör för användning av hälsodata inom hälso- och sjukvård, forskning, beslutsfattande och för regleringsändamål
  , i överensstämmelse med artikel 9.2 h och i) i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679

   (*2)

  efter att ha gjort en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd och begränsat eventuella risker för de registrerades fri- och rättigheter,
  och i syfte att integrera dessa plattformar och infrastrukturer i det europeiska hälsodataområdet, i enlighet med unionslagstiftningen, samt dra nytta av andra relevanta data, exempelvis miljöfaktorer
  eller företeelser som kan komma att få svåra konsekvenser för hälsan på unionsnivå eller interregional nivå
  . |
| --- | --- |

g)

säkerställa driftskompatibiliteten hos digitala övervakningsplattformar med digital infrastruktur som möjliggör för användning av hälsodata inom hälso- och sjukvård, forskning, beslutsfattande och för regleringsändamål
  , i överensstämmelse med artikel 9.2 h och i) i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679

   (*2)

  efter att ha gjort en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd och begränsat eventuella risker för de registrerades fri- och rättigheter,
  och i syfte att integrera dessa plattformar och infrastrukturer i det europeiska hälsodataområdet, i enlighet med unionslagstiftningen, samt dra nytta av andra relevanta data, exempelvis miljöfaktorer
  eller företeelser som kan komma att få svåra konsekvenser för hälsan på unionsnivå eller interregional nivå
  .

, i överensstämmelse med artikel 9.2 h och i) i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679

*2

efter att ha gjort en konsekvensbedömning avseende uppgiftsskydd och begränsat eventuella risker för de registrerades fri- och rättigheter,

eller företeelser som kan komma att få svåra konsekvenser för hälsan på unionsnivå eller interregional nivå

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Centrumet ska stödja HSC:s, rådets och andra unionsstrukturers arbete för att samordna insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som omfattas av centrumets uppdrag. | 3.   Centrumet ska stödja HSC:s, rådets och
  , i förekommande fall,
  andra unionsstrukturers arbete för att samordna insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som omfattas av centrumets uppdrag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Centrumet ska stödja HSC:s, rådets och andra unionsstrukturers arbete för att samordna insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som omfattas av centrumets uppdrag.

3.   Centrumet ska stödja HSC:s, rådets och
  , i förekommande fall,
  andra unionsstrukturers arbete för att samordna insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som omfattas av centrumets uppdrag.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 4 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | övervaka och rapportera om tendenser gällande smittsamma sjukdomar över tid och runt om i medlemsstaterna och i tredjeländer, utifrån överenskomna indikatorer, för att bedöma den rådande situationen och underlätta lämpliga evidensbaserade åtgärder, däribland genom fastställandet av specifikationer för en harmoniserad datainsamling från medlemsstaterna, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

övervaka och rapportera om tendenser gällande smittsamma sjukdomar över tid och runt om i medlemsstaterna och i tredjeländer, utifrån överenskomna indikatorer, för att bedöma den rådande situationen och underlätta lämpliga evidensbaserade åtgärder, däribland genom fastställandet av specifikationer för en harmoniserad datainsamling från medlemsstaterna,

| a) | övervaka och rapportera om tendenser gällande smittsamma sjukdomar
  och deras växelverkan med stora icke-smittsamma sjukdomar och kroniska sjukdomstillstånd och konsekvenser för patienter som lider av sådana sjukdomar och sådana sjukdomstillstånd,
  över tid och runt om i medlemsstaterna och i tredjeländer, utifrån överenskomna indikatorer, för att bedöma den rådande situationen och underlätta lämpliga evidensbaserade åtgärder, däribland genom fastställandet av specifikationer för en harmoniserad datainsamling från medlemsstaterna, |
| --- | --- |

a)

övervaka och rapportera om tendenser gällande smittsamma sjukdomar
  och deras växelverkan med stora icke-smittsamma sjukdomar och kroniska sjukdomstillstånd och konsekvenser för patienter som lider av sådana sjukdomar och sådana sjukdomstillstånd,
  över tid och runt om i medlemsstaterna och i tredjeländer, utifrån överenskomna indikatorer, för att bedöma den rådande situationen och underlätta lämpliga evidensbaserade åtgärder, däribland genom fastställandet av specifikationer för en harmoniserad datainsamling från medlemsstaterna,

och deras växelverkan med stora icke-smittsamma sjukdomar och kroniska sjukdomstillstånd och konsekvenser för patienter som lider av sådana sjukdomar och sådana sjukdomstillstånd,

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 4 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | övervaka och bedöma hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet vad gäller diagnostisering, förebyggande och behandling av specifika smittsamma sjukdomar samt patientsäkerhet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

övervaka och bedöma hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet vad gäller diagnostisering, förebyggande och behandling av specifika smittsamma sjukdomar samt patientsäkerhet,

| d) | övervaka och bedöma hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet vad gäller diagnostisering, förebyggande och behandling av specifika smittsamma sjukdomar samt patientsäkerhet
  , jämte motståndskraften hos nationella hälso- och sjukvårdssystem vid större sjukdomsutbrott, utgående från gemensamma indikatorer och definitioner
  , |
| --- | --- |

d)

övervaka och bedöma hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet vad gäller diagnostisering, förebyggande och behandling av specifika smittsamma sjukdomar samt patientsäkerhet
  , jämte motståndskraften hos nationella hälso- och sjukvårdssystem vid större sjukdomsutbrott, utgående från gemensamma indikatorer och definitioner
  ,

, jämte motståndskraften hos nationella hälso- och sjukvårdssystem vid större sjukdomsutbrott, utgående från gemensamma indikatorer och definitioner

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 4 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | bidra till bedömningen av den börda som smittsamma sjukdomar utgör för befolkningen med hjälp av data, såsom förekomsten av sjukdomar, komplikationer, inläggning på sjukhus och dödlighet, och säkerställa att dessa data sammanställs utifrån ålder, kön och funktionsnedsättning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

bidra till bedömningen av den börda som smittsamma sjukdomar utgör för befolkningen med hjälp av data, såsom förekomsten av sjukdomar, komplikationer, inläggning på sjukhus och dödlighet, och säkerställa att dessa data sammanställs utifrån ålder, kön och funktionsnedsättning,

| f) | bidra till bedömningen av den börda som smittsamma sjukdomar utgör för befolkningen med hjälp av data, såsom förekomsten av sjukdomar, komplikationer, inläggning på sjukhus och dödlighet, och säkerställa att dessa data sammanställs utifrån ålder, kön, funktionsnedsättning
  och patienters samsjuklighet
  , |
| --- | --- |

f)

bidra till bedömningen av den börda som smittsamma sjukdomar utgör för befolkningen med hjälp av data, såsom förekomsten av sjukdomar, komplikationer, inläggning på sjukhus och dödlighet, och säkerställa att dessa data sammanställs utifrån ålder, kön, funktionsnedsättning
  och patienters samsjuklighet
  ,

och patienters samsjuklighet

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 4 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| h) | identifiera riskfaktorer för sjukdomsspridning, de mest riskutsatta befolkningsgrupperna, inbegripet korrelationen mellan sjukdomsfallens förekomst och allvarlighet med samhälls- och
  miljömässiga faktorer
  samt forskningsprioriteringar och forskningsbehov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

h)

identifiera riskfaktorer för sjukdomsspridning, de mest riskutsatta befolkningsgrupperna, inbegripet korrelationen mellan sjukdomsfallens förekomst och allvarlighet med samhälls- och
  miljömässiga faktorer
  samt forskningsprioriteringar och forskningsbehov.

miljömässiga faktorer

| h) | identifiera riskfaktorer för sjukdomsspridning, de mest riskutsatta befolkningsgrupperna, inbegripet korrelationen mellan sjukdomsfallens förekomst och allvarlighet med samhälls-
  , miljö-
  och
  klimatfaktorer
  samt forskningsprioriteringar och forskningsbehov. |
| --- | --- |

h)

identifiera riskfaktorer för sjukdomsspridning, de mest riskutsatta befolkningsgrupperna, inbegripet korrelationen mellan sjukdomsfallens förekomst och allvarlighet med samhälls-
  , miljö-
  och
  klimatfaktorer
  samt forskningsprioriteringar och forskningsbehov.

, miljö-

klimatfaktorer

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Varje medlemsstat ska utse ett samordnande behörigt organ och nominera en nationell kontaktpunkt och operativa kontaktpunkter efter behov för folkhälsofunktioner, inbegripet epidemiologisk övervakning, och för olika sjukdomsgrupper och enskilda sjukdomar. | Varje medlemsstat ska utse ett samordnande behörigt organ och nominera en nationell kontaktpunkt och operativa kontaktpunkter efter behov för folkhälsofunktioner, inbegripet epidemiologisk övervakning, och för olika sjukdomsgrupper och enskilda sjukdomar.
  De nationella kontaktpunkterna ska i möjligaste mån sammanfalla med de nationella kontaktpunkterna inom ramen för det internationella hälsoreglementet (IHR) för att dubblering av resurser och insatser ska hållas vid ett minimum. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Varje medlemsstat ska utse ett samordnande behörigt organ och nominera en nationell kontaktpunkt och operativa kontaktpunkter efter behov för folkhälsofunktioner, inbegripet epidemiologisk övervakning, och för olika sjukdomsgrupper och enskilda sjukdomar.

Varje medlemsstat ska utse ett samordnande behörigt organ och nominera en nationell kontaktpunkt och operativa kontaktpunkter efter behov för folkhälsofunktioner, inbegripet epidemiologisk övervakning, och för olika sjukdomsgrupper och enskilda sjukdomar.
  De nationella kontaktpunkterna ska i möjligaste mån sammanfalla med de nationella kontaktpunkterna inom ramen för det internationella hälsoreglementet (IHR) för att dubblering av resurser och insatser ska hållas vid ett minimum.

De nationella kontaktpunkterna ska i möjligaste mån sammanfalla med de nationella kontaktpunkterna inom ramen för det internationella hälsoreglementet (IHR) för att dubblering av resurser och insatser ska hållas vid ett minimum.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 5 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Nationella kontaktpunkter och operativa kontaktpunkter utsedda för sjukdomsspecifikt samarbete med centrumet ska utgöra sjukdomsspecifika eller sjukdomsgruppsspecifika nätverk vilkas arbetsuppgifter ska inbegripa överföringen av nationella övervakningsdata till centrumet. | Nationella kontaktpunkter och operativa kontaktpunkter utsedda för sjukdomsspecifikt samarbete med centrumet ska utgöra sjukdomsspecifika eller sjukdomsgruppsspecifika nätverk vilkas arbetsuppgifter ska inbegripa överföringen till centrumet av nationella övervakningsdata
  och av förslag om förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Nationella kontaktpunkter och operativa kontaktpunkter utsedda för sjukdomsspecifikt samarbete med centrumet ska utgöra sjukdomsspecifika eller sjukdomsgruppsspecifika nätverk vilkas arbetsuppgifter ska inbegripa överföringen av nationella övervakningsdata till centrumet.

Nationella kontaktpunkter och operativa kontaktpunkter utsedda för sjukdomsspecifikt samarbete med centrumet ska utgöra sjukdomsspecifika eller sjukdomsgruppsspecifika nätverk vilkas arbetsuppgifter ska inbegripa överföringen till centrumet av nationella övervakningsdata
  och av förslag om förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar
  .

och av förslag om förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Centrumet ska säkerställa driften av det nätverk av EU-referenslaboratorier som avses i artikel 15 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] för diagnostisering, upptäckt, identifiering och karakterisering av smittämnen som kan utgöra ett hot mot folkhälsan. | 6.   Centrumet ska säkerställa
  och samordna
  driften av det nätverk av EU-referenslaboratorier som avses i artikel 15 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] för diagnostisering, upptäckt, identifiering
  , genetisk sekvensering
  och karakterisering av smittämnen som kan utgöra ett hot mot folkhälsan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Centrumet ska säkerställa driften av det nätverk av EU-referenslaboratorier som avses i artikel 15 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] för diagnostisering, upptäckt, identifiering och karakterisering av smittämnen som kan utgöra ett hot mot folkhälsan.

6.   Centrumet ska säkerställa
  och samordna
  driften av det nätverk av EU-referenslaboratorier som avses i artikel 15 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] för diagnostisering, upptäckt, identifiering
  , genetisk sekvensering
  och karakterisering av smittämnen som kan utgöra ett hot mot folkhälsan.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Centrumet ska bistå medlemsstaterna med tekniskt och vetenskapligt stöd för att utveckla deras kapacitet för upptäckt och sekvensering och särskilt bistå de medlemsstater som inte har tillräcklig kapacitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Centrumet ska bistå medlemsstaterna med tekniskt och vetenskapligt stöd för att utveckla deras kapacitet för upptäckt och sekvensering och särskilt bistå de medlemsstater som inte har tillräcklig kapacitet.

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 8 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Centrumet ska säkerställa driften av ett nätverk av medlemsstaternas tjänster för transfusion, transplantation och medicinskt assisterad befruktning för att möjliggöra kontinuerlig och snabb tillgång till seroepidemiologiska data via seroepidemiologiska populationsundersökningar, inbegripet bedömning av givarpopulationens exponering och immunitet. | Centrumet ska säkerställa driften
  och samordningen
  av ett nätverk av medlemsstaternas tjänster för
  stöd till mikrobiologisk säkerhet hos ämnen av mänskligt ursprung i samband med
  transfusion, transplantation och medicinskt assisterad befruktning
  , vilket inrättats med stöd av artikel 16 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH],
  för att möjliggöra kontinuerlig och snabb tillgång till seroepidemiologiska data via seroepidemiologiska populationsundersökningar, inbegripet bedömning av givarpopulationens exponering och immunitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Centrumet ska säkerställa driften av ett nätverk av medlemsstaternas tjänster för transfusion, transplantation och medicinskt assisterad befruktning för att möjliggöra kontinuerlig och snabb tillgång till seroepidemiologiska data via seroepidemiologiska populationsundersökningar, inbegripet bedömning av givarpopulationens exponering och immunitet.

Centrumet ska säkerställa driften
  och samordningen
  av ett nätverk av medlemsstaternas tjänster för
  stöd till mikrobiologisk säkerhet hos ämnen av mänskligt ursprung i samband med
  transfusion, transplantation och medicinskt assisterad befruktning
  , vilket inrättats med stöd av artikel 16 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH],
  för att möjliggöra kontinuerlig och snabb tillgång till seroepidemiologiska data via seroepidemiologiska populationsundersökningar, inbegripet bedömning av givarpopulationens exponering och immunitet.

och samordningen

stöd till mikrobiologisk säkerhet hos ämnen av mänskligt ursprung i samband med

, vilket inrättats med stöd av artikel 16 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH],

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Artikel 1 – stycke 1 – led 4

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5 – punkt 8 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det nätverk som avses i första stycket ska stödja centrumet genom att övervaka
  sjukdomsutbrott
  relevanta för ämnen av mänskligt ursprung
  och deras tillhandahållande
  för patienter, och genom att utarbeta riktlinjer för säkerheten och kvaliteten hos blod, vävnader och celler. | Det nätverk som avses i första stycket ska stödja centrumet genom att övervaka
  utbrott av smittsamma sjukdomar
  relevanta för
  att
  ämnen av mänskligt ursprung
  under betryggande former och i tillräckliga mängder ska kunna tillhandahållas
  för patienter, och genom att utarbeta riktlinjer för säkerheten och kvaliteten hos blod, vävnader och celler. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det nätverk som avses i första stycket ska stödja centrumet genom att övervaka
  sjukdomsutbrott
  relevanta för ämnen av mänskligt ursprung
  och deras tillhandahållande
  för patienter, och genom att utarbeta riktlinjer för säkerheten och kvaliteten hos blod, vävnader och celler.

sjukdomsutbrott

och deras tillhandahållande

Det nätverk som avses i första stycket ska stödja centrumet genom att övervaka
  utbrott av smittsamma sjukdomar
  relevanta för
  att
  ämnen av mänskligt ursprung
  under betryggande former och i tillräckliga mängder ska kunna tillhandahållas
  för patienter, och genom att utarbeta riktlinjer för säkerheten och kvaliteten hos blod, vävnader och celler.

utbrott av smittsamma sjukdomar

att

under betryggande former och i tillräckliga mängder ska kunna tillhandahållas

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 5

Artikel 1 – stycke 1 – led 5

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5a – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Centrumet ska stödja medlemsstaterna att stärka deras
  system
  för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar. | 1.   Centrumet ska stödja medlemsstaterna att stärka deras
  kapacitet
  för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar
  samt förbättra och underlätta datainsamlingen med hjälp av driftskompatibelt utbyte av realtidsdata
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Centrumet ska stödja medlemsstaterna att stärka deras
  system
  för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar.

1.   Centrumet ska stödja medlemsstaterna att stärka deras
  kapacitet
  för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar
  samt förbättra och underlätta datainsamlingen med hjälp av driftskompatibelt utbyte av realtidsdata
  .

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 5

Artikel 1 – stycke 1 – led 5

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Centrumet ska utarbeta en ram för förebyggande av smittsamma sjukdomar och särskilda hälsofrågor, inbegripet sjukdomar som kan förebyggas genom vaccin, antimikrobiell resistens, hälsoundervisning, hälsokompetens och beteendeförändring. | 2.   Centrumet ska
  , i nära samarbete med medlemsstaterna, EMA och andra relevanta unionsorgan och unionsbyråer samt med internationella organisationer,
  utarbeta en ram för förebyggande av smittsamma sjukdomar och särskilda hälsofrågor, inbegripet
  socioekonomiska riskfaktorer och
  sjukdomar som kan förebyggas genom vaccin,
  varjämte ramen även ska omfatta
  antimikrobiell resistens,
  hälsofrämjande,
  hälsoundervisning, hälsokompetens och beteendeförändring. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Centrumet ska utarbeta en ram för förebyggande av smittsamma sjukdomar och särskilda hälsofrågor, inbegripet sjukdomar som kan förebyggas genom vaccin, antimikrobiell resistens, hälsoundervisning, hälsokompetens och beteendeförändring.

2.   Centrumet ska
  , i nära samarbete med medlemsstaterna, EMA och andra relevanta unionsorgan och unionsbyråer samt med internationella organisationer,
  utarbeta en ram för förebyggande av smittsamma sjukdomar och särskilda hälsofrågor, inbegripet
  socioekonomiska riskfaktorer och
  sjukdomar som kan förebyggas genom vaccin,
  varjämte ramen även ska omfatta
  antimikrobiell resistens,
  hälsofrämjande,
  hälsoundervisning, hälsokompetens och beteendeförändring.

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 5

Artikel 1 – stycke 1 – led 5

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 2 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Denna ram ska underlätta dels ett fortlöpande samråd med företrädare för civilsamhället och näringslivet, särskilt vetenskapliga organ, om centrumets verksamheter för att förebygga smittsamma sjukdomar, bekämpa felaktig information om vaccinering som ger upphov till vaccineringsmotstånd, dels förebyggande åtgärder och medicinsk behandling, samt informationskampanjer om kopplingarna mellan sjukdomsområden och om riskerna för patienter med stora icke-smittsamma sjukdomar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Denna ram ska underlätta dels ett fortlöpande samråd med företrädare för civilsamhället och näringslivet, särskilt vetenskapliga organ, om centrumets verksamheter för att förebygga smittsamma sjukdomar, bekämpa felaktig information om vaccinering som ger upphov till vaccineringsmotstånd, dels förebyggande åtgärder och medicinsk behandling, samt informationskampanjer om kopplingarna mellan sjukdomsområden och om riskerna för patienter med stora icke-smittsamma sjukdomar.

Denna ram ska underlätta dels ett fortlöpande samråd med företrädare för civilsamhället och näringslivet, särskilt vetenskapliga organ, om centrumets verksamheter för att förebygga smittsamma sjukdomar, bekämpa felaktig information om vaccinering som ger upphov till vaccineringsmotstånd, dels förebyggande åtgärder och medicinsk behandling, samt informationskampanjer om kopplingarna mellan sjukdomsområden och om riskerna för patienter med stora icke-smittsamma sjukdomar.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 5

Artikel 1 – stycke 1 – led 5

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5a – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Centrumet ska utvärdera och övervaka program för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar i syfte att tillhandahålla underlag till rekommendationer för att stärka och förbättra dessa program på nationell nivå och på unionsnivå, och i tillämpliga fall på internationell nivå. | 3.   Centrumet
  får på begäran tillhandahålla riktlinjer för utarbetande av program för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar och
  ska utvärdera och övervaka program för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar i syfte att tillhandahålla underlag till rekommendationer för att
  samordna,
  stärka och förbättra dessa program på nationell nivå
  , interregional nivå
  och på unionsnivå, och i tillämpliga fall på internationell nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Centrumet ska utvärdera och övervaka program för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar i syfte att tillhandahålla underlag till rekommendationer för att stärka och förbättra dessa program på nationell nivå och på unionsnivå, och i tillämpliga fall på internationell nivå.

3.   Centrumet
  får på begäran tillhandahålla riktlinjer för utarbetande av program för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar och
  ska utvärdera och övervaka program för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar i syfte att tillhandahålla underlag till rekommendationer för att
  samordna,
  stärka och förbättra dessa program på nationell nivå
  , interregional nivå
  och på unionsnivå, och i tillämpliga fall på internationell nivå.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 5

Artikel 1 – stycke 1 – led 5

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Centrumet ska utveckla en plattform för att övervaka medlemsstaternas vaccinationstäckning, med beaktande av särdragen i vaccinationssystemen på nationell och regional nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Centrumet ska utveckla en plattform för att övervaka medlemsstaternas vaccinationstäckning, med beaktande av särdragen i vaccinationssystemen på nationell och regional nivå.

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 6

Artikel 1 – stycke 1 – led 6

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5b – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Centrumet ska tillhandahålla vetenskaplig och teknisk sakkunskap till medlemsstaterna och till kommissionen i samarbete med relevanta unionsorgan, unionsbyråer
  och
  internationella organisationer i enlighet med lämpliga arbetsmetoder som upprättats med kommissionen inom området beredskaps- och insatsplanering. | Centrumet ska tillhandahålla
  rekommendationer och
  vetenskaplig och teknisk sakkunskap till medlemsstaterna och till kommissionen i samarbete med relevanta unionsorgan, unionsbyråer, internationella organisationer
  och företrädare för civilsamhället
  i enlighet med lämpliga arbetsmetoder som upprättats med kommissionen inom området beredskaps- och insatsplanering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Centrumet ska tillhandahålla vetenskaplig och teknisk sakkunskap till medlemsstaterna och till kommissionen i samarbete med relevanta unionsorgan, unionsbyråer
  och
  internationella organisationer i enlighet med lämpliga arbetsmetoder som upprättats med kommissionen inom området beredskaps- och insatsplanering.

och

Centrumet ska tillhandahålla
  rekommendationer och
  vetenskaplig och teknisk sakkunskap till medlemsstaterna och till kommissionen i samarbete med relevanta unionsorgan, unionsbyråer, internationella organisationer
  och företrädare för civilsamhället
  i enlighet med lämpliga arbetsmetoder som upprättats med kommissionen inom området beredskaps- och insatsplanering.

rekommendationer och

och företrädare för civilsamhället

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 6

Artikel 1 – stycke 1 – led 6

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5b – punkt 1 – stycke 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | underlätta självbedömningar och externa utvärderingar av
  medlemsstaternas beredskaps- och insatsplanering, och bidra till rapportering och revision av beredskaps- och insatsplaneringen enligt artiklarna 7 och 8 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]], |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

underlätta självbedömningar och externa utvärderingar av
  medlemsstaternas beredskaps- och insatsplanering, och bidra till rapportering och revision av beredskaps- och insatsplaneringen enligt artiklarna 7 och 8 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]],

underlätta självbedömningar och externa utvärderingar av

| c) | bedöma
  medlemsstaternas beredskaps- och insatsplanering, och bidra till rapportering om och utvärdering av beredskaps- och insatsplaneringen enligt artiklarna 7 och 8 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]],
  varefter centrumet ska tillställa medlemsstaterna sina bedömningar med tillhörande rekommendationer och göra dem offentliga, |
| --- | --- |

c)

bedöma
  medlemsstaternas beredskaps- och insatsplanering, och bidra till rapportering om och utvärdering av beredskaps- och insatsplaneringen enligt artiklarna 7 och 8 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]],
  varefter centrumet ska tillställa medlemsstaterna sina bedömningar med tillhörande rekommendationer och göra dem offentliga,

bedöma

varefter centrumet ska tillställa medlemsstaterna sina bedömningar med tillhörande rekommendationer och göra dem offentliga,

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 6

Artikel 1 – stycke 1 – led 6

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5b – punkt 1 – stycke 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | utarbeta övningar, genomföra granskningar under och efter insatser, och anordna åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i syfte att hantera identifierade beredskapskapaciteter och beredskapsbrister, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

utarbeta övningar, genomföra granskningar under och efter insatser, och anordna åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i syfte att hantera identifierade beredskapskapaciteter och beredskapsbrister,

| e) | utarbeta övningar,
  stresstester,
  genomföra granskningar under och efter insatser, och anordna åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i syfte att hantera identifierade beredskapskapaciteter och beredskapsbrister, |
| --- | --- |

e)

utarbeta övningar,
  stresstester,
  genomföra granskningar under och efter insatser, och anordna åtgärder för kapacitetsuppbyggnad i syfte att hantera identifierade beredskapskapaciteter och beredskapsbrister,

stresstester,

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 6

Artikel 1 – stycke 1 – led 6

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5b – punkt 1 – stycke 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | utarbeta specifika beredskapsverksamheter som avser sjukdomar som kan förebyggas genom vaccin, antimikrobiell resistens, laboratoriekapacitet och biosäkerhet i enlighet med kommissionens prioriteringar och utifrån de brister som identifierats, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

utarbeta specifika beredskapsverksamheter som avser sjukdomar som kan förebyggas genom vaccin, antimikrobiell resistens, laboratoriekapacitet och biosäkerhet i enlighet med kommissionens prioriteringar och utifrån de brister som identifierats,

| f) | utarbeta specifika beredskapsverksamheter som avser
  bland annat
  sjukdomar som kan förebyggas genom vaccin, antimikrobiell resistens, laboratoriekapacitet och biosäkerhet i enlighet med kommissionens prioriteringar och utifrån de brister som identifierats, |
| --- | --- |

f)

utarbeta specifika beredskapsverksamheter som avser
  bland annat
  sjukdomar som kan förebyggas genom vaccin, antimikrobiell resistens, laboratoriekapacitet och biosäkerhet i enlighet med kommissionens prioriteringar och utifrån de brister som identifierats,

bland annat

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 6

Artikel 1 – stycke 1 – led 6

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5b – punkt 1 – stycke 2 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| h) | utarbeta riktade verksamheter som avser riskutsatta grupper och lokalsamhällenas beredskap, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

h)

utarbeta riktade verksamheter som avser riskutsatta grupper och lokalsamhällenas beredskap,

| h) | utarbeta riktade verksamheter som avser riskutsatta grupper och lokalsamhällenas beredskap
  , särskilt med beaktande av de risker som är förknippade med orsakerna till och behandlingen av stora icke-smittsamma sjukdomar
  , |
| --- | --- |

h)

utarbeta riktade verksamheter som avser riskutsatta grupper och lokalsamhällenas beredskap
  , särskilt med beaktande av de risker som är förknippade med orsakerna till och behandlingen av stora icke-smittsamma sjukdomar
  ,

, särskilt med beaktande av de risker som är förknippade med orsakerna till och behandlingen av stora icke-smittsamma sjukdomar

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 6

Artikel 1 – stycke 1 – led 6

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5b – punkt 1 – stycke 2 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | bedöma hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet att upptäcka, förebygga, hantera och återhämta sig från utbrott av smittsamma sjukdomar, identifiera brister och tillhandahålla rekommendationer för att stärka hälso- och sjukvårdssystemen,
  vilka
  ska genomföras med unionsstöd när så är lämpligt, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

bedöma hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet att upptäcka, förebygga, hantera och återhämta sig från utbrott av smittsamma sjukdomar, identifiera brister och tillhandahålla rekommendationer för att stärka hälso- och sjukvårdssystemen,
  vilka
  ska genomföras med unionsstöd när så är lämpligt,

vilka

| i) | bedöma
  , utgående från gemensamma indikatorer,
  hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet att upptäcka, förebygga, hantera och återhämta sig från utbrott av smittsamma sjukdomar
  med dithörande hälsorisker
  , identifiera brister och tillhandahålla rekommendationer för att stärka hälso- och sjukvårdssystemen,
  framför allt deras minimikapacitet för testning, varvid rekommendationerna
  ska genomföras med unionsstöd när så är lämpligt,
  och centrumet ska tillställa medlemsstaterna sina bedömningar med tillhörande rekommendationer och göra dem offentliga, |
| --- | --- |

i)

bedöma
  , utgående från gemensamma indikatorer,
  hälso- och sjukvårdssystemens kapacitet att upptäcka, förebygga, hantera och återhämta sig från utbrott av smittsamma sjukdomar
  med dithörande hälsorisker
  , identifiera brister och tillhandahålla rekommendationer för att stärka hälso- och sjukvårdssystemen,
  framför allt deras minimikapacitet för testning, varvid rekommendationerna
  ska genomföras med unionsstöd när så är lämpligt,
  och centrumet ska tillställa medlemsstaterna sina bedömningar med tillhörande rekommendationer och göra dem offentliga,

, utgående från gemensamma indikatorer,

med dithörande hälsorisker

framför allt deras minimikapacitet för testning, varvid rekommendationerna

och centrumet ska tillställa medlemsstaterna sina bedömningar med tillhörande rekommendationer och göra dem offentliga,

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 7 – led a

Artikel 1 – stycke 1 – led 7 – led a

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 6 – punkt 1a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1a.   Centrumet ska på begäran av kommissionen tillhandahålla konkreta analyser och rekommendationer om åtgärder för att förebygga och kontrollera
  hot från
  smittsamma sjukdomar. | 1a.   Centrumet ska på begäran av kommissionen tillhandahålla konkreta analyser och rekommendationer om åtgärder för att förebygga och kontrollera smittsamma sjukdomar
  och andra gränsöverskridande hälsohot
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.   Centrumet ska på begäran av kommissionen tillhandahålla konkreta analyser och rekommendationer om åtgärder för att förebygga och kontrollera
  hot från
  smittsamma sjukdomar.

1a.   Centrumet ska på begäran av kommissionen tillhandahålla konkreta analyser och rekommendationer om åtgärder för att förebygga och kontrollera smittsamma sjukdomar
  och andra gränsöverskridande hälsohot
  .

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 7 – led b

Artikel 1 – stycke 1 – led 7 – led b

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 6 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Centrumet får främja och ta initiativ till de vetenskapliga undersökningar som behövs för att det ska kunna fullgöra sitt uppdrag samt till studier och projekt inom tillämpad forskning för att undersöka sin verksamhets genomförbarhet, utveckling och utformning. Centrumet ska undvika dubbelarbete med kommissionens, medlemsstaternas
  och
  unionens forsknings- och hälsoprogram, och sköta samarbetet mellan folkhälsosektorn och forskningssektorn
  utifrån behov
  . | Centrumet får främja och ta initiativ till de vetenskapliga undersökningar som behövs för att det ska kunna fullgöra sitt uppdrag samt till studier och projekt inom tillämpad forskning för att undersöka sin verksamhets genomförbarhet, utveckling och utformning. Centrumet ska undvika dubbelarbete med kommissionens, medlemsstaternas, unionens
  och WHO:s
  forsknings- och hälsoprogram, och sköta samarbetet mellan folkhälsosektorn och forskningssektorn
  , genom att uppmuntra till samråd och samarbete med folkhälsoexperter
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Centrumet får främja och ta initiativ till de vetenskapliga undersökningar som behövs för att det ska kunna fullgöra sitt uppdrag samt till studier och projekt inom tillämpad forskning för att undersöka sin verksamhets genomförbarhet, utveckling och utformning. Centrumet ska undvika dubbelarbete med kommissionens, medlemsstaternas
  och
  unionens forsknings- och hälsoprogram, och sköta samarbetet mellan folkhälsosektorn och forskningssektorn
  utifrån behov
  .

och

utifrån behov

Centrumet får främja och ta initiativ till de vetenskapliga undersökningar som behövs för att det ska kunna fullgöra sitt uppdrag samt till studier och projekt inom tillämpad forskning för att undersöka sin verksamhets genomförbarhet, utveckling och utformning. Centrumet ska undvika dubbelarbete med kommissionens, medlemsstaternas, unionens
  och WHO:s
  forsknings- och hälsoprogram, och sköta samarbetet mellan folkhälsosektorn och forskningssektorn
  , genom att uppmuntra till samråd och samarbete med folkhälsoexperter
  .

och WHO:s

, genom att uppmuntra till samråd och samarbete med folkhälsoexperter

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 7 – led b

Artikel 1 – stycke 1 – led 7 – led b

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 6 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| För att genomföra de studier som avses i första stycket ska centrumet ha tillgång till hälsodata som görs tillgängliga eller utbyts genom digitala infrastrukturer och applikationer, i enlighet med dataskyddsbestämmelserna, som möjliggör för användning av hälsodata inom hälso- och sjukvård,
  forskning
  och för beslutsfattande och regleringsändamål. Med avseende på de studier som avses i första stycket ska centrumet också använda andra relevanta uppgifter, till exempel om miljömässiga och socioekonomiska faktorer. | För att genomföra de studier som avses i första stycket ska centrumet ha tillgång till hälsodata som görs tillgängliga eller utbyts genom digitala infrastrukturer och applikationer, i enlighet med dataskyddsbestämmelserna, som möjliggör för användning av hälsodata
  enbart
  inom hälso- och sjukvård,
  hälsoforskning
  och för beslutsfattande och regleringsändamål
  på hälsoområdet
  . Med avseende på de studier som avses i första stycket ska centrumet också använda andra relevanta uppgifter, till exempel om miljömässiga och socioekonomiska faktorer
  , efter att ha styrkt att användningen av dessa data är nödvändig och proportionerlig
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att genomföra de studier som avses i första stycket ska centrumet ha tillgång till hälsodata som görs tillgängliga eller utbyts genom digitala infrastrukturer och applikationer, i enlighet med dataskyddsbestämmelserna, som möjliggör för användning av hälsodata inom hälso- och sjukvård,
  forskning
  och för beslutsfattande och regleringsändamål. Med avseende på de studier som avses i första stycket ska centrumet också använda andra relevanta uppgifter, till exempel om miljömässiga och socioekonomiska faktorer.

forskning

För att genomföra de studier som avses i första stycket ska centrumet ha tillgång till hälsodata som görs tillgängliga eller utbyts genom digitala infrastrukturer och applikationer, i enlighet med dataskyddsbestämmelserna, som möjliggör för användning av hälsodata
  enbart
  inom hälso- och sjukvård,
  hälsoforskning
  och för beslutsfattande och regleringsändamål
  på hälsoområdet
  . Med avseende på de studier som avses i första stycket ska centrumet också använda andra relevanta uppgifter, till exempel om miljömässiga och socioekonomiska faktorer
  , efter att ha styrkt att användningen av dessa data är nödvändig och proportionerlig
  .

enbart

hälsoforskning

på hälsoområdet

, efter att ha styrkt att användningen av dessa data är nödvändig och proportionerlig

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 7 – led b

Artikel 1 – stycke 1 – led 7 – led b

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 6 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Centrumet får använda sina resurser och anlita referenslaboratorier för fältforskning, datainsamling och dataanalys för att hjälpa relevanta nationella organ att samla in tillförlitliga data. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Centrumet får använda sina resurser och anlita referenslaboratorier för fältforskning, datainsamling och dataanalys för att hjälpa relevanta nationella organ att samla in tillförlitliga data.

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 7 – led c

Artikel 1 – stycke 1 – led 7 – led c

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 6 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Centrumet ska samråda med kommissionen och andra unionsorgan eller unionsbyråer när det gäller planering och fastställande av prioriteringar för forskning och undersökningar på folkhälsoområdet. | 4.   Centrumet ska samråda med kommissionen
  , HSC
  och andra
  relevanta
  unionsorgan eller unionsbyråer när det gäller planering och fastställande av prioriteringar för forskning och undersökningar på folkhälsoområdet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Centrumet ska samråda med kommissionen och andra unionsorgan eller unionsbyråer när det gäller planering och fastställande av prioriteringar för forskning och undersökningar på folkhälsoområdet.

4.   Centrumet ska samråda med kommissionen
  , HSC
  och andra
  relevanta
  unionsorgan eller unionsbyråer när det gäller planering och fastställande av prioriteringar för forskning och undersökningar på folkhälsoområdet.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 8

Artikel 1 – stycke 1 – led 8

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 7 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | på begäran av kommissionen,
  och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

på begäran av kommissionen,
  och

och

| c) | på begäran av kommissionen,
  eller EMA |
| --- | --- |

c)

på begäran av kommissionen,
  eller EMA

eller EMA

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 8

Artikel 1 – stycke 1 – led 8

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 7 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | på begäran av HSC, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

på begäran av HSC, och

på begäran av HSC, och

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 8

Artikel 1 – stycke 1 – led 8

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   En sådan begäran om ett vetenskapligt yttrande som avses i punkt 1 ska tydligt förklara den vetenskapliga fråga som ska behandlas
  och
  unionens intresse, och den ska åtföljas av tillräcklig bakgrundsinformation om frågan. | 2.   En sådan begäran om ett vetenskapligt yttrande som avses i punkt 1 ska tydligt förklara den vetenskapliga fråga som ska behandlas
  samt att åtgärdsvidtagande ligger i
  unionens intresse
  och är nödvändigt,
  och den ska åtföljas av tillräcklig bakgrundsinformation om frågan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   En sådan begäran om ett vetenskapligt yttrande som avses i punkt 1 ska tydligt förklara den vetenskapliga fråga som ska behandlas
  och
  unionens intresse, och den ska åtföljas av tillräcklig bakgrundsinformation om frågan.

2.   En sådan begäran om ett vetenskapligt yttrande som avses i punkt 1 ska tydligt förklara den vetenskapliga fråga som ska behandlas
  samt att åtgärdsvidtagande ligger i
  unionens intresse
  och är nödvändigt,
  och den ska åtföljas av tillräcklig bakgrundsinformation om frågan.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 8

Artikel 1 – stycke 1 – led 8

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 7 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Om mer än en begäran görs i samma fråga eller om begäran inte överensstämmer med punkt 2 får centrumet neka att utfärda ett vetenskapligt yttrande eller föreslå ändringar i begäran i samråd med den institution eller
  den
  medlemsstat som lämnade in begäran. Om begäran avslås ska en motivering lämnas till den institution eller
  den
  medlemsstat som lämnade in begäran. | 4.   Om mer än en begäran görs i samma fråga eller om begäran inte överensstämmer med punkt 2 får centrumet neka att utfärda ett vetenskapligt yttrande eller föreslå ändringar i begäran i samråd med den institution
  , byrå
  eller medlemsstat som lämnade in begäran. Om begäran avslås ska en motivering lämnas till den institution
  , byrå
  eller medlemsstat som lämnade in begäran. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Om mer än en begäran görs i samma fråga eller om begäran inte överensstämmer med punkt 2 får centrumet neka att utfärda ett vetenskapligt yttrande eller föreslå ändringar i begäran i samråd med den institution eller
  den
  medlemsstat som lämnade in begäran. Om begäran avslås ska en motivering lämnas till den institution eller
  den
  medlemsstat som lämnade in begäran.

4.   Om mer än en begäran görs i samma fråga eller om begäran inte överensstämmer med punkt 2 får centrumet neka att utfärda ett vetenskapligt yttrande eller föreslå ändringar i begäran i samråd med den institution
  , byrå
  eller medlemsstat som lämnade in begäran. Om begäran avslås ska en motivering lämnas till den institution
  , byrå
  eller medlemsstat som lämnade in begäran.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 8

Artikel 1 – stycke 1 – led 8

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 7 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Om centrumet redan har lämnat ett vetenskapligt yttrande om den specifika fråga som omfattas av en begäran och om det konstaterar att inga vetenskapliga faktorer motiverar en ny granskning av frågan, ska information till stöd för den slutsatsen lämnas till den institution eller
  den
  medlemsstat som lämnade in begäran. | 5.   Om centrumet redan har lämnat ett vetenskapligt yttrande om den specifika fråga som omfattas av en begäran och om det konstaterar att inga vetenskapliga faktorer motiverar en ny granskning av frågan, ska information till stöd för den slutsatsen lämnas till den institution
  , byrå
  eller medlemsstat som lämnade in begäran. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Om centrumet redan har lämnat ett vetenskapligt yttrande om den specifika fråga som omfattas av en begäran och om det konstaterar att inga vetenskapliga faktorer motiverar en ny granskning av frågan, ska information till stöd för den slutsatsen lämnas till den institution eller
  den
  medlemsstat som lämnade in begäran.

5.   Om centrumet redan har lämnat ett vetenskapligt yttrande om den specifika fråga som omfattas av en begäran och om det konstaterar att inga vetenskapliga faktorer motiverar en ny granskning av frågan, ska information till stöd för den slutsatsen lämnas till den institution
  , byrå
  eller medlemsstat som lämnade in begäran.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 9

Artikel 1 – stycke 1 – led 9

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Centrumet ska bistå och stödja kommissionen genom att administrera systemet för tidig varning och reaktion och genom att tillsammans med medlemsstaterna säkerställa kapaciteten för samordnade insatser. | 1.   Centrumet ska bistå och stödja kommissionen genom att administrera systemet för tidig varning och reaktion
  , om vilket det stadgas i artikel 18 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH],
  och genom att tillsammans med medlemsstaterna säkerställa kapaciteten för samordnade insatser
  i god tid
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Centrumet ska bistå och stödja kommissionen genom att administrera systemet för tidig varning och reaktion och genom att tillsammans med medlemsstaterna säkerställa kapaciteten för samordnade insatser.

1.   Centrumet ska bistå och stödja kommissionen genom att administrera systemet för tidig varning och reaktion
  , om vilket det stadgas i artikel 18 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH],
  och genom att tillsammans med medlemsstaterna säkerställa kapaciteten för samordnade insatser
  i god tid
  .

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 9

Artikel 1 – stycke 1 – led 9

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | tillhandahålla information, sakkunskap, rådgivning och riskbedömningar till medlemsstaterna och till kommissionen, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

tillhandahålla information, sakkunskap, rådgivning och riskbedömningar till medlemsstaterna och till kommissionen, och

| b) | tillhandahålla information, sakkunskap, rådgivning
  , utbildning
  och riskbedömningar till medlemsstaterna och till kommissionen, och |
| --- | --- |

b)

tillhandahålla information, sakkunskap, rådgivning
  , utbildning
  och riskbedömningar till medlemsstaterna och till kommissionen, och

, utbildning

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 9

Artikel 1 – stycke 1 – led 9

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Centrumet ska samarbeta med kommissionen, HSC och medlemsstaterna för att förbättra rapporteringen av relevanta data genom systemet för tidig varning och reaktion, i syfte att digitalisera processen och integrera den i de nationella övervakningssystemen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Centrumet ska samarbeta med kommissionen, HSC och medlemsstaterna för att förbättra rapporteringen av relevanta data genom systemet för tidig varning och reaktion, i syfte att digitalisera processen och integrera den i de nationella övervakningssystemen.

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 9

Artikel 1 – stycke 1 – led 9

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Centrumet ska arbeta med kommissionen och HSC om uppdateringar av systemet för tidig varning och reaktion, inbegripet användning av modern teknik, såsom digitala mobila applikationer, AI-modeller eller andra tekniker för automatisk kontaktspårning, som bygger vidare på de kontaktspårningstekniker som utvecklats av medlemsstaterna, samt
  om
  fastställandet av funktionskrav för systemet för tidig varning och reaktion. | 3.   Centrumet ska arbeta med kommissionen och HSC om
  fortlöpande
  uppdateringar av systemet för tidig varning och reaktion, inbegripet användning av modern teknik, såsom digitala mobila applikationer, AI-modeller
  , modeller för datormodellering och datorsimulering
  eller andra tekniker för automatisk kontaktspårning, som bygger vidare på de kontaktspårningstekniker som utvecklats av medlemsstaterna
  . Dessa tekniker ska användas endast för pandemibekämpningsändamål då det påvisats att detta är lämpligt, nödvändigt och proportionerligt, varvid Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG

   (*3)

  fullständigt ska följas
  , samt
  vid
  fastställandet av funktionskrav för systemet för tidig varning och reaktion. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Centrumet ska arbeta med kommissionen och HSC om uppdateringar av systemet för tidig varning och reaktion, inbegripet användning av modern teknik, såsom digitala mobila applikationer, AI-modeller eller andra tekniker för automatisk kontaktspårning, som bygger vidare på de kontaktspårningstekniker som utvecklats av medlemsstaterna, samt
  om
  fastställandet av funktionskrav för systemet för tidig varning och reaktion.

3.   Centrumet ska arbeta med kommissionen och HSC om
  fortlöpande
  uppdateringar av systemet för tidig varning och reaktion, inbegripet användning av modern teknik, såsom digitala mobila applikationer, AI-modeller
  , modeller för datormodellering och datorsimulering
  eller andra tekniker för automatisk kontaktspårning, som bygger vidare på de kontaktspårningstekniker som utvecklats av medlemsstaterna
  . Dessa tekniker ska användas endast för pandemibekämpningsändamål då det påvisats att detta är lämpligt, nödvändigt och proportionerligt, varvid Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG

   (*3)

  fullständigt ska följas
  , samt
  vid
  fastställandet av funktionskrav för systemet för tidig varning och reaktion.

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 9

Artikel 1 – stycke 1 – led 9

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Centrumet ska
  som personuppgiftsbiträde
  ansvara för att garantera säkerheten och sekretessen för den behandling av personuppgifter som utförs inom systemet för tidig varning och reaktion, och med avseende på driftskompatibiliteten hos kontaktspårningsapplikationer, i enlighet med de villkor som fastställs i artiklarna 33
  , 34.2
  och 36 i 
  Europaparlamentets och rådets
  förordning (EU) 2018/1725 (*4). | 5.   Centrumet ska ansvara för att garantera säkerheten och sekretessen för den behandling av personuppgifter som utförs inom systemet för tidig varning och reaktion, och med avseende på driftskompatibiliteten hos kontaktspårningsapplikationer, i enlighet med de villkor som fastställs i artiklarna 33 och 36 i förordning (EU) 2018/1725. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Centrumet ska
  som personuppgiftsbiträde
  ansvara för att garantera säkerheten och sekretessen för den behandling av personuppgifter som utförs inom systemet för tidig varning och reaktion, och med avseende på driftskompatibiliteten hos kontaktspårningsapplikationer, i enlighet med de villkor som fastställs i artiklarna 33
  , 34.2
  och 36 i 
  Europaparlamentets och rådets
  förordning (EU) 2018/1725 (*4).

5.   Centrumet ska ansvara för att garantera säkerheten och sekretessen för den behandling av personuppgifter som utförs inom systemet för tidig varning och reaktion, och med avseende på driftskompatibiliteten hos kontaktspårningsapplikationer, i enlighet med de villkor som fastställs i artiklarna 33 och 36 i förordning (EU) 2018/1725.

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 10

Artikel 1 – stycke 1 – led 10

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8a – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Centrumet ska tillhandahålla
  snabba
  riskbedömningar i god tid, i enlighet med artikel 20 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] i händelse av ett hot som avses i artikel 2.1 a 
  i och ii
  i den förordningen, inbegripet hot mot ämnen av mänskligt ursprung, såsom blod, organ, vävnader och celler som kan påverkas av smittsamma sjukdomar, eller artikel 2.1 d i den förordningen. | 1.   Centrumet ska tillhandahålla riskbedömningar i god tid, i enlighet med artikel 20 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] i händelse av ett hot som avses i artikel 2.1 a i den förordningen, inbegripet hot mot ämnen av mänskligt ursprung, såsom blod, organ, vävnader och celler som kan påverkas av smittsamma sjukdomar, eller artikel 2.1 d i den förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Centrumet ska tillhandahålla
  snabba
  riskbedömningar i god tid, i enlighet med artikel 20 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] i händelse av ett hot som avses i artikel 2.1 a 
  i och ii
  i den förordningen, inbegripet hot mot ämnen av mänskligt ursprung, såsom blod, organ, vävnader och celler som kan påverkas av smittsamma sjukdomar, eller artikel 2.1 d i den förordningen.

1.   Centrumet ska tillhandahålla riskbedömningar i god tid, i enlighet med artikel 20 i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]] i händelse av ett hot som avses i artikel 2.1 a i den förordningen, inbegripet hot mot ämnen av mänskligt ursprung, såsom blod, organ, vävnader och celler som kan påverkas av smittsamma sjukdomar, eller artikel 2.1 d i den förordningen.

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 10

Artikel 1 – stycke 1 – led 10

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8a – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  De riskbedömningar som avses i punkt 1 ska göras i god tid och på så kort tid som möjligt för att den nödvändiga informationen ska kunna insamlas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  De riskbedömningar som avses i punkt 1 ska göras i god tid och på så kort tid som möjligt för att den nödvändiga informationen ska kunna insamlas.

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 10

Artikel 1 – stycke 1 – led 10

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Riskbedömningen
  ska inbegripa allmänna och riktade rekommendationer om insatser och utgöra grunden för samordningen inom HSC. | 2.   
  De riskbedömningar som avses i punkt 1
  ska
  om möjligt
  inbegripa allmänna och riktade rekommendationer om insatser och utgöra grunden för samordningen inom HSC
  , och bland annat, men inte endast, innehålla följande: |
| | a) | En prognos för utvecklingen av en hälsokris och risken för ett hälsohot. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Riskbedömningen
  ska inbegripa allmänna och riktade rekommendationer om insatser och utgöra grunden för samordningen inom HSC.

2.   
  De riskbedömningar som avses i punkt 1
  ska
  om möjligt
  inbegripa allmänna och riktade rekommendationer om insatser och utgöra grunden för samordningen inom HSC
  , och bland annat, men inte endast, innehålla följande:

a)

a)

En prognos för utvecklingen av en hälsokris och risken för ett hälsohot.

En prognos för utvecklingen av en hälsokris och risken för ett hälsohot.

| b) | En prognos för efterfrågan på läkemedel, vacciner, medicinsk utrustning, skyddsutrustning och sjukhuskapacitet, även inom unionens civilskyddsmekanism. |
| --- | --- |

b)

b)

En prognos för efterfrågan på läkemedel, vacciner, medicinsk utrustning, skyddsutrustning och sjukhuskapacitet, även inom unionens civilskyddsmekanism.

En prognos för efterfrågan på läkemedel, vacciner, medicinsk utrustning, skyddsutrustning och sjukhuskapacitet, även inom unionens civilskyddsmekanism.

| c) | Identifiering av utsatta samhällsgrupper såsom patienter med kroniska sjukdomstillstånd, patienter med stora icke-smittsamma sjukdomar, äldre, barn, gravida kvinnor och personer i yrken där risken för infektion eller spridning är stor, inbegripet särskilda behov av läkemedel och sjukhuskapacitet för dessa utsatta grupper. |
| --- | --- |

c)

c)

Identifiering av utsatta samhällsgrupper såsom patienter med kroniska sjukdomstillstånd, patienter med stora icke-smittsamma sjukdomar, äldre, barn, gravida kvinnor och personer i yrken där risken för infektion eller spridning är stor, inbegripet särskilda behov av läkemedel och sjukhuskapacitet för dessa utsatta grupper.

Identifiering av utsatta samhällsgrupper såsom patienter med kroniska sjukdomstillstånd, patienter med stora icke-smittsamma sjukdomar, äldre, barn, gravida kvinnor och personer i yrken där risken för infektion eller spridning är stor, inbegripet särskilda behov av läkemedel och sjukhuskapacitet för dessa utsatta grupper.

| d) | Identifiering av möjliga skyddsåtgärder och bedömning av deras effektivitet. |
| --- | --- |

d)

d)

Identifiering av möjliga skyddsåtgärder och bedömning av deras effektivitet.

Identifiering av möjliga skyddsåtgärder och bedömning av deras effektivitet.

| e) | Bedömning av om EU:s insatsgrupper för hälsofrågor eventuellt behöver aktiveras. |
| --- | --- |

e)

e)

Bedömning av om EU:s insatsgrupper för hälsofrågor eventuellt behöver aktiveras.

Bedömning av om EU:s insatsgrupper för hälsofrågor eventuellt behöver aktiveras.

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 10

Artikel 1 – stycke 1 – led 10

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8a – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska centrumet samordna förberedelsen av snabba riskbedömningar genom att
  vid behov
  involvera medlemsstaternas experter och relevanta organ. | 3.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska centrumet samordna förberedelsen av snabba riskbedömningar genom att involvera medlemsstaternas experter och relevanta organ
  och organisationer
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska centrumet samordna förberedelsen av snabba riskbedömningar genom att
  vid behov
  involvera medlemsstaternas experter och relevanta organ.

3.   Vid tillämpningen av punkt 1 ska centrumet samordna förberedelsen av snabba riskbedömningar genom att involvera medlemsstaternas experter och relevanta organ
  och organisationer
  .

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 10

Artikel 1 – stycke 1 – led 10

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8a – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Centrumet ska samarbeta med medlemsstaterna för att förbättra deras riskbedömningskapacitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Centrumet ska samarbeta med medlemsstaterna för att förbättra deras riskbedömningskapacitet.

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 11

Artikel 1 – stycke 1 – led 11

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8b – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | nationella insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

nationella insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa,

| a) | nationella
  eller interregionala
  insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, |
| --- | --- |

a)

nationella
  eller interregionala
  insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa,

eller interregionala

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 11

Artikel 1 – stycke 1 – led 11

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8b – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | antagandet av riktlinjer för medlemsstaterna för förebyggande och kontroll av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

antagandet av riktlinjer för medlemsstaterna för förebyggande och kontroll av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

| b) | antagandet av
  gemensamma
  riktlinjer för medlemsstaterna för förebyggande
  , behandling
  och kontroll av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |
| --- | --- |

b)

antagandet av
  gemensamma
  riktlinjer för medlemsstaterna för förebyggande
  , behandling
  och kontroll av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

gemensamma

, behandling

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 11

Artikel 1 – stycke 1 – led 11

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8b – punkt 1 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | insats av EU:s insatsgrupper för hälsofrågor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

insats av EU:s insatsgrupper för hälsofrågor.

insats av EU:s insatsgrupper för hälsofrågor.

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 11

Artikel 1 – stycke 1 – led 11

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 8b – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Centrumet ska stödja unionssamordnade insatser
  på begäran av en medlemsstat, rådet, kommissionen, unionsorgan eller unionsbyråer. | 2.   Centrumet ska stödja unionssamordnade insatser
  i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH]
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Centrumet ska stödja unionssamordnade insatser
  på begäran av en medlemsstat, rådet, kommissionen, unionsorgan eller unionsbyråer.

2.   Centrumet ska stödja unionssamordnade insatser
  i enlighet med artikel 21 i förordning (EU) .../... [förordning SCBTH]
  .

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 12 – led a

Artikel 1 – stycke 1 – led 12 – led a

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen, medlemsstaterna, tredjeländer, i synnerhet EU:s partnerländer, och internationella organisationer (särskilt WHO) får begära att centrumet lämnar vetenskapligt eller tekniskt bistånd på alla områden som omfattas av dess uppdrag. Biståndet får inbegripa hjälp till kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta tekniska riktlinjer för bästa metoder och skyddsåtgärder som kan vidtas när människor utsätts för hälsohot, tillhandahållande av experthjälp samt mobilisering och samordning av undersökningsgrupper. Centrumet ska tillhandahålla vetenskaplig och teknisk sakkunskap samt bistånd inom ramen för sina ekonomiska möjligheter och sitt uppdrag, och i enlighet med lämpliga arbetsmetoder som upprättats med kommissionen. | 2.   Kommissionen, medlemsstaterna, tredjeländer, i synnerhet EU:s partnerländer, och internationella organisationer (särskilt WHO) får begära att centrumet lämnar vetenskapligt eller tekniskt bistånd på alla områden som omfattas av dess uppdrag. Biståndet får inbegripa hjälp till kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta tekniska riktlinjer för bästa metoder och skyddsåtgärder som kan vidtas när människor utsätts för hälsohot, tillhandahållande av experthjälp samt mobilisering och samordning av undersökningsgrupper
  och bedömning av insatsernas effektivitet
  . Centrumet ska tillhandahålla vetenskaplig och teknisk sakkunskap samt bistånd inom ramen för sina ekonomiska möjligheter och sitt uppdrag, och i enlighet med lämpliga arbetsmetoder som upprättats med kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen, medlemsstaterna, tredjeländer, i synnerhet EU:s partnerländer, och internationella organisationer (särskilt WHO) får begära att centrumet lämnar vetenskapligt eller tekniskt bistånd på alla områden som omfattas av dess uppdrag. Biståndet får inbegripa hjälp till kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta tekniska riktlinjer för bästa metoder och skyddsåtgärder som kan vidtas när människor utsätts för hälsohot, tillhandahållande av experthjälp samt mobilisering och samordning av undersökningsgrupper. Centrumet ska tillhandahålla vetenskaplig och teknisk sakkunskap samt bistånd inom ramen för sina ekonomiska möjligheter och sitt uppdrag, och i enlighet med lämpliga arbetsmetoder som upprättats med kommissionen.

2.   Kommissionen, medlemsstaterna, tredjeländer, i synnerhet EU:s partnerländer, och internationella organisationer (särskilt WHO) får begära att centrumet lämnar vetenskapligt eller tekniskt bistånd på alla områden som omfattas av dess uppdrag. Biståndet får inbegripa hjälp till kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta tekniska riktlinjer för bästa metoder och skyddsåtgärder som kan vidtas när människor utsätts för hälsohot, tillhandahållande av experthjälp samt mobilisering och samordning av undersökningsgrupper
  och bedömning av insatsernas effektivitet
  . Centrumet ska tillhandahålla vetenskaplig och teknisk sakkunskap samt bistånd inom ramen för sina ekonomiska möjligheter och sitt uppdrag, och i enlighet med lämpliga arbetsmetoder som upprättats med kommissionen.

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 12 – led c

Artikel 1 – stycke 1 – led 12 – led c

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 9 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Centrumet ska i den utsträckning som det är lämpligt, stödja och samordna utbildningsprogram, särskilt i fråga om epidemiologisk övervakning, undersökningar på fältet, beredskap och förebyggande arbete
  samt
  forskning inom folkhälsa. | 6.   Centrumet ska i den utsträckning som det är lämpligt, stödja och samordna utbildningsprogram, särskilt i fråga om epidemiologisk övervakning, undersökningar på fältet, beredskap och förebyggande arbete
  , insatser mot folkhälsohot,
  forskning inom folkhälsa
  och riskkommunikation
  .
  Dessa program ska ta hänsyn till att utbildningen måste förbli aktuell och de ska respektera proportionalitetsprincipen och medlemsstaternas utbildningsbehov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Centrumet ska i den utsträckning som det är lämpligt, stödja och samordna utbildningsprogram, särskilt i fråga om epidemiologisk övervakning, undersökningar på fältet, beredskap och förebyggande arbete
  samt
  forskning inom folkhälsa.

6.   Centrumet ska i den utsträckning som det är lämpligt, stödja och samordna utbildningsprogram, särskilt i fråga om epidemiologisk övervakning, undersökningar på fältet, beredskap och förebyggande arbete
  , insatser mot folkhälsohot,
  forskning inom folkhälsa
  och riskkommunikation
  .
  Dessa program ska ta hänsyn till att utbildningen måste förbli aktuell och de ska respektera proportionalitetsprincipen och medlemsstaternas utbildningsbehov.

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led a

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led a

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 11 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Centrumet ska samordna insamlingen, valideringen, analysen och spridningen av data på unionsnivå. | 1.   Centrumet ska samordna
  standardiseringen,
  insamlingen, valideringen, analysen och spridningen av data på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Centrumet ska samordna insamlingen, valideringen, analysen och spridningen av data på unionsnivå.

1.   Centrumet ska samordna
  standardiseringen,
  insamlingen, valideringen, analysen och spridningen av data på unionsnivå.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led b

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led b

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 11 – punkt 1a – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | epidemiologisk övervakning av de smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor som avses i 
  i
  artikel 2.1 a 
  i och
  ii i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]], |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

epidemiologisk övervakning av de smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor som avses i 
  i
  artikel 2.1 a 
  i och
  ii i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]],

i

i och

| a) | epidemiologisk övervakning av de smittsamma sjukdomar
  , andra hälsohot såsom en oförutsedd ökning av icke-smittsamma sjukdomar,
  och relaterade särskilda hälsofrågor som avses i artikel 2.1 a ii i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]], |
| --- | --- |

a)

epidemiologisk övervakning av de smittsamma sjukdomar
  , andra hälsohot såsom en oförutsedd ökning av icke-smittsamma sjukdomar,
  och relaterade särskilda hälsofrågor som avses i artikel 2.1 a ii i förordning (EU) .../... [EUT: vänligen infoga numret till förordning SCBTH [ISC/2020/12524]],

, andra hälsohot såsom en oförutsedd ökning av icke-smittsamma sjukdomar,

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led b

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led b

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 11 – punkt 1a – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | utvecklingen av epidemiska situationer, inbegripet modellering, förhandsplanering och scenarioutveckling, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

utvecklingen av epidemiska situationer, inbegripet modellering, förhandsplanering och scenarioutveckling,

| b) | utvecklingen av epidemiska situationer, inbegripet modellering, förhandsplanering och scenarioutveckling
  , bedömningen av utsatta grupper samt prognosen för specifik efterfrågan på läkemedel, utrustning och sjukhuskapacitet
  , |
| --- | --- |

b)

utvecklingen av epidemiska situationer, inbegripet modellering, förhandsplanering och scenarioutveckling
  , bedömningen av utsatta grupper samt prognosen för specifik efterfrågan på läkemedel, utrustning och sjukhuskapacitet
  ,

, bedömningen av utsatta grupper samt prognosen för specifik efterfrågan på läkemedel, utrustning och sjukhuskapacitet

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led b

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led b

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 11 – punkt 1a – led ea (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ea) | genomförandet av centrumets rekommendationer om medlemsstaternas motåtgärder och resultaten av dessa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ea)

ea)

genomförandet av centrumets rekommendationer om medlemsstaternas motåtgärder och resultaten av dessa.

genomförandet av centrumets rekommendationer om medlemsstaternas motåtgärder och resultaten av dessa.

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led c

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led c

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 11 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | arbeta i
  nära
  samarbete
  med behöriga organ inom organisationer som arbetar med datainsamling, från unionen, tredjeländer, WHO
  och
  andra internationella organisationer, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

arbeta i
  nära
  samarbete
  med behöriga organ inom organisationer som arbetar med datainsamling, från unionen, tredjeländer, WHO
  och
  andra internationella organisationer, och

arbeta i

samarbete

och

| c) | nära
  samarbeta
  med behöriga organ inom organisationer
  och relevanta motparter
  som arbetar med datainsamling, från unionen, tredjeländer, WHO, andra internationella organisationer
  och forskarvärlden, och samtidigt säkerställa kraftfulla skyddsåtgärder avseende transparens och ansvarsskyldighet
  , och |
| --- | --- |

c)

nära
  samarbeta
  med behöriga organ inom organisationer
  och relevanta motparter
  som arbetar med datainsamling, från unionen, tredjeländer, WHO, andra internationella organisationer
  och forskarvärlden, och samtidigt säkerställa kraftfulla skyddsåtgärder avseende transparens och ansvarsskyldighet
  , och

samarbeta

och relevanta motparter

och forskarvärlden, och samtidigt säkerställa kraftfulla skyddsåtgärder avseende transparens och ansvarsskyldighet

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led c

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led c

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 11 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | utveckla lösningar för att få tillgång till relevanta hälsodata
  som
  görs tillgängliga eller utbyts genom digitala infrastrukturer, i enlighet med dataskyddsbestämmelserna, som möjliggör användning av hälsodata inom hälso- och sjukvård,
  forskning
  , beslutsfattande och
  för
  regleringsändamål, samt tillhandahålla och underlätta kontrollerad tillgång till hälsodata för att stödja forskning inom folkhälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

utveckla lösningar för att få tillgång till relevanta hälsodata
  som
  görs tillgängliga eller utbyts genom digitala infrastrukturer, i enlighet med dataskyddsbestämmelserna, som möjliggör användning av hälsodata inom hälso- och sjukvård,
  forskning
  , beslutsfattande och
  för
  regleringsändamål, samt tillhandahålla och underlätta kontrollerad tillgång till hälsodata för att stödja forskning inom folkhälsa.

som

forskning

för

| d) | utveckla lösningar för att få tillgång till relevanta hälsodata
  , också anonyma data och pseudonyma data, när sådana data
  görs tillgängliga eller utbyts genom digitala infrastrukturer, i enlighet med dataskyddsbestämmelserna, som möjliggör användning av hälsodata
  enbart
  inom hälso- och sjukvård,
  hälsoforskning och för
  beslutsfattande och regleringsändamål
  på hälsoområdet
  , samt tillhandahålla och underlätta kontrollerad tillgång till hälsodata för att stödja forskning inom folkhälsa. |
| --- | --- |

d)

utveckla lösningar för att få tillgång till relevanta hälsodata
  , också anonyma data och pseudonyma data, när sådana data
  görs tillgängliga eller utbyts genom digitala infrastrukturer, i enlighet med dataskyddsbestämmelserna, som möjliggör användning av hälsodata
  enbart
  inom hälso- och sjukvård,
  hälsoforskning och för
  beslutsfattande och regleringsändamål
  på hälsoområdet
  , samt tillhandahålla och underlätta kontrollerad tillgång till hälsodata för att stödja forskning inom folkhälsa.

, också anonyma data och pseudonyma data, när sådana data

enbart

hälsoforskning och för

på hälsoområdet

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led d

Artikel 1 – stycke 1 – led 13 – led d

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 11 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   I nödsituationer som avser svårighets- eller nyhetsgraden hos ett allvarligt gränsöverskridande hälsohot eller dess snabba spridning bland medlemsstaterna ska centrumet på begäran av
  Europeiska läkemedelsmyndigheten
  tillgängliggöra epidemiologiska prognoser i enlighet med artikel 5.4 g på ett objektivt, tillförlitligt och lättillgängligt sätt och på grundval av bästa tillgängliga information. | 4.   I nödsituationer som avser svårighets- eller nyhetsgraden hos ett allvarligt gränsöverskridande hälsohot eller dess snabba spridning bland medlemsstaterna ska centrumet på begäran av
  en medlemsstat, kommissionen eller EMA
  tillgängliggöra epidemiologiska prognoser i enlighet med artikel 5.4 g på ett objektivt, tillförlitligt och lättillgängligt sätt och på grundval av bästa tillgängliga information. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   I nödsituationer som avser svårighets- eller nyhetsgraden hos ett allvarligt gränsöverskridande hälsohot eller dess snabba spridning bland medlemsstaterna ska centrumet på begäran av
  Europeiska läkemedelsmyndigheten
  tillgängliggöra epidemiologiska prognoser i enlighet med artikel 5.4 g på ett objektivt, tillförlitligt och lättillgängligt sätt och på grundval av bästa tillgängliga information.

4.   I nödsituationer som avser svårighets- eller nyhetsgraden hos ett allvarligt gränsöverskridande hälsohot eller dess snabba spridning bland medlemsstaterna ska centrumet på begäran av
  en medlemsstat, kommissionen eller EMA
  tillgängliggöra epidemiologiska prognoser i enlighet med artikel 5.4 g på ett objektivt, tillförlitligt och lättillgängligt sätt och på grundval av bästa tillgängliga information.

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 14

Artikel 1 – stycke 1 – led 14

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 11a – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Centrumet ska upprätta kapacitet för att mobilisera och sätta in EU:s insatsgrupp för hälsofrågor, däribland centrumets anställda och experter från medlemsstaterna
  och
  stipendieprogram, för att stödja lokala insatser mot utbrott av smittsamma sjukdomar i medlemsstaterna och i tredjeländer. | 1.   Centrumet ska upprätta
  en permanent
  kapacitet
  såväl som en förbättrad insatskapacitet vid nödsituationer,
  för att mobilisera och sätta in EU:s insatsgrupp för hälsofrågor, däribland centrumets anställda och experter från medlemsstaterna, stipendieprogram
  samt internationella och ideella organisationer
  , för att stödja lokala insatser mot utbrott av smittsamma sjukdomar i medlemsstaterna och i tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Centrumet ska upprätta kapacitet för att mobilisera och sätta in EU:s insatsgrupp för hälsofrågor, däribland centrumets anställda och experter från medlemsstaterna
  och
  stipendieprogram, för att stödja lokala insatser mot utbrott av smittsamma sjukdomar i medlemsstaterna och i tredjeländer.

1.   Centrumet ska upprätta
  en permanent
  kapacitet
  såväl som en förbättrad insatskapacitet vid nödsituationer,
  för att mobilisera och sätta in EU:s insatsgrupp för hälsofrågor, däribland centrumets anställda och experter från medlemsstaterna, stipendieprogram
  samt internationella och ideella organisationer
  , för att stödja lokala insatser mot utbrott av smittsamma sjukdomar i medlemsstaterna och i tredjeländer.

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 14

Artikel 1 – stycke 1 – led 14

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 11a – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Centrumet ska utveckla fältforskningskapacitet och samla in relevanta data, exempelvis om den genetiska variationen hos smittsamma sjukdomar, med hjälp av det särskilda referenslaboratorienätverket eller sina egna resurser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Centrumet ska utveckla fältforskningskapacitet och samla in relevanta data, exempelvis om den genetiska variationen hos smittsamma sjukdomar, med hjälp av det särskilda referenslaboratorienätverket eller sina egna resurser.

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 14

Artikel 1 – stycke 1 – led 14

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 11a – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Centrumet ska utarbeta en ram och inrätta förfaranden med kommissionen för att mobilisera EU:s insatsgrupp för hälsofrågor. | 2.   Centrumet ska utarbeta en ram och inrätta förfaranden med kommissionen för att
  sätta in den permanenta kapaciteten och
  mobilisera
  den insatskapacitet vid nödsituationer som
  EU:s insatsgrupp för hälsofrågor
  förfogar över
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Centrumet ska utarbeta en ram och inrätta förfaranden med kommissionen för att mobilisera EU:s insatsgrupp för hälsofrågor.

2.   Centrumet ska utarbeta en ram och inrätta förfaranden med kommissionen för att
  sätta in den permanenta kapaciteten och
  mobilisera
  den insatskapacitet vid nödsituationer som
  EU:s insatsgrupp för hälsofrågor
  förfogar över
  .

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 14

Artikel 1 – stycke 1 – led 14

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 11a – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Centrumet ska tillsammans med kommissionen utarbeta en ram för mobilisering av EU:s insatsgrupp för hälsofrågor, för åtgärder enligt beslut nr 1313/2013/EU (*5). | Centrumet ska tillsammans med kommissionen utarbeta en ram för
  insats av den permanenta kapaciteten och
  mobilisering av EU:s insatsgrupp för hälsofrågor, för åtgärder enligt beslut nr 1313/2013/EU (*6). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Centrumet ska tillsammans med kommissionen utarbeta en ram för mobilisering av EU:s insatsgrupp för hälsofrågor, för åtgärder enligt beslut nr 1313/2013/EU (*5).

*5

Centrumet ska tillsammans med kommissionen utarbeta en ram för
  insats av den permanenta kapaciteten och
  mobilisering av EU:s insatsgrupp för hälsofrågor, för åtgärder enligt beslut nr 1313/2013/EU (*6).

insats av den permanenta kapaciteten och

*6

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 14

Artikel 1 – stycke 1 – led 14

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 11a – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Centrumet ska inom ramen för sitt uppdrag och på begäran av kommissionen och medlemsstaterna, upprätthålla
  sin
  kapacitet att utföra uppdrag i medlemsstaterna, och tillhandahålla rekommendationer om insatser mot hälsohot. | 6.   Centrumet ska inom ramen för sitt uppdrag och på begäran av kommissionen och medlemsstaterna, upprätthålla
  en permanent
  kapacitet att utföra uppdrag i medlemsstaterna, och tillhandahålla rekommendationer om insatser mot hälsohot. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Centrumet ska inom ramen för sitt uppdrag och på begäran av kommissionen och medlemsstaterna, upprätthålla
  sin
  kapacitet att utföra uppdrag i medlemsstaterna, och tillhandahålla rekommendationer om insatser mot hälsohot.

6.   Centrumet ska inom ramen för sitt uppdrag och på begäran av kommissionen och medlemsstaterna, upprätthålla
  en permanent
  kapacitet att utföra uppdrag i medlemsstaterna, och tillhandahålla rekommendationer om insatser mot hälsohot.

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 15 – led a

Artikel 1 – stycke 1 – led 15 – led a

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 12 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Centrumet ska säkerställa att allmänheten och alla berörda parter snabbt får objektiv, tillförlitlig, evidensbaserad och lättillgänglig information vad gäller resultaten av dess arbete. Centrumet ska göra information tillgänglig för allmänheten, bland annat genom en särskild webbplats. Det ska dessutom offentliggöra de yttranden som det
  avgivit
  i enlighet med artikel 6. | Centrumet ska säkerställa att allmänheten och alla berörda parter snabbt får objektiv, tillförlitlig, evidensbaserad och lättillgänglig information vad gäller resultaten av dess arbete. Centrumet ska göra information tillgänglig för allmänheten, bland annat genom en särskild webbplats
  , och väsentlig information ska finnas tillgänglig på alla unionens officiella språk
  . Det ska dessutom
  i god tid
  offentliggöra de yttranden som det
  avgett
  i enlighet med artikel 6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Centrumet ska säkerställa att allmänheten och alla berörda parter snabbt får objektiv, tillförlitlig, evidensbaserad och lättillgänglig information vad gäller resultaten av dess arbete. Centrumet ska göra information tillgänglig för allmänheten, bland annat genom en särskild webbplats. Det ska dessutom offentliggöra de yttranden som det
  avgivit
  i enlighet med artikel 6.

avgivit

Centrumet ska säkerställa att allmänheten och alla berörda parter snabbt får objektiv, tillförlitlig, evidensbaserad och lättillgänglig information vad gäller resultaten av dess arbete. Centrumet ska göra information tillgänglig för allmänheten, bland annat genom en särskild webbplats
  , och väsentlig information ska finnas tillgänglig på alla unionens officiella språk
  . Det ska dessutom
  i god tid
  offentliggöra de yttranden som det
  avgett
  i enlighet med artikel 6.

, och väsentlig information ska finnas tillgänglig på alla unionens officiella språk

i god tid

avgett

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 15 – led b

Artikel 1 – stycke 1 – led 15 – led b

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 12 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Punkt 2 ska utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

b)

Punkt 2 ska utgå.

Punkt 2 ska utgå.

utgår

utgår

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 15 – led c

Artikel 1 – stycke 1 – led 15 – led c

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 12 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Centrumet ska på lämpligt sätt samarbeta med behöriga organ i medlemsstaterna och med andra berörda parter när det gäller informationskampanjer riktade till allmänheten. | 3.   Centrumet ska på lämpligt sätt samarbeta med behöriga organ i medlemsstaterna
  , WHO
  och med andra berörda parter när det gäller informationskampanjer riktade till allmänheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Centrumet ska på lämpligt sätt samarbeta med behöriga organ i medlemsstaterna och med andra berörda parter när det gäller informationskampanjer riktade till allmänheten.

3.   Centrumet ska på lämpligt sätt samarbeta med behöriga organ i medlemsstaterna
  , WHO
  och med andra berörda parter när det gäller informationskampanjer riktade till allmänheten.

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 16 – led a

Artikel 1 – stycke 1 – led 16 – led a

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 14 – punkt 2 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Medlemmarnas mandatperiod ska vara tre år, och
  den kan
  förlängas. | Medlemmarnas mandatperiod ska vara tre år, och
  vid behov kunna
  förlängas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemmarnas mandatperiod ska vara tre år, och
  den kan
  förlängas.

den kan

Medlemmarnas mandatperiod ska vara tre år, och
  vid behov kunna
  förlängas.

vid behov kunna

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 16 – led b

Artikel 1 – stycke 1 – led 16 – led b

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 5b – punkt 5 – stycke 1 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | anta ett utkast till samlat programdokument i enlighet med artikel 32 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 (*) och kommissionens tillhörande riktlinjer om det samlade programdokumentet**, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

anta ett utkast till samlat programdokument i enlighet med artikel 32 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 (*) och kommissionens tillhörande riktlinjer om det samlade programdokumentet**,

*

| e) | senast den 30 november varje år
  anta ett utkast till samlat programdokument i enlighet med artikel 32 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 (*) och kommissionens tillhörande riktlinjer om det samlade programdokumentet**
  , varvid det samlade programdokumentet ska antas efter kommissionens tillstyrkan och, när det gäller den fleråriga programplaneringen, efter att Europaparlamentet och rådet har hörts. |
| --- | --- |

e)

senast den 30 november varje år
  anta ett utkast till samlat programdokument i enlighet med artikel 32 i kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 (*) och kommissionens tillhörande riktlinjer om det samlade programdokumentet**
  , varvid det samlade programdokumentet ska antas efter kommissionens tillstyrkan och, när det gäller den fleråriga programplaneringen, efter att Europaparlamentet och rådet har hörts.

senast den 30 november varje år

*

, varvid det samlade programdokumentet ska antas efter kommissionens tillstyrkan och, när det gäller den fleråriga programplaneringen, efter att Europaparlamentet och rådet har hörts.

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 16 – led b

Artikel 1 – stycke 1 – led 16 – led b

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 14 – punkt 5 – stycke 1 – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | fastställa språkbestämmelser för centrumet, inklusive möjligheten att skilja mellan internt arbetsspråk
  vid centrumet
  och
  extern
  kommunikation, i bägge fall med beaktande av behovet att garantera alla berörda parters tillgång till
  och deltagande i
  centrumets arbete. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

fastställa språkbestämmelser för centrumet, inklusive möjligheten att skilja mellan internt arbetsspråk
  vid centrumet
  och
  extern
  kommunikation, i bägge fall med beaktande av behovet att garantera alla berörda parters tillgång till
  och deltagande i
  centrumets arbete.

vid centrumet

extern

och deltagande i

| i) | enhälligt
  fastställa språkbestämmelser för centrumet, inklusive möjligheten att skilja mellan
  dels
  internt arbetsspråk
  för centrumets sedvanliga arbete, dels språk för dess externa
  kommunikation, i bägge fall med beaktande av behovet att garantera alla berörda parters tillgång till centrumets arbete
  på så många av unionens officiella språk som möjligt samt expertgranskning av vetenskapliga rön och allmänhetens kunskaper om centrumets arbete och rekommendationer, varvid bestämmelserna också får innefatta användning av tolkar med lämplig kompetens (teckenspråkstolkning, muntlig eller taktil tolkning) vid behov. |
| --- | --- |

i)

enhälligt
  fastställa språkbestämmelser för centrumet, inklusive möjligheten att skilja mellan
  dels
  internt arbetsspråk
  för centrumets sedvanliga arbete, dels språk för dess externa
  kommunikation, i bägge fall med beaktande av behovet att garantera alla berörda parters tillgång till centrumets arbete
  på så många av unionens officiella språk som möjligt samt expertgranskning av vetenskapliga rön och allmänhetens kunskaper om centrumets arbete och rekommendationer, varvid bestämmelserna också får innefatta användning av tolkar med lämplig kompetens (teckenspråkstolkning, muntlig eller taktil tolkning) vid behov.

enhälligt

dels

för centrumets sedvanliga arbete, dels språk för dess externa

på så många av unionens officiella språk som möjligt samt expertgranskning av vetenskapliga rön och allmänhetens kunskaper om centrumets arbete och rekommendationer, varvid bestämmelserna också får innefatta användning av tolkar med lämplig kompetens (teckenspråkstolkning, muntlig eller taktil tolkning) vid behov.

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 18

Artikel 1 – stycke 1 – led 18

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 17 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Artikel 17.1 ska ersättas med följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(18)

(18)

Artikel 17.1 ska ersättas med följande:

utgår

utgår

”1.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3.2 ska direktören utses av styrelsen på grundval av en förteckning över kandidater som kommissionen föreslår efter ett öppet uttagningsförfarande, efter det att en inbjudan till intresseanmälan har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning och på andra ställen, för en femårsperiod, som får förlängas en gång med ytterligare högst fem år.”

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 18

Artikel 1 – stycke 1 – led 18

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 17 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2.
     
  Före utnämningen ska den kandidat som styrelsen nominerat utan dröjsmål uppmanas att göra ett uttalande inför Europaparlamentet och besvara frågor från parlamentets ledamöter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.
     
  Före utnämningen ska den kandidat som styrelsen nominerat utan dröjsmål uppmanas att göra ett uttalande inför Europaparlamentet och besvara frågor från parlamentets ledamöter.

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 19 – led c

Artikel 1 – stycke 1 – led 19 – led c

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 18 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   
  Direktören får bjuda in experter eller
  företrädare för yrkesorganisationer, vetenskapliga organ
  eller
  icke-statliga organisationer
  med
  erkänd erfarenhet på områden där centrumet verkar
  till samarbete inom särskilda arbetsuppgifter och till
  deltagande i 
  relevant
  verksamhet inom den rådgivande gruppen. Kommissionen får dessutom
  till direktören
  föreslå experter eller företrädare för yrkesorganisationer, vetenskapliga organ eller icke-statliga organisationer att
  bjuda in
  vid behov. | 8.   
  Centrumet ska upprätthålla strukturerade kontakter med folkhälsoexperter,
  företrädare för yrkesorganisationer, vetenskapliga organ
  och
  icke-statliga organisationer
  , särskilt de som har
  erkänd erfarenhet på områden där centrumet verkar
  samt på andra områden, inbegripet icke-smittsamma sjukdomar och miljöskydd, för
  deltagande i 
  all central
  verksamhet inom
  centrumet, särskilda nätverk och
  den rådgivande gruppen
  och för att samarbeta kring särskilda arbetsuppgifter. Kommissionen
  och medlemsstaterna
  får dessutom
  för centrumet
  föreslå experter eller företrädare för yrkesorganisationer, vetenskapliga organ eller icke-statliga organisationer att
  rådfråga
  vid behov. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   
  Direktören får bjuda in experter eller
  företrädare för yrkesorganisationer, vetenskapliga organ
  eller
  icke-statliga organisationer
  med
  erkänd erfarenhet på områden där centrumet verkar
  till samarbete inom särskilda arbetsuppgifter och till
  deltagande i 
  relevant
  verksamhet inom den rådgivande gruppen. Kommissionen får dessutom
  till direktören
  föreslå experter eller företrädare för yrkesorganisationer, vetenskapliga organ eller icke-statliga organisationer att
  bjuda in
  vid behov.

8.   
  Centrumet ska upprätthålla strukturerade kontakter med folkhälsoexperter,
  företrädare för yrkesorganisationer, vetenskapliga organ
  och
  icke-statliga organisationer
  , särskilt de som har
  erkänd erfarenhet på områden där centrumet verkar
  samt på andra områden, inbegripet icke-smittsamma sjukdomar och miljöskydd, för
  deltagande i 
  all central
  verksamhet inom
  centrumet, särskilda nätverk och
  den rådgivande gruppen
  och för att samarbeta kring särskilda arbetsuppgifter. Kommissionen
  och medlemsstaterna
  får dessutom
  för centrumet
  föreslå experter eller företrädare för yrkesorganisationer, vetenskapliga organ eller icke-statliga organisationer att
  rådfråga
  vid behov.

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 19a (nytt)

Artikel 1 – stycke 1 – led 19a (nytt)

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 19 – punkt 2

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | Artikel 19.2 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(19a)

(19a)

Artikel 19.2 ska ersättas med följande:

2.   Ledamöterna i styrelsen, direktören, medlemmarna i den rådgivande gruppen och de externa experter som medverkar i de vetenskapliga panelerna
  skall
  lämna en åtagandeförsäkran och en intresseförsäkran, antingen med uppgift om att det inte föreligger några intressen som skulle kunna anses inverka negativt på deras oberoende eller med uppgift om de direkta eller indirekta intressen som skulle kunna anses inverka negativt på deras oberoende. Dessa försäkringar
  skall
  göras skriftligen varje år.

”2.   Ledamöterna i styrelsen, direktören, medlemmarna i den rådgivande gruppen och de externa experter som medverkar i de vetenskapliga panelerna
  ska
  lämna en åtagandeförsäkran och en intresseförsäkran, antingen med uppgift om att det inte föreligger några intressen som skulle kunna anses inverka negativt på deras oberoende eller med uppgift om de direkta eller indirekta intressen som skulle kunna anses inverka negativt på deras oberoende. Dessa försäkringar
  ska
  göras skriftligen varje år
  och göras tillgängliga för allmänheten
  .”

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 20a (nytt)

Artikel 1 – stycke 1 – led 20a (nytt)

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 20 – punkt 4

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (20a) | Artikel 20.4 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(20a)

(20a)

Artikel 20.4 ska ersättas med följande:

4.   Personuppgifter
  skall
  inte
  bearbetas
  eller överföras utom då detta är absolut nödvändigt med tanke på fullföljandet av centrumets uppdrag. I sådana fall
  skall Europaparlamentets och rådets
  förordning
  (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (8)
  tillämpas.

4.   ”Personuppgifter
  ska
  inte
  behandlas
  eller överföras utom då detta är absolut nödvändigt med tanke på fullföljandet av centrumets uppdrag. I sådana fall
  ska
  förordning
  (EU) 2018/1725
  tillämpas.”

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 20b (nytt)

Artikel 1 – stycke 1 – led 20b (nytt)

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 20 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20b) | I artikel 20 ska följande punkt läggas till: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(20b)

(20b)

I artikel 20 ska följande punkt läggas till:

”4a
     
  Denna förordning påverkar varken de skyldigheter som enligt förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG gäller för medlemsstaterna vid behandling av personuppgifter eller de skyldigheter som enligt förordning (EU) 2018/1725 gäller för centrumet och kommissionen när de behandlar personuppgifter vid utförandet av sina åligganden.

Centrumet ska införa förfaranden och åtgärder för uppgiftsskydd vilka utformats för att garantera att centrumet alltid behandlar personuppgifter med full respekt för dataskyddsprinciperna om laglighet, korrekthet och öppenhet, ändamålsbegränsning, uppgiftsminimering, riktighet, lagringsminimering, integritet och konfidentialitet, samt inbyggt dataskydd och dataskydd som standard.

Centrumet ska införa förfaranden och åtgärder för uppgiftsskydd vilka utformats för att garantera att centrumet alltid behandlar personuppgifter med full respekt för dataskyddsprinciperna om laglighet, korrekthet och öppenhet, ändamålsbegränsning, uppgiftsminimering, riktighet, lagringsminimering, integritet och konfidentialitet, samt inbyggt dataskydd och dataskydd som standard.

Centrumet får behandla personuppgifter, särskilt hälsodata om personer som identifierats eller kan identifieras, endast om det styrkts att detta är nödvändigt och proportionerligt. Centrumet ska, alltid när det är möjligt, i linje med principen om uppgiftsminimering, använda anonymiserade data som förvärvats med hjälp av sådan teknik som randomisering eller generalisering.

Centrumet får behandla personuppgifter, särskilt hälsodata om personer som identifierats eller kan identifieras, endast om det styrkts att detta är nödvändigt och proportionerligt. Centrumet ska, alltid när det är möjligt, i linje med principen om uppgiftsminimering, använda anonymiserade data som förvärvats med hjälp av sådan teknik som randomisering eller generalisering.

Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 20a för att komplettera denna förordning genom att fastställa vilka kategorier av registrerade som omfattas av databehandlingen och vilka kategorier av personuppgifter som behandlas, tillsammans med en beskrivning av de särskilda åtgärderna för att skydda de registrerades rättigheter och friheter i enlighet med relevant dataskyddslagstiftning, särskilt när det gäller konkreta skyddsåtgärder för att förhindra missbruk eller olaglig åtkomst eller överföring, och lagringsperioder.”.

Kommissionen ska anta delegerade akter i enlighet med artikel 20a för att komplettera denna förordning genom att fastställa vilka kategorier av registrerade som omfattas av databehandlingen och vilka kategorier av personuppgifter som behandlas, tillsammans med en beskrivning av de särskilda åtgärderna för att skydda de registrerades rättigheter och friheter i enlighet med relevant dataskyddslagstiftning, särskilt när det gäller konkreta skyddsåtgärder för att förhindra missbruk eller olaglig åtkomst eller överföring, och lagringsperioder.”.

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 20c (nytt)

Artikel 1 – stycke 1 – led 20c (nytt)

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 20a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (20c) | Följande artikel ska införas: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(20c)

(20c)

Följande artikel ska införas:

”Artikel 20a

”Artikel 20a

Utövande av delegeringen

Utövande av delegeringen

1.
     
  Befogenheten att anta delegerade akter ges till kommissionen med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel.

2.
     
  Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i artikel 20.4a, ska ges till kommissionen för en period på fem år från och med den ... [den dag då denna ändringsförordning träder i kraft]. Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

3.
     
  Den delegering av befogenhet som avses i artikel 20.4a får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

4.
     
  Innan kommissionen antar en delegerad akt, ska den samråda med experter som utsetts av varje medlemsstat i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning

   (*)

  .

5.
     
  Så snart kommissionen antar en delegerad akt ska den samtidigt delge Europaparlamentet och rådet denna.

6.
     
  En delegerad akt som antas enligt artikel 20.4a ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 21

Artikel 1 – stycke 1 – led 21

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 21 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Centrumet ska utveckla, införa och förvalta ett informationssystem som har kapacitet att utbyta säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och känsliga uppgifter som inte är säkerhetsskyddsklassificerade enligt vad som anges i denna artikel. | 6.   Centrumet ska utveckla, införa och förvalta ett informationssystem som har kapacitet att utbyta säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och känsliga uppgifter som inte är säkerhetsskyddsklassificerade enligt vad som anges i denna artikel,
  i enlighet med artiklarna 27 och 33 i förordning (EU) 2018/1725
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Centrumet ska utveckla, införa och förvalta ett informationssystem som har kapacitet att utbyta säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och känsliga uppgifter som inte är säkerhetsskyddsklassificerade enligt vad som anges i denna artikel.

6.   Centrumet ska utveckla, införa och förvalta ett informationssystem som har kapacitet att utbyta säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter och känsliga uppgifter som inte är säkerhetsskyddsklassificerade enligt vad som anges i denna artikel,
  i enlighet med artiklarna 27 och 33 i förordning (EU) 2018/1725
  .

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 23 – led c

Artikel 1 – punkt 1 – led 23 – led c

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 23 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 8.   Direktören ska skicka ett svar på revisionsrättens iakttagelser senast den 30 september. Direktören ska också skicka detta svar till styrelsen och till kommissionen. | 8.   Direktören ska skicka ett svar på revisionsrättens iakttagelser senast den 30 september. Direktören ska också skicka detta svar till styrelsen
  , Europaparlamentet, rådet
  och till kommissionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

8.   Direktören ska skicka ett svar på revisionsrättens iakttagelser senast den 30 september. Direktören ska också skicka detta svar till styrelsen och till kommissionen.

8.   Direktören ska skicka ett svar på revisionsrättens iakttagelser senast den 30 september. Direktören ska också skicka detta svar till styrelsen
  , Europaparlamentet, rådet
  och till kommissionen.

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 23a (nytt)

Artikel 1 – punkt 1 – led 23a (nytt)

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 24

| Nuvarande lydelse | Ändring |
| --- | --- |
| | (23a) | Artikel 24 ska ersättas med följande: |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

(23a)

(23a)

Artikel 24 ska ersättas med följande:

Artikel 24

”Artikel 24

Tillämpning av budgetförordningen

Tillämpning av budgetförordningen

Artikel 
  185
  i 
  budgetförordningen skall
  tillämpas när det gäller beviljandet av ansvarsfrihet för centrumets budget, revision och redovisningsbestämmelser.

185

budgetförordningen skall

Artikel
  70
  i 
  förordning (EU, Euratom) 2018/1046 ska
  tillämpas när det gäller beviljandet av ansvarsfrihet för centrumets budget, revision och redovisningsbestämmelser.”

70

förordning (EU, Euratom

2018/1046 ska

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led 28

Artikel 1 – punkt 1 – led 28

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 31 – punkt 1 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Senast den [vänligen infoga datumet tre år efter datumet för ikraftträdande] ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet och styrelsen om centrumets verksamhet, inbegripet en bedömning av | Senast den [vänligen infoga datumet tre år efter datumet för
  denna ändringsförordnings
  ikraftträdande] ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet och styrelsen om centrumets verksamhet, inbegripet en bedömning av |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Senast den [vänligen infoga datumet tre år efter datumet för ikraftträdande] ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet och styrelsen om centrumets verksamhet, inbegripet en bedömning av

Senast den [vänligen infoga datumet tre år efter datumet för
  denna ändringsförordnings
  ikraftträdande] ska kommissionen lämna en rapport till Europaparlamentet, rådet och styrelsen om centrumets verksamhet, inbegripet en bedömning av

denna ändringsförordnings

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 28

Artikel 1 – stycke 1 – led 28

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 1 – punkt 1 – stycke 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | hur väl centrumet har genomfört de styrningsstrukturer som avses i artiklarna 14, 17 och 18, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

hur väl centrumet har genomfört de styrningsstrukturer som avses i artiklarna 14, 17 och 18,

hur väl centrumet har genomfört de styrningsstrukturer som avses i artiklarna 14, 17 och 18,

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 28

Artikel 1 – stycke 1 – led 28

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 31 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Senast den [vänligen infoga datumet
  åtta
  år efter datumet för ikraftträdande], och därefter vart femte år, ska kommissionen bedöma centrumets verksamhet i förhållande till dess mål, uppdrag, arbetsuppgifter, förfaranden och placering. Utvärderingen ska framför allt granska om det finns ett eventuellt behov av att ändra centrumets uppdrag och de ekonomiska konsekvenserna av en sådan ändring. | 2.   Senast den [vänligen infoga datumet
  fem
  år efter datumet
  för denna ändringsförordnings
  ikraftträdande], och därefter vart femte år, ska kommissionen bedöma centrumets verksamhet i förhållande till dess mål, uppdrag, arbetsuppgifter, förfaranden och placering. Utvärderingen ska framför allt granska om det finns ett eventuellt behov av att ändra centrumets uppdrag och de ekonomiska konsekvenserna av en sådan ändring. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Senast den [vänligen infoga datumet
  åtta
  år efter datumet för ikraftträdande], och därefter vart femte år, ska kommissionen bedöma centrumets verksamhet i förhållande till dess mål, uppdrag, arbetsuppgifter, förfaranden och placering. Utvärderingen ska framför allt granska om det finns ett eventuellt behov av att ändra centrumets uppdrag och de ekonomiska konsekvenserna av en sådan ändring.

2.   Senast den [vänligen infoga datumet
  fem
  år efter datumet
  för denna ändringsförordnings
  ikraftträdande], och därefter vart femte år, ska kommissionen bedöma centrumets verksamhet i förhållande till dess mål, uppdrag, arbetsuppgifter, förfaranden och placering. Utvärderingen ska framför allt granska om det finns ett eventuellt behov av att ändra centrumets uppdrag och de ekonomiska konsekvenserna av en sådan ändring.

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – stycke 1 – led 28

Artikel 1 – stycke 1 – led 28

Förordning (EG) nr 851/2004

Artikel 31 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om kommissionen anser att centrumets fortsatta verksamhet inte längre är motiverad med avseende på de mål, uppdrag och arbetsuppgifter som den tilldelats, får kommissionen föreslå att berörda bestämmelser i denna förordning ändras i enlighet med detta eller upphävs. | 3.   
  Utgående från den bedömning som avses i punkt 2 ska kommissionen, om så är lämpligt, lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning.
  Om kommissionen anser att centrumets fortsatta verksamhet inte längre är motiverad med avseende på de mål, uppdrag och arbetsuppgifter som den tilldelats, får kommissionen föreslå att berörda bestämmelser i denna förordning ändras i enlighet med detta eller upphävs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om kommissionen anser att centrumets fortsatta verksamhet inte längre är motiverad med avseende på de mål, uppdrag och arbetsuppgifter som den tilldelats, får kommissionen föreslå att berörda bestämmelser i denna förordning ändras i enlighet med detta eller upphävs.

3.   
  Utgående från den bedömning som avses i punkt 2 ska kommissionen, om så är lämpligt, lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning.
  Om kommissionen anser att centrumets fortsatta verksamhet inte längre är motiverad med avseende på de mål, uppdrag och arbetsuppgifter som den tilldelats, får kommissionen föreslå att berörda bestämmelser i denna förordning ändras i enlighet med detta eller upphävs.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0253/2021).

1

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522 av den 24 mars 2021 om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet (programmet EU för hälsa) för perioden 2021–2027 och om upphävande av förordning (EU) nr 282/2014 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522 av den 24 mars 2021 om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet (programmet EU för hälsa) för perioden 2021–2027 och om upphävande av förordning (EU) nr 282/2014 (EUT L 107, 26.3.2021, s. 1).

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX av den DATUM om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU. [EUT: vänligen ange komplett titel och hänvisning till offentliggörandet av förordningen om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa (SCBTH).]

10

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) XXXX/XXXX av den DATUM om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU. [EUT: vänligen ange komplett titel och hänvisning till offentliggörandet av förordningen om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa (SCBTH).]

10

(11)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen (EUT L 347, 20.12.2013, s. 924).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för perioden 2014–2020 (EUT L 77, 15.3.2014, s. 44).

12

(11)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen (EUT L 347, 20.12.2013, s. 924).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för perioden 2014–2020 (EUT L 77, 15.3.2014, s. 44).

12

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(1b)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

1b

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

(1a)  

  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

1a

EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

(*1)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

*1

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

(*2)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

*2

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(*3)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

*3

Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (direktiv om integritet och elektronisk kommunikation) (EGT L 201, 31.7.2002, s. 37).

(*4)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

*4

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

(*5)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen (EUT L 347, 20.12.2013, s. 924).

*5

(*6)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen (EUT L 347, 20.12.2013, s. 924).

*6

(*)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 av den 18 december 2018 med rambudgetförordning för de organ som inrättats enligt EUF-fördraget och Euratomfördraget och som avses i artikel 70 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (EUT L 122, 10.5.2019, s. 1).

*

(*)  Kommissionens delegerade förordning (EU) 2019/715 av den 18 december 2018 med rambudgetförordning för de organ som inrättats enligt EUF-fördraget och Euratomfördraget och som avses i artikel 70 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (EUT L 122, 10.5.2019, s. 1).

*

(*)  

  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.”.

*

EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.”.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/255 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/255

---

P9_TA(2021)0377

Allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 14 september 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 1082/2013/EU (COM(2020)0727 – C9-0367/2020 – 2020/0322(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 117/23)

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a) | Hälsobestämmelserna i fördragen underutnyttjas fortfarande i hög grad när det gäller de mål som de avsåg att uppnå. Denna förordning bör därför syfta till att på bästa möjliga sätt utnyttja sådana hälsobestämmelser för att visa på styrkan i unionens hälsopolitik samtidigt som en väl fungerande inre marknad bibehålls i händelse av att allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa uppstår. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1a)

Hälsobestämmelserna i fördragen underutnyttjas fortfarande i hög grad när det gäller de mål som de avsåg att uppnå. Denna förordning bör därför syfta till att på bästa möjliga sätt utnyttja sådana hälsobestämmelser för att visa på styrkan i unionens hälsopolitik samtidigt som en väl fungerande inre marknad bibehålls i händelse av att allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa uppstår.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Mot bakgrund av de lärdomar som dragits under den pågående covid-19-pandemin och för att underlätta tillräckliga och unionsomfattande åtgärder för beredskap och insatser mot alla gränsöverskridande hot mot människors hälsa, behöver den rättsliga ramen för epidemiologisk övervakning, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, som fastställs i beslut nr 1082/2013/EU, breddas med avseende på ytterligare rapporteringskrav, analyser av indikatorer för hälso- och sjukvårdssystem och samarbetet mellan medlemsstaterna och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC). För att säkerställa effektiva insatser från unionens sida vid nya gränsöverskridande hot mot människors hälsa bör dessutom den rättsliga ramen göra det möjligt att omedelbart anta falldefinitioner för övervakning av nya hot och inrätta ett nätverk av EU-referenslaboratorier och ett nätverk för att stödja monitorering av sjukdomsutbrott som är relevanta för ämnen av mänskligt ursprung. Kapaciteten för kontaktspårning bör stärkas genom inrättandet av ett automatiserat system med hjälp av modern teknik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Mot bakgrund av de lärdomar som dragits under den pågående covid-19-pandemin och för att underlätta tillräckliga och unionsomfattande åtgärder för beredskap och insatser mot alla gränsöverskridande hot mot människors hälsa, behöver den rättsliga ramen för epidemiologisk övervakning, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, som fastställs i beslut nr 1082/2013/EU, breddas med avseende på ytterligare rapporteringskrav, analyser av indikatorer för hälso- och sjukvårdssystem och samarbetet mellan medlemsstaterna och Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC). För att säkerställa effektiva insatser från unionens sida vid nya gränsöverskridande hot mot människors hälsa bör dessutom den rättsliga ramen göra det möjligt att omedelbart anta falldefinitioner för övervakning av nya hot och inrätta ett nätverk av EU-referenslaboratorier och ett nätverk för att stödja monitorering av sjukdomsutbrott som är relevanta för ämnen av mänskligt ursprung. Kapaciteten för kontaktspårning bör stärkas genom inrättandet av ett automatiserat system med hjälp av modern teknik.

| (2) | Mot bakgrund av de lärdomar som dragits under den pågående covid-19-pandemin och för att underlätta tillräckliga och unionsomfattande åtgärder för
  förebyggande av,
  beredskap och insatser mot alla gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  , inklusive zoonotiskt relaterade hot
  , behöver den rättsliga ramen för epidemiologisk övervakning, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, som fastställs i beslut nr 1082/2013/EU, breddas med avseende på ytterligare rapporteringskrav, analyser av indikatorer för hälso- och sjukvårdssystem och samarbetet mellan medlemsstaterna och
  unionens byråer, särskilt
  Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC)
  och Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA), samt internationella organisationer, särskilt Världshälsoorganisationen (WHO)
  . För att säkerställa effektiva insatser från unionens sida vid nya gränsöverskridande hot mot människors hälsa bör dessutom den rättsliga ramen göra det möjligt att omedelbart anta falldefinitioner för övervakning av nya hot och inrätta ett nätverk av EU-referenslaboratorier och ett nätverk för att stödja monitorering av sjukdomsutbrott som är relevanta för ämnen av mänskligt ursprung. Kapaciteten för kontaktspårning bör stärkas genom inrättandet av ett automatiserat system med hjälp av modern teknik
  , samtidigt som Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (den allmänna dataskyddsförordningen)

   (1a)

  respekteras
  . |
| --- | --- |

(2)

Mot bakgrund av de lärdomar som dragits under den pågående covid-19-pandemin och för att underlätta tillräckliga och unionsomfattande åtgärder för
  förebyggande av,
  beredskap och insatser mot alla gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  , inklusive zoonotiskt relaterade hot
  , behöver den rättsliga ramen för epidemiologisk övervakning, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa, som fastställs i beslut nr 1082/2013/EU, breddas med avseende på ytterligare rapporteringskrav, analyser av indikatorer för hälso- och sjukvårdssystem och samarbetet mellan medlemsstaterna och
  unionens byråer, särskilt
  Europeiska centrumet för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC)
  och Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA), samt internationella organisationer, särskilt Världshälsoorganisationen (WHO)
  . För att säkerställa effektiva insatser från unionens sida vid nya gränsöverskridande hot mot människors hälsa bör dessutom den rättsliga ramen göra det möjligt att omedelbart anta falldefinitioner för övervakning av nya hot och inrätta ett nätverk av EU-referenslaboratorier och ett nätverk för att stödja monitorering av sjukdomsutbrott som är relevanta för ämnen av mänskligt ursprung. Kapaciteten för kontaktspårning bör stärkas genom inrättandet av ett automatiserat system med hjälp av modern teknik
  , samtidigt som Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (den allmänna dataskyddsförordningen)

   (1a)

  respekteras
  .

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3) | Hälsosäkerhetskommittén (nedan kallad HSC), som formellt inrättades genom beslut nr 1082/2013/EU, spelar en viktig roll i samordningen av
  beredskaps-
  och
  insatsplaneringen
  vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. HSC bör få ytterligare ansvar när det gäller att anta vägledningar och yttranden för att bättre stödja medlemsstaterna i förebyggande och kontroll av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Hälsosäkerhetskommittén (nedan kallad HSC), som formellt inrättades genom beslut nr 1082/2013/EU, spelar en viktig roll i samordningen av
  beredskaps-
  och
  insatsplaneringen
  vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. HSC bör få ytterligare ansvar när det gäller att anta vägledningar och yttranden för att bättre stödja medlemsstaterna i förebyggande och kontroll av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

| (3) | Hälsosäkerhetskommittén (nedan kallad HSC), som formellt inrättades genom beslut nr 1082/2013/EU, spelar en viktig roll i samordningen av
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. HSC bör få ytterligare ansvar när det gäller att anta vägledningar och yttranden för att bättre stödja medlemsstaterna i förebyggande och kontroll av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  och stödja bättre samordning mellan medlemsstaterna för att hantera dessa hot. Företrädare som utnämnts av Europaparlamentet bör kunna delta i HSC som observatörer. |
| --- | --- |

(3)

Hälsosäkerhetskommittén (nedan kallad HSC), som formellt inrättades genom beslut nr 1082/2013/EU, spelar en viktig roll i samordningen av
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. HSC bör få ytterligare ansvar när det gäller att anta vägledningar och yttranden för att bättre stödja medlemsstaterna i förebyggande och kontroll av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  och stödja bättre samordning mellan medlemsstaterna för att hantera dessa hot. Företrädare som utnämnts av Europaparlamentet bör kunna delta i HSC som observatörer.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (4a) | Strategier för förebyggande och främjande rör all sektorspolitik, inklusive beskattning, handel, ekonomi, miljövänligt jordbruk, utbildning, bostäder, kultur och socialt bistånd. Hälsa inom alla politikområden bör vara en princip inom all offentlig politik. Ett instrument som redan används på nationell nivå för att bedöma vilka konsekvenser olika slags sektorspolitik har för hälsan är det så kallade hälsotestet. En bedömning av hälsokonsekvenserna bör göras för alla program som förvaltas av unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4a)

Strategier för förebyggande och främjande rör all sektorspolitik, inklusive beskattning, handel, ekonomi, miljövänligt jordbruk, utbildning, bostäder, kultur och socialt bistånd. Hälsa inom alla politikområden bör vara en princip inom all offentlig politik. Ett instrument som redan används på nationell nivå för att bedöma vilka konsekvenser olika slags sektorspolitik har för hälsan är det så kallade hälsotestet. En bedömning av hälsokonsekvenserna bör göras för alla program som förvaltas av unionen.

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | Denna förordning bör gälla utan att det påverkar tillämpningen av andra bindande bestämmelser om specifik verksamhet, eller kvalitets- och säkerhetsnormer för vissa varor, som föreskriver särskilda skyldigheter och verktyg för monitorering, tidig varning och bekämpning vid specifika gränsöverskridande hot. Dessa bestämmelser innefattar särskilt tillämplig unionslagstiftning avseende gemensamma säkerhetsfrågor på folkhälsoområdet, vilket omfattar varor som läkemedelsprodukter, medicintekniska produkter och livsmedel, ämnen av mänskligt ursprung (blod, vävnader och celler, organ) samt exponering för joniserande strålning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Denna förordning bör gälla utan att det påverkar tillämpningen av andra bindande bestämmelser om specifik verksamhet, eller kvalitets- och säkerhetsnormer för vissa varor, som föreskriver särskilda skyldigheter och verktyg för monitorering, tidig varning och bekämpning vid specifika gränsöverskridande hot. Dessa bestämmelser innefattar särskilt tillämplig unionslagstiftning avseende gemensamma säkerhetsfrågor på folkhälsoområdet, vilket omfattar varor som läkemedelsprodukter, medicintekniska produkter och livsmedel, ämnen av mänskligt ursprung (blod, vävnader och celler, organ) samt exponering för joniserande strålning.

| (5) | Denna förordning bör gälla utan att det påverkar tillämpningen av andra bindande bestämmelser om specifik verksamhet, eller kvalitets- och säkerhetsnormer för vissa varor, som föreskriver särskilda skyldigheter och verktyg för monitorering, tidig varning och bekämpning vid specifika gränsöverskridande hot
  , såsom Världshälsoorganisationens (WHO) internationella hälsoreglemente (IHR)
  . Dessa bestämmelser innefattar särskilt tillämplig unionslagstiftning avseende gemensamma säkerhetsfrågor på folkhälsoområdet
  och miljöfrågor
  , vilket omfattar varor som läkemedelsprodukter, medicintekniska produkter
  , tillämpningar för in vitro-diagnostik
  och livsmedel, ämnen av mänskligt ursprung (blod
  , plasma
  , vävnader och celler, organ) samt exponering för joniserande strålning. |
| --- | --- |

(5)

Denna förordning bör gälla utan att det påverkar tillämpningen av andra bindande bestämmelser om specifik verksamhet, eller kvalitets- och säkerhetsnormer för vissa varor, som föreskriver särskilda skyldigheter och verktyg för monitorering, tidig varning och bekämpning vid specifika gränsöverskridande hot
  , såsom Världshälsoorganisationens (WHO) internationella hälsoreglemente (IHR)
  . Dessa bestämmelser innefattar särskilt tillämplig unionslagstiftning avseende gemensamma säkerhetsfrågor på folkhälsoområdet
  och miljöfrågor
  , vilket omfattar varor som läkemedelsprodukter, medicintekniska produkter
  , tillämpningar för in vitro-diagnostik
  och livsmedel, ämnen av mänskligt ursprung (blod
  , plasma
  , vävnader och celler, organ) samt exponering för joniserande strålning.

Ändring 242

Förslag till förordning

Skäl 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | Överexploateringen av vilda djur och växter och andra naturtillgångar och den allt snabbare förlusten av biologisk mångfald är en fara för människors hälsa. Eftersom människors, djurs och miljöns hälsa är oupplösligt knutna till varandra är det nödvändigt att respektera ”One health-modellen” för att hantera såväl nuvarande som kommande kriser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5a)

Överexploateringen av vilda djur och växter och andra naturtillgångar och den allt snabbare förlusten av biologisk mångfald är en fara för människors hälsa. Eftersom människors, djurs och miljöns hälsa är oupplösligt knutna till varandra är det nödvändigt att respektera ”One health-modellen” för att hantera såväl nuvarande som kommande kriser.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Skyddet av människors
  hälsa är en fråga som berör många av unionens strategier och verksamheter. I syfte att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor och undvika överlappande verksamheter, dubbelarbete eller motstridiga åtgärder bör kommissionen, i samverkan med medlemsstaterna, säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de mekanismer och strukturer som inrättas enligt denna förordning och andra mekanismer och strukturer som inrättats på unionsnivå och enligt Euratomfördraget vars verksamheter har betydelse för beredskaps- och insatsplanering, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Kommissionen bör särskilt säkerställa att relevant information från de olika systemen för tidig varning och information på unionsnivå och enligt Euratomfördraget samlas in och sprids till medlemsstaterna genom det system för tidig varning och reaktion (nedan kallat EWRS) som inrättades genom beslut nr 2119/98/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Skyddet av människors
  hälsa är en fråga som berör många av unionens strategier och verksamheter. I syfte att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor och undvika överlappande verksamheter, dubbelarbete eller motstridiga åtgärder bör kommissionen, i samverkan med medlemsstaterna, säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de mekanismer och strukturer som inrättas enligt denna förordning och andra mekanismer och strukturer som inrättats på unionsnivå och enligt Euratomfördraget vars verksamheter har betydelse för beredskaps- och insatsplanering, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Kommissionen bör särskilt säkerställa att relevant information från de olika systemen för tidig varning och information på unionsnivå och enligt Euratomfördraget samlas in och sprids till medlemsstaterna genom det system för tidig varning och reaktion (nedan kallat EWRS) som inrättades genom beslut nr 2119/98/EG.

| (6) | I enlighet med One health-modellen och principen att integrera
  hälsa
  inom alla politikområden
  är
  skyddet av människors hälsa
  en fråga som berör många av unionens strategier och verksamheter.
  Unionen bör stödja medlemsstaterna när det gäller att minska ojämlikhet i hälsa inom och mellan medlemsstaterna, uppnå allmän hälso- och sjukvård och ta itu med de utmaningar som rör utsatta grupper. Unionen bör också uppmana medlemsstaterna att genomföra de landsspecifika rekommendationer som avser hälsa och stödja medlemsstaterna i att stärka hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, reaktionsförmåga och beredskap för att hantera framtida utmaningar, inbegripet pandemier.
  I syfte att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor och undvika överlappande verksamheter, dubbelarbete eller motstridiga åtgärder bör kommissionen, i samverkan med medlemsstaterna,
  och alla berörda parter, såsom hälso- och sjukvårdspersonal, patientorganisationer, näringslivet och aktörer i försörjningskedjan,
  säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de mekanismer och strukturer som inrättas enligt denna förordning och andra mekanismer och strukturer som inrättats på unionsnivå och enligt Euratomfördraget vars verksamheter har betydelse för beredskaps- och insatsplanering, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  . Dessa mekanismer bör syfta till att uppnå synergieffekter mellan åtgärder som vidtas på unionsnivå och på nationell nivå samtidigt som överlappningar med åtgärder som vidtas inom ramen för WHO undviks.
  Kommissionen bör särskilt säkerställa att relevant information från de olika systemen för tidig varning och information på unionsnivå och enligt Euratomfördraget samlas in och sprids till medlemsstaterna genom det system för tidig varning och reaktion (nedan kallat EWRS) som inrättades genom beslut nr 2119/98/EG. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med One health-modellen och principen att integrera
  hälsa
  inom alla politikområden
  är
  skyddet av människors hälsa
  en fråga som berör många av unionens strategier och verksamheter.
  Unionen bör stödja medlemsstaterna när det gäller att minska ojämlikhet i hälsa inom och mellan medlemsstaterna, uppnå allmän hälso- och sjukvård och ta itu med de utmaningar som rör utsatta grupper. Unionen bör också uppmana medlemsstaterna att genomföra de landsspecifika rekommendationer som avser hälsa och stödja medlemsstaterna i att stärka hälso- och sjukvårdssystemens resiliens, reaktionsförmåga och beredskap för att hantera framtida utmaningar, inbegripet pandemier.
  I syfte att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor och undvika överlappande verksamheter, dubbelarbete eller motstridiga åtgärder bör kommissionen, i samverkan med medlemsstaterna,
  och alla berörda parter, såsom hälso- och sjukvårdspersonal, patientorganisationer, näringslivet och aktörer i försörjningskedjan,
  säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de mekanismer och strukturer som inrättas enligt denna förordning och andra mekanismer och strukturer som inrättats på unionsnivå och enligt Euratomfördraget vars verksamheter har betydelse för beredskaps- och insatsplanering, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  . Dessa mekanismer bör syfta till att uppnå synergieffekter mellan åtgärder som vidtas på unionsnivå och på nationell nivå samtidigt som överlappningar med åtgärder som vidtas inom ramen för WHO undviks.
  Kommissionen bör särskilt säkerställa att relevant information från de olika systemen för tidig varning och information på unionsnivå och enligt Euratomfördraget samlas in och sprids till medlemsstaterna genom det system för tidig varning och reaktion (nedan kallat EWRS) som inrättades genom beslut nr 2119/98/EG.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Beredskaps-
  och
  insatsplanering
  är en väsentlig del av effektiv monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Därför måste unionens beredskapsplan för hälsokriser och pandemier fastställas av kommissionen och godkännas av HSC. Detta bör kombineras med uppdateringar av medlemsstaternas
  beredskaps-
  och
  insatsplaner
  för att säkerställa att de är förenliga med regionala strukturer. För att stödja medlemsstaterna i denna strävan bör utbildning och
  kunskapsutbyte tillhandahållas
  för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa
  , varvid kommissionen och unionens byråer bör tillhandahålla
  kunskap och nödvändig kompetens. För att säkerställa att dessa planer verkställs och genomförs bör kommissionen tillsammans med medlemsstaterna genomföra stresstester, övningar och översyner under och efter insatser. Dessa planer bör vara samordnade, fungerande och uppdaterade och ha tillräckliga resurser för att verkställas. Efter stresstester och översyner av planerna bör korrigerande åtgärder vidtas, och kommissionen bör informeras om alla uppdateringar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Beredskaps-
  och
  insatsplanering
  är en väsentlig del av effektiv monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Därför måste unionens beredskapsplan för hälsokriser och pandemier fastställas av kommissionen och godkännas av HSC. Detta bör kombineras med uppdateringar av medlemsstaternas
  beredskaps-
  och
  insatsplaner
  för att säkerställa att de är förenliga med regionala strukturer. För att stödja medlemsstaterna i denna strävan bör utbildning och
  kunskapsutbyte tillhandahållas
  för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa
  , varvid kommissionen och unionens byråer bör tillhandahålla
  kunskap och nödvändig kompetens. För att säkerställa att dessa planer verkställs och genomförs bör kommissionen tillsammans med medlemsstaterna genomföra stresstester, övningar och översyner under och efter insatser. Dessa planer bör vara samordnade, fungerande och uppdaterade och ha tillräckliga resurser för att verkställas. Efter stresstester och översyner av planerna bör korrigerande åtgärder vidtas, och kommissionen bör informeras om alla uppdateringar.

| (7) | Planering av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  är en väsentlig del av effektiv monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Därför måste unionens beredskapsplan för hälsokriser och pandemier fastställas av kommissionen och godkännas av HSC. Detta bör kombineras med uppdateringar av medlemsstaternas
  planer för förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  för att säkerställa att de är förenliga med regionala strukturer.
  Planerna bör genomföras genom en interregional krisplanering varvid särskild uppmärksamhet bör riktas mot gränsöverskridande regioner för att stärka deras hälso- och sjukvårdssamarbete. När så är lämpligt bör regionala myndigheter delta i utarbetandet av dessa planer.
  För att stödja medlemsstaterna i denna strävan bör
  kommissionen och unionens byråer tillhandahålla
  utbildning och
  underlätta utbyte av bästa praxis
  för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa
  för att förbättra deras
  kunskap och
  säkerställa
  nödvändig kompetens. För att säkerställa att dessa planer verkställs och genomförs bör kommissionen tillsammans med medlemsstaterna genomföra stresstester, övningar och översyner under och efter insatser. Dessa planer
  bör inbegripa rekommendationer om politiska åtgärder som rör begränsning av smittsamma sjukdomars inverkan på hälso- och sjukvård och omsorg, även på stora icke-smittsamma sjukdomar. Planerna
  bör vara samordnade, fungerande och uppdaterade och ha tillräckliga resurser för att verkställas
  . Särskild hänsyn bör tas till gränsregioner där gemensamt gränsöverskridande arbete bör främjas och hälso- och sjukvårdspersonal bör uppmuntras att göra sig förtrogna med de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen i grannländerna
  . Efter stresstester och översyner av planerna bör korrigerande åtgärder vidtas, och kommissionen bör informeras om alla uppdateringar. |
| --- | --- |

(7)

Planering av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  är en väsentlig del av effektiv monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Därför måste unionens beredskapsplan för hälsokriser och pandemier fastställas av kommissionen och godkännas av HSC. Detta bör kombineras med uppdateringar av medlemsstaternas
  planer för förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  för att säkerställa att de är förenliga med regionala strukturer.
  Planerna bör genomföras genom en interregional krisplanering varvid särskild uppmärksamhet bör riktas mot gränsöverskridande regioner för att stärka deras hälso- och sjukvårdssamarbete. När så är lämpligt bör regionala myndigheter delta i utarbetandet av dessa planer.
  För att stödja medlemsstaterna i denna strävan bör
  kommissionen och unionens byråer tillhandahålla
  utbildning och
  underlätta utbyte av bästa praxis
  för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa
  för att förbättra deras
  kunskap och
  säkerställa
  nödvändig kompetens. För att säkerställa att dessa planer verkställs och genomförs bör kommissionen tillsammans med medlemsstaterna genomföra stresstester, övningar och översyner under och efter insatser. Dessa planer
  bör inbegripa rekommendationer om politiska åtgärder som rör begränsning av smittsamma sjukdomars inverkan på hälso- och sjukvård och omsorg, även på stora icke-smittsamma sjukdomar. Planerna
  bör vara samordnade, fungerande och uppdaterade och ha tillräckliga resurser för att verkställas
  . Särskild hänsyn bör tas till gränsregioner där gemensamt gränsöverskridande arbete bör främjas och hälso- och sjukvårdspersonal bör uppmuntras att göra sig förtrogna med de offentliga hälso- och sjukvårdssystemen i grannländerna
  . Efter stresstester och översyner av planerna bör korrigerande åtgärder vidtas, och kommissionen bör informeras om alla uppdateringar.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | I detta syfte bör medlemsstaterna förse kommissionen med en uppdatering av det aktuella läget när det gäller deras
  beredskaps-
  och
  insatsplanering
  , samt genomförandet på nationell nivå. Informationen från medlemsstaterna bör omfatta de element som medlemsstaterna är skyldiga att rapportera till WHO inom ramen för det internationella hälsoreglementet (IHR) (15). Kommissionen bör i sin tur
  vartannat
  år rapportera till Europaparlamentet och rådet om läget och framstegen avseende beredskap, insatsplanering och genomförande på unionsnivå, inklusive korrigerande åtgärder, för att säkerställa att de nationella beredskaps- och insatsplanerna är tillräckliga. För att stödja bedömningen av dessa planer bör EU-revisioner genomföras i medlemsstaterna i samordning med ECDC och unionens byråer. Denna planering bör särskilt inkludera tillräcklig beredskap inom kritiska samhällssektorer, såsom energi, transport, kommunikationer och civilskydd, som i en krissituation är beroende av jämställdhetsmedvetna folkhälsosystem med god beredskap, vilka i sin tur är beroende av att dessa sektorer fungerar och av att grundläggande verksamheter upprätthålls på en tillräcklig nivå. Vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som har sitt ursprung i en zoonotisk infektion är det viktigt att se till att det råder interoperabilitet vad gäller beredskaps- och insatsplaneringen mellan hälso- och sjukvårdssektorn och veterinärsektorn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

I detta syfte bör medlemsstaterna förse kommissionen med en uppdatering av det aktuella läget när det gäller deras
  beredskaps-
  och
  insatsplanering
  , samt genomförandet på nationell nivå. Informationen från medlemsstaterna bör omfatta de element som medlemsstaterna är skyldiga att rapportera till WHO inom ramen för det internationella hälsoreglementet (IHR) (15). Kommissionen bör i sin tur
  vartannat
  år rapportera till Europaparlamentet och rådet om läget och framstegen avseende beredskap, insatsplanering och genomförande på unionsnivå, inklusive korrigerande åtgärder, för att säkerställa att de nationella beredskaps- och insatsplanerna är tillräckliga. För att stödja bedömningen av dessa planer bör EU-revisioner genomföras i medlemsstaterna i samordning med ECDC och unionens byråer. Denna planering bör särskilt inkludera tillräcklig beredskap inom kritiska samhällssektorer, såsom energi, transport, kommunikationer och civilskydd, som i en krissituation är beroende av jämställdhetsmedvetna folkhälsosystem med god beredskap, vilka i sin tur är beroende av att dessa sektorer fungerar och av att grundläggande verksamheter upprätthålls på en tillräcklig nivå. Vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som har sitt ursprung i en zoonotisk infektion är det viktigt att se till att det råder interoperabilitet vad gäller beredskaps- och insatsplaneringen mellan hälso- och sjukvårdssektorn och veterinärsektorn.

| (8) | I detta syfte bör medlemsstaterna förse kommissionen med en uppdatering av det aktuella läget när det gäller deras
  planering för förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  , samt genomförandet på nationell
  nivå, och i tillämpliga fall på regional
  nivå. Informationen från medlemsstaterna bör omfatta de element som medlemsstaterna är skyldiga att rapportera till WHO inom ramen för det internationella hälsoreglementet (IHR) (15).
  Tillgång till fullständiga data i rätt tid är en förutsättning för en snabb riskbedömning och krishantering. För att undvika dubbelarbete och skiljaktiga rekommendationer bör standardiserade definitioner, när så är möjligt, och ett smidigt informationsutbyte äga rum mellan unionens byråer, WHO och nationella organ.
  Kommissionen bör i sin tur
  varje
  år rapportera till Europaparlamentet och rådet om läget och framstegen avseende
  förebyggande,
  beredskap, insatsplanering och genomförande på unionsnivå, inklusive korrigerande åtgärder, för att säkerställa att de nationella beredskaps- och insatsplanerna är tillräckliga. För att stödja bedömningen av dessa planer bör EU-revisioner genomföras i medlemsstaterna i samordning med ECDC och unionens byråer. Denna planering bör särskilt inkludera tillräcklig beredskap inom
  kritisk långsiktig hälso- och sjukvård och
  kritiska samhällssektorer, såsom
  jordbruk,
  energi, transport, kommunikationer och civilskydd, som i en krissituation är beroende av jämställdhetsmedvetna folkhälsosystem med god beredskap, vilka i sin tur är beroende av att dessa sektorer fungerar och av att grundläggande verksamheter upprätthålls på en tillräcklig nivå. Vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som har sitt ursprung i en zoonotisk infektion är det viktigt att se till att det råder interoperabilitet vad gäller beredskaps- och insatsplaneringen mellan hälso- och sjukvårdssektorn och veterinärsektorn. |
| --- | --- |

(8)

I detta syfte bör medlemsstaterna förse kommissionen med en uppdatering av det aktuella läget när det gäller deras
  planering för förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  , samt genomförandet på nationell
  nivå, och i tillämpliga fall på regional
  nivå. Informationen från medlemsstaterna bör omfatta de element som medlemsstaterna är skyldiga att rapportera till WHO inom ramen för det internationella hälsoreglementet (IHR) (15).
  Tillgång till fullständiga data i rätt tid är en förutsättning för en snabb riskbedömning och krishantering. För att undvika dubbelarbete och skiljaktiga rekommendationer bör standardiserade definitioner, när så är möjligt, och ett smidigt informationsutbyte äga rum mellan unionens byråer, WHO och nationella organ.
  Kommissionen bör i sin tur
  varje
  år rapportera till Europaparlamentet och rådet om läget och framstegen avseende
  förebyggande,
  beredskap, insatsplanering och genomförande på unionsnivå, inklusive korrigerande åtgärder, för att säkerställa att de nationella beredskaps- och insatsplanerna är tillräckliga. För att stödja bedömningen av dessa planer bör EU-revisioner genomföras i medlemsstaterna i samordning med ECDC och unionens byråer. Denna planering bör särskilt inkludera tillräcklig beredskap inom
  kritisk långsiktig hälso- och sjukvård och
  kritiska samhällssektorer, såsom
  jordbruk,
  energi, transport, kommunikationer och civilskydd, som i en krissituation är beroende av jämställdhetsmedvetna folkhälsosystem med god beredskap, vilka i sin tur är beroende av att dessa sektorer fungerar och av att grundläggande verksamheter upprätthålls på en tillräcklig nivå. Vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som har sitt ursprung i en zoonotisk infektion är det viktigt att se till att det råder interoperabilitet vad gäller beredskaps- och insatsplaneringen mellan hälso- och sjukvårdssektorn och veterinärsektorn.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Erfarenheterna av den pågående covid-19-krisen har visat att det fortsatt behövs kraftfulla åtgärder på unionsnivå för att stödja samarbete och samordning mellan medlemsstaterna, särskilt mellan grannregioner som är gränsregioner. De nationella planerna för de medlemsstater som har gemensam gräns med minst en annan medlemsstat bör därför innehålla planer för att förbättra beredskapen, förebyggandet och insatserna när det gäller hälsokriser i gränsområden i närliggande regioner, bland annat genom obligatorisk gränsöverskridande utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal och samordning av medicinsk överföring av patienter. Kommissionen bör regelbundet rapportera om läget vad gäller den gränsöverskridande krisberedskapen i närliggande regioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Erfarenheterna av den pågående covid-19-krisen har visat att det fortsatt behövs kraftfulla åtgärder på unionsnivå för att stödja samarbete och samordning mellan medlemsstaterna, särskilt mellan grannregioner som är gränsregioner. De nationella planerna för de medlemsstater som har gemensam gräns med minst en annan medlemsstat bör därför innehålla planer för att förbättra beredskapen, förebyggandet och insatserna när det gäller hälsokriser i gränsområden i närliggande regioner, bland annat genom obligatorisk gränsöverskridande utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal och samordning av medicinsk överföring av patienter. Kommissionen bör regelbundet rapportera om läget vad gäller den gränsöverskridande krisberedskapen i närliggande regioner.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | Rollen för hälso- och sjukvårdspersonal i första ledet har också blivit påtaglig under pandemin, eftersom dessa personer har varit centrala för att säkerställa tillgång till läkemedel och kontinuerlig vård, samtidigt som de tillhandahållit moraliskt stöd och utgjort en källa till tillförlitlig information som motpart till falsk information. Inför framtida nödsituationer är det nödvändigt att stärka hälso- och sjukvårdspersonalens kunskaper genom att fastställa bestämmelser om tillhandahållande av utbildning till personal inom hälso- och sjukvård samt på området folkhälsa. Det är även nödvändigt att integrera dem genom deras yrkesorganisationer i arbetet med att fastställa folkhälsostrategier och i den digitala omvandlingen, för att förbättra kvaliteten och effektiviteten inom hälso- och sjukvårdssystemen och säkerställa hållbarheten i det arbete för hälsomässig, social och territoriell sammanhållning som de utför. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8b)

Rollen för hälso- och sjukvårdspersonal i första ledet har också blivit påtaglig under pandemin, eftersom dessa personer har varit centrala för att säkerställa tillgång till läkemedel och kontinuerlig vård, samtidigt som de tillhandahållit moraliskt stöd och utgjort en källa till tillförlitlig information som motpart till falsk information. Inför framtida nödsituationer är det nödvändigt att stärka hälso- och sjukvårdspersonalens kunskaper genom att fastställa bestämmelser om tillhandahållande av utbildning till personal inom hälso- och sjukvård samt på området folkhälsa. Det är även nödvändigt att integrera dem genom deras yrkesorganisationer i arbetet med att fastställa folkhälsostrategier och i den digitala omvandlingen, för att förbättra kvaliteten och effektiviteten inom hälso- och sjukvårdssystemen och säkerställa hållbarheten i det arbete för hälsomässig, social och territoriell sammanhållning som de utför.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 8c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8c) | Hälsokompetens spelar en grundläggande roll när det gäller att förebygga och motverka effekterna av gränsöverskridande hot och bidra till en bättre förståelse hos befolkningen för de motåtgärder som vidtas och den riskbedömning som görs för olika hot. Andningshygien, korrekt handtvätt och undvikande av onödig nära kontakt med personer med influensaliknande symtom liksom av oskyddad kontakt med vilda djur bör ingå i hälsoutbildningskampanjer för att förbättra befolkningens beteende, baserat på de senast tillgängliga rönen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8c)

Hälsokompetens spelar en grundläggande roll när det gäller att förebygga och motverka effekterna av gränsöverskridande hot och bidra till en bättre förståelse hos befolkningen för de motåtgärder som vidtas och den riskbedömning som görs för olika hot. Andningshygien, korrekt handtvätt och undvikande av onödig nära kontakt med personer med influensaliknande symtom liksom av oskyddad kontakt med vilda djur bör ingå i hälsoutbildningskampanjer för att förbättra befolkningens beteende, baserat på de senast tillgängliga rönen.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 8d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8d) | Med utgångspunkt i erfarenheterna från covid-19-pandemin bör denna förordning skapa ett starkare mandat för samordning på unionsnivå. Tillkännagivandet av en nödsituation i unionen skulle föranleda ökad samordning och möjliggöra utveckling, lagring och gemensam upphandling av medicinska motåtgärder i rätt tid. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8d)

Med utgångspunkt i erfarenheterna från covid-19-pandemin bör denna förordning skapa ett starkare mandat för samordning på unionsnivå. Tillkännagivandet av en nödsituation i unionen skulle föranleda ökad samordning och möjliggöra utveckling, lagring och gemensam upphandling av medicinska motåtgärder i rätt tid.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 8e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8e) | Denna förordning säkerställer också samordnade åtgärder på unionsnivå för att den inre marknaden ska fungera väl och för att grundläggande förnödenheter, inbegripet läkemedel, medicinska produkter och personlig skyddsutrustning, ska kunna cirkulera fritt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8e)

Denna förordning säkerställer också samordnade åtgärder på unionsnivå för att den inre marknaden ska fungera väl och för att grundläggande förnödenheter, inbegripet läkemedel, medicinska produkter och personlig skyddsutrustning, ska kunna cirkulera fritt.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 8f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8f) | Logistikmekanismer för hälso- och sjukvård bör uppfylla de specifika rättsliga kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG

   (1a)

  och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745

   (1b)

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(8f)

Logistikmekanismer för hälso- och sjukvård bör uppfylla de specifika rättsliga kraven i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG

   (1a)

  och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745

   (1b)

  .

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Eftersom allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa inte begränsas av unionens gränser bör
  gemensam upphandling av medicinska motåtgärder utvidgas till att omfatta Eftastaterna
  och
  unionens kandidatländer
  , i 
  enlighet med tillämplig unionslagstiftning
  .
  Avtalet om gemensam upphandling fastställer de praktiska arrangemangen för det
  gemensamma
  upphandlingsförfarande som inrättas genom artikel 5 i beslut nr 1082/2013/EU och
  bör
  för att möjliggöra bättre samordning inom EU också anpassas så
  att
  det innehåller en exklusivitetsklausul om förhandling och upphandling för länder som deltar i ett gemensamt upphandlingsförfarande. Kommissionen bör säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de enheter som anordnar åtgärder inom olika mekanismer som inrättas enligt denna förordning och andra relevanta unionsstrukturer som rör upphandling
  och
  lagring av medicinska motåtgärder
  ,
  såsom den strategiska rescEU-reserven enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU

   (16). |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Eftersom allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa inte begränsas av unionens gränser bör
  gemensam upphandling av medicinska motåtgärder utvidgas till att omfatta Eftastaterna
  och
  unionens kandidatländer
  , i 
  enlighet med tillämplig unionslagstiftning
  .
  Avtalet om gemensam upphandling fastställer de praktiska arrangemangen för det
  gemensamma
  upphandlingsförfarande som inrättas genom artikel 5 i beslut nr 1082/2013/EU och
  bör
  för att möjliggöra bättre samordning inom EU också anpassas så
  att
  det innehåller en exklusivitetsklausul om förhandling och upphandling för länder som deltar i ett gemensamt upphandlingsförfarande. Kommissionen bör säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de enheter som anordnar åtgärder inom olika mekanismer som inrättas enligt denna förordning och andra relevanta unionsstrukturer som rör upphandling
  och
  lagring av medicinska motåtgärder
  ,
  såsom den strategiska rescEU-reserven enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU

   (16).

| (9) | Eftersom allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa inte begränsas av unionens gränser bör
  unionen anta en samordnad strategi, som kännetecknas av solidaritet
  och
  ansvar
  , i 
  kampen mot sådana hot
  .
  Den
  gemensamma
  upphandlingen av medicinska motåtgärder
  bör
  därför utvidgas till
  att
  omfatta Eftastaterna, unionens kandidatländer, Furstendömet Andorra, Furstendömet Monaco, Republiken San Marino
  och
  Vatikanstaten
  ,
  i enlighet med tillämplig unionslagstiftning
  . |
| --- | --- |

(9)

Eftersom allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa inte begränsas av unionens gränser bör
  unionen anta en samordnad strategi, som kännetecknas av solidaritet
  och
  ansvar
  , i 
  kampen mot sådana hot
  .
  Den
  gemensamma
  upphandlingen av medicinska motåtgärder
  bör
  därför utvidgas till
  att
  omfatta Eftastaterna, unionens kandidatländer, Furstendömet Andorra, Furstendömet Monaco, Republiken San Marino
  och
  Vatikanstaten
  ,
  i enlighet med tillämplig unionslagstiftning
  .

Gemensam upphandling av medicinska motåtgärder skulle stärka deltagande länders förhandlingsposition, förbättra försörjningstryggheten och säkerställa jämlik tillgång till medicinska motåtgärder.

Avtalet om gemensam upphandling och rescEU bör omfattas av höga transparenskrav, bland annat när det gäller offentliggörande av den mängd som beställs av och levereras till varje deltagande land, samt uppgifter om de deltagande ländernas ansvar.

Avtalet om gemensam upphandling fastställer de praktiska arrangemangen för det gemensamma upphandlingsförfarande som inrättas genom artikel 5 i beslut nr 1082/2013/EU och bör för att möjliggöra bättre samordning inom EU också anpassas så att det innehåller en exklusivitetsklausul om förhandling och upphandling för länder som deltar i ett gemensamt upphandlingsförfarande. Exklusivitetsklausulen bör innebära att länder som deltar i det gemensamma upphandlingsförfarandet inte förhandlar om och undertecknar parallella avtal med producenter. Kommissionen bör säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de enheter som anordnar och deltar i åtgärder inom olika mekanismer som inrättas enligt denna förordning och andra relevanta unionsstrukturer som rör upphandling och lagring av medicinska motåtgärder, såsom den strategiska rescEU-reserven enligt Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU

   (16)

  . Medlemsstaterna bör säkerställa en tillräcklig reserv av kritiska läkemedel för att motverka risken för brist på kritiska produkter.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 9a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9a) | Gemensam upphandling bör bygga på gemensamt ansvar och en rättvis strategi med rättigheter och skyldigheter för alla inblandade parter. Tydliga åtaganden bör göras och respekteras så att tillverkarna levererar de överenskomna produktionsvolymerna och myndigheterna köper in de överenskomna reserverade volymerna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9a)

Gemensam upphandling bör bygga på gemensamt ansvar och en rättvis strategi med rättigheter och skyldigheter för alla inblandade parter. Tydliga åtaganden bör göras och respekteras så att tillverkarna levererar de överenskomna produktionsvolymerna och myndigheterna köper in de överenskomna reserverade volymerna.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 9b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9b) | I kristider bör kommissionen införa tillfälliga åtgärder för att minska brister och underlätta rörligheten för läkemedel mellan medlemsstaterna, däribland godkännandet av olika förpackningsformat, ett förfarande för återanvändning som gör att innehavare av godkännande för försäljning kan få ett godkännande i en annan medlemsstat, förlängd giltighetstid för intyg om god tillverkningssed, längre utgångsdatum, och användningen av veterinärmedicinska läkemedel. Kommissionen bör strikt övervaka användningen av sådana åtgärder för att säkerställa att det inte görs avkall på patientsäkerheten och se till att läkemedel finns tillgängliga i händelse av svårigheter eller brister. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9b)

I kristider bör kommissionen införa tillfälliga åtgärder för att minska brister och underlätta rörligheten för läkemedel mellan medlemsstaterna, däribland godkännandet av olika förpackningsformat, ett förfarande för återanvändning som gör att innehavare av godkännande för försäljning kan få ett godkännande i en annan medlemsstat, förlängd giltighetstid för intyg om god tillverkningssed, längre utgångsdatum, och användningen av veterinärmedicinska läkemedel. Kommissionen bör strikt övervaka användningen av sådana åtgärder för att säkerställa att det inte görs avkall på patientsäkerheten och se till att läkemedel finns tillgängliga i händelse av svårigheter eller brister.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 9c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9c) | Den gemensamma upphandlingen bör utföras på ett öppet och effektivt sätt i rätt tid. I detta avseende bör tydliga och överskådliga steg i fråga om process, omfattning, upphandling, specifikationer, tidsfrister och formaliteter fastställas. Det bör garanteras att den gemensamma upphandlingen föregås av en inledande samrådsfas, med lämpliga skyddsåtgärder mot intressekonflikter och informationsasymmetri, som involverar de berörda aktörerna, samt att det finns en tvåvägskommunikation under hela förfarandet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9c)

Den gemensamma upphandlingen bör utföras på ett öppet och effektivt sätt i rätt tid. I detta avseende bör tydliga och överskådliga steg i fråga om process, omfattning, upphandling, specifikationer, tidsfrister och formaliteter fastställas. Det bör garanteras att den gemensamma upphandlingen föregås av en inledande samrådsfas, med lämpliga skyddsåtgärder mot intressekonflikter och informationsasymmetri, som involverar de berörda aktörerna, samt att det finns en tvåvägskommunikation under hela förfarandet.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 9d (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9d) | Kommissionen bör lägga särskild vikt vid att säkerställa att gemensam upphandling av medicinska motåtgärder i den mening som avses i artikel 12 även omfattar upphandling av särläkemedel. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9d)

Kommissionen bör lägga särskild vikt vid att säkerställa att gemensam upphandling av medicinska motåtgärder i den mening som avses i artikel 12 även omfattar upphandling av särläkemedel.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 9e (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9e) | Om gemensam upphandling används bör kvalitativa kriterier såsom tillverkarens förmåga att säkerställa försörjningstrygghet under en hälsokris, samt priset, beaktas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9e)

Om gemensam upphandling används bör kvalitativa kriterier såsom tillverkarens förmåga att säkerställa försörjningstrygghet under en hälsokris, samt priset, beaktas.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 9f (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9f) | För att skapa transparens bör Europaparlamentet granska de kontrakt som ingås inom ramen för det gemensamma upphandlingsförfarandet. Kommissionen bör förse parlamentet med fullständig, aktuell och korrekt information om de pågående förhandlingarna och ge tillgång till upphandlingsdokumenten och till de kontrakt som ingåtts. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9f)

För att skapa transparens bör Europaparlamentet granska de kontrakt som ingås inom ramen för det gemensamma upphandlingsförfarandet. Kommissionen bör förse parlamentet med fullständig, aktuell och korrekt information om de pågående förhandlingarna och ge tillgång till upphandlingsdokumenten och till de kontrakt som ingåtts.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 9g (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9g) | Om ett gemensamt upphandlingsförfarande inte har använts för att köpa in medicinska motåtgärder bör kommissionen uppmuntra medlemsstaterna att utbyta information om prissättning och leveransdatum för medicinska motåtgärder, för en ökad transparens som ger medlemsstaterna tillgång till och möjlighet att förhandla fram medicinska motåtgärder under rättvisare villkor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9g)

Om ett gemensamt upphandlingsförfarande inte har använts för att köpa in medicinska motåtgärder bör kommissionen uppmuntra medlemsstaterna att utbyta information om prissättning och leveransdatum för medicinska motåtgärder, för en ökad transparens som ger medlemsstaterna tillgång till och möjlighet att förhandla fram medicinska motåtgärder under rättvisare villkor.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 9h (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (9h) | I kristider bör andra mekanismer användas för att möjliggöra globala insatser och krislindring. Sådana åtgärder skulle till exempel kunna inbegripa en exportkontrollmekanism på unionsnivå, förbättrade samarbetsavtal om produktionen av medicinska motåtgärder, förhandstilldelning av en del av unionens gemensamma upphandling, och både frivilliga och obligatoriska tekniska kunskapspooler och licensavtal mellan företag, vilket bör underlätta tillgång till motåtgärder för människor, även inom det östliga partnerskapet och i låg- och medelinkomstländer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9h)

I kristider bör andra mekanismer användas för att möjliggöra globala insatser och krislindring. Sådana åtgärder skulle till exempel kunna inbegripa en exportkontrollmekanism på unionsnivå, förbättrade samarbetsavtal om produktionen av medicinska motåtgärder, förhandstilldelning av en del av unionens gemensamma upphandling, och både frivilliga och obligatoriska tekniska kunskapspooler och licensavtal mellan företag, vilket bör underlätta tillgång till motåtgärder för människor, även inom det östliga partnerskapet och i låg- och medelinkomstländer.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Till skillnad från smittsamma sjukdomar, som ECDC kontinuerligt övervakar på unionsnivå, kräver andra potentiellt allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa för närvarande inte monitorering av unionens byråer. En riskbaserad strategi, där monitorering genomförs av medlemsstaterna och där tillgängliga uppgifter utbyts genom EWRS, är därför lämpligare i fråga om sådana hot. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Till skillnad från smittsamma sjukdomar, som ECDC kontinuerligt övervakar på unionsnivå, kräver andra potentiellt allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa för närvarande inte monitorering av unionens byråer. En riskbaserad strategi, där monitorering genomförs av medlemsstaterna och där tillgängliga uppgifter utbyts genom EWRS, är därför lämpligare i fråga om sådana hot.

| (10) | Till skillnad från smittsamma sjukdomar, som ECDC kontinuerligt övervakar på unionsnivå, kräver andra potentiellt allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa för närvarande inte monitorering av unionens byråer. En riskbaserad strategi, där monitorering genomförs av medlemsstaterna och där tillgängliga uppgifter utbyts genom EWRS, är därför lämpligare i fråga om sådana hot.
  ECDC bör dock kunna genomföra monitorering av smittsamma sjukdomars effekter på stora icke-smittsamma sjukdomar, inbegripet psykiska sjukdomar, och bedöma kontinuiteten i screening, diagnostisering, monitorering, behandling och vård inom hälso- och sjukvårdssystemet i samordning med befintliga datamängder, verktyg och register. |
| --- | --- |

(10)

Till skillnad från smittsamma sjukdomar, som ECDC kontinuerligt övervakar på unionsnivå, kräver andra potentiellt allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa för närvarande inte monitorering av unionens byråer. En riskbaserad strategi, där monitorering genomförs av medlemsstaterna och där tillgängliga uppgifter utbyts genom EWRS, är därför lämpligare i fråga om sådana hot.
  ECDC bör dock kunna genomföra monitorering av smittsamma sjukdomars effekter på stora icke-smittsamma sjukdomar, inbegripet psykiska sjukdomar, och bedöma kontinuiteten i screening, diagnostisering, monitorering, behandling och vård inom hälso- och sjukvårdssystemet i samordning med befintliga datamängder, verktyg och register.

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Kommissionen bör stärka samarbetet med medlemsstaterna, ECDC, Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA), andra EU-byråer, forskningsinfrastrukturer och WHO för att förbättra förebyggandet av smittsamma sjukdomar, såsom sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination, samt andra hälsofrågor, såsom antimikrobiell resistens. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Kommissionen bör stärka samarbetet med medlemsstaterna, ECDC, Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA), andra EU-byråer, forskningsinfrastrukturer och WHO för att förbättra förebyggandet av smittsamma sjukdomar, såsom sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination, samt andra hälsofrågor, såsom antimikrobiell resistens.

| (11) | Kommissionen bör stärka samarbetet med medlemsstaterna, ECDC, Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA), andra EU-byråer, forskningsinfrastrukturer och WHO för att
  genom One health-modellen
  förbättra förebyggandet av smittsamma sjukdomar, såsom sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination, samt andra hälsofrågor, såsom antimikrobiell resistens
  , och andra stora icke-smittsamma sjukdomar. Under hälsokriser bör särskild uppmärksamhet ägnas åt kontinuitet i screening, diagnostisering, monitorering, behandling och vård för andra sjukdomar och tillstånd, liksom åt krisens konsekvenser för befolkningens psykiska hälsa och psykosociala behov. |
| --- | --- |

(11)

Kommissionen bör stärka samarbetet med medlemsstaterna, ECDC, Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA), andra EU-byråer, forskningsinfrastrukturer och WHO för att
  genom One health-modellen
  förbättra förebyggandet av smittsamma sjukdomar, såsom sjukdomar som kan förebyggas genom vaccination, samt andra hälsofrågor, såsom antimikrobiell resistens
  , och andra stora icke-smittsamma sjukdomar. Under hälsokriser bör särskild uppmärksamhet ägnas åt kontinuitet i screening, diagnostisering, monitorering, behandling och vård för andra sjukdomar och tillstånd, liksom åt krisens konsekvenser för befolkningens psykiska hälsa och psykosociala behov.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Vid gränsöverskridande hälsohot på grund av en smittsam sjukdom kan blod- och transplantationstjänster i medlemsstaterna vara ett sätt att snabbt testa givarpopulationen och bedöma exponeringen för och immuniteten mot sjukdomen hos befolkningen i allmänhet. Dessa tjänster är i gengäld beroende av att ECDC gör snabba riskbedömningar för att skydda de patienter som är i behov av behandling med ämnen av mänskligt ursprung från överföring av sådana smittsamma sjukdomar. En sådan riskbedömning ligger sedan till grund för en lämplig anpassning av kvalitets- och säkerhetsnormer för sådana ämnen av mänskligt ursprung. ECDC bör därför inrätta och driva ett nätverk av nationella blod- och transplantationstjänster och berörda myndigheter för att tjäna detta dubbla syfte. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Vid gränsöverskridande hälsohot på grund av en smittsam sjukdom kan blod- och transplantationstjänster i medlemsstaterna vara ett sätt att snabbt testa givarpopulationen och bedöma exponeringen för och immuniteten mot sjukdomen hos befolkningen i allmänhet. Dessa tjänster är i gengäld beroende av att ECDC gör snabba riskbedömningar för att skydda de patienter som är i behov av behandling med ämnen av mänskligt ursprung från överföring av sådana smittsamma sjukdomar. En sådan riskbedömning ligger sedan till grund för en lämplig anpassning av kvalitets- och säkerhetsnormer för sådana ämnen av mänskligt ursprung. ECDC bör därför inrätta och driva ett nätverk av nationella blod- och transplantationstjänster och berörda myndigheter för att tjäna detta dubbla syfte.

| (12) | Vid gränsöverskridande hälsohot på grund av en smittsam sjukdom kan blod- och transplantationstjänster
  , apotek och andra licensierade hälso- och sjukvårdsinrättningar
  i medlemsstaterna vara ett sätt att snabbt testa givarpopulationen och bedöma exponeringen för och immuniteten mot sjukdomen hos befolkningen i allmänhet. Dessa tjänster är i gengäld beroende av att ECDC gör snabba riskbedömningar för att skydda de patienter som är i behov av behandling med ämnen av mänskligt ursprung
  eller genomgår ett förfarande för medicinskt assisterad befruktning
  från överföring av sådana smittsamma sjukdomar. En sådan riskbedömning ligger sedan till grund för en lämplig anpassning av kvalitets- och säkerhetsnormer för sådana ämnen av mänskligt ursprung. ECDC bör därför inrätta och driva ett nätverk av nationella blod- och transplantationstjänster och berörda myndigheter
  samt apotekstjänster och andra licensierade hälso- och sjukvårdstjänster och hälso- och sjukvårdsinrättningar,
  för att tjäna detta dubbla syfte. |
| --- | --- |

(12)

Vid gränsöverskridande hälsohot på grund av en smittsam sjukdom kan blod- och transplantationstjänster
  , apotek och andra licensierade hälso- och sjukvårdsinrättningar
  i medlemsstaterna vara ett sätt att snabbt testa givarpopulationen och bedöma exponeringen för och immuniteten mot sjukdomen hos befolkningen i allmänhet. Dessa tjänster är i gengäld beroende av att ECDC gör snabba riskbedömningar för att skydda de patienter som är i behov av behandling med ämnen av mänskligt ursprung
  eller genomgår ett förfarande för medicinskt assisterad befruktning
  från överföring av sådana smittsamma sjukdomar. En sådan riskbedömning ligger sedan till grund för en lämplig anpassning av kvalitets- och säkerhetsnormer för sådana ämnen av mänskligt ursprung. ECDC bör därför inrätta och driva ett nätverk av nationella blod- och transplantationstjänster och berörda myndigheter
  samt apotekstjänster och andra licensierade hälso- och sjukvårdstjänster och hälso- och sjukvårdsinrättningar,
  för att tjäna detta dubbla syfte.

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 12a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (12a) | För att förbättra tidig beredskap för och tidiga insatser vid uppkomst av gränsöverskridande hot mot människors hälsa är det viktigt att möjliggöra kontinuerlig och snabb tillgång till data om tillgängligheten på nödvändiga medicinska motåtgärder. Det bör därför inrättas ett nätverk för medlemsstaternas tjänster som tillhandahåller aktuella uppgifter om nationella strategiska lager och tillgängligheten på medicinska motåtgärder, lager av läkemedel, viktiga hälso- och sjukvårdsprodukter och diagnostiska tester; detta nätverk ska drivas och samordnas på unionsnivå. Ökad samordning med och utbyte av information till medlemsstaterna om strategiska lager och tillgängliga medicinska motåtgärder krävs för att förbättra insamling, modellering och användning av framtida data som möjliggör utfärdande av tidiga varningar i unionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12a)

För att förbättra tidig beredskap för och tidiga insatser vid uppkomst av gränsöverskridande hot mot människors hälsa är det viktigt att möjliggöra kontinuerlig och snabb tillgång till data om tillgängligheten på nödvändiga medicinska motåtgärder. Det bör därför inrättas ett nätverk för medlemsstaternas tjänster som tillhandahåller aktuella uppgifter om nationella strategiska lager och tillgängligheten på medicinska motåtgärder, lager av läkemedel, viktiga hälso- och sjukvårdsprodukter och diagnostiska tester; detta nätverk ska drivas och samordnas på unionsnivå. Ökad samordning med och utbyte av information till medlemsstaterna om strategiska lager och tillgängliga medicinska motåtgärder krävs för att förbättra insamling, modellering och användning av framtida data som möjliggör utfärdande av tidiga varningar i unionen.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 13

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (13) | Ett system som gör det möjligt att på unionsnivå utfärda varningar för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa infördes genom beslut nr 2119/98/EG för att säkerställa att de behöriga folkhälsomyndigheterna i medlemsstaterna och kommissionen underrättas på vederbörligt sätt i tid. Alla allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som omfattas av denna förordning omfattas av EWRS. Driften av EWRS bör förbli ECDC:s ansvarsområde. En varning bör endast utfärdas om hotet i fråga är, eller kan bli, så omfattande och allvarligt att det påverkar, eller kan påverka, mer än en medlemsstat och kräver, eller kan kräva, samordnade insatser på unionsnivå. För att undvika dubbelarbete och säkerställa samordning mellan unionens varningssystem bör kommissionen och ECDC säkerställa att utfärdandet av varningar inom EWRS och andra system för tidig varning på unionsnivå i största möjliga utsträckning
  sammankopplas
  , så att medlemsstaternas behöriga myndigheter i möjligaste mån inte behöver utfärda samma varning genom flera olika system på unionsnivå och kan erhålla varningar för alla hot från en enda samordnad källa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

Ett system som gör det möjligt att på unionsnivå utfärda varningar för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa infördes genom beslut nr 2119/98/EG för att säkerställa att de behöriga folkhälsomyndigheterna i medlemsstaterna och kommissionen underrättas på vederbörligt sätt i tid. Alla allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som omfattas av denna förordning omfattas av EWRS. Driften av EWRS bör förbli ECDC:s ansvarsområde. En varning bör endast utfärdas om hotet i fråga är, eller kan bli, så omfattande och allvarligt att det påverkar, eller kan påverka, mer än en medlemsstat och kräver, eller kan kräva, samordnade insatser på unionsnivå. För att undvika dubbelarbete och säkerställa samordning mellan unionens varningssystem bör kommissionen och ECDC säkerställa att utfärdandet av varningar inom EWRS och andra system för tidig varning på unionsnivå i största möjliga utsträckning
  sammankopplas
  , så att medlemsstaternas behöriga myndigheter i möjligaste mån inte behöver utfärda samma varning genom flera olika system på unionsnivå och kan erhålla varningar för alla hot från en enda samordnad källa.

| (13) | Ett system som gör det möjligt att på unionsnivå utfärda varningar för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa infördes genom beslut nr 2119/98/EG för att säkerställa att de behöriga folkhälsomyndigheterna i medlemsstaterna och kommissionen underrättas på vederbörligt sätt i tid. Alla allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som omfattas av denna förordning omfattas av EWRS. Driften av EWRS bör förbli ECDC:s ansvarsområde. En varning bör endast utfärdas om hotet i fråga är, eller kan bli, så omfattande och allvarligt att det påverkar, eller kan påverka, mer än en medlemsstat och kräver, eller kan kräva, samordnade insatser på unionsnivå. För att undvika dubbelarbete och säkerställa samordning mellan unionens varningssystem bör kommissionen och ECDC säkerställa att utfärdandet av varningar inom EWRS och andra system för tidig varning på unionsnivå
  är fullt driftskompatibla, omfattas av mänsklig tillsyn, och
  i största möjliga utsträckning
  är automatiskt sammankopplade
  , så att medlemsstaternas behöriga myndigheter i möjligaste mån inte behöver utfärda samma varning genom flera olika system på unionsnivå och kan erhålla varningar för alla hot från en enda samordnad källa. |
| --- | --- |

(13)

Ett system som gör det möjligt att på unionsnivå utfärda varningar för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa infördes genom beslut nr 2119/98/EG för att säkerställa att de behöriga folkhälsomyndigheterna i medlemsstaterna och kommissionen underrättas på vederbörligt sätt i tid. Alla allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som omfattas av denna förordning omfattas av EWRS. Driften av EWRS bör förbli ECDC:s ansvarsområde. En varning bör endast utfärdas om hotet i fråga är, eller kan bli, så omfattande och allvarligt att det påverkar, eller kan påverka, mer än en medlemsstat och kräver, eller kan kräva, samordnade insatser på unionsnivå. För att undvika dubbelarbete och säkerställa samordning mellan unionens varningssystem bör kommissionen och ECDC säkerställa att utfärdandet av varningar inom EWRS och andra system för tidig varning på unionsnivå
  är fullt driftskompatibla, omfattas av mänsklig tillsyn, och
  i största möjliga utsträckning
  är automatiskt sammankopplade
  , så att medlemsstaternas behöriga myndigheter i möjligaste mån inte behöver utfärda samma varning genom flera olika system på unionsnivå och kan erhålla varningar för alla hot från en enda samordnad källa.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | För att säkerställa att bedömningen av riskerna för folkhälsan på unionsnivå från allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa är enhetlig och allsidig ur ett folkhälsoperspektiv bör tillgänglig vetenskaplig sakkunskap utnyttjas på ett samordnat sätt genom lämpliga kanaler eller strukturer, beroende på typen av hot. Bedömningen av riskerna för folkhälsan bör göras genom ett helt transparent förfarande baserat på spetskompetens, oberoende, opartiskhet och insyn. Unionsbyråernas deltagande i dessa riskbedömningar måste breddas i enlighet med deras inriktning för att säkerställa en strategi som omfattar alla risker, via ett permanent nätverk av byråer och berörda kommissionsavdelningar för att stödja utarbetandet av riskbedömningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

För att säkerställa att bedömningen av riskerna för folkhälsan på unionsnivå från allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa är enhetlig och allsidig ur ett folkhälsoperspektiv bör tillgänglig vetenskaplig sakkunskap utnyttjas på ett samordnat sätt genom lämpliga kanaler eller strukturer, beroende på typen av hot. Bedömningen av riskerna för folkhälsan bör göras genom ett helt transparent förfarande baserat på spetskompetens, oberoende, opartiskhet och insyn. Unionsbyråernas deltagande i dessa riskbedömningar måste breddas i enlighet med deras inriktning för att säkerställa en strategi som omfattar alla risker, via ett permanent nätverk av byråer och berörda kommissionsavdelningar för att stödja utarbetandet av riskbedömningar.

| (14) | För att säkerställa att bedömningen av riskerna för folkhälsan på unionsnivå från allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa är enhetlig och allsidig ur ett folkhälsoperspektiv bör tillgänglig vetenskaplig sakkunskap utnyttjas på ett samordnat
  och tvärvetenskapligt
  sätt genom lämpliga kanaler eller strukturer, beroende på typen av hot. Bedömningen av riskerna för folkhälsan bör göras genom ett helt transparent förfarande baserat på spetskompetens, oberoende, opartiskhet och insyn. Unionsbyråernas
  och unionsorganens
  deltagande i dessa riskbedömningar måste breddas i enlighet med deras inriktning för att säkerställa en strategi som omfattar alla risker, via ett permanent nätverk av byråer och berörda kommissionsavdelningar för att stödja utarbetandet av riskbedömningar.
  För att uppnå en tillräcklig grad av sakkunskaper och effektivitet bör även de finansiella och mänskliga resurserna ökas för unionens byråer och organ. |
| --- | --- |

(14)

För att säkerställa att bedömningen av riskerna för folkhälsan på unionsnivå från allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa är enhetlig och allsidig ur ett folkhälsoperspektiv bör tillgänglig vetenskaplig sakkunskap utnyttjas på ett samordnat
  och tvärvetenskapligt
  sätt genom lämpliga kanaler eller strukturer, beroende på typen av hot. Bedömningen av riskerna för folkhälsan bör göras genom ett helt transparent förfarande baserat på spetskompetens, oberoende, opartiskhet och insyn. Unionsbyråernas
  och unionsorganens
  deltagande i dessa riskbedömningar måste breddas i enlighet med deras inriktning för att säkerställa en strategi som omfattar alla risker, via ett permanent nätverk av byråer och berörda kommissionsavdelningar för att stödja utarbetandet av riskbedömningar.
  För att uppnå en tillräcklig grad av sakkunskaper och effektivitet bör även de finansiella och mänskliga resurserna ökas för unionens byråer och organ.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Medlemsstaterna, kommissionen och unionsbyråerna bör i samband med tillämpningen av One health-modellen identifiera erkända folkhälsoorganisationer och folkhälsoexperter, både vad gäller smittsamma sjukdomar och stora icke-smittsamma sjukdomar, och andra berörda parter inom olika sektorer, som ska vara tillgängliga för att bistå i unionens insatser mot hälsohot. Sådana experter och berörda parter, inbegripet det civila samhällets organisationer, bör vara strukturellt delaktiga i alla krisinsatser och bidra till beslutsprocesserna. De nationella myndigheterna bör i lämpliga fall samråda med och i genomförandet av denna förordning involvera företrädare för patientorganisationer och nationella arbetsmarknadsparter inom hälso- och sjukvårdssektorn samt sektorn för sociala tjänster. Fullständig överensstämmelse med reglerna om öppenhet och intressekonflikter för berörda parters deltagande bör säkerställas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Medlemsstaterna, kommissionen och unionsbyråerna bör i samband med tillämpningen av One health-modellen identifiera erkända folkhälsoorganisationer och folkhälsoexperter, både vad gäller smittsamma sjukdomar och stora icke-smittsamma sjukdomar, och andra berörda parter inom olika sektorer, som ska vara tillgängliga för att bistå i unionens insatser mot hälsohot. Sådana experter och berörda parter, inbegripet det civila samhällets organisationer, bör vara strukturellt delaktiga i alla krisinsatser och bidra till beslutsprocesserna. De nationella myndigheterna bör i lämpliga fall samråda med och i genomförandet av denna förordning involvera företrädare för patientorganisationer och nationella arbetsmarknadsparter inom hälso- och sjukvårdssektorn samt sektorn för sociala tjänster. Fullständig överensstämmelse med reglerna om öppenhet och intressekonflikter för berörda parters deltagande bör säkerställas.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 14b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14b) | Gröna körfält bör endast ses som ett lämpligt verktyg för pandemiska situationer då ett hot mot folkhälsan tillkännagivits, i syfte att säkerställa att nödvändiga varor, medicinska motåtgärder och gränsarbetare kan cirkulera fritt och säkert på den inre marknaden. Inrättandet av gröna körfält i sådana situationer bör inte påverka de relevanta fördragsbestämmelser eller den lagstiftning som reglerar gränskontroller. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14b)

Gröna körfält bör endast ses som ett lämpligt verktyg för pandemiska situationer då ett hot mot folkhälsan tillkännagivits, i syfte att säkerställa att nödvändiga varor, medicinska motåtgärder och gränsarbetare kan cirkulera fritt och säkert på den inre marknaden. Inrättandet av gröna körfält i sådana situationer bör inte påverka de relevanta fördragsbestämmelser eller den lagstiftning som reglerar gränskontroller.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 15a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | Kommissionen bör se till att antalet sängplatser på sjukhusen i medlemsstaterna samt antalet tillgängliga sängplatser inom intensivvården i medlemsstaterna är kända när ett undantagstillstånd utlyses, för att åstadkomma gränsöverskridande rörlighet för patienter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15a)

Kommissionen bör se till att antalet sängplatser på sjukhusen i medlemsstaterna samt antalet tillgängliga sängplatser inom intensivvården i medlemsstaterna är kända när ett undantagstillstånd utlyses, för att åstadkomma gränsöverskridande rörlighet för patienter.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (16a) | Även regelbunden dialog och ett regelbundet informationsutbyte mellan myndigheter, näringslivet, berörda enheter i försörjningskedjan för läkemedel och organisationer för såväl hälso- och sjukvårdspersonal som patienter bör säkerställas för att inleda tidiga diskussioner om förväntade potentiella allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa på marknaden, genom utbyte av information om de förväntade försörjningsbegränsningarna eller dryftande av särskilda kliniska behov, i syfte att möjliggöra bättre samordning, synergier och lämpliga svarsåtgärder när så krävs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

Även regelbunden dialog och ett regelbundet informationsutbyte mellan myndigheter, näringslivet, berörda enheter i försörjningskedjan för läkemedel och organisationer för såväl hälso- och sjukvårdspersonal som patienter bör säkerställas för att inleda tidiga diskussioner om förväntade potentiella allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa på marknaden, genom utbyte av information om de förväntade försörjningsbegränsningarna eller dryftande av särskilda kliniska behov, i syfte att möjliggöra bättre samordning, synergier och lämpliga svarsåtgärder när så krävs.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Inkonsekvent kommunikation till allmänheten och berörda parter, såsom hälso- och sjukvårdspersonal, kan få negativa konsekvenser för insatsernas effektivitet ur ett folkhälsoperspektiv, samt för de ekonomiska aktörerna. Samordningen av insatser inom HSC, med stöd från relevanta undergrupper, bör därför omfatta ett snabbt informationsutbyte om budskap, strategier och utmaningar för kommunikationen med sikte på samordning av kommunikationen vid faror och kriser, baserat på en tillförlitlig och oberoende bedömning av riskerna för folkhälsan, att anpassa till nationella behov och omständigheter. Ett sådant informationsutbyte syftar till att underlätta monitorering av hur tydlig och enhetlig informationen till allmänheten och hälso- och sjukvårdspersonalen är. Med tanke på den sektorsövergripande karaktären hos denna typ av kriser bör samordning också säkerställas med andra relevanta instanser, exempelvis unionens civilskyddsmekanism som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/420 (17). |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Inkonsekvent kommunikation till allmänheten och berörda parter, såsom hälso- och sjukvårdspersonal, kan få negativa konsekvenser för insatsernas effektivitet ur ett folkhälsoperspektiv, samt för de ekonomiska aktörerna. Samordningen av insatser inom HSC, med stöd från relevanta undergrupper, bör därför omfatta ett snabbt informationsutbyte om budskap, strategier och utmaningar för kommunikationen med sikte på samordning av kommunikationen vid faror och kriser, baserat på en tillförlitlig och oberoende bedömning av riskerna för folkhälsan, att anpassa till nationella behov och omständigheter. Ett sådant informationsutbyte syftar till att underlätta monitorering av hur tydlig och enhetlig informationen till allmänheten och hälso- och sjukvårdspersonalen är. Med tanke på den sektorsövergripande karaktären hos denna typ av kriser bör samordning också säkerställas med andra relevanta instanser, exempelvis unionens civilskyddsmekanism som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/420 (17).

| (17) | Inkonsekvent kommunikation till allmänheten och berörda parter, såsom hälso- och sjukvårdspersonal
  och folkhälsoexperter
  , kan få negativa konsekvenser för insatsernas effektivitet ur ett folkhälsoperspektiv, samt för de ekonomiska aktörerna. Samordningen av insatser inom HSC, med stöd från relevanta undergrupper, bör därför omfatta ett snabbt informationsutbyte om budskap, strategier och utmaningar för kommunikationen med sikte på samordning av kommunikationen vid faror och kriser, baserat på en
  helhetsinriktad,
  tillförlitlig och oberoende bedömning av riskerna för folkhälsan, att anpassa till nationella
  och regionala
   behov och omständigheter.
  I medlemsstater med regioner som har behörighet i hälso- och sjukvårdsfrågor bör dessa regioner lämna informationen.
  Ett sådant informationsutbyte syftar till att underlätta monitorering av hur tydlig och enhetlig informationen till allmänheten och hälso- och sjukvårdspersonalen är
  . Efter sina rekommendationer till medlemsstater och hälso- och sjukvårdspersonal bör ECDC utöka sin kommunikation till att omfatta allmänheten genom att inrätta och förvalta en onlineportal där kontrollerad information kan utbytas och desinformation bekämpas
  . Med tanke på den sektorsövergripande karaktären hos denna typ av kriser bör samordning också säkerställas med andra relevanta instanser, exempelvis unionens civilskyddsmekanism som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/420 (17). |
| --- | --- |

(17)

Inkonsekvent kommunikation till allmänheten och berörda parter, såsom hälso- och sjukvårdspersonal
  och folkhälsoexperter
  , kan få negativa konsekvenser för insatsernas effektivitet ur ett folkhälsoperspektiv, samt för de ekonomiska aktörerna. Samordningen av insatser inom HSC, med stöd från relevanta undergrupper, bör därför omfatta ett snabbt informationsutbyte om budskap, strategier och utmaningar för kommunikationen med sikte på samordning av kommunikationen vid faror och kriser, baserat på en
  helhetsinriktad,
  tillförlitlig och oberoende bedömning av riskerna för folkhälsan, att anpassa till nationella
  och regionala
   behov och omständigheter.
  I medlemsstater med regioner som har behörighet i hälso- och sjukvårdsfrågor bör dessa regioner lämna informationen.
  Ett sådant informationsutbyte syftar till att underlätta monitorering av hur tydlig och enhetlig informationen till allmänheten och hälso- och sjukvårdspersonalen är
  . Efter sina rekommendationer till medlemsstater och hälso- och sjukvårdspersonal bör ECDC utöka sin kommunikation till att omfatta allmänheten genom att inrätta och förvalta en onlineportal där kontrollerad information kan utbytas och desinformation bekämpas
  . Med tanke på den sektorsövergripande karaktären hos denna typ av kriser bör samordning också säkerställas med andra relevanta instanser, exempelvis unionens civilskyddsmekanism som inrättades genom Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/420 (17).

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Fastställandet av att ett hot mot folkhälsan föreligger och de rättsliga verkningarna av detta fastställande enligt beslut nr 1082/2013/EU bör breddas. I detta syfte bör denna förordning göra det möjligt för kommissionen att formellt fastställa att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger. I syfte att fastställa att ett sådant hot föreligger bör kommissionen inrätta en oberoende rådgivande kommitté för att tillhandahålla sakkunskap om huruvida ett hot utgör ett hot mot folkhälsan på unionsnivå, och ge råd om folkhälsoåtgärder och om upphävande av detta fastställande. Den rådgivande kommittén bör bestå av oberoende experter, utvalda av kommissionen, med den sakkunskap och de erfarenheter som är mest relevanta för det specifika hot som uppstår, samt av företrädare för ECDC, för EMA och för andra unionsorgan eller unionsbyråer som observatörer. Ett fastställande av att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger kommer att utgöra grunden för införandet av operativa folkhälsoåtgärder för läkemedel och medicintekniska produkter, flexibla mekanismer för att utveckla, upphandla, hantera och sätta in medicinska motåtgärder samt aktivering av stöd från ECDC för att mobilisera och utplacera arbetsgrupper för bistånd vid utbrott, EU:s insatsgrupp för hälsofrågor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Fastställandet av att ett hot mot folkhälsan föreligger och de rättsliga verkningarna av detta fastställande enligt beslut nr 1082/2013/EU bör breddas. I detta syfte bör denna förordning göra det möjligt för kommissionen att formellt fastställa att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger. I syfte att fastställa att ett sådant hot föreligger bör kommissionen inrätta en oberoende rådgivande kommitté för att tillhandahålla sakkunskap om huruvida ett hot utgör ett hot mot folkhälsan på unionsnivå, och ge råd om folkhälsoåtgärder och om upphävande av detta fastställande. Den rådgivande kommittén bör bestå av oberoende experter, utvalda av kommissionen, med den sakkunskap och de erfarenheter som är mest relevanta för det specifika hot som uppstår, samt av företrädare för ECDC, för EMA och för andra unionsorgan eller unionsbyråer som observatörer. Ett fastställande av att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger kommer att utgöra grunden för införandet av operativa folkhälsoåtgärder för läkemedel och medicintekniska produkter, flexibla mekanismer för att utveckla, upphandla, hantera och sätta in medicinska motåtgärder samt aktivering av stöd från ECDC för att mobilisera och utplacera arbetsgrupper för bistånd vid utbrott, EU:s insatsgrupp för hälsofrågor.

| (18) | Fastställandet av att ett hot mot folkhälsan föreligger och de rättsliga verkningarna av detta fastställande enligt beslut nr 1082/2013/EU bör breddas. I detta syfte bör denna förordning göra det möjligt för kommissionen att formellt fastställa att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger. I syfte att fastställa att ett sådant hot föreligger bör kommissionen inrätta en oberoende rådgivande kommitté för att tillhandahålla sakkunskap om huruvida ett hot utgör ett hot mot folkhälsan på unionsnivå, och ge råd om folkhälsoåtgärder och om upphävande av detta fastställande. Den rådgivande kommittén bör bestå av oberoende experter,
  företrädare för hälso- och sjukvårds- samt vårdpersonal, inbegripet sköterskor och läkare, och företrädare för det civila samhället,
  utvalda av kommissionen, med den sakkunskap och de erfarenheter som är mest relevanta för det specifika hot som uppstår, samt av företrädare för ECDC, för EMA och för andra unionsorgan eller unionsbyråer som observatörer.
  Alla medlemmar av den rådgivande kommittén bör lämna intresseförklaringar. Den rådgivande kommittén bör ha ett nära samarbete med nationella rådgivande organ.
  Ett fastställande av att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger kommer att utgöra grunden för införandet av operativa folkhälsoåtgärder för läkemedel och medicintekniska produkter
  , unionens exportkontrollmekanismer
  , flexibla mekanismer för att utveckla, upphandla, hantera och sätta in medicinska motåtgärder samt aktivering av stöd från ECDC för att mobilisera och utplacera arbetsgrupper för bistånd vid utbrott, EU:s insatsgrupp för hälsofrågor. |
| --- | --- |

(18)

Fastställandet av att ett hot mot folkhälsan föreligger och de rättsliga verkningarna av detta fastställande enligt beslut nr 1082/2013/EU bör breddas. I detta syfte bör denna förordning göra det möjligt för kommissionen att formellt fastställa att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger. I syfte att fastställa att ett sådant hot föreligger bör kommissionen inrätta en oberoende rådgivande kommitté för att tillhandahålla sakkunskap om huruvida ett hot utgör ett hot mot folkhälsan på unionsnivå, och ge råd om folkhälsoåtgärder och om upphävande av detta fastställande. Den rådgivande kommittén bör bestå av oberoende experter,
  företrädare för hälso- och sjukvårds- samt vårdpersonal, inbegripet sköterskor och läkare, och företrädare för det civila samhället,
  utvalda av kommissionen, med den sakkunskap och de erfarenheter som är mest relevanta för det specifika hot som uppstår, samt av företrädare för ECDC, för EMA och för andra unionsorgan eller unionsbyråer som observatörer.
  Alla medlemmar av den rådgivande kommittén bör lämna intresseförklaringar. Den rådgivande kommittén bör ha ett nära samarbete med nationella rådgivande organ.
  Ett fastställande av att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger kommer att utgöra grunden för införandet av operativa folkhälsoåtgärder för läkemedel och medicintekniska produkter
  , unionens exportkontrollmekanismer
  , flexibla mekanismer för att utveckla, upphandla, hantera och sätta in medicinska motåtgärder samt aktivering av stöd från ECDC för att mobilisera och utplacera arbetsgrupper för bistånd vid utbrott, EU:s insatsgrupp för hälsofrågor.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Vid händelser som motsvarar allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och som sannolikt kommer att få unionsomfattande följder bör de berörda medlemsstaterna vara tvungna att på ett samordnat sätt vidta vissa kontroll- eller kontaktspårningsåtgärder för att identifiera smittade personer och personer som har blivit utsatta för smittorisk. Ett sådant samarbete kan kräva utbyte av personuppgifter via systemet, inbegripet känsliga hälsorelaterade uppgifter och information om bekräftade eller misstänkta
  sjukdomsfall
  , mellan de medlemsstater som direkt berörs av kontaktspårningsåtgärderna. Medlemsstaternas utbyte av personuppgifter om hälsa måste vara förenligt med artikel 9.2 i) i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (18). |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Vid händelser som motsvarar allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och som sannolikt kommer att få unionsomfattande följder bör de berörda medlemsstaterna vara tvungna att på ett samordnat sätt vidta vissa kontroll- eller kontaktspårningsåtgärder för att identifiera smittade personer och personer som har blivit utsatta för smittorisk. Ett sådant samarbete kan kräva utbyte av personuppgifter via systemet, inbegripet känsliga hälsorelaterade uppgifter och information om bekräftade eller misstänkta
  sjukdomsfall
  , mellan de medlemsstater som direkt berörs av kontaktspårningsåtgärderna. Medlemsstaternas utbyte av personuppgifter om hälsa måste vara förenligt med artikel 9.2 i) i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (18).

| (20) | Vid händelser som motsvarar allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och som sannolikt kommer att få unionsomfattande följder bör de berörda
  eller potentiellt berörda
  medlemsstaterna vara tvungna att på ett samordnat sätt vidta vissa kontroll- eller kontaktspårningsåtgärder för att identifiera smittade personer och personer som har blivit utsatta för smittorisk. Ett sådant samarbete kan kräva utbyte av personuppgifter via systemet, inbegripet känsliga hälsorelaterade uppgifter och information om bekräftade eller misstänkta
  sjukdoms- eller infektionsfall
  , mellan de medlemsstater som direkt berörs av kontaktspårningsåtgärderna. Medlemsstaternas utbyte av personuppgifter om hälsa måste vara förenligt med artikel 9.2 i) i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (18). |
| --- | --- |

(20)

Vid händelser som motsvarar allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och som sannolikt kommer att få unionsomfattande följder bör de berörda
  eller potentiellt berörda
  medlemsstaterna vara tvungna att på ett samordnat sätt vidta vissa kontroll- eller kontaktspårningsåtgärder för att identifiera smittade personer och personer som har blivit utsatta för smittorisk. Ett sådant samarbete kan kräva utbyte av personuppgifter via systemet, inbegripet känsliga hälsorelaterade uppgifter och information om bekräftade eller misstänkta
  sjukdoms- eller infektionsfall
  , mellan de medlemsstater som direkt berörs av kontaktspårningsåtgärderna. Medlemsstaternas utbyte av personuppgifter om hälsa måste vara förenligt med artikel 9.2 i) i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (18).

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (21) | Samarbete med tredjeländer och internationella organisationer på folkhälsoområdet bör främjas. Det är särskilt viktigt att säkerställa informationsutbyte med WHO angående de åtgärder som vidtas i enlighet med denna förordning. Detta förstärkta samarbete är också nödvändigt för att bidra till EU:s åtagande att stärka stödet till hälso- och sjukvårdssystemen och stärka partnerländernas beredskap och insatskapacitet. Unionen kan gynnas av att ingå internationella samarbetsavtal med tredjeländer eller internationella organisationer, däribland WHO, i syfte att främja utbyte av relevant information från monitorerings- och varningssystem om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Sådana avtal kan, inom ramarna för unionens behörighet, i lämpliga fall innefatta tredjeländers eller internationella organisationers deltagande i relevanta nätverk för epidemiologisk övervakning och EWRS, utbyte av god praxis inom områden som planering av och kapacitet för beredskap och insatser, bedömningar av folkhälsorisker och samarbete för samordning av insatser, inklusive forskningsinsatser. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Samarbete med tredjeländer och internationella organisationer på folkhälsoområdet bör främjas. Det är särskilt viktigt att säkerställa informationsutbyte med WHO angående de åtgärder som vidtas i enlighet med denna förordning. Detta förstärkta samarbete är också nödvändigt för att bidra till EU:s åtagande att stärka stödet till hälso- och sjukvårdssystemen och stärka partnerländernas beredskap och insatskapacitet. Unionen kan gynnas av att ingå internationella samarbetsavtal med tredjeländer eller internationella organisationer, däribland WHO, i syfte att främja utbyte av relevant information från monitorerings- och varningssystem om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Sådana avtal kan, inom ramarna för unionens behörighet, i lämpliga fall innefatta tredjeländers eller internationella organisationers deltagande i relevanta nätverk för epidemiologisk övervakning och EWRS, utbyte av god praxis inom områden som planering av och kapacitet för beredskap och insatser, bedömningar av folkhälsorisker och samarbete för samordning av insatser, inklusive forskningsinsatser.

| (21) | Samarbete med tredjeländer och internationella organisationer på folkhälsoområdet bör främjas. Det är särskilt viktigt att säkerställa informationsutbyte med WHO angående de åtgärder som vidtas i enlighet med denna förordning. Detta förstärkta samarbete är också nödvändigt för att bidra till EU:s åtagande att stärka stödet till hälso- och sjukvårdssystemen och stärka partnerländernas beredskap och insatskapacitet. Unionen kan gynnas av att ingå internationella samarbetsavtal med tredjeländer eller internationella organisationer, däribland WHO, i syfte att främja utbyte av relevant information från monitorerings- och varningssystem om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Sådana avtal kan, inom ramarna för unionens behörighet, i lämpliga fall innefatta tredjeländers eller internationella organisationers deltagande i relevanta nätverk för epidemiologisk övervakning
  , exempelvis det europeiska övervakningssystemet (TESSy),
  och EWRS, utbyte av god praxis inom områden som planering av och kapacitet för beredskap och insatser, bedömningar av folkhälsorisker och samarbete för samordning av insatser, inklusive forskningsinsatser.
  Kommissionen och medlemsstaterna bör aktivt arbeta för upprättandet av en ramkonvention inom ramen för WHO för beredskap och insatser mot pandemier, som bör fastställa principer och prioriteringar för beredskap och insatser mot pandemier. En sådan ramkonvention bör underlätta genomförandet av det internationella hälsoreglementet (2005)

   (1a)

  och bör stödja stärkandet av den internationella ramen för hälsofrågor och förbättring avsamarbetet för tidig upptäckt, förebyggande, insatser och resiliens avseende framtida pandemier. |
| --- | --- |

(21)

Samarbete med tredjeländer och internationella organisationer på folkhälsoområdet bör främjas. Det är särskilt viktigt att säkerställa informationsutbyte med WHO angående de åtgärder som vidtas i enlighet med denna förordning. Detta förstärkta samarbete är också nödvändigt för att bidra till EU:s åtagande att stärka stödet till hälso- och sjukvårdssystemen och stärka partnerländernas beredskap och insatskapacitet. Unionen kan gynnas av att ingå internationella samarbetsavtal med tredjeländer eller internationella organisationer, däribland WHO, i syfte att främja utbyte av relevant information från monitorerings- och varningssystem om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Sådana avtal kan, inom ramarna för unionens behörighet, i lämpliga fall innefatta tredjeländers eller internationella organisationers deltagande i relevanta nätverk för epidemiologisk övervakning
  , exempelvis det europeiska övervakningssystemet (TESSy),
  och EWRS, utbyte av god praxis inom områden som planering av och kapacitet för beredskap och insatser, bedömningar av folkhälsorisker och samarbete för samordning av insatser, inklusive forskningsinsatser.
  Kommissionen och medlemsstaterna bör aktivt arbeta för upprättandet av en ramkonvention inom ramen för WHO för beredskap och insatser mot pandemier, som bör fastställa principer och prioriteringar för beredskap och insatser mot pandemier. En sådan ramkonvention bör underlätta genomförandet av det internationella hälsoreglementet (2005)

   (1a)

  och bör stödja stärkandet av den internationella ramen för hälsofrågor och förbättring avsamarbetet för tidig upptäckt, förebyggande, insatser och resiliens avseende framtida pandemier.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 22

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (22) | Behandlingen
  av personuppgifter för tillämpningen av denna förordning bör vara förenlig med
  förordning (EU) 2016/679
  och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (19). Verksamheten inom EWRS bör i synnerhet sörja för särskilda skyddsåtgärder för ett säkert och lagligt utbyte av personuppgifter för medlemsstaternas kontaktspårningsåtgärder på nationell nivå. I detta avseende omfattar EWRS en meddelandefunktion där personuppgifter, inklusive kontakt- och hälsodata, kan förmedlas till berörda myndigheter som deltar i kontaktspårningsåtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Behandlingen
  av personuppgifter för tillämpningen av denna förordning bör vara förenlig med
  förordning (EU) 2016/679
  och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (19). Verksamheten inom EWRS bör i synnerhet sörja för särskilda skyddsåtgärder för ett säkert och lagligt utbyte av personuppgifter för medlemsstaternas kontaktspårningsåtgärder på nationell nivå. I detta avseende omfattar EWRS en meddelandefunktion där personuppgifter, inklusive kontakt- och hälsodata, kan förmedlas till berörda myndigheter som deltar i kontaktspårningsåtgärder.

| (22) | Eftersom hälsodata är så känsliga bör medlemsstaterna, kommissionen och unionsbyråerna säkerställa och garantera att behandlingen av hälsodata är förenlig med dataskyddsprinciperna i enlighet med artikel 5 i den allmänna dataskyddsförordningen. Behandlingen
  av personuppgifter för tillämpningen av denna förordning bör vara förenlig med
  den allmänna dataskyddsförordningen
  och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (19). Verksamheten inom EWRS bör i synnerhet sörja för särskilda skyddsåtgärder för ett säkert och lagligt utbyte av personuppgifter för medlemsstaternas kontaktspårningsåtgärder på nationell nivå. I detta avseende omfattar EWRS en meddelandefunktion där personuppgifter, inklusive kontakt- och hälsodata, kan förmedlas till berörda myndigheter som deltar i kontaktspårningsåtgärder.
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 bör följas strikt, och det bör införas lämpliga tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder i enlighet med förordningen. |
| --- | --- |

(22)

Eftersom hälsodata är så känsliga bör medlemsstaterna, kommissionen och unionsbyråerna säkerställa och garantera att behandlingen av hälsodata är förenlig med dataskyddsprinciperna i enlighet med artikel 5 i den allmänna dataskyddsförordningen. Behandlingen
  av personuppgifter för tillämpningen av denna förordning bör vara förenlig med
  den allmänna dataskyddsförordningen
  och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 (19). Verksamheten inom EWRS bör i synnerhet sörja för särskilda skyddsåtgärder för ett säkert och lagligt utbyte av personuppgifter för medlemsstaternas kontaktspårningsåtgärder på nationell nivå. I detta avseende omfattar EWRS en meddelandefunktion där personuppgifter, inklusive kontakt- och hälsodata, kan förmedlas till berörda myndigheter som deltar i kontaktspårningsåtgärder.
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 bör följas strikt, och det bör införas lämpliga tekniska och organisatoriska säkerhetsåtgärder i enlighet med förordningen.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | För att säkerställa enhetliga villkor vid genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta genomförandeakter om mallar för information om beredskaps- och insatsplanering, utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa, upprättande och uppdatering av en förteckning över smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor som
  ingår i ansvarsområdet för nätverket för epidemiologisk övervakning och förfaranden för nätverkets drift, antagande av falldefinitioner för de smittsamma sjukdomar och särskilda hälsofrågor som ingår i ansvarsområdet för nätverket för epidemiologisk övervakning och, vid behov, för andra allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som är föremål för tillfällig monitorering, förfaranden för verksamheten inom EWRS, övervakningsplattformens funktion
  , utnämnande av EU-referenslaboratorier för att stödja nationella referenslaboratorier, förfaranden för informationsutbyte om och samordning av medlemsstaternas insatser, fastställandet av att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger och upphävandet av ett sådant fastställande och förfaranden som krävs för att säkerställa att verksamheten inom EWRS och behandlingen av data är förenliga med dataskyddslagstiftningen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

För att säkerställa enhetliga villkor vid genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta genomförandeakter om mallar för information om beredskaps- och insatsplanering, utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa, upprättande och uppdatering av en förteckning över smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor som
  ingår i ansvarsområdet för nätverket för epidemiologisk övervakning och förfaranden för nätverkets drift, antagande av falldefinitioner för de smittsamma sjukdomar och särskilda hälsofrågor som ingår i ansvarsområdet för nätverket för epidemiologisk övervakning och, vid behov, för andra allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som är föremål för tillfällig monitorering, förfaranden för verksamheten inom EWRS, övervakningsplattformens funktion
  , utnämnande av EU-referenslaboratorier för att stödja nationella referenslaboratorier, förfaranden för informationsutbyte om och samordning av medlemsstaternas insatser, fastställandet av att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger och upphävandet av ett sådant fastställande och förfaranden som krävs för att säkerställa att verksamheten inom EWRS och behandlingen av data är förenliga med dataskyddslagstiftningen.

| (25) | För att säkerställa enhetliga villkor vid genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta genomförandeakter om mallar för information om beredskaps- och insatsplanering, utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa, upprättande och uppdatering av en förteckning över smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor som
  omfattas
  av
  förfarandena
  för
  verksamheten
  i nätverket för epidemiologisk övervakning, utnämnande av EU-referenslaboratorier för att stödja nationella
  och regionala
  referenslaboratorier, förfaranden för informationsutbyte om och samordning av medlemsstaternas insatser, fastställandet av att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger och upphävandet av ett sådant fastställande och förfaranden som krävs för att säkerställa att verksamheten inom EWRS och behandlingen av data är förenliga med dataskyddslagstiftningen. |
| --- | --- |

(25)

För att säkerställa enhetliga villkor vid genomförandet av denna förordning bör kommissionen tilldelas genomförandebefogenheter för att anta genomförandeakter om mallar för information om beredskaps- och insatsplanering, utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa, upprättande och uppdatering av en förteckning över smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor som
  omfattas
  av
  förfarandena
  för
  verksamheten
  i nätverket för epidemiologisk övervakning, utnämnande av EU-referenslaboratorier för att stödja nationella
  och regionala
  referenslaboratorier, förfaranden för informationsutbyte om och samordning av medlemsstaternas insatser, fastställandet av att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger och upphävandet av ett sådant fastställande och förfaranden som krävs för att säkerställa att verksamheten inom EWRS och behandlingen av data är förenliga med dataskyddslagstiftningen.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | I syfte att fastställa läget avseende genomförandet av de nationella beredskapsplanerna, och deras överensstämmelse med unionsplanen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på förfaranden, normer och kriterier för de revisioner som syftar till bedömningen av beredskaps- och insatsplanering på nationell nivå. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (21). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

I syfte att fastställa läget avseende genomförandet av de nationella beredskapsplanerna, och deras överensstämmelse med unionsplanen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på förfaranden, normer och kriterier för de revisioner som syftar till bedömningen av beredskaps- och insatsplanering på nationell nivå. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (21). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

| (28) | I syfte att
  komplettera vissa aspekter av denna förordning och
  fastställa läget avseende genomförandet av de nationella
  och regionala
  beredskapsplanerna, och deras överensstämmelse med unionsplanen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på
  upprättandet och uppdateringen av en förteckning över smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor som omfattas av nätverket för epidemiologisk övervakning, antagandet av falldefinitioner för de smittsamma sjukdomar och särskilda hälsofrågor som ingår i ansvarsområdet för nätverket för epidemiologisk övervakning och, vid behov, för andra allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som är föremål för tillfällig monitorering, de krav som är nödvändiga för att säkerställa att driften av EWRS och behandlingen av data uppfyller kraven i de relevanta förordningarna, upprättandet och uppdateringen av en förteckning över relevanta hälsodata som ska samlas in automatiskt av digitala plattformar, och omfattas av mänsklig tillsyn, övervakningsplattformens funktion, och de
  förfaranden, normer och kriterier för de revisioner som syftar till bedömningen av beredskaps- och insatsplanering på nationell
  och regional
  nivå. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (21). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter. |
| --- | --- |

(28)

I syfte att
  komplettera vissa aspekter av denna förordning och
  fastställa läget avseende genomförandet av de nationella
  och regionala
  beredskapsplanerna, och deras överensstämmelse med unionsplanen, bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt delegeras till kommissionen med avseende på
  upprättandet och uppdateringen av en förteckning över smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor som omfattas av nätverket för epidemiologisk övervakning, antagandet av falldefinitioner för de smittsamma sjukdomar och särskilda hälsofrågor som ingår i ansvarsområdet för nätverket för epidemiologisk övervakning och, vid behov, för andra allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa som är föremål för tillfällig monitorering, de krav som är nödvändiga för att säkerställa att driften av EWRS och behandlingen av data uppfyller kraven i de relevanta förordningarna, upprättandet och uppdateringen av en förteckning över relevanta hälsodata som ska samlas in automatiskt av digitala plattformar, och omfattas av mänsklig tillsyn, övervakningsplattformens funktion, och de
  förfaranden, normer och kriterier för de revisioner som syftar till bedömningen av beredskaps- och insatsplanering på nationell
  och regional
  nivå. Det är särskilt viktigt att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att dessa samråd genomförs i enlighet med principerna i det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning (21). För att säkerställa lika stor delaktighet i förberedelsen av delegerade akter erhåller Europaparlamentet och rådet alla handlingar samtidigt som medlemsstaternas experter, och deras experter ges systematiskt tillträde till möten i kommissionens expertgrupper som arbetar med förberedelse av delegerade akter.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 28a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (28a) | När det gäller upprättandet och uppdateringen av en förteckning över smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor som omfattas av nätverket för epidemiologisk övervakning och förfarandena för verksamheten i nätverket, antagandet av falldefinitioner för de smittsamma sjukdomar och särskilda hälsofrågor som ingår i ansvarsområdet för nätverket för epidemiologisk övervakning och de falldefinitioner som ska användas vid den tillfälliga monitoreringen, bör kommissionen anta delegerade akter enligt det skyndsamma förfarandet om detta är nödvändigt vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet på grund av hur allvarligt eller nytt ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa eller hur snabbt det sprids mellan medlemsstaterna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28a)

När det gäller upprättandet och uppdateringen av en förteckning över smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor som omfattas av nätverket för epidemiologisk övervakning och förfarandena för verksamheten i nätverket, antagandet av falldefinitioner för de smittsamma sjukdomar och särskilda hälsofrågor som ingår i ansvarsområdet för nätverket för epidemiologisk övervakning och de falldefinitioner som ska användas vid den tillfälliga monitoreringen, bör kommissionen anta delegerade akter enligt det skyndsamma förfarandet om detta är nödvändigt vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet på grund av hur allvarligt eller nytt ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa eller hur snabbt det sprids mellan medlemsstaterna.

Ändring 42

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | gemensam upphandling av medicinska motåtgärder, |

Kommissionens förslag

Ändring

c)

gemensam upphandling av medicinska motåtgärder,

| c) | gemensam upphandling
  , hantering och användning
  av medicinska motåtgärder, |
| --- | --- |

c)

gemensam upphandling
  , hantering och användning
  av medicinska motåtgärder,

Ändring 43

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | ett nätverk för nationella strategiska lager och tillgängliga medicinska motåtgärder, |

Kommissionens förslag

Ändring

ba)

ett nätverk för nationella strategiska lager och tillgängliga medicinska motåtgärder,

Ändring 44

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Genomförandet
  av denna förordning
  ska
  stödjas genom finansiering från berörda unionsprogram och unionsinstrument. | 3.   
  I överensstämmelse med One health-modellen och principen att integrera hälsa inom alla politikområden ska genomförandet
  av denna förordning stödjas genom finansiering från berörda unionsprogram och unionsinstrument.
  Unionens förstärkta ram på hälsoområdet för att hantera allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa ska samverka med och komplettera övrig unionspolitik och annan unionsfinansiering, såsom åtgärder som genomförs inom ramen för programmet EU för hälsa, de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna), Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa, rescEU-reserven, Europeiska socialfonden plus (ESF+), instrumentet för krisstöd, och inremarknadsprogrammet. |

Kommissionens förslag

Ändring

3.   
  Genomförandet
  av denna förordning
  ska
  stödjas genom finansiering från berörda unionsprogram och unionsinstrument.

3.   
  I överensstämmelse med One health-modellen och principen att integrera hälsa inom alla politikområden ska genomförandet
  av denna förordning stödjas genom finansiering från berörda unionsprogram och unionsinstrument.
  Unionens förstärkta ram på hälsoområdet för att hantera allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa ska samverka med och komplettera övrig unionspolitik och annan unionsfinansiering, såsom åtgärder som genomförs inom ramen för programmet EU för hälsa, de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna), Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa, rescEU-reserven, Europeiska socialfonden plus (ESF+), instrumentet för krisstöd, och inremarknadsprogrammet.

Ändring 45

Ändring 45

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 3a (ny)

Artikel 1 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Genom denna förordning säkerställs att upptäckten, vårdinsatserna och behandlingen med avseende på andra allvarliga sjukdomar inte avbryts vid framtida hot mot folkhälsan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Genom denna förordning säkerställs att upptäckten, vårdinsatserna och behandlingen med avseende på andra allvarliga sjukdomar inte avbryts vid framtida hot mot folkhälsan.

Ändring 46

Ändring 46

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 1 – punkt 3b (ny)

Artikel 1 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Genomförandet av denna förordning ska ske med fullständig respekt för personers värdighet samt grundläggande rättigheter och friheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  Genomförandet av denna förordning ska ske med fullständig respekt för personers värdighet samt grundläggande rättigheter och friheter.

Ändring 243

Ändring 243

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 1 – led a – led i

Artikel 2 – punkt 1 – led a – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | smittsamma sjukdomar, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

smittsamma sjukdomar,

| i) | smittsamma sjukdomar
  , inklusive dem av zoonotiskt ursprung
  , |
| --- | --- |

i)

smittsamma sjukdomar
  , inklusive dem av zoonotiskt ursprung
  ,

, inklusive dem av zoonotiskt ursprung

Ändring 47

Ändring 47

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 2

Artikel 2 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Denna förordning ska också tillämpas på den epidemiologiska övervakningen av smittsamma sjukdomar och av relaterade särskilda hälsofrågor. | 2.   Denna förordning ska också tillämpas på den epidemiologiska övervakningen av smittsamma sjukdomar
  , övervakningen av sådana sjukdomars effekter på stora icke-smittsamma sjukdomar
  och av relaterade särskilda hälsofrågor
  , såsom psykisk hälsa och effekter av uppskjuten screening, diagnostisering, monitorering, behandling och vård med avseende på andra sjukdomar och tillstånd
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Denna förordning ska också tillämpas på den epidemiologiska övervakningen av smittsamma sjukdomar och av relaterade särskilda hälsofrågor.

2.   Denna förordning ska också tillämpas på den epidemiologiska övervakningen av smittsamma sjukdomar
  , övervakningen av sådana sjukdomars effekter på stora icke-smittsamma sjukdomar
  och av relaterade särskilda hälsofrågor
  , såsom psykisk hälsa och effekter av uppskjuten screening, diagnostisering, monitorering, behandling och vård med avseende på andra sjukdomar och tillstånd
  .

Ändring 48

Ändring 48

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 3a (ny)

Artikel 2 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Denna förordning ska främja genomförandet av det internationella hälsoreglementet, minska den administrativa bördan och fördubbla resurserna samt åtgärda de brister som avslöjats under covid-19-pandemin när det gäller förebyggande, beredskap och insatser vid hot mot människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Denna förordning ska främja genomförandet av det internationella hälsoreglementet, minska den administrativa bördan och fördubbla resurserna samt åtgärda de brister som avslöjats under covid-19-pandemin när det gäller förebyggande, beredskap och insatser vid hot mot människors hälsa.

Ändring 49

Ändring 49

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 4

Artikel 2 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   I exceptionella nödsituationer får en medlemsstat eller kommissionen begära den samordning av insatser i HSC som avses i artikel 21 för andra allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa än de som avses i artikel 2.1, om det anses att de folkhälsoåtgärder som tidigare vidtagits har visat sig vara otillräckliga för att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor. | 4.   I exceptionella nödsituationer får en medlemsstat eller kommissionen begära den samordning av insatser i HSC som avses i artikel 21 för andra allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa än de som avses i artikel 2.1,
  särskilt i förhållande till stora icke-smittsamma sjukdomar,
  om det anses att de folkhälsoåtgärder som tidigare vidtagits har visat sig vara otillräckliga för att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   I exceptionella nödsituationer får en medlemsstat eller kommissionen begära den samordning av insatser i HSC som avses i artikel 21 för andra allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa än de som avses i artikel 2.1, om det anses att de folkhälsoåtgärder som tidigare vidtagits har visat sig vara otillräckliga för att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor.

4.   I exceptionella nödsituationer får en medlemsstat eller kommissionen begära den samordning av insatser i HSC som avses i artikel 21 för andra allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa än de som avses i artikel 2.1,
  särskilt i förhållande till stora icke-smittsamma sjukdomar,
  om det anses att de folkhälsoåtgärder som tidigare vidtagits har visat sig vara otillräckliga för att säkerställa en hög hälsoskyddsnivå för människor.

Ändring 50

Ändring 50

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 5

Artikel 2 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen ska, i samverkan med medlemsstaterna, säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de mekanismer och strukturer som inrättas enligt denna förordning och liknande mekanismer och strukturer som inrättas på unionsnivå eller enligt Euratomfördraget och vars verksamhet är relevant för beredskaps- och insatsplanering, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. | 5.   Kommissionen ska, i samverkan med medlemsstaterna, säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de mekanismer och strukturer som inrättas enligt denna förordning och liknande mekanismer och strukturer som inrättas på
  internationell nivå,
  unionsnivå eller enligt Euratomfördraget och vars verksamhet är relevant för beredskaps- och insatsplanering, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Kommissionen ska, i samverkan med medlemsstaterna, säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de mekanismer och strukturer som inrättas enligt denna förordning och liknande mekanismer och strukturer som inrättas på unionsnivå eller enligt Euratomfördraget och vars verksamhet är relevant för beredskaps- och insatsplanering, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

5.   Kommissionen ska, i samverkan med medlemsstaterna, säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de mekanismer och strukturer som inrättas enligt denna förordning och liknande mekanismer och strukturer som inrättas på
  internationell nivå,
  unionsnivå eller enligt Euratomfördraget och vars verksamhet är relevant för beredskaps- och insatsplanering, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

Ändring 51

Ändring 51

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 6

Artikel 2 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Medlemsstaterna ska fortfarande ha rätt att behålla eller införa ytterligare arrangemang, förfaranden och åtgärder för sina nationella system inom de områden som omfattas av denna förordning, inklusive arrangemang som föreskrivs i befintliga eller framtida bilaterala eller multilaterala avtal eller konventioner, förutsatt att sådana ytterligare arrangemang, förfaranden och åtgärder inte inverkar negativt på tillämpningen av denna förordning. | 6.   Medlemsstaterna ska fortfarande ha rätt att behålla eller införa ytterligare arrangemang, förfaranden och åtgärder för sina nationella system inom de områden som omfattas av denna förordning, inklusive arrangemang som föreskrivs i befintliga eller framtida bilaterala eller multilaterala avtal eller konventioner, förutsatt att sådana ytterligare arrangemang, förfaranden och åtgärder inte inverkar negativt på tillämpningen av denna förordning.
  Unionen ska uppmana WHO att upprätta en ramkonvention för beredskap och insatser mot pandemier. Denna konvention ska vara utformad på ett sätt som underlättar genomförandet av det internationella hälsoreglementet (2005)

   (1a)

  och åtgärdar de brister i reglementet som konstaterats under covid-19-krisen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Medlemsstaterna ska fortfarande ha rätt att behålla eller införa ytterligare arrangemang, förfaranden och åtgärder för sina nationella system inom de områden som omfattas av denna förordning, inklusive arrangemang som föreskrivs i befintliga eller framtida bilaterala eller multilaterala avtal eller konventioner, förutsatt att sådana ytterligare arrangemang, förfaranden och åtgärder inte inverkar negativt på tillämpningen av denna förordning.

6.   Medlemsstaterna ska fortfarande ha rätt att behålla eller införa ytterligare arrangemang, förfaranden och åtgärder för sina nationella system inom de områden som omfattas av denna förordning, inklusive arrangemang som föreskrivs i befintliga eller framtida bilaterala eller multilaterala avtal eller konventioner, förutsatt att sådana ytterligare arrangemang, förfaranden och åtgärder inte inverkar negativt på tillämpningen av denna förordning.
  Unionen ska uppmana WHO att upprätta en ramkonvention för beredskap och insatser mot pandemier. Denna konvention ska vara utformad på ett sätt som underlättar genomförandet av det internationella hälsoreglementet (2005)

   (1a)

  och åtgärdar de brister i reglementet som konstaterats under covid-19-krisen.

Ändring 52

Ändring 52

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 2 – punkt 6a (ny)

Artikel 2 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Denna förordning ska också tillämpas, när så är lämpligt, på regionala behöriga myndigheter, system och program inom de områden som omfattas av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Denna förordning ska också tillämpas, när så är lämpligt, på regionala behöriga myndigheter, system och program inom de områden som omfattas av denna förordning.

Ändring 53

Ändring 53

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 3

Artikel 3 – led 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3. | kontaktspårning: åtgärder för att med manuella eller andra tekniska medel
  spåra
  personer som exponerats för en källa till ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa och som riskerar att
  utveckla
  eller har utvecklat en sjukdom. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.

kontaktspårning: åtgärder för att med manuella eller andra tekniska medel
  spåra
  personer som exponerats för en källa till ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa och som riskerar att
  utveckla
  eller har utvecklat en sjukdom.

spåra

utveckla

| 3. | kontaktspårning: åtgärder för att med manuella eller andra tekniska medel
  identifiera, bedöma och hantera
  personer som exponerats för en källa till ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa och som riskerar att
  smittas, bli smittsamma
  eller har utvecklat en
  smittsam
  sjukdom
  , med det enda syftet att snabbt identifiera potentiellt nysmittade personer som kan ha kommit i kontakt med befintliga fall, i syfte att minska ytterligare smittöverföring. |
| --- | --- |

3.

kontaktspårning: åtgärder för att med manuella eller andra tekniska medel
  identifiera, bedöma och hantera
  personer som exponerats för en källa till ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa och som riskerar att
  smittas, bli smittsamma
  eller har utvecklat en
  smittsam
  sjukdom
  , med det enda syftet att snabbt identifiera potentiellt nysmittade personer som kan ha kommit i kontakt med befintliga fall, i syfte att minska ytterligare smittöverföring.

identifiera, bedöma och hantera

smittas, bli smittsamma

smittsam

, med det enda syftet att snabbt identifiera potentiellt nysmittade personer som kan ha kommit i kontakt med befintliga fall, i syfte att minska ytterligare smittöverföring.

Ändring 54

Ändring 54

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 4

Artikel 3 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | epidemiologisk övervakning: systematisk insamling, registrering, analys, tolkning och spridning av data och analyser om smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)

epidemiologisk övervakning: systematisk insamling, registrering, analys, tolkning och spridning av data och analyser om smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor.

| (4) | epidemiologisk övervakning: systematisk insamling, registrering, analys, tolkning och spridning av data och analyser om smittsamma sjukdomar
  , övervakning av sådana sjukdomars effekter på stora icke-smittsamma sjukdomar, såsom sjukdomar med anknytning till psykisk hälsa
  och
  på
  relaterade särskilda hälsofrågor. |
| --- | --- |

(4)

epidemiologisk övervakning: systematisk insamling, registrering, analys, tolkning och spridning av data och analyser om smittsamma sjukdomar
  , övervakning av sådana sjukdomars effekter på stora icke-smittsamma sjukdomar, såsom sjukdomar med anknytning till psykisk hälsa
  och
  på
  relaterade särskilda hälsofrågor.

, övervakning av sådana sjukdomars effekter på stora icke-smittsamma sjukdomar, såsom sjukdomar med anknytning till psykisk hälsa

på

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 5a (nytt)

Artikel 3 – led 5a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5a) | One Health-modellen: en sektorsövergripande modell som utgår från att människors hälsa är kopplad till djurs hälsa och till miljön, och att åtgärder för att hantera hot mot människors hälsa måste ta hänsyn till dessa tre dimensioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5a)

(5a)

One Health-modellen: en sektorsövergripande modell som utgår från att människors hälsa är kopplad till djurs hälsa och till miljön, och att åtgärder för att hantera hot mot människors hälsa måste ta hänsyn till dessa tre dimensioner.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 5b (nytt)

Artikel 3 – led 5b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (5b) | hälsa inom alla politikområden: en modell för utveckling, genomförande och översyn av offentlig politik, oavsett sektor, genom vilken beslutens hälsoeffekter beaktas och som strävar efter att uppnå synergier och undvika skadliga hälsokonsekvenser av sådan politik i syfte att förbättra befolkningens hälsa och skapa mer jämlikhet i hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5b)

(5b)

hälsa inom alla politikområden: en modell för utveckling, genomförande och översyn av offentlig politik, oavsett sektor, genom vilken beslutens hälsoeffekter beaktas och som strävar efter att uppnå synergier och undvika skadliga hälsokonsekvenser av sådan politik i syfte att förbättra befolkningens hälsa och skapa mer jämlikhet i hälsa.

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 7a (nytt)

Artikel 3 – led 7a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a) | stor icke-smittsam sjukdom: en sjukdom enligt definitionen i artikel 2.4a i förordning (EU) [förordning om ECDC, korrekt hänvisning ska anges]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7a)

(7a)

stor icke-smittsam sjukdom: en sjukdom enligt definitionen i artikel 2.4a i förordning (EU) [förordning om ECDC, korrekt hänvisning ska anges].

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 8

Artikel 3 – led 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | medicinsk motåtgärd: humanläkemedel och medicintekniska produkter enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (23) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (24) eller andra varor eller tjänster för beredskap och insatser vid ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(8)

medicinsk motåtgärd: humanläkemedel och medicintekniska produkter enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (23) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (24) eller andra varor eller tjänster för beredskap och insatser vid ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

23

24

| (8) | medicinsk motåtgärd: humanläkemedel och medicintekniska produkter enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (23) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (24) eller andra varor eller tjänster
  i syfte att underlätta diagnostisering och behandling inom ramen
  för beredskap och insatser vid ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |
| --- | --- |

(8)

medicinsk motåtgärd: humanläkemedel och medicintekniska produkter enligt definitionen i Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG (23) och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 (24) eller andra varor eller tjänster
  i syfte att underlätta diagnostisering och behandling inom ramen
  för beredskap och insatser vid ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

23

24

i syfte att underlätta diagnostisering och behandling inom ramen

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 8a (nytt)

Artikel 3 – led 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | internationella hälsoreglementet: det internationella hälsoreglemente som antogs av Världshälsoorganisationen 2005. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(8a)

(8a)

internationella hälsoreglementet: det internationella hälsoreglemente som antogs av Världshälsoorganisationen 2005.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 8b (nytt)

Artikel 3 – led 8b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8b) | medicinteknisk produkt: både en medicinteknisk produkt enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EU) 2017/745, jämförd med artikel 1.2 och 1.6 a i den förordningen, och en medicinteknisk produkt för in vitro-diagnostik enligt definitionen i artikel 2.2 i förordning (EU) 2017/746. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(8b)

(8b)

medicinteknisk produkt: både en medicinteknisk produkt enligt definitionen i artikel 2.1 i förordning (EU) 2017/745, jämförd med artikel 1.2 och 1.6 a i den förordningen, och en medicinteknisk produkt för in vitro-diagnostik enligt definitionen i artikel 2.2 i förordning (EU) 2017/746.

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – led 8c (nytt)

Artikel 3 – led 8c (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8c) | gröna körfält: framkomliga och säkra transitkorridorer som bevarar försörjningskedjorna i händelse av att ett hot mot folkhälsan tillkännagivits på unionsnivå i en pandemisk situation genom att säkerställa att nödvändiga varor, medicinska motåtgärder och gränsarbetare kan cirkulera fritt och säkert på den inre marknaden, samtidigt som artikel 77.2 e i EUF-fördraget respekteras fullt ut. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(8c)

(8c)

gröna körfält: framkomliga och säkra transitkorridorer som bevarar försörjningskedjorna i händelse av att ett hot mot folkhälsan tillkännagivits på unionsnivå i en pandemisk situation genom att säkerställa att nödvändiga varor, medicinska motåtgärder och gränsarbetare kan cirkulera fritt och säkert på den inre marknaden, samtidigt som artikel 77.2 e i EUF-fördraget respekteras fullt ut.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

Artikel 4 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Företrädare för berörda unionsbyråer ska delta i HSC:s möten i egenskap av observatörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Företrädare för berörda unionsbyråer ska delta i HSC:s möten i egenskap av observatörer.

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led b

Artikel 4 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | I samverkan med kommissionen, samordna medlemsstaternas
  beredskaps-
  och
  insatsplanering
  i enlighet med artikel 10. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

I samverkan med kommissionen, samordna medlemsstaternas
  beredskaps-
  och
  insatsplanering
  i enlighet med artikel 10.

beredskaps-

insatsplanering

| b) | I samverkan med kommissionen
  och berörda unionsbyråer
  , samordna medlemsstaternas
  planering av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  i enlighet med artikel 10. |
| --- | --- |

b)

I samverkan med kommissionen
  och berörda unionsbyråer
  , samordna medlemsstaternas
  planering av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  i enlighet med artikel 10.

och berörda unionsbyråer

planering av förebyggande, beredskap

insatser

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led c

Artikel 4 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | I samverkan med kommissionen, samordna medlemsstaternas risk- och kriskommunikation och insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa i enlighet med artikel 21. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

I samverkan med kommissionen, samordna medlemsstaternas risk- och kriskommunikation och insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa i enlighet med artikel 21.

| c) | I samverkan med kommissionen
  och berörda unionsbyråer
  , samordna medlemsstaternas risk- och kriskommunikation och insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa i enlighet med artikel 21. |
| --- | --- |

c)

I samverkan med kommissionen
  och berörda unionsbyråer
  , samordna medlemsstaternas risk- och kriskommunikation och insatser mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa i enlighet med artikel 21.

och berörda unionsbyråer

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2 – led da (nytt)

Artikel 4 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | da) | Varje år anta ett handlingsprogram för att tydligt fastställa prioriteringar och mål för högnivågruppen och de tekniska arbetsgrupperna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

da)

da)

Varje år anta ett handlingsprogram för att tydligt fastställa prioriteringar och mål för högnivågruppen och de tekniska arbetsgrupperna.

Varje år anta ett handlingsprogram för att tydligt fastställa prioriteringar och mål för högnivågruppen och de tekniska arbetsgrupperna.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 4

Artikel 4 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   HSC ska ha en företrädare för kommissionen som ordförande. HSC ska sammanträda regelbundet och när läget så kräver, på begäran av kommissionen eller en medlemsstat. | 4.   HSC ska ha en företrädare för kommissionen som ordförande
  som inte ska ha någon rösträtt
  . HSC ska sammanträda regelbundet och när läget så kräver, på begäran av kommissionen eller en medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   HSC ska ha en företrädare för kommissionen som ordförande. HSC ska sammanträda regelbundet och när läget så kräver, på begäran av kommissionen eller en medlemsstat.

4.   HSC ska ha en företrädare för kommissionen som ordförande
  som inte ska ha någon rösträtt
  . HSC ska sammanträda regelbundet och när läget så kräver, på begäran av kommissionen eller en medlemsstat.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 5a (ny)

Artikel 4 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  HSC:s medlemmar och kommissionen ska säkerställa gedigna samråd med berörda unionsbyråer, folkhälsoexperter, internationella organisationer och berörda parter, inbegripet hälso- och sjukvårdspersonal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  HSC:s medlemmar och kommissionen ska säkerställa gedigna samråd med berörda unionsbyråer, folkhälsoexperter, internationella organisationer och berörda parter, inbegripet hälso- och sjukvårdspersonal.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 7a (ny)

Artikel 4 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7a.
     
  Europaparlamentet ska utse de företrädare som ska delta i hälsosäkerhetskommittén (HSC) som observatörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7a.
     
  Europaparlamentet ska utse de företrädare som ska delta i hälsosäkerhetskommittén (HSC) som observatörer.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 7b (ny)

Artikel 4 – punkt 7b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7b.
     
  Förteckningen över HSC:s medlemmar på både politisk och teknisk nivå ska offentliggöras på kommissionens och rådets webbplatser. Kommitténs medlemmar får inte ha några ekonomiska eller andra intressen som skulle kunna påverka deras opartiskhet. De ska agera självständigt och i allmänhetens intresse och varje år avge en förklaring om sina ekonomiska intressen. Alla direkta intressen som skulle kunna hänföras till läkemedelsindustrin eller annan berörd sektor ska införas i ett register som förs av kommissionen och som allmänheten på begäran ska kunna få tillgång till. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7b.
     
  Förteckningen över HSC:s medlemmar på både politisk och teknisk nivå ska offentliggöras på kommissionens och rådets webbplatser. Kommitténs medlemmar får inte ha några ekonomiska eller andra intressen som skulle kunna påverka deras opartiskhet. De ska agera självständigt och i allmänhetens intresse och varje år avge en förklaring om sina ekonomiska intressen. Alla direkta intressen som skulle kunna hänföras till läkemedelsindustrin eller annan berörd sektor ska införas i ett register som förs av kommissionen och som allmänheten på begäran ska kunna få tillgång till.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 7c (ny)

Artikel 4 – punkt 7c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 7c.
     
  Reglerna för upphandling, vägledning, dagordning och protokoll för HSC:s möten ska offentliggöras på kommissionens webbportal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

7c.
     
  Reglerna för upphandling, vägledning, dagordning och protokoll för HSC:s möten ska offentliggöras på kommissionens webbportal.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Kapitel II – rubriken

Kapitel II – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – rubriken

Artikel 5 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Unionens
  beredskaps-
  och
  insatsplan | Unionens
  plan för förebyggande, beredskap
  och
  insatser |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Unionens
  beredskaps-
  och
  insatsplan

beredskaps-

insatsplan

Unionens
  plan för förebyggande, beredskap
  och
  insatser

plan för förebyggande, beredskap

insatser

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1

Artikel 5 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen ska, i samarbete med medlemsstaterna och berörda unionsbyråer, upprätta en unionsplan för hälsokriser och pandemier (nedan kallad
  unionsplanen
  ) för att främja effektiva och samordnade insatser vid gränsöverskridande hot mot människors hälsa på unionsnivå. | 1.   Kommissionen ska, i samarbete med medlemsstaterna och berörda unionsbyråer
  och med hänsyn till WHO:s ram
  , upprätta en unionsplan för hälsokriser och pandemier (nedan kallad
  unionens plan för att förebyggande, beredskap och insatser
  ) för att främja effektiva och samordnade insatser vid gränsöverskridande hot mot människors hälsa på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen ska, i samarbete med medlemsstaterna och berörda unionsbyråer, upprätta en unionsplan för hälsokriser och pandemier (nedan kallad
  unionsplanen
  ) för att främja effektiva och samordnade insatser vid gränsöverskridande hot mot människors hälsa på unionsnivå.

1.   Kommissionen ska, i samarbete med medlemsstaterna och berörda unionsbyråer
  och med hänsyn till WHO:s ram
  , upprätta en unionsplan för hälsokriser och pandemier (nedan kallad
  unionens plan för att förebyggande, beredskap och insatser
  ) för att främja effektiva och samordnade insatser vid gränsöverskridande hot mot människors hälsa på unionsnivå.

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 2

Artikel 5 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Unionsplanen
  ska komplettera de nationella beredskaps- och insatsplaner som upprättas i enlighet med artikel 6. | 2.   
  Unionens plan för förebyggande, beredskap och insatser
  ska komplettera de nationella beredskaps- och insatsplaner som upprättas i enlighet med artikel 6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Unionsplanen
  ska komplettera de nationella beredskaps- och insatsplaner som upprättas i enlighet med artikel 6.

2.   
  Unionens plan för förebyggande, beredskap och insatser
  ska komplettera de nationella beredskaps- och insatsplaner som upprättas i enlighet med artikel 6.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – inledningen

Artikel 5 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   
  Unionsplanen
  ska särskilt innehålla arrangemang för styrning, kapacitet och resurser för | 3.   
  Unionens plan för förebyggande, beredskap och insatser
  ska särskilt innehålla arrangemang för styrning, kapacitet och resurser för |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   
  Unionsplanen
  ska särskilt innehålla arrangemang för styrning, kapacitet och resurser för

3.   
  Unionens plan för förebyggande, beredskap och insatser
  ska särskilt innehålla arrangemang för styrning, kapacitet och resurser för

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led c

Artikel 5 – punkt 3 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | epidemiologisk övervakning och monitorering, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

epidemiologisk övervakning och monitorering,

| c) | epidemiologisk övervakning och monitorering,
  samt smittsamma sjukdomars effekter på stora icke-smittsamma sjukdomar, |
| --- | --- |

c)

epidemiologisk övervakning och monitorering,
  samt smittsamma sjukdomars effekter på stora icke-smittsamma sjukdomar,

samt smittsamma sjukdomars effekter på stora icke-smittsamma sjukdomar,

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led e

Artikel 5 – punkt 3 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | risk- och kriskommunikation, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

risk- och kriskommunikation,

| e) | risk- och kriskommunikation,
  riktad till hälso- och sjukvårdspersonal och till medborgarna, |
| --- | --- |

e)

risk- och kriskommunikation,
  riktad till hälso- och sjukvårdspersonal och till medborgarna,

riktad till hälso- och sjukvårdspersonal och till medborgarna,

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led fa (nytt)

Artikel 5 – punkt 3 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fa) | kartläggning av produktionskapaciteten för läkemedel i unionen som helhet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

fa)

fa)

kartläggning av produktionskapaciteten för läkemedel i unionen som helhet,

kartläggning av produktionskapaciteten för läkemedel i unionen som helhet,

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led fb (nytt)

Artikel 5 – punkt 3 – led fb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fb) | uppbyggnad av ett lager i unionen med kritiska läkemedel, medicinska motåtgärder och personlig skyddsutrustning som en del av nödreserven rescEU, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

fb)

fb)

uppbyggnad av ett lager i unionen med kritiska läkemedel, medicinska motåtgärder och personlig skyddsutrustning som en del av nödreserven rescEU,

uppbyggnad av ett lager i unionen med kritiska läkemedel, medicinska motåtgärder och personlig skyddsutrustning som en del av nödreserven rescEU,

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led ga (nytt)

Artikel 5 – punkt 3 – led ga (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ga) | kriterier för att aktivera och deaktivera åtgärderna, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ga)

(ga)

kriterier för att aktivera och deaktivera åtgärderna,

kriterier för att aktivera och deaktivera åtgärderna,

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led gb (nytt)

Artikel 5 – punkt 3 – led gb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | gb) | säkerställa att hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet screening, diagnostisering, monitorering, behandling och vård för andra sjukdomar och tillstånd, tillhandahålls utan avbrott under hälsokriser, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

gb)

gb)

säkerställa att hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet screening, diagnostisering, monitorering, behandling och vård för andra sjukdomar och tillstånd, tillhandahålls utan avbrott under hälsokriser,

säkerställa att hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet screening, diagnostisering, monitorering, behandling och vård för andra sjukdomar och tillstånd, tillhandahålls utan avbrott under hälsokriser,

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led gc (nytt)

Artikel 5 – punkt 3 – led gc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | gc) | säkerställa att nationella hälsosystem är inkluderande och tillhandahåller lika tillgång till hälso- och sjukvård och relaterade tjänster och att högkvalitativa behandlingar är tillgängliga utan dröjsmål, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

gc)

gc)

säkerställa att nationella hälsosystem är inkluderande och tillhandahåller lika tillgång till hälso- och sjukvård och relaterade tjänster och att högkvalitativa behandlingar är tillgängliga utan dröjsmål,

säkerställa att nationella hälsosystem är inkluderande och tillhandahåller lika tillgång till hälso- och sjukvård och relaterade tjänster och att högkvalitativa behandlingar är tillgängliga utan dröjsmål,

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led gd (nytt)

Artikel 5 – punkt 3 – led gd (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | gd) | en tillräcklig och behovsanpassad bemanningsnivå, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

gd)

gd)

en tillräcklig och behovsanpassad bemanningsnivå,

en tillräcklig och behovsanpassad bemanningsnivå,

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3 – led ge (nytt)

Artikel 5 – punkt 3 – led ge (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ge) | monitorering av om det planerats några lämpliga riskbedömningar, beredskapsplaner och utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom social omsorg, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ge)

ge)

monitorering av om det planerats några lämpliga riskbedömningar, beredskapsplaner och utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom social omsorg,

monitorering av om det planerats några lämpliga riskbedömningar, beredskapsplaner och utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom social omsorg,

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4

Artikel 5 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Unionsplanen ska omfatta interregionala
  beredskapselement
  för att fastställa enhetliga, sektorsövergripande, gränsöverskridande folkhälsoåtgärder, särskilt med beaktande av kapacitet för testning, kontaktspårning, laboratorier och specialiserad behandling eller intensivvård i angränsande regioner. Planerna ska innehålla medel för beredskap och insatser för att hantera situationen för de medborgare som löper större risk. | 4.   Unionsplanen
  för förebyggande, beredskap och insatser
  ska omfatta
  gränsöverskridande och
  interregionala
  beredskapsplaner
  för att fastställa enhetliga, sektorsövergripande, gränsöverskridande folkhälsoåtgärder, särskilt med beaktande av kapacitet för testning, kontaktspårning, laboratorier
  , utbildning av hälso- och sjukvårdspersonal
  och specialiserad behandling eller intensivvård i angränsande regioner. Planerna ska innehålla medel för beredskap och insatser för att hantera situationen för de medborgare som löper större risk. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Unionsplanen ska omfatta interregionala
  beredskapselement
  för att fastställa enhetliga, sektorsövergripande, gränsöverskridande folkhälsoåtgärder, särskilt med beaktande av kapacitet för testning, kontaktspårning, laboratorier och specialiserad behandling eller intensivvård i angränsande regioner. Planerna ska innehålla medel för beredskap och insatser för att hantera situationen för de medborgare som löper större risk.

4.   Unionsplanen
  för förebyggande, beredskap och insatser
  ska omfatta
  gränsöverskridande och
  interregionala
  beredskapsplaner
  för att fastställa enhetliga, sektorsövergripande, gränsöverskridande folkhälsoåtgärder, särskilt med beaktande av kapacitet för testning, kontaktspårning, laboratorier
  , utbildning av hälso- och sjukvårdspersonal
  och specialiserad behandling eller intensivvård i angränsande regioner. Planerna ska innehålla medel för beredskap och insatser för att hantera situationen för de medborgare som löper större risk.

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 4a (ny)

Artikel 5 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Unionens beredskaps- och insatsplan ska också föreskriva åtgärder som säkerställer att den inre marknaden fungerar normalt i händelse av att allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa uppstår. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Unionens beredskaps- och insatsplan ska också föreskriva åtgärder som säkerställer att den inre marknaden fungerar normalt i händelse av att allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa uppstår.

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 5

Artikel 5 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   För att säkerställa att unionsplanen verkställs ska kommissionen tillsammans med medlemsstaterna genomföra stresstester, övningar och översyner under och efter insatser, och vid behov uppdatera planen. | 5.   För att säkerställa att unionsplanen
  för förebyggande, beredskap och insatser
  verkställs ska kommissionen tillsammans med medlemsstaterna genomföra stresstester, övningar och översyner under och efter insatser, och vid behov uppdatera planen.
  I planen för förebyggande, beredskap och insatser ska hänsyn tas till uppgifter från hälso- och sjukvårdssystemen och relevanta uppgifter som ska samlas in på nationell eller regional nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   För att säkerställa att unionsplanen verkställs ska kommissionen tillsammans med medlemsstaterna genomföra stresstester, övningar och översyner under och efter insatser, och vid behov uppdatera planen.

5.   För att säkerställa att unionsplanen
  för förebyggande, beredskap och insatser
  verkställs ska kommissionen tillsammans med medlemsstaterna genomföra stresstester, övningar och översyner under och efter insatser, och vid behov uppdatera planen.
  I planen för förebyggande, beredskap och insatser ska hänsyn tas till uppgifter från hälso- och sjukvårdssystemen och relevanta uppgifter som ska samlas in på nationell eller regional nivå.

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 5a (ny)

Artikel 5 – punkt 5a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  För att hantera hot mot folkhälsan kan kommissionen på grundval av uppgifter från hälso- och sjukvårdssystemen inom unionen utfärda rekommendationer om vilket minimum av resurser som behövs, bland annat i förhållande till invånarantalet i varje medlemsstat, för att grundläggande allmän hälso- och sjukvård av adekvat kvalitet ska kunna tillhandahållas, även möjligheten att sammanföra resurser på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5a.
     
  För att hantera hot mot folkhälsan kan kommissionen på grundval av uppgifter från hälso- och sjukvårdssystemen inom unionen utfärda rekommendationer om vilket minimum av resurser som behövs, bland annat i förhållande till invånarantalet i varje medlemsstat, för att grundläggande allmän hälso- och sjukvård av adekvat kvalitet ska kunna tillhandahållas, även möjligheten att sammanföra resurser på unionsnivå.

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 5b (ny)

Artikel 5 – punkt 5b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 5b.
     
  Översynerna och eventuella efterföljande justeringar av planen ska offentliggöras för att öka transparensen i processen kring planeringen av förebyggande, beredskap och insatser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5b.
     
  Översynerna och eventuella efterföljande justeringar av planen ska offentliggöras för att öka transparensen i processen kring planeringen av förebyggande, beredskap och insatser.

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – rubriken

Artikel 6 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Nationella
  beredskaps-
  och
  insatsplaner | Nationella
  planer för förebyggande, beredskap
  och
  insatser |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Nationella
  beredskaps-
  och
  insatsplaner

beredskaps-

insatsplaner

Nationella
  planer för förebyggande, beredskap
  och
  insatser

planer för förebyggande, beredskap

insatser

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1

Artikel 6 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Vid utarbetandet av nationella
  beredskaps-
  och
  insatsplaner
  ska varje medlemsstat samordna med kommissionen för att uppnå överensstämmelse med unionsplanen och utan dröjsmål informera kommissionen och HSC om varje betydande revidering av den nationella planen. | 1.   Vid utarbetandet av nationella
  planer för förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  ska varje medlemsstat
  samråda med patientorganisationer, organisationer för hälso- och sjukvårdspersonal, berörda parter i näringslivet och försörjningskedjan och nationella arbetsmarknadsparter,
  samordna med kommissionen för att uppnå överensstämmelse med unionsplanen
  för förebyggande, beredskap och insatser, som ska stämma överens med arrangemang för styrning, kapacitet och resurser enligt vad som avses i artikel 5.3, även med hänsyn till nationella lagringskrav och hanteringen av unionens strategiska reserver,
  och utan dröjsmål informera kommissionen och HSC om varje betydande revidering av den nationella planen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Vid utarbetandet av nationella
  beredskaps-
  och
  insatsplaner
  ska varje medlemsstat samordna med kommissionen för att uppnå överensstämmelse med unionsplanen och utan dröjsmål informera kommissionen och HSC om varje betydande revidering av den nationella planen.

1.   Vid utarbetandet av nationella
  planer för förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  ska varje medlemsstat
  samråda med patientorganisationer, organisationer för hälso- och sjukvårdspersonal, berörda parter i näringslivet och försörjningskedjan och nationella arbetsmarknadsparter,
  samordna med kommissionen för att uppnå överensstämmelse med unionsplanen
  för förebyggande, beredskap och insatser, som ska stämma överens med arrangemang för styrning, kapacitet och resurser enligt vad som avses i artikel 5.3, även med hänsyn till nationella lagringskrav och hanteringen av unionens strategiska reserver,
  och utan dröjsmål informera kommissionen och HSC om varje betydande revidering av den nationella planen.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

Artikel 6 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  De nationella planerna för förebyggande, beredskap och insatser ska innefatta arrangemang för styrning och information om kapacitet och resurser enligt vad som avses i artikel 5.3. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  De nationella planerna för förebyggande, beredskap och insatser ska innefatta arrangemang för styrning och information om kapacitet och resurser enligt vad som avses i artikel 5.3.

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – rubriken

Artikel 7 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Rapporter om
  beredskaps-
  och
  insatsplanering | Rapporter om
  planering av förebyggande, beredskap
  och
  insatser |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Rapporter om
  beredskaps-
  och
  insatsplanering

beredskaps-

insatsplanering

Rapporter om
  planering av förebyggande, beredskap
  och
  insatser

planering av förebyggande, beredskap

insatser

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Medlemsstaterna ska
  senast i slutet av november 2021
  och därefter vartannat år lämna en rapport till kommissionen om sin
  beredskaps- och insatsplanering
  och genomförandet på nationell nivå. | 1.   Medlemsstaterna ska
  [senast sex månader efter den dag då denna förordning träder i kraft]
  och därefter vartannat år lämna en
  uppdaterad
  rapport till kommissionen om sin
  planering av förebyggande, beredskap
  och
  insatser samt
  genomförandet på nationell nivå
  , och, i förekommande fall, på regional och gränsöverskridande nivå
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Medlemsstaterna ska
  senast i slutet av november 2021
  och därefter vartannat år lämna en rapport till kommissionen om sin
  beredskaps- och insatsplanering
  och genomförandet på nationell nivå.

1.   Medlemsstaterna ska
  [senast sex månader efter den dag då denna förordning träder i kraft]
  och därefter vartannat år lämna en
  uppdaterad
  rapport till kommissionen om sin
  planering av förebyggande, beredskap
  och
  insatser samt
  genomförandet på nationell nivå
  , och, i förekommande fall, på regional och gränsöverskridande nivå
  .

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – inledningen

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Rapporten ska omfatta följande: | Rapporten ska
  vara kortfattad, baseras på gemensamma indikatorer, ge en överblick över de åtgärder som genomförts i medlemsstaterna, och
  omfatta följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Rapporten ska omfatta följande:

Rapporten ska
  vara kortfattad, baseras på gemensamma indikatorer, ge en överblick över de åtgärder som genomförts i medlemsstaterna, och
  omfatta följande:

vara kortfattad, baseras på gemensamma indikatorer, ge en överblick över de åtgärder som genomförts i medlemsstaterna, och

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led a

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Fastställande och uppdatering av läget beträffande genomförandet av de kapacitetskrav avseende
  beredskaps-
  och
  insatsplanering
  som fastställts på nationell nivå för hälso- och sjukvårdssektorn och som lämnats till WHO i överensstämmelse med IHR. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Fastställande och uppdatering av läget beträffande genomförandet av de kapacitetskrav avseende
  beredskaps-
  och
  insatsplanering
  som fastställts på nationell nivå för hälso- och sjukvårdssektorn och som lämnats till WHO i överensstämmelse med IHR.

beredskaps-

insatsplanering

| a) | Fastställande och uppdatering av läget beträffande genomförandet av de kapacitetskrav avseende
  planering av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  som fastställts på nationell
  och, i förekommande fall, regional
  nivå för hälso- och sjukvårdssektorn och som lämnats till WHO i överensstämmelse med IHR. |
| --- | --- |

a)

Fastställande och uppdatering av läget beträffande genomförandet av de kapacitetskrav avseende
  planering av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  som fastställts på nationell
  och, i förekommande fall, regional
  nivå för hälso- och sjukvårdssektorn och som lämnats till WHO i överensstämmelse med IHR.

planering av förebyggande, beredskap

insatser

och, i förekommande fall, regional

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led aa (nytt)

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | En beskrivning av de åtgärder eller arrangemang som syftar till interoperabilitet mellan hälso- och sjukvårdssektorn och andra sektorer som är kritiska i en nödsituation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

En beskrivning av de åtgärder eller arrangemang som syftar till interoperabilitet mellan hälso- och sjukvårdssektorn och andra sektorer som är kritiska i en nödsituation.

En beskrivning av de åtgärder eller arrangemang som syftar till interoperabilitet mellan hälso- och sjukvårdssektorn och andra sektorer som är kritiska i en nödsituation.

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led ab (nytt)

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led ab (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ab) | En beskrivning av kontinuitetsplaner eller kontinuitetsåtgärder avsedda att säkerställa kontinuerligt tillhandahållande av kritiska verksamheter och varor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ab)

ab)

En beskrivning av kontinuitetsplaner eller kontinuitetsåtgärder avsedda att säkerställa kontinuerligt tillhandahållande av kritiska verksamheter och varor.

En beskrivning av kontinuitetsplaner eller kontinuitetsåtgärder avsedda att säkerställa kontinuerligt tillhandahållande av kritiska verksamheter och varor.

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led b

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | Element
  av krisberedskapen, i synnerhet följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

Element
  av krisberedskapen, i synnerhet följande:

Element

| b) | Vid behov en uppdatering
  av
  de element som ingår i krisförebyggandet,
  krisberedskapen
  och insatserna mot kriser
  , i synnerhet följande: |
| --- | --- |

b)

Vid behov en uppdatering
  av
  de element som ingår i krisförebyggandet,
  krisberedskapen
  och insatserna mot kriser
  , i synnerhet följande:

Vid behov en uppdatering

de element som ingår i krisförebyggandet,

och insatserna mot kriser

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led b – led i

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led b – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Styrning: inklusive nationella strategier och lagstiftning som integrerar krisberedskap; planer för krisberedskap, insatser och återhämtning;
  samordningsmekanismer
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Styrning: inklusive nationella strategier och lagstiftning som integrerar krisberedskap; planer för krisberedskap, insatser och återhämtning;
  samordningsmekanismer
  .

samordningsmekanismer

| i) | Styrning: inklusive nationella
  och, om så är lämpligt, regionala
  strategier och lagstiftning som integrerar
  förebyggande av kriser och
  krisberedskap; planer för
  förebyggande av kriser,
  krisberedskap, insatser och återhämtning
  samt samordningsmekanismer på nationell och, i förekommande fall, regional och gränsöverskridande nivå
  ;
  kontinuitet i kritisk långsiktig hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

i)

Styrning: inklusive nationella
  och, om så är lämpligt, regionala
  strategier och lagstiftning som integrerar
  förebyggande av kriser och
  krisberedskap; planer för
  förebyggande av kriser,
  krisberedskap, insatser och återhämtning
  samt samordningsmekanismer på nationell och, i förekommande fall, regional och gränsöverskridande nivå
  ;
  kontinuitet i kritisk långsiktig hälso- och sjukvård.

och, om så är lämpligt, regionala

förebyggande av kriser och

förebyggande av kriser,

samt samordningsmekanismer på nationell och, i förekommande fall, regional och gränsöverskridande nivå

kontinuitet i kritisk långsiktig hälso- och sjukvård.

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led b – led ii

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led b – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Kapacitet: inklusive riskbedömningar och kapaciteten att fastställa prioriteringar för krisberedskap; övervakning och tidig varning, informationshantering; tillgång till diagnostjänster i krissituationer; grundläggande och säkra
  jämställdhetsmedvetna
  hälso- och
  räddningstjänster
  ; riskkommunikation; forskningsutveckling och utvärderingar för att ligga till grund för och påskynda krisberedskapen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

Kapacitet: inklusive riskbedömningar och kapaciteten att fastställa prioriteringar för krisberedskap; övervakning och tidig varning, informationshantering; tillgång till diagnostjänster i krissituationer; grundläggande och säkra
  jämställdhetsmedvetna
  hälso- och
  räddningstjänster
  ; riskkommunikation; forskningsutveckling och utvärderingar för att ligga till grund för och påskynda krisberedskapen.

jämställdhetsmedvetna

räddningstjänster

| ii) | Kapacitet: inklusive riskbedömningar och kapaciteten att fastställa prioriteringar för krisberedskap; övervakning och tidig varning, informationshantering;
  kapaciteten att framställa läkemedel; lager med medicinska motåtgärder, inbegripet personlig skyddsutrustning, av högsta kvalitet; jämlik
  tillgång till diagnostjänster
  och diagnosverktyg samt läkemedel
  i krissituationer;
  information av relevans för den inre marknaden och unionens strategiska reserver av läkemedel; jämlika, högkvalitativa,
  grundläggande och säkra
  hälso- och räddningstjänster som beaktar jämställdhet och behoven hos invånare som löper större risk; kontinuitet i screening, diagnostisering, monitorering och behandling och vård för andra sjukdomar och tillstånd, särskilt kritisk långsiktig
  hälso- och
  sjukvård
  ; riskkommunikation; forskningsutveckling och utvärderingar för att ligga till grund för och påskynda krisberedskapen. |
| --- | --- |

ii)

Kapacitet: inklusive riskbedömningar och kapaciteten att fastställa prioriteringar för krisberedskap; övervakning och tidig varning, informationshantering;
  kapaciteten att framställa läkemedel; lager med medicinska motåtgärder, inbegripet personlig skyddsutrustning, av högsta kvalitet; jämlik
  tillgång till diagnostjänster
  och diagnosverktyg samt läkemedel
  i krissituationer;
  information av relevans för den inre marknaden och unionens strategiska reserver av läkemedel; jämlika, högkvalitativa,
  grundläggande och säkra
  hälso- och räddningstjänster som beaktar jämställdhet och behoven hos invånare som löper större risk; kontinuitet i screening, diagnostisering, monitorering och behandling och vård för andra sjukdomar och tillstånd, särskilt kritisk långsiktig
  hälso- och
  sjukvård
  ; riskkommunikation; forskningsutveckling och utvärderingar för att ligga till grund för och påskynda krisberedskapen.

kapaciteten att framställa läkemedel; lager med medicinska motåtgärder, inbegripet personlig skyddsutrustning, av högsta kvalitet; jämlik

och diagnosverktyg samt läkemedel

information av relevans för den inre marknaden och unionens strategiska reserver av läkemedel; jämlika, högkvalitativa,

hälso- och räddningstjänster som beaktar jämställdhet och behoven hos invånare som löper större risk; kontinuitet i screening, diagnostisering, monitorering och behandling och vård för andra sjukdomar och tillstånd, särskilt kritisk långsiktig

sjukvård

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led b – led iii

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led b – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii) | Resurser: inklusive finansiella resurser för krisberedskap och beredskapsfinansiering för insatser; logistikmekanismer och grundläggande förnödenheter för hälso- och sjukvård; och särskilt avdelad, utbildad och utrustad personal för nödsituationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii)

Resurser: inklusive finansiella resurser för krisberedskap och beredskapsfinansiering för insatser; logistikmekanismer och grundläggande förnödenheter för hälso- och sjukvård; och särskilt avdelad, utbildad och utrustad personal för nödsituationer.

| iii) | Resurser: inklusive finansiella resurser för krisberedskap och beredskapsfinansiering för insatser; logistikmekanismer och grundläggande förnödenheter för hälso- och sjukvård;
  åtgärder för att säkerställa kritisk långsiktig hälso- och sjukvård; och hälso- och sjukvård med tillräckligt mycket
  särskilt avdelad, utbildad och utrustad personal för nödsituationer. |
| --- | --- |

iii)

Resurser: inklusive finansiella resurser för krisberedskap och beredskapsfinansiering för insatser; logistikmekanismer och grundläggande förnödenheter för hälso- och sjukvård;
  åtgärder för att säkerställa kritisk långsiktig hälso- och sjukvård; och hälso- och sjukvård med tillräckligt mycket
  särskilt avdelad, utbildad och utrustad personal för nödsituationer.

åtgärder för att säkerställa kritisk långsiktig hälso- och sjukvård; och hälso- och sjukvård med tillräckligt mycket

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led b – led iiia (nytt)

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led b – led iiia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiia) | Strategiska lager: varje medlemsstat ska informera om antalet och tillgången till medicinska motåtgärder och andra grundläggande läkemedel samt kritiska medicintekniska produkter för att kontrollera de hot som anges i artikel 2.1, samt om sin kapacitet för förvaring och lagring av dem. För att uppnå större insatskapacitet ska lagringen ske i de lokaler som ligger närmast befolkningscentrumen och är bäst tillgängliga från dem, utan att minska tillgången till dessa produkter för personer i avlägset belägna områden, i landsbygdsområden och i de yttersta randområdena, varvid nödvändiga krav ska uppfyllas så att lagringen kan skötas i enlighet med de bestämmelser som gäller för läkemedel, medicintekniska produkter

   (1b)

  och andra medicinska motåtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiia)

iiia)

Strategiska lager: varje medlemsstat ska informera om antalet och tillgången till medicinska motåtgärder och andra grundläggande läkemedel samt kritiska medicintekniska produkter för att kontrollera de hot som anges i artikel 2.1, samt om sin kapacitet för förvaring och lagring av dem. För att uppnå större insatskapacitet ska lagringen ske i de lokaler som ligger närmast befolkningscentrumen och är bäst tillgängliga från dem, utan att minska tillgången till dessa produkter för personer i avlägset belägna områden, i landsbygdsområden och i de yttersta randområdena, varvid nödvändiga krav ska uppfyllas så att lagringen kan skötas i enlighet med de bestämmelser som gäller för läkemedel, medicintekniska produkter

   (1b)

  och andra medicinska motåtgärder.

Strategiska lager: varje medlemsstat ska informera om antalet och tillgången till medicinska motåtgärder och andra grundläggande läkemedel samt kritiska medicintekniska produkter för att kontrollera de hot som anges i artikel 2.1, samt om sin kapacitet för förvaring och lagring av dem. För att uppnå större insatskapacitet ska lagringen ske i de lokaler som ligger närmast befolkningscentrumen och är bäst tillgängliga från dem, utan att minska tillgången till dessa produkter för personer i avlägset belägna områden, i landsbygdsområden och i de yttersta randområdena, varvid nödvändiga krav ska uppfyllas så att lagringen kan skötas i enlighet med de bestämmelser som gäller för läkemedel, medicintekniska produkter

1b

och andra medicinska motåtgärder.

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led ca (nytt)

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | Hur man samrått med berörda parter för att säkerställa att man i stort sett är överens om och stöder riskbedömningarna, planerna för förebyggande, beredskap och insatser och genomförandet, och att dessa är förenliga med tillämplig arbetsrätt och kollektivavtal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

Hur man samrått med berörda parter för att säkerställa att man i stort sett är överens om och stöder riskbedömningarna, planerna för förebyggande, beredskap och insatser och genomförandet, och att dessa är förenliga med tillämplig arbetsrätt och kollektivavtal.

Hur man samrått med berörda parter för att säkerställa att man i stort sett är överens om och stöder riskbedömningarna, planerna för förebyggande, beredskap och insatser och genomförandet, och att dessa är förenliga med tillämplig arbetsrätt och kollektivavtal.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led cb (nytt)

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 2 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cb) | Brister som konstaterats i genomförandet och vilka nödvändiga åtgärder medlemsstaterna kommer att vidta för att förbättra sin beredskaps- och insatskapacitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cb)

cb)

Brister som konstaterats i genomförandet och vilka nödvändiga åtgärder medlemsstaterna kommer att vidta för att förbättra sin beredskaps- och insatskapacitet.

Brister som konstaterats i genomförandet och vilka nödvändiga åtgärder medlemsstaterna kommer att vidta för att förbättra sin beredskaps- och insatskapacitet.

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 3

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Rapporten
  ska
  ,
  när så är relevant
  ,
  innehålla interregionala beredskaps-
  och
  insatselement
  i 
  linje
  med
  unionsplanen
  och nationella
  planer
  som
  särskilt omfattar befintlig kapacitet
  ,
  resurser
  och
  samordningsmekanismer
  i 
  angränsande regioner
  . | För medlemsstater som delar en landgräns med minst en annan medlemsstat ska
  rapporten
  innehålla gränsöverskridande
  ,
  interregionala och sektorsövergripande planer för förebyggande
  ,
  beredskap och insatser tillsammans med angränsande regioner,
  och
  även samordningsmekanismer för alla element
  i 
  led a, b och c, gränsöverskridande utbildning av och delande av bästa praxis
  med
  hälso-
  och
  sjukvårdspersonal och folkhälsopersonal samt samordningsmekanismer för överflyttning av patienter för medicinska ändamål. Unionsenheter eller nationella enheter som arbetar med läkemedelslagring ska, tillsammans med kommissionen och medlemsstaterna, rapportera om tillgängliga lager, vilket ska beaktas i beredskaps- och insatsplanering både på unionsnivå och på nationell nivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Rapporten
  ska
  ,
  när så är relevant
  ,
  innehålla interregionala beredskaps-
  och
  insatselement
  i 
  linje
  med
  unionsplanen
  och nationella
  planer
  som
  särskilt omfattar befintlig kapacitet
  ,
  resurser
  och
  samordningsmekanismer
  i 
  angränsande regioner
  .

ska

när så är relevant

innehålla interregionala beredskaps-

insatselement

linje

unionsplanen

planer

särskilt omfattar befintlig kapacitet

resurser

samordningsmekanismer

angränsande regioner

För medlemsstater som delar en landgräns med minst en annan medlemsstat ska
  rapporten
  innehålla gränsöverskridande
  ,
  interregionala och sektorsövergripande planer för förebyggande
  ,
  beredskap och insatser tillsammans med angränsande regioner,
  och
  även samordningsmekanismer för alla element
  i 
  led a, b och c, gränsöverskridande utbildning av och delande av bästa praxis
  med
  hälso-
  och
  sjukvårdspersonal och folkhälsopersonal samt samordningsmekanismer för överflyttning av patienter för medicinska ändamål. Unionsenheter eller nationella enheter som arbetar med läkemedelslagring ska, tillsammans med kommissionen och medlemsstaterna, rapportera om tillgängliga lager, vilket ska beaktas i beredskaps- och insatsplanering både på unionsnivå och på nationell nivå.

För medlemsstater som delar en landgräns med minst en annan medlemsstat ska

innehålla gränsöverskridande

interregionala och sektorsövergripande planer för förebyggande

beredskap och insatser tillsammans med angränsande regioner,

även samordningsmekanismer för alla element

led a, b och c, gränsöverskridande utbildning av och delande av bästa praxis

hälso-

sjukvårdspersonal och folkhälsopersonal samt samordningsmekanismer för överflyttning av patienter för medicinska ändamål. Unionsenheter eller nationella enheter som arbetar med läkemedelslagring ska, tillsammans med kommissionen och medlemsstaterna, rapportera om tillgängliga lager, vilket ska beaktas i beredskaps- och insatsplanering både på unionsnivå och på nationell nivå.

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 3a (nytt)

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 3a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Rapporten ska också, i görligaste mån, innehålla upplysningar om stora icke-smittsamma sjukdomar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Rapporten ska också, i görligaste mån, innehålla upplysningar om stora icke-smittsamma sjukdomar.

Rapporten ska också, i görligaste mån, innehålla upplysningar om stora icke-smittsamma sjukdomar.

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 3b (nytt)

Artikel 7 – punkt 1 – stycke 3b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Den senast tillgängliga versionen av planerna för förebyggande, beredskap och insatser ska bifogas rapporten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Den senast tillgängliga versionen av planerna för förebyggande, beredskap och insatser ska bifogas rapporten.

Den senast tillgängliga versionen av planerna för förebyggande, beredskap och insatser ska bifogas rapporten.

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2 – stycke 4

Artikel 7 – punkt 2 – stycke 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Rekommendationerna i rapporten ska offentliggöras på kommissionens
  webbplats
  . | Rekommendationerna i rapporten ska offentliggöras på kommissionens
  och ECDC:s webbplatser
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Rekommendationerna i rapporten ska offentliggöras på kommissionens
  webbplats
  .

webbplats

Rekommendationerna i rapporten ska offentliggöras på kommissionens
  och ECDC:s webbplatser
  .

och ECDC:s webbplatser

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – rubriken

Artikel 8 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Revision av
  beredskaps-
  och
  insatsplanering | Revision av
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Revision av
  beredskaps-
  och
  insatsplanering

beredskaps-

insatsplanering

Revision av
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser

planeringen av förebyggande, beredskap

insatser

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   ECDC ska
  vart tredje
  år genomföra revisioner i medlemsstaterna i syfte att fastställa hur långt genomförandet av de nationella planerna har kommit och hur de överensstämmer med unionsplanen. Sådana revisioner ska genomföras med de berörda unionsbyråerna i syfte att bedöma
  beredskaps-
  och
  insatsplaneringen
  på nationell nivå med avseende på den information som avses i artikel 7.1. | 1.   ECDC ska
  vartannat
  år genomföra revisioner i medlemsstaterna i syfte att fastställa hur långt genomförandet av de nationella planerna har kommit och hur de överensstämmer med unionsplanen. Sådana revisioner ska
  bygga på en uppsättning indikatorer och
  genomföras
  i samarbete
  med de berörda unionsbyråerna i syfte att bedöma
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  på nationell nivå med avseende på den information som avses i artikel 7.1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   ECDC ska
  vart tredje
  år genomföra revisioner i medlemsstaterna i syfte att fastställa hur långt genomförandet av de nationella planerna har kommit och hur de överensstämmer med unionsplanen. Sådana revisioner ska genomföras med de berörda unionsbyråerna i syfte att bedöma
  beredskaps-
  och
  insatsplaneringen
  på nationell nivå med avseende på den information som avses i artikel 7.1.

1.   ECDC ska
  vartannat
  år genomföra revisioner i medlemsstaterna i syfte att fastställa hur långt genomförandet av de nationella planerna har kommit och hur de överensstämmer med unionsplanen. Sådana revisioner ska
  bygga på en uppsättning indikatorer och
  genomföras
  i samarbete
  med de berörda unionsbyråerna i syfte att bedöma
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  på nationell nivå med avseende på den information som avses i artikel 7.1.

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – inledningen

Artikel 8 – punkt 2 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   
  Medlemsstaterna
  ska lägga fram en handlingsplan som tar upp de föreslagna rekommendationerna från revisionen och motsvarande korrigerande åtgärder och delmål. | 2.   
  Om det vid revisionen konstateras brister
  ska
  medlemsstaten, senast sex månader efter den dag då revisionsresultaten mottogs,
  lägga fram en handlingsplan som tar upp de föreslagna rekommendationerna från revisionen och
  innehåller
  motsvarande korrigerande åtgärder och delmål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   
  Medlemsstaterna
  ska lägga fram en handlingsplan som tar upp de föreslagna rekommendationerna från revisionen och motsvarande korrigerande åtgärder och delmål.

2.   
  Om det vid revisionen konstateras brister
  ska
  medlemsstaten, senast sex månader efter den dag då revisionsresultaten mottogs,
  lägga fram en handlingsplan som tar upp de föreslagna rekommendationerna från revisionen och
  innehåller
  motsvarande korrigerande åtgärder och delmål.

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

Artikel 8 – punkt 2 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Om en medlemsstat beslutar att inte följa en rekommendation ska den ange orsakerna till detta. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om en medlemsstat beslutar att inte följa en rekommendation ska den ange orsakerna till detta.

Om en medlemsstat beslutar att inte följa en rekommendation ska den ange orsakerna till detta.

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – rubriken

Artikel 9 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionens rapport om
  beredskapsplanering | Kommissionens rapport om
  planering av förebyggande, beredskap och insatser |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionens rapport om
  beredskapsplanering

beredskapsplanering

Kommissionens rapport om
  planering av förebyggande, beredskap och insatser

planering av förebyggande, beredskap och insatser

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1

Artikel 9 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   På grundval av den information som medlemsstaterna lämnat i enlighet med artikel 7 och resultaten av de revisioner som avses i artikel 8 ska kommissionen senast i juli 2022 och därefter vartannat år till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om läget och framstegen för
  beredskaps-
  och
  insatsplaneringen
  på unionsnivå. | 1.   På grundval av den information som medlemsstaterna lämnat i enlighet med artikel 7 och resultaten av de revisioner som avses i artikel 8 ska kommissionen senast i juli 2022 och därefter vartannat år till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om läget och framstegen för
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   På grundval av den information som medlemsstaterna lämnat i enlighet med artikel 7 och resultaten av de revisioner som avses i artikel 8 ska kommissionen senast i juli 2022 och därefter vartannat år till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om läget och framstegen för
  beredskaps-
  och
  insatsplaneringen
  på unionsnivå.

1.   På grundval av den information som medlemsstaterna lämnat i enlighet med artikel 7 och resultaten av de revisioner som avses i artikel 8 ska kommissionen senast i juli 2022 och därefter vartannat år till Europaparlamentet och rådet överlämna en rapport om läget och framstegen för
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  på unionsnivå.

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 1a (ny)

Artikel 9 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  I kommissionens rapport ska det ingå en lägesbeskrivning av angränsande regioners gränsöverskridande beredskaps- och insatsplanering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  I kommissionens rapport ska det ingå en lägesbeskrivning av angränsande regioners gränsöverskridande beredskaps- och insatsplanering.

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2

Artikel 9 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Kommissionen får anta rekommendationer om
  beredskaps-
  och
  insatsplanering
  riktade till medlemsstaterna på grundval av den rapport som avses i punkt 1. | 2.   Kommissionen får anta rekommendationer om
  planering av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  riktade till medlemsstaterna på grundval av den rapport som avses i punkt 1.
  Dessa rekommendationer får bland annat omfatta det minimum av resurser som behövs för att hantera hot mot folkhälsan, bland annat i förhållande till invånarantalet, och de ska utarbetas med utgångspunkt i god praxis och strategiska bedömningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen får anta rekommendationer om
  beredskaps-
  och
  insatsplanering
  riktade till medlemsstaterna på grundval av den rapport som avses i punkt 1.

2.   Kommissionen får anta rekommendationer om
  planering av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  riktade till medlemsstaterna på grundval av den rapport som avses i punkt 1.
  Dessa rekommendationer får bland annat omfatta det minimum av resurser som behövs för att hantera hot mot folkhälsan, bland annat i förhållande till invånarantalet, och de ska utarbetas med utgångspunkt i god praxis och strategiska bedömningar.

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – rubriken

Artikel 10 – rubriken

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Samordningen av
  beredskaps-
  och
  insatsplaneringen
  i HSC | Samordningen av
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  i HSC |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Samordningen av
  beredskaps-
  och
  insatsplaneringen
  i HSC

beredskaps-

insatsplaneringen

Samordningen av
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  i HSC

planeringen av förebyggande, beredskap

insatser

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Kommissionen och medlemsstaterna ska samarbeta inom HSC för att samordna sitt arbete för att utveckla, förstärka och vidmakthålla sin kapacitet i fråga om monitorering, tidig varning, bedömning och insatser vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Kommissionen och medlemsstaterna ska samarbeta inom HSC för att samordna sitt arbete för att utveckla, förstärka och vidmakthålla sin kapacitet i fråga om monitorering, tidig varning, bedömning och insatser vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

| 1. | Kommissionen
  , berörda unionsbyråer
  och medlemsstaterna ska samarbeta inom HSC för att samordna sitt arbete för att utveckla, förstärka och vidmakthålla sin kapacitet i fråga om monitorering
  , förebyggande
  , tidig varning, bedömning och insatser vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen
  , berörda unionsbyråer
  och medlemsstaterna ska samarbeta inom HSC för att samordna sitt arbete för att utveckla, förstärka och vidmakthålla sin kapacitet i fråga om monitorering
  , förebyggande
  , tidig varning, bedömning och insatser vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

, berörda unionsbyråer

, förebyggande

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 2 – led a

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | utbyta bästa praxis och erfarenheter i fråga om
  beredskaps-
  och
  insatsplanering
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

utbyta bästa praxis och erfarenheter i fråga om
  beredskaps-
  och
  insatsplanering
  ,

beredskaps-

insatsplanering

| a) | utbyta bästa praxis och erfarenheter i fråga om
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  , |
| --- | --- |

a)

utbyta bästa praxis och erfarenheter i fråga om
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  ,

planeringen av förebyggande, beredskap

insatser

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 2 – led b

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | främja interoperabiliteten mellan den nationella
  beredskapsplaneringen
  och den sektorsövergripande dimensionen av
  beredskaps- och insatsplaneringen
  på unionsnivå, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

främja interoperabiliteten mellan den nationella
  beredskapsplaneringen
  och den sektorsövergripande dimensionen av
  beredskaps- och insatsplaneringen
  på unionsnivå,

beredskapsplaneringen

beredskaps- och insatsplaneringen

| b) | främja interoperabiliteten mellan den nationella
  planeringen av förebyggande, beredskap och insatser
  och den sektorsövergripande dimensionen av
  denna planering
  på unionsnivå, |
| --- | --- |

b)

främja interoperabiliteten mellan den nationella
  planeringen av förebyggande, beredskap och insatser
  och den sektorsövergripande dimensionen av
  denna planering
  på unionsnivå,

planeringen av förebyggande, beredskap och insatser

denna planering

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 2 – led e

Artikel 10 – punkt 1 – stycke 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | monitorera framsteg, identifiera brister och åtgärder för att stärka
  beredskaps-
  och
  insatsplaneringen
  , inklusive när det gäller forskning, på nationell nivå och unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

monitorera framsteg, identifiera brister och åtgärder för att stärka
  beredskaps-
  och
  insatsplaneringen
  , inklusive när det gäller forskning, på nationell nivå och unionsnivå.

beredskaps-

insatsplaneringen

| e) | monitorera framsteg, identifiera brister och åtgärder för att stärka
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  , inklusive när det gäller forskning, på
  regional,
  nationell nivå och unionsnivå. |
| --- | --- |

e)

monitorera framsteg, identifiera brister och åtgärder för att stärka
  planeringen av förebyggande, beredskap
  och
  insatser
  , inklusive när det gäller forskning, på
  regional,
  nationell nivå och unionsnivå.

planeringen av förebyggande, beredskap

insatser

regional,

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 1a (ny)

Artikel 10 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska, i förekommande fall, föra en dialog med berörda parter, inbegripet organisationer för hälso- och sjukvårdspersonal, berörda parter inom näringslivet och försörjningskedjan samt patient- och konsumentorganisationer. Dialogen ska inbegripa ett regelbundet informationsutbyte mellan myndigheter, näringslivet och berörda aktörer i försörjningskedjan för läkemedel för att fastställa förväntade försörjningsbegränsningar i syfte att möjliggöra bättre samordning, utveckla synergier och lämpliga svarsåtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska, i förekommande fall, föra en dialog med berörda parter, inbegripet organisationer för hälso- och sjukvårdspersonal, berörda parter inom näringslivet och försörjningskedjan samt patient- och konsumentorganisationer. Dialogen ska inbegripa ett regelbundet informationsutbyte mellan myndigheter, näringslivet och berörda aktörer i försörjningskedjan för läkemedel för att fastställa förväntade försörjningsbegränsningar i syfte att möjliggöra bättre samordning, utveckla synergier och lämpliga svarsåtgärder.

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1. | Kommissionen får anordna utbildning för medlemsstaternas hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa, inklusive om beredskapskapacitet enligt IHR. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.

Kommissionen får anordna utbildning för medlemsstaternas hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa, inklusive om beredskapskapacitet enligt IHR.

| 1. | Kommissionen får anordna utbildning
  , med stöd av berörda unionsbyråer, i nära samarbete med läkarförbund och patientorganisationer,
  för medlemsstaternas hälso- och sjukvårdspersonal
  , socialtjänstpersonal
  och personal inom folkhälsa
  , särskilt tvärvetenskaplig One Health-utbildning
  , inklusive om beredskapskapacitet enligt IHR. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen får anordna utbildning
  , med stöd av berörda unionsbyråer, i nära samarbete med läkarförbund och patientorganisationer,
  för medlemsstaternas hälso- och sjukvårdspersonal
  , socialtjänstpersonal
  och personal inom folkhälsa
  , särskilt tvärvetenskaplig One Health-utbildning
  , inklusive om beredskapskapacitet enligt IHR.

, med stöd av berörda unionsbyråer, i nära samarbete med läkarförbund och patientorganisationer,

, socialtjänstpersonal

, särskilt tvärvetenskaplig One Health-utbildning

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska anordna denna utbildning i samarbete med de berörda medlemsstaterna. | Kommissionen ska anordna denna utbildning i samarbete med de berörda
  eller potentiellt berörda
  medlemsstaterna
  och, när så är möjligt, i samverkan med WHO för att undvika dubbelarbete, inbegripet beredskapskapacitet enligt det internationella hälsoreglementet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska anordna denna utbildning i samarbete med de berörda medlemsstaterna.

Kommissionen ska anordna denna utbildning i samarbete med de berörda
  eller potentiellt berörda
  medlemsstaterna
  och, när så är möjligt, i samverkan med WHO för att undvika dubbelarbete, inbegripet beredskapskapacitet enligt det internationella hälsoreglementet
  .

eller potentiellt berörda

och, när så är möjligt, i samverkan med WHO för att undvika dubbelarbete, inbegripet beredskapskapacitet enligt det internationella hälsoreglementet

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | I gränsregioner ska gemensam gränsöverskridande utbildning och utbyte av bästa praxis för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa främjas och kännedom om offentliga hälso- och sjukvårdssystem ska vara obligatorisk. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I gränsregioner ska gemensam gränsöverskridande utbildning och utbyte av bästa praxis för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa främjas och kännedom om offentliga hälso- och sjukvårdssystem ska vara obligatorisk.

I gränsregioner ska gemensam gränsöverskridande utbildning och utbyte av bästa praxis för hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa främjas och kännedom om offentliga hälso- och sjukvårdssystem ska vara obligatorisk.

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2b (nytt)

Artikel 11 – punkt 1 – stycke 2b (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Kommissionen ska utnyttja distansundervisningens möjligheter fullt ut för att öka antalet elever. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska utnyttja distansundervisningens möjligheter fullt ut för att öka antalet elever.

Kommissionen ska utnyttja distansundervisningens möjligheter fullt ut för att öka antalet elever.

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 2

Artikel 11 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den utbildning som avses i punkt 1 ska syfta till att ge den personal som avses i den punkten de kunskaper och färdigheter som särskilt krävs för att utarbeta och genomföra de nationella beredskapsplaner som avses i artikel 6 och genomföra åtgärder för att stärka krisberedskapen och övervakningskapaciteten, däribland användningen av digitala verktyg. | 2.   Den utbildning som avses i punkt 1 ska syfta till att ge den personal som avses i den punkten de kunskaper och färdigheter som särskilt krävs för att utarbeta och genomföra de nationella beredskapsplaner som avses i artikel 6 och genomföra åtgärder för att stärka krisberedskapen och övervakningskapaciteten, däribland användningen av digitala verktyg
  , säkerställa kontinuitet i kritisk långsiktig hälso- och sjukvård och vara förenliga med WHO:s One health-modell
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den utbildning som avses i punkt 1 ska syfta till att ge den personal som avses i den punkten de kunskaper och färdigheter som särskilt krävs för att utarbeta och genomföra de nationella beredskapsplaner som avses i artikel 6 och genomföra åtgärder för att stärka krisberedskapen och övervakningskapaciteten, däribland användningen av digitala verktyg.

2.   Den utbildning som avses i punkt 1 ska syfta till att ge den personal som avses i den punkten de kunskaper och färdigheter som särskilt krävs för att utarbeta och genomföra de nationella beredskapsplaner som avses i artikel 6 och genomföra åtgärder för att stärka krisberedskapen och övervakningskapaciteten, däribland användningen av digitala verktyg
  , säkerställa kontinuitet i kritisk långsiktig hälso- och sjukvård och vara förenliga med WHO:s One health-modell
  .

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3

Artikel 11 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den utbildning som avses i punkt 1 får vara öppen för personal vid behöriga myndigheter i tredjeländer och får också anordnas utanför unionen. | 3.   Den utbildning som avses i punkt 1 får vara öppen för personal vid behöriga myndigheter i tredjeländer och får också anordnas utanför unionen
  , i samordning, när så är möjligt, med EDCD-verksamhet på detta område
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den utbildning som avses i punkt 1 får vara öppen för personal vid behöriga myndigheter i tredjeländer och får också anordnas utanför unionen.

3.   Den utbildning som avses i punkt 1 får vara öppen för personal vid behöriga myndigheter i tredjeländer och får också anordnas utanför unionen
  , i samordning, när så är möjligt, med EDCD-verksamhet på detta område
  .

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 5

Artikel 11 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Kommissionen får stödja anordnandet av program, i samarbete med medlemsstaterna, för utbyte mellan två eller flera medlemsstater av hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa, och för tillfällig utstationering av personal från en medlemsstat till en annan. | 5.   Kommissionen får stödja anordnandet av program, i samarbete med medlemsstaterna, för utbyte mellan två eller flera medlemsstater av hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa, och för tillfällig utstationering av personal från en medlemsstat till en annan.
  Vid anordnandet av dessa program ska hänsyn tas till de bidrag som organisationer för hälso- och sjukvårdspersonal i var och en av medlemsstaterna har lämnat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Kommissionen får stödja anordnandet av program, i samarbete med medlemsstaterna, för utbyte mellan två eller flera medlemsstater av hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa, och för tillfällig utstationering av personal från en medlemsstat till en annan.

5.   Kommissionen får stödja anordnandet av program, i samarbete med medlemsstaterna, för utbyte mellan två eller flera medlemsstater av hälso- och sjukvårdspersonal och personal inom folkhälsa, och för tillfällig utstationering av personal från en medlemsstat till en annan.
  Vid anordnandet av dessa program ska hänsyn tas till de bidrag som organisationer för hälso- och sjukvårdspersonal i var och en av medlemsstaterna har lämnat.

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1

Artikel 12 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen och
  de medlemsstater
  som
  så önskar får
  delta i ett gemensamt upphandlingsförfarande i enlighet med artikel 165.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (29) i syfte att i förväg köpa in medicinska motåtgärder för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. | 1.   Kommissionen och
  medlemsstaterna får
  som
  avtalsslutande parter
  delta i ett gemensamt upphandlingsförfarande i enlighet med artikel 165.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (29) i syfte att i förväg köpa in medicinska motåtgärder för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  inom rimlig tid
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Kommissionen och
  de medlemsstater
  som
  så önskar får
  delta i ett gemensamt upphandlingsförfarande i enlighet med artikel 165.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (29) i syfte att i förväg köpa in medicinska motåtgärder för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

1.   Kommissionen och
  medlemsstaterna får
  som
  avtalsslutande parter
  delta i ett gemensamt upphandlingsförfarande i enlighet med artikel 165.2 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 (29) i syfte att i förväg köpa in medicinska motåtgärder för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  inom rimlig tid
  .

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2 – led a

Artikel 12 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | Deltagande i det gemensamma upphandlingsförfarandet ska vara öppet för alla medlemsstater, Eftastater
  och
  unionens kandidatländer i enlighet med artikel 165.2 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

Deltagande i det gemensamma upphandlingsförfarandet ska vara öppet för alla medlemsstater, Eftastater
  och
  unionens kandidatländer i enlighet med artikel 165.2 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

och

| a) | Deltagande i det gemensamma upphandlingsförfarandet ska vara öppet för alla medlemsstater, Eftastater, unionens kandidatländer i enlighet med artikel 165.2 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046
  , och för Furstendömet Andorra, Furstendömet Monaco, Republiken San Marino och Vatikanstaten
  . |
| --- | --- |

a)

Deltagande i det gemensamma upphandlingsförfarandet ska vara öppet för alla medlemsstater, Eftastater, unionens kandidatländer i enlighet med artikel 165.2 i förordning (EU, Euratom) 2018/1046
  , och för Furstendömet Andorra, Furstendömet Monaco, Republiken San Marino och Vatikanstaten
  .

, och för Furstendömet Andorra, Furstendömet Monaco, Republiken San Marino och Vatikanstaten

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2 – led c

Artikel 12 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | De
  medlemsstater, Eftastater och unionens kandidatländer
  som deltar i ett gemensamt upphandlingsförfarande ska upphandla den medicinska motåtgärden i fråga genom det förfarandet och inte genom andra kanaler, och får inte genomföra parallella förhandlingsprocesser för den produkten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

De
  medlemsstater, Eftastater och unionens kandidatländer
  som deltar i ett gemensamt upphandlingsförfarande ska upphandla den medicinska motåtgärden i fråga genom det förfarandet och inte genom andra kanaler, och får inte genomföra parallella förhandlingsprocesser för den produkten.

medlemsstater, Eftastater och unionens kandidatländer

| c) | De
  länder
  som deltar i ett gemensamt upphandlingsförfarande ska upphandla den medicinska motåtgärden i fråga genom det förfarandet och inte genom andra kanaler, och får inte genomföra parallella förhandlingsprocesser för den produkten
  från och med detta datum
  .
  De länder som deltar i parallella förhandlingsprocesser från och med detta datum ska uteslutas från gruppen av deltagande länder, oavsett om dessa processer har nått skedet för undertecknande. |
| --- | --- |

c)

De
  länder
  som deltar i ett gemensamt upphandlingsförfarande ska upphandla den medicinska motåtgärden i fråga genom det förfarandet och inte genom andra kanaler, och får inte genomföra parallella förhandlingsprocesser för den produkten
  från och med detta datum
  .
  De länder som deltar i parallella förhandlingsprocesser från och med detta datum ska uteslutas från gruppen av deltagande länder, oavsett om dessa processer har nått skedet för undertecknande.

länder

från och med detta datum

De länder som deltar i parallella förhandlingsprocesser från och med detta datum ska uteslutas från gruppen av deltagande länder, oavsett om dessa processer har nått skedet för undertecknande.

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 12 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | Den gemensamma upphandlingen ska fastställa tydliga förfarandesteg för processen, tillämpningsområdet, kravspecifikationerna och tidsramarna och den ska kräva att alla parter levererar och respekterar tydliga åtaganden, inbegripet tillverkare som ska leverera överenskomna produktionsmängder och myndigheter som ska köpa avtalade reserverade volymer. Den exakta mängd som beställs och fördelas till varje deltagande land samt uppgifter om de deltagande ländernas ansvar ska offentliggöras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

Den gemensamma upphandlingen ska fastställa tydliga förfarandesteg för processen, tillämpningsområdet, kravspecifikationerna och tidsramarna och den ska kräva att alla parter levererar och respekterar tydliga åtaganden, inbegripet tillverkare som ska leverera överenskomna produktionsmängder och myndigheter som ska köpa avtalade reserverade volymer. Den exakta mängd som beställs och fördelas till varje deltagande land samt uppgifter om de deltagande ländernas ansvar ska offentliggöras.

Den gemensamma upphandlingen ska fastställa tydliga förfarandesteg för processen, tillämpningsområdet, kravspecifikationerna och tidsramarna och den ska kräva att alla parter levererar och respekterar tydliga åtaganden, inbegripet tillverkare som ska leverera överenskomna produktionsmängder och myndigheter som ska köpa avtalade reserverade volymer. Den exakta mängd som beställs och fördelas till varje deltagande land samt uppgifter om de deltagande ländernas ansvar ska offentliggöras.

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2 – led cb (nytt)

Artikel 12 – punkt 2 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cb) | En hög grad av öppenhet ska tillämpas på alla gemensamma upphandlingsåtgärder och därtill hörande inköpsavtal. Europeiska revisionsrätten ska ha full tillgång till alla relevanta handlingar för att kunna göra en korrekt årlig granskning av undertecknade avtal och de offentliga investeringar som gjorts. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cb)

cb)

En hög grad av öppenhet ska tillämpas på alla gemensamma upphandlingsåtgärder och därtill hörande inköpsavtal. Europeiska revisionsrätten ska ha full tillgång till alla relevanta handlingar för att kunna göra en korrekt årlig granskning av undertecknade avtal och de offentliga investeringar som gjorts.

En hög grad av öppenhet ska tillämpas på alla gemensamma upphandlingsåtgärder och därtill hörande inköpsavtal. Europeiska revisionsrätten ska ha full tillgång till alla relevanta handlingar för att kunna göra en korrekt årlig granskning av undertecknade avtal och de offentliga investeringar som gjorts.

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2 – led cc (nytt)

Artikel 12 – punkt 2 – led cc (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cc) | Om gemensam upphandling används ska, utöver kostnaderna, också kvalitativa kriterier beaktas i tilldelningsprocessen. Sådana kriterier ska också ta hänsyn till exempelvis tillverkarens förmåga att säkerställa försörjningstrygghet under en hälsokris. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cc)

cc)

Om gemensam upphandling används ska, utöver kostnaderna, också kvalitativa kriterier beaktas i tilldelningsprocessen. Sådana kriterier ska också ta hänsyn till exempelvis tillverkarens förmåga att säkerställa försörjningstrygghet under en hälsokris.

Om gemensam upphandling används ska, utöver kostnaderna, också kvalitativa kriterier beaktas i tilldelningsprocessen. Sådana kriterier ska också ta hänsyn till exempelvis tillverkarens förmåga att säkerställa försörjningstrygghet under en hälsokris.

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 2 – led cd (nytt)

Artikel 12 – punkt 2 – led cd (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cd) | Det gemensamma upphandlingsförfarandet ska genomföras på ett sätt som stärker de deltagande ländernas köpkraft, ökar försörjningstryggheten och säkerställer lika tillgång till medicinska motåtgärder mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cd)

cd)

Det gemensamma upphandlingsförfarandet ska genomföras på ett sätt som stärker de deltagande ländernas köpkraft, ökar försörjningstryggheten och säkerställer lika tillgång till medicinska motåtgärder mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

Det gemensamma upphandlingsförfarandet ska genomföras på ett sätt som stärker de deltagande ländernas köpkraft, ökar försörjningstryggheten och säkerställer lika tillgång till medicinska motåtgärder mot allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3 – inledningen

Artikel 12 – punkt 3 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Kommissionen ska, i samverkan med medlemsstaterna, säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de enheter som organiserar en verksamhet, inbegripet men inte begränsat till gemensamma upphandlingsförfaranden, lagring och donation av medicinska motåtgärder inom ramen för olika mekanismer som inrättats på unionsnivå, särskilt | 3.   Kommissionen ska, i samverkan med medlemsstaterna, säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de enheter som organiserar
  och deltar i
  en verksamhet, inbegripet men inte begränsat till gemensamma upphandlingsförfaranden,
  utveckling,
  lagring
  i anläggningar som uppfyller de särskilda rättsliga kraven för lagring av medicinska motåtgärder och med största möjliga närhet till och tillgänglighet för störst antal befolkningscentrum, utan att minska tillgången till dessa produkter för personer i avlägset belägna områden, i landsbygdsområden och i de yttersta randområdena, distribution
  och donation av medicinska motåtgärder
  , som ska gynna låg- och medelinkomstländer,
  inom ramen för olika mekanismer som inrättats på unionsnivå, särskilt |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Kommissionen ska, i samverkan med medlemsstaterna, säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de enheter som organiserar en verksamhet, inbegripet men inte begränsat till gemensamma upphandlingsförfaranden, lagring och donation av medicinska motåtgärder inom ramen för olika mekanismer som inrättats på unionsnivå, särskilt

3.   Kommissionen ska, i samverkan med medlemsstaterna, säkerställa samordning och informationsutbyte mellan de enheter som organiserar
  och deltar i
  en verksamhet, inbegripet men inte begränsat till gemensamma upphandlingsförfaranden,
  utveckling,
  lagring
  i anläggningar som uppfyller de särskilda rättsliga kraven för lagring av medicinska motåtgärder och med största möjliga närhet till och tillgänglighet för störst antal befolkningscentrum, utan att minska tillgången till dessa produkter för personer i avlägset belägna områden, i landsbygdsområden och i de yttersta randområdena, distribution
  och donation av medicinska motåtgärder
  , som ska gynna låg- och medelinkomstländer,
  inom ramen för olika mekanismer som inrättats på unionsnivå, särskilt

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3 – led a

Artikel 12 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | lagring inom ramen för rescEU enligt artikel
  12
  i beslut nr 1313/2013/EU, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

lagring inom ramen för rescEU enligt artikel
  12
  i beslut nr 1313/2013/EU,

12

| a) | lagring inom ramen för rescEU enligt artikel
  23
  i beslut nr 1313/2013/EU, |
| --- | --- |

a)

lagring inom ramen för rescEU enligt artikel
  23
  i beslut nr 1313/2013/EU,

23

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3 – led f

Artikel 12 – punkt 3 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | andra instrument som ger stöd till biomedicinsk forskning och utveckling på unionsnivå för ökad insatskapacitet och insatsberedskap vid gränsöverskridande hot och nödsituationer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

andra instrument som ger stöd till biomedicinsk forskning och utveckling på unionsnivå för ökad insatskapacitet och insatsberedskap vid gränsöverskridande hot och nödsituationer.

| f) | andra
  program och
  instrument som ger stöd till biomedicinsk forskning och utveckling på unionsnivå för ökad insatskapacitet och insatsberedskap vid gränsöverskridande hot och nödsituationer. |
| --- | --- |

f)

andra
  program och
  instrument som ger stöd till biomedicinsk forskning och utveckling på unionsnivå för ökad insatskapacitet och insatsberedskap vid gränsöverskridande hot och nödsituationer.

program och

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3a (ny)

Artikel 12 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  De deltagande länderna ska se till att upphandlade medicinska motåtgärder lagras och distribueras på lämpligt sätt. De viktigaste detaljerna och särdragen för denna lagring och distribution ska anges i de nationella planerna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  De deltagande länderna ska se till att upphandlade medicinska motåtgärder lagras och distribueras på lämpligt sätt. De viktigaste detaljerna och särdragen för denna lagring och distribution ska anges i de nationella planerna.

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3b (ny)

Artikel 12 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  I enlighet med principen om insyn ska kommissionen regelbundet informera Europaparlamentet om förhandlingar rörande den gemensamma upphandlingen av medicinska motåtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3b.
     
  I enlighet med principen om insyn ska kommissionen regelbundet informera Europaparlamentet om förhandlingar rörande den gemensamma upphandlingen av medicinska motåtgärder.

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3c (ny)

Artikel 12 – punkt 3c (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3c.
     
  Europaparlamentet förbehåller sig rätten att alltid granska, enligt gällande sekretessregler, det ocensurerade innehållet i alla avtal som ingås inom ramen för de förfaranden som omfattas av denna artikel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3c.
     
  Europaparlamentet förbehåller sig rätten att alltid granska, enligt gällande sekretessregler, det ocensurerade innehållet i alla avtal som ingås inom ramen för de förfaranden som omfattas av denna artikel.

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3d (ny)

Artikel 12 – punkt 3d (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3d.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska tillhandahålla aktuell, tillgänglig och tydlig information till konsumenter om deras rättigheter och skyldigheter rörande gemensamt upphandlade medicinska motåtgärder, däribland detaljerad information om skadeståndsansvar, tillgång till rättsligt skydd och till konsumentinflytande. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3d.
     
  Kommissionen och medlemsstaterna ska tillhandahålla aktuell, tillgänglig och tydlig information till konsumenter om deras rättigheter och skyldigheter rörande gemensamt upphandlade medicinska motåtgärder, däribland detaljerad information om skadeståndsansvar, tillgång till rättsligt skydd och till konsumentinflytande.

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3e (ny)

Artikel 12 – punkt 3e (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3e.
     
  Om det gemensamma upphandlingsförfarandet för medicinska motåtgärder mot gränsöverskridande hot mot människors hälsa inte tillämpas ska kommissionen uppmuntra medlemsstaterna att utbyta information om prissättning och leveransdatum för medicinska motåtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3e.
     
  Om det gemensamma upphandlingsförfarandet för medicinska motåtgärder mot gränsöverskridande hot mot människors hälsa inte tillämpas ska kommissionen uppmuntra medlemsstaterna att utbyta information om prissättning och leveransdatum för medicinska motåtgärder.

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 1

Artikel 13 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Nätverket för epidemiologisk övervakning av de smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor som avses i artikel 2.1 a i och ii ska säkerställa kontinuerlig kommunikation mellan kommissionen, ECDC och de behöriga myndigheter som på nationell nivå ansvarar för epidemiologisk övervakning. | 1.   Nätverket för epidemiologisk övervakning av de smittsamma sjukdomar
  , inklusive smittsamma sjukdomar av zoonotiskt ursprung,
  och relaterade särskilda hälsofrågor som avses i artikel 2.1 a i och ii ska säkerställa kontinuerlig kommunikation mellan kommissionen, ECDC och de behöriga myndigheter som på nationell nivå ansvarar för epidemiologisk övervakning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Nätverket för epidemiologisk övervakning av de smittsamma sjukdomar och relaterade särskilda hälsofrågor som avses i artikel 2.1 a i och ii ska säkerställa kontinuerlig kommunikation mellan kommissionen, ECDC och de behöriga myndigheter som på nationell nivå ansvarar för epidemiologisk övervakning.

1.   Nätverket för epidemiologisk övervakning av de smittsamma sjukdomar
  , inklusive smittsamma sjukdomar av zoonotiskt ursprung,
  och relaterade särskilda hälsofrågor som avses i artikel 2.1 a i och ii ska säkerställa kontinuerlig kommunikation mellan kommissionen, ECDC och de behöriga myndigheter som på nationell nivå ansvarar för epidemiologisk övervakning.

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2 – led ba (nytt)

Artikel 13 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | monitorera de smittsamma sjukdomarnas inverkan på kontinuiteten i screening, diagnostisering, monitorering, behandling och vård med avseende på andra sjukdomar och tillstånd, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

monitorera de smittsamma sjukdomarnas inverkan på kontinuiteten i screening, diagnostisering, monitorering, behandling och vård med avseende på andra sjukdomar och tillstånd,

monitorera de smittsamma sjukdomarnas inverkan på kontinuiteten i screening, diagnostisering, monitorering, behandling och vård med avseende på andra sjukdomar och tillstånd,

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2 – led bb (nytt)

Artikel 13 – punkt 2 – led bb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | bb) | monitorera de smittsamma sjukdomarnas effekter på den psykiska hälsan, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

bb)

bb)

monitorera de smittsamma sjukdomarnas effekter på den psykiska hälsan,

monitorera de smittsamma sjukdomarnas effekter på den psykiska hälsan,

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2 – led d

Artikel 13 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | identifiera riskfaktorer för överföring av sjukdomar, riskutsatta befolkningsgrupper som är i behov av riktade förebyggande åtgärder, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

identifiera riskfaktorer för överföring av sjukdomar, riskutsatta befolkningsgrupper som är i behov av riktade förebyggande åtgärder,

| d) | identifiera
  och monitorera
  riskfaktorer för överföring av sjukdomar, riskutsatta befolkningsgrupper som är i behov av riktade förebyggande åtgärder, |
| --- | --- |

d)

identifiera
  och monitorera
  riskfaktorer för överföring av sjukdomar, riskutsatta befolkningsgrupper som är i behov av riktade förebyggande åtgärder,

och monitorera

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2 – led e

Artikel 13 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| e) | bidra till bedömningen av den börda som smittsamma sjukdomar utgör för befolkningen med hjälp av data såsom förekomsten av
  om
  sjukdomar, komplikationer, inläggning på sjukhus och
  dödlighet
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

e)

bidra till bedömningen av den börda som smittsamma sjukdomar utgör för befolkningen med hjälp av data såsom förekomsten av
  om
  sjukdomar, komplikationer, inläggning på sjukhus och
  dödlighet
  ,

om

dödlighet

| e) | bidra till bedömningen av den börda som smittsamma sjukdomar utgör för
  hälso- och sjukvårdssystemen, tillhandahållandet av vård och för
  befolkningen med hjälp av data såsom förekomsten av sjukdomar, komplikationer, inläggning på sjukhus
  , dödlighet, psykiska hälsoeffekter, senarelagd screening, diagnostisering, monitorering, behandling
  och
  vård av andra sjukdomar och tillstånd och deras sociala och ekonomiska effekter
  , |
| --- | --- |

e)

bidra till bedömningen av den börda som smittsamma sjukdomar utgör för
  hälso- och sjukvårdssystemen, tillhandahållandet av vård och för
  befolkningen med hjälp av data såsom förekomsten av sjukdomar, komplikationer, inläggning på sjukhus
  , dödlighet, psykiska hälsoeffekter, senarelagd screening, diagnostisering, monitorering, behandling
  och
  vård av andra sjukdomar och tillstånd och deras sociala och ekonomiska effekter
  ,

hälso- och sjukvårdssystemen, tillhandahållandet av vård och för

, dödlighet, psykiska hälsoeffekter, senarelagd screening, diagnostisering, monitorering, behandling

vård av andra sjukdomar och tillstånd och deras sociala och ekonomiska effekter

Ändring 151

Ändring 151

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2 – led ha (nytt)

Artikel 13 – punkt 2 – led ha (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ha) | fastställa eventuella brister i den globala försörjningskedja som är involverad i produktionen och framställningen av de medicinska motåtgärder som behövs för förebyggande, diagnostisering, behandling och uppföljning av smittsamma sjukdomar och planering för att mildra sådana brister. Andra mekanismer, såsom unionens exportkontrollmekanism, flexibel regeltillämpning, samarbetsavtal, obligatoriska eller frivilliga licensavtal mellan företag, kan göra det möjligt för unionen att garantera tillgång till motåtgärder för sina medborgare och invånare, och även för människor i de östliga partnerländerna och i låg- och medelinkomstländer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ha)

ha)

fastställa eventuella brister i den globala försörjningskedja som är involverad i produktionen och framställningen av de medicinska motåtgärder som behövs för förebyggande, diagnostisering, behandling och uppföljning av smittsamma sjukdomar och planering för att mildra sådana brister. Andra mekanismer, såsom unionens exportkontrollmekanism, flexibel regeltillämpning, samarbetsavtal, obligatoriska eller frivilliga licensavtal mellan företag, kan göra det möjligt för unionen att garantera tillgång till motåtgärder för sina medborgare och invånare, och även för människor i de östliga partnerländerna och i låg- och medelinkomstländer.

fastställa eventuella brister i den globala försörjningskedja som är involverad i produktionen och framställningen av de medicinska motåtgärder som behövs för förebyggande, diagnostisering, behandling och uppföljning av smittsamma sjukdomar och planering för att mildra sådana brister. Andra mekanismer, såsom unionens exportkontrollmekanism, flexibel regeltillämpning, samarbetsavtal, obligatoriska eller frivilliga licensavtal mellan företag, kan göra det möjligt för unionen att garantera tillgång till motåtgärder för sina medborgare och invånare, och även för människor i de östliga partnerländerna och i låg- och medelinkomstländer.

Ändring 152

Ändring 152

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 3 – led fa (nytt)

Artikel 13 – punkt 3 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fa) | Information om tillgången på de medicinska motåtgärder som behövs för förebyggande, diagnostisering, behandling och uppföljning av sjukdomen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

fa)

fa)

Information om tillgången på de medicinska motåtgärder som behövs för förebyggande, diagnostisering, behandling och uppföljning av sjukdomen.

Information om tillgången på de medicinska motåtgärder som behövs för förebyggande, diagnostisering, behandling och uppföljning av sjukdomen.

Ändring 153

Ändring 153

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 3a (ny)

Artikel 13 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Den information som medlemsstaterna lämnar enligt punkt 3 a ska rapporteras åtminstone på NUTS II-nivå till det europeiska övervakningssystemet (TESSy) eller någon annan plattform i rätt tid i enlighet med artikel 7. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Den information som medlemsstaterna lämnar enligt punkt 3 a ska rapporteras åtminstone på NUTS II-nivå till det europeiska övervakningssystemet (TESSy) eller någon annan plattform i rätt tid i enlighet med artikel 7.

Ändring 154

Ändring 154

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 6 – stycke 2a (nytt)

Artikel 13 – punkt 6 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ECDC ska hjälpa medlemsstaterna att säkerställa att data samlas in och delas under hälsokriser och en integrerad drift av nätverket för epidemiologisk övervakning av smittsamma sjukdomar och av de relaterade särskilda hälsofrågor som avses i artikel 2.1 a i och ii. ECDC ska när så är lämpligt också ställa sin expertis inom detta område till förfogande för tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ECDC ska hjälpa medlemsstaterna att säkerställa att data samlas in och delas under hälsokriser och en integrerad drift av nätverket för epidemiologisk övervakning av smittsamma sjukdomar och av de relaterade särskilda hälsofrågor som avses i artikel 2.1 a i och ii. ECDC ska när så är lämpligt också ställa sin expertis inom detta område till förfogande för tredjeländer.

ECDC ska hjälpa medlemsstaterna att säkerställa att data samlas in och delas under hälsokriser och en integrerad drift av nätverket för epidemiologisk övervakning av smittsamma sjukdomar och av de relaterade särskilda hälsofrågor som avses i artikel 2.1 a i och ii. ECDC ska när så är lämpligt också ställa sin expertis inom detta område till förfogande för tredjeländer.

Ändring 155

Ändring 155

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 9 – stycke 1 – inledningen

Artikel 13 – punkt 9 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 9.   Kommissionen ska
  genom genomförandeakter fastställa
  och
  uppdatera | 9.   Kommissionen ska
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 28 med avseende på upprättandet
  och
  uppdateringen av |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9.   Kommissionen ska
  genom genomförandeakter fastställa
  och
  uppdatera

9.   Kommissionen ska
  anta delegerade akter i enlighet med artikel 28 med avseende på upprättandet
  och
  uppdateringen av

Ändring 156

Ändring 156

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 9 – stycke 1 – led c

Artikel 13 – punkt 9 – stycke 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | förfaranden för verksamheten i nätverket för epidemiologisk övervakning enligt artikel 5 i förordning (EU) .../... [OP: Inför numret på ECDC-förordningen [ISC/2020/12527]]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

c)

förfaranden för verksamheten i nätverket för epidemiologisk övervakning enligt artikel 5 i förordning (EU) .../... [OP: Inför numret på ECDC-förordningen [ISC/2020/12527]].

förfaranden för verksamheten i nätverket för epidemiologisk övervakning enligt artikel 5 i förordning (EU) .../... [OP: Inför numret på ECDC-förordningen [ISC/2020/12527]].

utgår

utgår

Ändring 157

Ändring 157

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 9a (ny)

Artikel 13 – punkt 9a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Om vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet så kräver, på grund av hur allvarligt eller nytt ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa är, eller hur snabbt det sprids mellan medlemsstaterna, ska det förfarande som avses i artikel 28a tillämpas på delegerade akter som antas enligt den här artikeln. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9a.
     
  Om vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet så kräver, på grund av hur allvarligt eller nytt ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa är, eller hur snabbt det sprids mellan medlemsstaterna, ska det förfarande som avses i artikel 28a tillämpas på delegerade akter som antas enligt den här artikeln.

Ändring 158

Ändring 158

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 9b (ny)

Artikel 13 – punkt 9b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 9b.
     
  Kommissionen ska genom genomförandeakter upprätta och uppdatera förfaranden för verksamheten i nätverket för epidemiologisk övervakning enligt artikel 5 i förordning (EU) .../... [EUT: inför numret på ECDC-förordningen [ISC/2020/12527]]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

9b.
     
  Kommissionen ska genom genomförandeakter upprätta och uppdatera förfaranden för verksamheten i nätverket för epidemiologisk övervakning enligt artikel 5 i förordning (EU) .../... [EUT: inför numret på ECDC-förordningen [ISC/2020/12527]].

Ändring 159

Ändring 159

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 10

Artikel 13 – punkt 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 10.   Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet på grund av hur allvarligt eller nytt ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa är, eller hur snabbt det sprids mellan medlemsstaterna, får kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 27.3 för antagande av
  falldefinitioner,
  förfaranden
  och indikatorer
  för övervakning i medlemsstaterna vid ett sådant hot som avses i artikel 2.1 a i och ii.
  De indikatorer som nämns ovan ska också ligga till grund för bedömningen av kapaciteten för diagnostisering, förebyggande och behandling. | 10.   Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet på grund av hur allvarligt eller nytt ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa är, eller hur snabbt det sprids mellan medlemsstaterna, får kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 27.3 för antagande av förfaranden för övervakning i medlemsstaterna vid ett sådant hot som avses i artikel 2.1 a i och ii. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

10.   Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet på grund av hur allvarligt eller nytt ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa är, eller hur snabbt det sprids mellan medlemsstaterna, får kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 27.3 för antagande av
  falldefinitioner,
  förfaranden
  och indikatorer
  för övervakning i medlemsstaterna vid ett sådant hot som avses i artikel 2.1 a i och ii.
  De indikatorer som nämns ovan ska också ligga till grund för bedömningen av kapaciteten för diagnostisering, förebyggande och behandling.

10.   Vid vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet på grund av hur allvarligt eller nytt ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa är, eller hur snabbt det sprids mellan medlemsstaterna, får kommissionen anta genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande som avses i artikel 27.3 för antagande av förfaranden för övervakning i medlemsstaterna vid ett sådant hot som avses i artikel 2.1 a i och ii.

Ändring 160

Ändring 160

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 1

Artikel 14 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   ECDC ska säkerställa
  vidareutveckling
  av den digitala plattformen för hantering och automatiskt utbyte av data, i syfte att inrätta integrerade och interoperabla övervakningssystem som möjliggör övervakning i realtid när så är lämpligt för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar. | 1.   ECDC ska säkerställa
  fortsatt utveckling
  av den digitala plattformen
  efter att ha utfört en konsekvensbedömning avseende dataskydd och efter att ha minskat riskerna för den registrerades grundläggande rättigheter och friheter,
  för hantering och automatiskt utbyte av data i syfte att inrätta integrerade och interoperabla övervakningssystem som möjliggör övervakning i realtid när så är lämpligt för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar.
  ECDC ska säkerställa att den digitala plattformen omfattas av mänsklig tillsyn och att det vidtas särskilda åtgärder för att minimera de risker som kan uppstå till följd av att partiska eller ofullständiga uppgifter från flera källor överförs, samt fastställa förfaranden för kvalitetsgranskning av uppgifter. Digitala plattformar och tillämpningar som stöder epidemiologisk övervakning på unionsnivå och medlemsstatsnivå ska införas i överensstämmelse med principen om inbyggt dataskydd i enlighet med artikel 27.1 i förordning (EU) 2018/1725. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   ECDC ska säkerställa
  vidareutveckling
  av den digitala plattformen för hantering och automatiskt utbyte av data, i syfte att inrätta integrerade och interoperabla övervakningssystem som möjliggör övervakning i realtid när så är lämpligt för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar.

1.   ECDC ska säkerställa
  fortsatt utveckling
  av den digitala plattformen
  efter att ha utfört en konsekvensbedömning avseende dataskydd och efter att ha minskat riskerna för den registrerades grundläggande rättigheter och friheter,
  för hantering och automatiskt utbyte av data i syfte att inrätta integrerade och interoperabla övervakningssystem som möjliggör övervakning i realtid när så är lämpligt för förebyggande och kontroll av smittsamma sjukdomar.
  ECDC ska säkerställa att den digitala plattformen omfattas av mänsklig tillsyn och att det vidtas särskilda åtgärder för att minimera de risker som kan uppstå till följd av att partiska eller ofullständiga uppgifter från flera källor överförs, samt fastställa förfaranden för kvalitetsgranskning av uppgifter. Digitala plattformar och tillämpningar som stöder epidemiologisk övervakning på unionsnivå och medlemsstatsnivå ska införas i överensstämmelse med principen om inbyggt dataskydd i enlighet med artikel 27.1 i förordning (EU) 2018/1725.

Ändring 161

Ändring 161

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – led a

Artikel 14 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | möjliggöra automatisk insamling av övervaknings- och laboratoriedata, använda
  information
  från elektroniska patientjournaler, mediebevakning och tillämpa artificiell intelligens för validering, analys och
  automatiserad
  rapportering av data, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

möjliggöra automatisk insamling av övervaknings- och laboratoriedata, använda
  information
  från elektroniska patientjournaler, mediebevakning och tillämpa artificiell intelligens för validering, analys och
  automatiserad
  rapportering av data,

information

automatiserad

| a) | möjliggöra automatisk insamling av övervaknings- och laboratoriedata, använda
  relevanta hälsodata
  från
  en tidigare fastställd och godkänd förteckning baserad på
  elektroniska patientjournaler
  och hälsodatabaser
  , mediebevakning, och tillämpa artificiell intelligens för validering, analys och rapportering av
  statistiska
  data,
  i enlighet med artikel 22 i den allmänna dataskyddsförordningen. |
| --- | --- |

a)

möjliggöra automatisk insamling av övervaknings- och laboratoriedata, använda
  relevanta hälsodata
  från
  en tidigare fastställd och godkänd förteckning baserad på
  elektroniska patientjournaler
  och hälsodatabaser
  , mediebevakning, och tillämpa artificiell intelligens för validering, analys och rapportering av
  statistiska
  data,
  i enlighet med artikel 22 i den allmänna dataskyddsförordningen.

relevanta hälsodata

en tidigare fastställd och godkänd förteckning baserad på

och hälsodatabaser

statistiska

i enlighet med artikel 22 i den allmänna dataskyddsförordningen.

Ändring 162

Ändring 162

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – led b

Artikel 14 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | möjliggöra datoriserad hantering och utbyte av information, data och dokument. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

möjliggöra datoriserad hantering och utbyte av information, data och dokument.

| b) | möjliggöra datoriserad hantering och utbyte av information, data och dokument
  med hänsyn till unionsrätten om skydd av personuppgifter
  . |
| --- | --- |

b)

möjliggöra datoriserad hantering och utbyte av information, data och dokument
  med hänsyn till unionsrätten om skydd av personuppgifter
  .

med hänsyn till unionsrätten om skydd av personuppgifter

Ändring 163

Ändring 163

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 2 – led ba (nytt)

Artikel 14 – punkt 2 – led ba (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ba) | möjliggöra automatiserad anmälan till EWRS när smittsamma sjukdomar överskrider tröskelvärdena för varning, i enlighet med artikel 13.2 a. Anmälan ska valideras av den behöriga hälsomyndigheten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ba)

ba)

möjliggöra automatiserad anmälan till EWRS när smittsamma sjukdomar överskrider tröskelvärdena för varning, i enlighet med artikel 13.2 a. Anmälan ska valideras av den behöriga hälsomyndigheten.

möjliggöra automatiserad anmälan till EWRS när smittsamma sjukdomar överskrider tröskelvärdena för varning, i enlighet med artikel 13.2 a. Anmälan ska valideras av den behöriga hälsomyndigheten.

Ändring 164

Ändring 164

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 3

Artikel 14 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Medlemsstaterna ska ansvara för att säkerställa att det integrerade övervakningssystemet regelbundet förses med aktuella och
  fullständiga
  data och dokument och information som överförs och utbyts via den digitala plattformen. | 3.   Medlemsstaterna ska ansvara för att säkerställa att det integrerade övervakningssystemet regelbundet förses med aktuella
  , fullständiga
  och
  korrekta
  data och dokument och information som överförs och utbyts via den digitala plattformen.
  Medlemsstaterna ska främja automatiseringen av processen mellan det nationella övervakningssystemet och unionens övervakningssystem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Medlemsstaterna ska ansvara för att säkerställa att det integrerade övervakningssystemet regelbundet förses med aktuella och
  fullständiga
  data och dokument och information som överförs och utbyts via den digitala plattformen.

3.   Medlemsstaterna ska ansvara för att säkerställa att det integrerade övervakningssystemet regelbundet förses med aktuella
  , fullständiga
  och
  korrekta
  data och dokument och information som överförs och utbyts via den digitala plattformen.
  Medlemsstaterna ska främja automatiseringen av processen mellan det nationella övervakningssystemet och unionens övervakningssystem.

Ändring 165

Ändring 165

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 5

Artikel 14 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   För epidemiologiska
  ändamål
  ska ECDC också ha tillgång till relevanta hälsodata tillgängliga via digitala infrastrukturer som gör det möjligt att använda hälsodata för forsknings-, policy- och regleringsändamål. | 5.   För epidemiologiska
  övervakningsändamål
  ska ECDC också ha tillgång till relevanta hälsodata tillgängliga via digitala infrastrukturer som gör det möjligt att använda hälsodata för forsknings-, policy- och regleringsändamål.
  Tillgången till hälsodata ska stå i proportion till specifika och konkreta syften som tidigare ska ha fastställts av EDCD. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   För epidemiologiska
  ändamål
  ska ECDC också ha tillgång till relevanta hälsodata tillgängliga via digitala infrastrukturer som gör det möjligt att använda hälsodata för forsknings-, policy- och regleringsändamål.

5.   För epidemiologiska
  övervakningsändamål
  ska ECDC också ha tillgång till relevanta hälsodata tillgängliga via digitala infrastrukturer som gör det möjligt att använda hälsodata för forsknings-, policy- och regleringsändamål.
  Tillgången till hälsodata ska stå i proportion till specifika och konkreta syften som tidigare ska ha fastställts av EDCD.

Ändring 166

Ändring 166

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 6 – inledningen

Artikel 14 – punkt 6 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   
  Kommissionen
  ska anta
  genomförandeakter för
  övervakningsplattformens funktion
  där följande fastställs: | 6.   
  Efter att ha genomfört ett samrådsförfarande enligt artikel 42.2 i förordning (EU) 2018/1725
  ska
  kommissionen
  anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 28 med avseende på
  övervakningsplattformens funktion
  som fastställer |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   
  Kommissionen
  ska anta
  genomförandeakter för
  övervakningsplattformens funktion
  där följande fastställs:

6.   
  Efter att ha genomfört ett samrådsförfarande enligt artikel 42.2 i förordning (EU) 2018/1725
  ska
  kommissionen
  anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 28 med avseende på
  övervakningsplattformens funktion
  som fastställer

Ändring 167

Ändring 167

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 6 – led a

Artikel 14 – punkt 6 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | De tekniska specifikationerna för plattformen, inklusive mekanismen för elektroniskt datautbyte med befintliga nationella system, fastställande av tillämpliga standarder, meddelandestrukturer, datakataloger, utbyten av protokoll och förfaranden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

De tekniska specifikationerna för plattformen, inklusive mekanismen för elektroniskt datautbyte med befintliga nationella system, fastställande av tillämpliga standarder, meddelandestrukturer, datakataloger, utbyten av protokoll och förfaranden.

| a) | De tekniska specifikationerna för plattformen, inklusive mekanismen för elektroniskt datautbyte med befintliga
  internationella och
  nationella system, fastställande av tillämpliga standarder, meddelandestrukturer, datakataloger, utbyten av protokoll och förfaranden. |
| --- | --- |

a)

De tekniska specifikationerna för plattformen, inklusive mekanismen för elektroniskt datautbyte med befintliga
  internationella och
  nationella system, fastställande av tillämpliga standarder, meddelandestrukturer, datakataloger, utbyten av protokoll och förfaranden.

internationella och

Ändring 168

Ändring 168

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 6 – led c

Artikel 14 – punkt 6 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | Beredskapsarrangemang som ska tillämpas om någon av plattformens funktioner inte är tillgänglig. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

Beredskapsarrangemang som ska tillämpas om någon av plattformens funktioner inte är tillgänglig.

| c) | Beredskapsarrangemang
  och skyddade säkerhetskopierade data
  som ska tillämpas om någon av plattformens funktioner inte är tillgänglig. |
| --- | --- |

c)

Beredskapsarrangemang
  och skyddade säkerhetskopierade data
  som ska tillämpas om någon av plattformens funktioner inte är tillgänglig.

och skyddade säkerhetskopierade data

Ändring 169

Ändring 169

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 6 – led d

Artikel 14 – punkt 6 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | I vilka fall och på vilka villkor berörda
  tredjeländer och
  internationella organisationer får beviljas partiell tillgång till plattformens funktioner och de praktiska arrangemangen för sådan tillgång. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

I vilka fall och på vilka villkor berörda
  tredjeländer och
  internationella organisationer får beviljas partiell tillgång till plattformens funktioner och de praktiska arrangemangen för sådan tillgång.

tredjeländer och

| d) | I vilka fall och på vilka villkor berörda internationella organisationer får beviljas partiell tillgång till plattformens funktioner och de praktiska arrangemangen för sådan tillgång
  , i fullständig överensstämmelse med förordningarna (EU) 2018/1725 och (EU) 2016/679 och direktiv (EU) 2016/680
  . |
| --- | --- |

d)

I vilka fall och på vilka villkor berörda internationella organisationer får beviljas partiell tillgång till plattformens funktioner och de praktiska arrangemangen för sådan tillgång
  , i fullständig överensstämmelse med förordningarna (EU) 2018/1725 och (EU) 2016/679 och direktiv (EU) 2016/680
  .

, i fullständig överensstämmelse med förordningarna (EU) 2018/1725 och (EU) 2016/679 och direktiv (EU) 2016/680

Ändring 170

Ändring 170

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 6 – led fa (nytt)

Artikel 14 – punkt 6 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fa) | Säkerställande av en standardisering av infrastrukturen för lagring, bearbetning och analys av data. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

fa)

fa)

Säkerställande av en standardisering av infrastrukturen för lagring, bearbetning och analys av data.

Säkerställande av en standardisering av infrastrukturen för lagring, bearbetning och analys av data.

Ändring 171

Ändring 171

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 14 – punkt 6a (ny)

Artikel 14 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Digitala plattformar och tillämpningar som stöder epidemiologisk övervakning på unionsnivå och medlemsstatsnivå ska införas i överensstämmelse med principen om inbyggt dataskydd i enlighet med artikel 27.1 i förordning (EU) 2018/1725. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Digitala plattformar och tillämpningar som stöder epidemiologisk övervakning på unionsnivå och medlemsstatsnivå ska införas i överensstämmelse med principen om inbyggt dataskydd i enlighet med artikel 27.1 i förordning (EU) 2018/1725.

Ändring 172

Ändring 172

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 1

Artikel 15 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   På folkhälsoområdet eller för specifika områden inom folkhälsa som är relevanta för genomförandet av denna förordning eller av de nationella planer som avses i artikel 6 får kommissionen genom genomförandeakter utnämna EU-referenslaboratorier som ska ge stöd till nationella referenslaboratorier för att främja god praxis och medlemsstaternas
  frivilliga
  harmonisering av diagnostik, testmetoder och användning av vissa tester för medlemsstaternas enhetliga övervakning, anmälan och rapportering av sjukdomar. | 1.   På folkhälsoområdet eller för specifika områden inom folkhälsa som är relevanta för genomförandet av denna förordning eller av de nationella planer som avses i artikel 6 får kommissionen genom genomförandeakter utnämna EU-referenslaboratorier som ska ge stöd till nationella referenslaboratorier för att främja god praxis och medlemsstaternas harmonisering av diagnostik, testmetoder och användning av vissa tester för medlemsstaternas enhetliga övervakning, anmälan och rapportering av sjukdomar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   På folkhälsoområdet eller för specifika områden inom folkhälsa som är relevanta för genomförandet av denna förordning eller av de nationella planer som avses i artikel 6 får kommissionen genom genomförandeakter utnämna EU-referenslaboratorier som ska ge stöd till nationella referenslaboratorier för att främja god praxis och medlemsstaternas
  frivilliga
  harmonisering av diagnostik, testmetoder och användning av vissa tester för medlemsstaternas enhetliga övervakning, anmälan och rapportering av sjukdomar.

1.   På folkhälsoområdet eller för specifika områden inom folkhälsa som är relevanta för genomförandet av denna förordning eller av de nationella planer som avses i artikel 6 får kommissionen genom genomförandeakter utnämna EU-referenslaboratorier som ska ge stöd till nationella referenslaboratorier för att främja god praxis och medlemsstaternas harmonisering av diagnostik, testmetoder och användning av vissa tester för medlemsstaternas enhetliga övervakning, anmälan och rapportering av sjukdomar.

Ändring 173

Ändring 173

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2 – led f

Artikel 15 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | Monitorering, varning och stöd till insatser vid utbrott. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

Monitorering, varning och stöd till insatser vid utbrott.

| f) | Monitorering, varning och stöd till insatser vid utbrott
  särskilt för nya patogener
  . |
| --- | --- |

f)

Monitorering, varning och stöd till insatser vid utbrott
  särskilt för nya patogener
  .

särskilt för nya patogener

Ändring 174

Ändring 174

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3

Artikel 15 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   ECDC ska svara för driften och samordningen av nätverket av EU-referenslaboratorier. | 3.   ECDC ska svara för driften och samordningen av nätverket av EU-referenslaboratorier
  , i samarbete med WHO:s nätverkslaboratorier för att undvika dubbelarbete. Nätverkets styrningsstruktur ska omfatta samarbete och samordning med befintliga nationella och regionala referenslaboratorier och nätverk
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   ECDC ska svara för driften och samordningen av nätverket av EU-referenslaboratorier.

3.   ECDC ska svara för driften och samordningen av nätverket av EU-referenslaboratorier
  , i samarbete med WHO:s nätverkslaboratorier för att undvika dubbelarbete. Nätverkets styrningsstruktur ska omfatta samarbete och samordning med befintliga nationella och regionala referenslaboratorier och nätverk
  .

Ändring 175

Ändring 175

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 3a (ny)

Artikel 15 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  De laboratorier som avses i punkt 1 ska bidra till att utbyta god praxis och förbättra den epidemiologiska övervakning som avses i artikel 13. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  De laboratorier som avses i punkt 1 ska bidra till att utbyta god praxis och förbättra den epidemiologiska övervakning som avses i artikel 13.

Ändring 176

Ändring 176

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 4

Artikel 15 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   De utnämningar som avses i punkt 1 ska följa på ett offentligt urvalsförfarande, vara tidsbegränsade för en period av minst 5 år och regelbundet ses över. Utnämningarna ska fastställa de utnämnda laboratoriernas ansvarsområden och uppgifter. | 4.   De utnämningar som avses i punkt 1 ska följa på ett offentligt urvalsförfarande, vara tidsbegränsade för en period av minst 5 år och regelbundet ses över.
  Kommissionen ska samråda med medlemsstaterna och ECDC för att utarbeta uppdragsbeskrivningen och kriterierna för utnämningsförfarandet.
  Utnämningarna ska fastställa de utnämnda laboratoriernas ansvarsområden och uppgifter.
  Laboratoriegrupper ska kunna utnämnas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   De utnämningar som avses i punkt 1 ska följa på ett offentligt urvalsförfarande, vara tidsbegränsade för en period av minst 5 år och regelbundet ses över. Utnämningarna ska fastställa de utnämnda laboratoriernas ansvarsområden och uppgifter.

4.   De utnämningar som avses i punkt 1 ska följa på ett offentligt urvalsförfarande, vara tidsbegränsade för en period av minst 5 år och regelbundet ses över.
  Kommissionen ska samråda med medlemsstaterna och ECDC för att utarbeta uppdragsbeskrivningen och kriterierna för utnämningsförfarandet.
  Utnämningarna ska fastställa de utnämnda laboratoriernas ansvarsområden och uppgifter.
  Laboratoriegrupper ska kunna utnämnas.

Ändring 177

Ändring 177

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 5 – led a

Artikel 15 – punkt 5 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | vara opartiska och fria från intressekonflikter och framför allt inte befinna sig i en situation som direkt eller indirekt kan påverka deras yrkesetiska opartiskhet när de utför sina uppgifter som EU-referenslaboratorier, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

vara opartiska och fria från intressekonflikter och framför allt inte befinna sig i en situation som direkt eller indirekt kan påverka deras yrkesetiska opartiskhet när de utför sina uppgifter som EU-referenslaboratorier,

| a) | vara opartiska och fria från intressekonflikter och framför allt inte befinna sig i en situation som direkt eller indirekt kan påverka deras yrkesetiska opartiskhet när de utför sina uppgifter som EU-referenslaboratorier
  . Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt rättsligt skyddade tester och metoder som kan vara laboratoriernas egendom. |
| --- | --- |

a)

vara opartiska och fria från intressekonflikter och framför allt inte befinna sig i en situation som direkt eller indirekt kan påverka deras yrkesetiska opartiskhet när de utför sina uppgifter som EU-referenslaboratorier
  . Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt rättsligt skyddade tester och metoder som kan vara laboratoriernas egendom.

. Särskild uppmärksamhet ska ägnas åt rättsligt skyddade tester och metoder som kan vara laboratoriernas egendom.

Ändring 178

Ändring 178

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 1a (ny)

Artikel 17 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Det europeiska övervakningssystemet (TESSy) ska användas för tillfällig monitorering av ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa enligt artikel 2.1 a iii och artikel 2.1 b, c och d. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1a.
     
  Det europeiska övervakningssystemet (TESSy) ska användas för tillfällig monitorering av ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa enligt artikel 2.1 a iii och artikel 2.1 b, c och d.

Ändring 179

Ändring 179

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska
  genom genomförandeakter och vid behov anta
  de falldefinitioner som ska användas vid den tillfälliga monitoreringen för att säkerställa att insamlade data är jämförbara och kompatibla på unionsnivå. | Kommissionen ska
  vid behov anta delegerade akter i enlighet med artikel 28 med avseende på
  de falldefinitioner som ska användas vid den tillfälliga monitoreringen för att säkerställa att insamlade data är jämförbara och kompatibla på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska
  genom genomförandeakter och vid behov anta
  de falldefinitioner som ska användas vid den tillfälliga monitoreringen för att säkerställa att insamlade data är jämförbara och kompatibla på unionsnivå.

genom genomförandeakter och vid behov anta

Kommissionen ska
  vid behov anta delegerade akter i enlighet med artikel 28 med avseende på
  de falldefinitioner som ska användas vid den tillfälliga monitoreringen för att säkerställa att insamlade data är jämförbara och kompatibla på unionsnivå.

vid behov anta delegerade akter i enlighet med artikel 28 med avseende på

Ändring 180

Ändring 180

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2.

utgår

utgår

Ändring 181

Ändring 181

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 3

Artikel 17 – punkt 3 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Vid
  vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet på grund av hur allvarligt ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa är, eller hur snabbt det sprids mellan medlemsstaterna
  , får kommissionen anta eller uppdatera de falldefinitioner
  som avses i 
  första stycket genom genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande
  som
  avses i artikel 27.3
  . | När
  vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet på grund av hur allvarligt
  eller nytt
  ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa är eller hur snabbt det sprids mellan medlemsstaterna
  så kräver, ska det förfarande
  som avses i 
  artikel 28a tillämpas på delegerade akter
  som
  antas enligt den här artikeln
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid
  vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet på grund av hur allvarligt ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa är, eller hur snabbt det sprids mellan medlemsstaterna
  , får kommissionen anta eller uppdatera de falldefinitioner
  som avses i 
  första stycket genom genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande
  som
  avses i artikel 27.3
  .

Vid

, får kommissionen anta eller uppdatera de falldefinitioner

första stycket genom genomförandeakter med omedelbar verkan i enlighet med det förfarande

avses i artikel 27.3

När
  vederbörligen motiverade och tvingande skäl till skyndsamhet på grund av hur allvarligt
  eller nytt
  ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa är eller hur snabbt det sprids mellan medlemsstaterna
  så kräver, ska det förfarande
  som avses i 
  artikel 28a tillämpas på delegerade akter
  som
  antas enligt den här artikeln
  .

När

eller nytt

så kräver, ska det förfarande

artikel 28a tillämpas på delegerade akter

antas enligt den här artikeln

Ändring 182

Ändring 182

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 1

Artikel 18 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   EWRS ska möjliggöra för kommissionen och ansvariga behöriga myndigheter på nationell nivå att stå i kontinuerlig förbindelse för beredskap, tidig varning och reaktion, varningar, bedömning av folkhälsorisker och avgörande av vilka åtgärder som kan krävas för att skydda människors hälsa. | 1.   EWRS ska möjliggöra för kommissionen
  , ECDC,
  och ansvariga behöriga myndigheter på nationell nivå att stå i kontinuerlig förbindelse för beredskap, tidig varning och reaktion, varningar, bedömning av folkhälsorisker och avgörande av vilka åtgärder som kan krävas för att skydda människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   EWRS ska möjliggöra för kommissionen och ansvariga behöriga myndigheter på nationell nivå att stå i kontinuerlig förbindelse för beredskap, tidig varning och reaktion, varningar, bedömning av folkhälsorisker och avgörande av vilka åtgärder som kan krävas för att skydda människors hälsa.

1.   EWRS ska möjliggöra för kommissionen
  , ECDC,
  och ansvariga behöriga myndigheter på nationell nivå att stå i kontinuerlig förbindelse för beredskap, tidig varning och reaktion, varningar, bedömning av folkhälsorisker och avgörande av vilka åtgärder som kan krävas för att skydda människors hälsa.

Ändring 183

Ändring 183

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – stycke 1 – inledningen

Artikel 18 – punkt 2 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Förvaltningen och användningen av EWRS innebär ett utbyte av personuppgifter i specifika fall som föreskrivs i de berörda rättsliga instrumenten. Detta omfattar följande: | Förvaltningen och
  den operativa
  användningen av EWRS innebär ett utbyte av personuppgifter i specifika fall som föreskrivs i de berörda rättsliga instrumenten. Detta omfattar följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Förvaltningen och användningen av EWRS innebär ett utbyte av personuppgifter i specifika fall som föreskrivs i de berörda rättsliga instrumenten. Detta omfattar följande:

Förvaltningen och
  den operativa
  användningen av EWRS innebär ett utbyte av personuppgifter i specifika fall som föreskrivs i de berörda rättsliga instrumenten. Detta omfattar följande:

den operativa

Ändring 184

Ändring 184

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – stycke 2

Artikel 18 – punkt 2 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ECDC ska kontinuerligt uppdatera EWRS för att möjliggöra användning av modern teknik, såsom digitala mobila applikationer, AI-modeller, rymdbaserade tillämpningar eller annan teknik för automatisk kontaktspårning, som bygger vidare på de kontaktspårningstekniker som utvecklas av medlemsstaterna. | ECDC ska kontinuerligt uppdatera EWRS för att möjliggöra användning av modern teknik, såsom digitala mobila applikationer, AI-modeller, rymdbaserade tillämpningar eller annan teknik för automatisk kontaktspårning, som bygger vidare på de kontaktspårningstekniker som utvecklas av medlemsstaterna
  eller unionen, som endast används för att bekämpa pandemin och som visat sig vara tillräckliga, nödvändiga och proportionerliga, och i full överensstämmelse med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ECDC ska kontinuerligt uppdatera EWRS för att möjliggöra användning av modern teknik, såsom digitala mobila applikationer, AI-modeller, rymdbaserade tillämpningar eller annan teknik för automatisk kontaktspårning, som bygger vidare på de kontaktspårningstekniker som utvecklas av medlemsstaterna.

ECDC ska kontinuerligt uppdatera EWRS för att möjliggöra användning av modern teknik, såsom digitala mobila applikationer, AI-modeller, rymdbaserade tillämpningar eller annan teknik för automatisk kontaktspårning, som bygger vidare på de kontaktspårningstekniker som utvecklas av medlemsstaterna
  eller unionen, som endast används för att bekämpa pandemin och som visat sig vara tillräckliga, nödvändiga och proportionerliga, och i full överensstämmelse med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG
  .

eller unionen, som endast används för att bekämpa pandemin och som visat sig vara tillräckliga, nödvändiga och proportionerliga, och i full överensstämmelse med förordning (EU) 2016/679 och direktiv 2002/58/EG

Ändring 185

Ändring 185

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2 – stycke 2a (nytt)

Artikel 18 – punkt 2 – stycke 2a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | För att säkerställa uppgifternas kvalitet och enhetlighet ska EWRS genomföra en robust, korrekt och kompatibel databehandling tillsammans med medlemsstaterna. Under sådana processer för utbyte av uppgifter, från bedömning av uppgiftskrav, överföring och insamling, till aktualisering och tolkning av uppgifter ska ECDC samordna med medlemsstaterna för att säkerställa ett nära samarbete mellan kommissionen, ECDC och nationella och regionala behöriga organ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att säkerställa uppgifternas kvalitet och enhetlighet ska EWRS genomföra en robust, korrekt och kompatibel databehandling tillsammans med medlemsstaterna. Under sådana processer för utbyte av uppgifter, från bedömning av uppgiftskrav, överföring och insamling, till aktualisering och tolkning av uppgifter ska ECDC samordna med medlemsstaterna för att säkerställa ett nära samarbete mellan kommissionen, ECDC och nationella och regionala behöriga organ.

För att säkerställa uppgifternas kvalitet och enhetlighet ska EWRS genomföra en robust, korrekt och kompatibel databehandling tillsammans med medlemsstaterna. Under sådana processer för utbyte av uppgifter, från bedömning av uppgiftskrav, överföring och insamling, till aktualisering och tolkning av uppgifter ska ECDC samordna med medlemsstaterna för att säkerställa ett nära samarbete mellan kommissionen, ECDC och nationella och regionala behöriga organ.

Ändring 186

Ändring 186

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2a (ny)

Artikel 18 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  ECDC ska utveckla och förbättra EWRS för att öka automatiseringen av insamling och analys av information, uppgradera kategoriseringen av anmälningar, minska kommunikationen med öppna textfält, minska den administrativa bördan och förbättra standardiseringen av anmälningarna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  ECDC ska utveckla och förbättra EWRS för att öka automatiseringen av insamling och analys av information, uppgradera kategoriseringen av anmälningar, minska kommunikationen med öppna textfält, minska den administrativa bördan och förbättra standardiseringen av anmälningarna.

Ändring 187

Ändring 187

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 2b (ny)

Artikel 18 – punkt 2b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  EWRS ska förbättras för att minska byråkratin och dupliceringen av anmälningar. EWRS ska göra det möjligt för de nationella behöriga myndigheterna att till WHO anmäla händelser som kan utgöra internationella hot mot folkhälsan i enlighet med artikel 6 i IHR och ta upp denna information i EWRS, i syfte att automatiskt utfärda en varning i EWRS. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2b.
     
  EWRS ska förbättras för att minska byråkratin och dupliceringen av anmälningar. EWRS ska göra det möjligt för de nationella behöriga myndigheterna att till WHO anmäla händelser som kan utgöra internationella hot mot folkhälsan i enlighet med artikel 6 i IHR och ta upp denna information i EWRS, i syfte att automatiskt utfärda en varning i EWRS.

Ändring 188

Ändring 188

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4

Artikel 18 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta förfaranden för informationsutbytet med andra system för tidig varning på unionsnivå, inbegripet utbyte av personuppgifter, för att säkerställa att EWRS fungerar som det ska och för att undvika överlappande verksamheter eller åtgärder som strider mot befintliga strukturer och mekanismer för beredskap, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. | 4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta förfaranden för informationsutbytet med andra system för tidig varning på unionsnivå
  och internationell nivå
  , inbegripet utbyte av personuppgifter, för att säkerställa att EWRS fungerar som det ska och för att undvika överlappande verksamheter eller åtgärder som strider mot befintliga strukturer och mekanismer för beredskap, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta förfaranden för informationsutbytet med andra system för tidig varning på unionsnivå, inbegripet utbyte av personuppgifter, för att säkerställa att EWRS fungerar som det ska och för att undvika överlappande verksamheter eller åtgärder som strider mot befintliga strukturer och mekanismer för beredskap, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

4.   Kommissionen ska genom genomförandeakter anta förfaranden för informationsutbytet med andra system för tidig varning på unionsnivå
  och internationell nivå
  , inbegripet utbyte av personuppgifter, för att säkerställa att EWRS fungerar som det ska och för att undvika överlappande verksamheter eller åtgärder som strider mot befintliga strukturer och mekanismer för beredskap, monitorering, tidig varning och bekämpning vid allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

Ändring 189

Ändring 189

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 4a (ny)

Artikel 18 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  EWRS ska automatiskt kunna samla in information från andra viktiga databaser, till exempel databaser som innehåller miljödata, klimatdata, bevattningsdata och andra data som är relevanta för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och som skulle kunna underlätta förståelsen och minska risken för potentiella hälsohot. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  EWRS ska automatiskt kunna samla in information från andra viktiga databaser, till exempel databaser som innehåller miljödata, klimatdata, bevattningsdata och andra data som är relevanta för allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och som skulle kunna underlätta förståelsen och minska risken för potentiella hälsohot.

Ändring 190

Ändring 190

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 2

Artikel 19 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om de behöriga nationella myndigheterna till WHO anmäler händelser som kan utgöra internationella hot mot folkhälsan i enlighet med artikel 6 i IHR
  ska de senast
  samtidigt
  utfärda
  en varning i EWRS, förutsatt att hotet i fråga är ett sådant hot som avses i artikel 2.1 i denna förordning. | 2.   Om de behöriga nationella myndigheterna till WHO anmäler händelser som kan utgöra internationella hot mot folkhälsan i enlighet med artikel 6 i IHR
  , enligt vad som avses i artikel 18.2b, ska det
  samtidigt
  utfärdas
  en varning i EWRS, förutsatt att hotet i fråga är ett sådant hot som avses i artikel 2.1 i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om de behöriga nationella myndigheterna till WHO anmäler händelser som kan utgöra internationella hot mot folkhälsan i enlighet med artikel 6 i IHR
  ska de senast
  samtidigt
  utfärda
  en varning i EWRS, förutsatt att hotet i fråga är ett sådant hot som avses i artikel 2.1 i denna förordning.

2.   Om de behöriga nationella myndigheterna till WHO anmäler händelser som kan utgöra internationella hot mot folkhälsan i enlighet med artikel 6 i IHR
  , enligt vad som avses i artikel 18.2b, ska det
  samtidigt
  utfärdas
  en varning i EWRS, förutsatt att hotet i fråga är ett sådant hot som avses i artikel 2.1 i denna förordning.

Ändring 191

Ändring 191

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 3 – led f

Artikel 19 – punkt 3 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| f) | folkhälsorisker, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

f)

folkhälsorisker,

| f) | folkhälsorisker,
  särskilt för utsatta grupper, däribland i möjligaste mån deras effekter på stora icke-smittsamma sjukdomar, |
| --- | --- |

f)

folkhälsorisker,
  särskilt för utsatta grupper, däribland i möjligaste mån deras effekter på stora icke-smittsamma sjukdomar,

särskilt för utsatta grupper, däribland i möjligaste mån deras effekter på stora icke-smittsamma sjukdomar,

Ändring 192

Ändring 192

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 3 – led h

Artikel 19 – punkt 3 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| h) | andra åtgärder än folkhälsoåtgärder, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

h)

andra åtgärder än folkhälsoåtgärder,

| h) | andra
  flersektoriella
  åtgärder än folkhälsoåtgärder, |
| --- | --- |

h)

andra
  flersektoriella
  åtgärder än folkhälsoåtgärder,

flersektoriella

Ändring 193

Ändring 193

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 3 – led ia (nytt)

Artikel 19 – punkt 3 – led ia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ia) | befintliga och potentiella produktionsanläggningar, med det enda syftet att göra det möjligt för unionen att kartlägga den strategiska produktionskapaciteten för unionen som helhet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ia)

ia)

befintliga och potentiella produktionsanläggningar, med det enda syftet att göra det möjligt för unionen att kartlägga den strategiska produktionskapaciteten för unionen som helhet,

befintliga och potentiella produktionsanläggningar, med det enda syftet att göra det möjligt för unionen att kartlägga den strategiska produktionskapaciteten för unionen som helhet,

Ändring 194

Ändring 194

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 3 – led j

Artikel 19 – punkt 3 – led j

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| j) | begäran om och erbjudanden om gränsöverskridande bistånd vid kriser, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

j)

begäran om och erbjudanden om gränsöverskridande bistånd vid kriser,

| j) | begäran om och erbjudanden om gränsöverskridande bistånd vid kriser,
  såsom medicinsk transport av patienter eller tillhandahållande av hälso- och sjukvårdspersonal från en medlemsstat till en annan, särskilt i gränsområden i grannregioner, |
| --- | --- |

j)

begäran om och erbjudanden om gränsöverskridande bistånd vid kriser,
  såsom medicinsk transport av patienter eller tillhandahållande av hälso- och sjukvårdspersonal från en medlemsstat till en annan, särskilt i gränsområden i grannregioner,

såsom medicinsk transport av patienter eller tillhandahållande av hälso- och sjukvårdspersonal från en medlemsstat till en annan, särskilt i gränsområden i grannregioner,

Ändring 195

Ändring 195

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 4a (ny)

Artikel 19 – punkt 4a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 4a.
     
  Medlemsstaten ska uppdatera den information som avses i punkt 3 allteftersom nya data blir tillgängliga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4a.
     
  Medlemsstaten ska uppdatera den information som avses i punkt 3 allteftersom nya data blir tillgängliga.

Ändring 196

Ändring 196

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1 – inledningen

Artikel 20 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   Om en varning utfärdas enligt artikel 19 ska kommissionen, om det är nödvändigt för samordningen av insatserna på unionsnivå eller på begäran av HSC enligt artikel 21 eller på eget initiativ, genom EWRS och för de behöriga nationella myndigheterna och HSC skyndsamt tillhandahålla en riskbedömning av folkhälsohotets potentiella allvarlighetsgrad, inklusive möjliga folkhälsoåtgärder. Riskbedömningen ska utföras av | 1.   Om en varning utfärdas enligt artikel 19 ska kommissionen, om det är nödvändigt för samordningen av insatserna på unionsnivå eller på begäran av HSC enligt artikel 21 eller på eget initiativ, genom EWRS och för de behöriga nationella myndigheterna och HSC skyndsamt tillhandahålla en riskbedömning av folkhälsohotets potentiella allvarlighetsgrad, inklusive möjliga folkhälsoåtgärder
  , inklusive en bedömning av risken för den psykiska hälsan hos den drabbade befolkningen
  . Riskbedömningen ska utföras av |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   Om en varning utfärdas enligt artikel 19 ska kommissionen, om det är nödvändigt för samordningen av insatserna på unionsnivå eller på begäran av HSC enligt artikel 21 eller på eget initiativ, genom EWRS och för de behöriga nationella myndigheterna och HSC skyndsamt tillhandahålla en riskbedömning av folkhälsohotets potentiella allvarlighetsgrad, inklusive möjliga folkhälsoåtgärder. Riskbedömningen ska utföras av

1.   Om en varning utfärdas enligt artikel 19 ska kommissionen, om det är nödvändigt för samordningen av insatserna på unionsnivå eller på begäran av HSC enligt artikel 21 eller på eget initiativ, genom EWRS och för de behöriga nationella myndigheterna och HSC skyndsamt tillhandahålla en riskbedömning av folkhälsohotets potentiella allvarlighetsgrad, inklusive möjliga folkhälsoåtgärder
  , inklusive en bedömning av risken för den psykiska hälsan hos den drabbade befolkningen
  . Riskbedömningen ska utföras av

Ändring 197

Ändring 197

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1 – led a

Artikel 20 – punkt 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| a) | ECDC i enlighet med artikel 8a i förordning (EU).../ ... [OP: För in numret på ECDC-förordningen [ISC/2020/12527]] i händelse av ett hot som avses i artikel 2.1 a 
  i och ii
  i den här förordningen som inkluderar ämnen av mänskligt ursprung: blod, organ, vävnader och celler som kan påverkas av smittsamma sjukdomar, eller artikel 2.1 d i den här förordningen, och/eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

a)

ECDC i enlighet med artikel 8a i förordning (EU).../ ... [OP: För in numret på ECDC-förordningen [ISC/2020/12527]] i händelse av ett hot som avses i artikel 2.1 a 
  i och ii
  i den här förordningen som inkluderar ämnen av mänskligt ursprung: blod, organ, vävnader och celler som kan påverkas av smittsamma sjukdomar, eller artikel 2.1 d i den här förordningen, och/eller

i och ii

| a) | ECDC i enlighet med artikel 8a i förordning (EU).../ ... [OP: För in numret på ECDC-förordningen [ISC/2020/12527]] i händelse av ett hot som avses i artikel 2.1 a i den här förordningen som inkluderar ämnen av mänskligt ursprung:
  såsom
  blod, organ, vävnader och celler som kan påverkas av smittsamma sjukdomar, eller artikel 2.1 d i den här förordningen, och/eller |
| --- | --- |

a)

ECDC i enlighet med artikel 8a i förordning (EU).../ ... [OP: För in numret på ECDC-förordningen [ISC/2020/12527]] i händelse av ett hot som avses i artikel 2.1 a i den här förordningen som inkluderar ämnen av mänskligt ursprung:
  såsom
  blod, organ, vävnader och celler som kan påverkas av smittsamma sjukdomar, eller artikel 2.1 d i den här förordningen, och/eller

såsom

Ändring 198

Ändring 198

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1 – led aa (nytt)

Artikel 20 – punkt 1 – led aa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | aa) | Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) i enlighet med artikel 1 i förordning (EU) 2021/... [inför numret på den reviderade EMA-förordningen 2020/0321(COD)], i händelse av ett hot som är kopplat till ett defekt läkemedel eller om ett hot blir allt allvarligare till följd av brist på humanläkemedel eller medicintekniska produkter, och/eller |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

aa)

aa)

Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) i enlighet med artikel 1 i förordning (EU) 2021/... [inför numret på den reviderade EMA-förordningen 2020/0321(COD)], i händelse av ett hot som är kopplat till ett defekt läkemedel eller om ett hot blir allt allvarligare till följd av brist på humanläkemedel eller medicintekniska produkter, och/eller

Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) i enlighet med artikel 1 i förordning (EU) 2021/... [inför numret på den reviderade EMA-förordningen 2020/0321(COD)], i händelse av ett hot som är kopplat till ett defekt läkemedel eller om ett hot blir allt allvarligare till följd av brist på humanläkemedel eller medicintekniska produkter, och/eller

Ändring 199

Ändring 199

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 1 – led fa (nytt)

Artikel 20 – punkt 1 – led fa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | fa) | enheter på unionsnivå eller nationell nivå som arbetar med lagring av läkemedel. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

fa)

fa)

enheter på unionsnivå eller nationell nivå som arbetar med lagring av läkemedel.

enheter på unionsnivå eller nationell nivå som arbetar med lagring av läkemedel.

Ändring 200

Ändring 200

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 2

Artikel 20 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   På begäran av den byrå eller det organ som utför riskbedömningen inom ramen för sitt uppdrag ska de byråer och organ som anges i punkt 1 utan onödigt dröjsmål tillhandahålla all relevant information och alla relevanta data som de förfogar över. | 2.   På begäran av den byrå eller det organ som utför riskbedömningen inom ramen för sitt uppdrag ska de byråer och organ som anges i punkt 1 utan onödigt dröjsmål tillhandahålla all relevant information och alla relevanta data
  och sakkunskaper
  som de förfogar över.
  När riskbedömningen utförs ska byrån eller organet utses till ”ansvarig” byrå i enlighet med punkt 3. Byrån eller organet ska se till att ta del av all information eller sakkunskap som erhållits från andra byråer eller organ som avses i punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   På begäran av den byrå eller det organ som utför riskbedömningen inom ramen för sitt uppdrag ska de byråer och organ som anges i punkt 1 utan onödigt dröjsmål tillhandahålla all relevant information och alla relevanta data som de förfogar över.

2.   På begäran av den byrå eller det organ som utför riskbedömningen inom ramen för sitt uppdrag ska de byråer och organ som anges i punkt 1 utan onödigt dröjsmål tillhandahålla all relevant information och alla relevanta data
  och sakkunskaper
  som de förfogar över.
  När riskbedömningen utförs ska byrån eller organet utses till ”ansvarig” byrå i enlighet med punkt 3. Byrån eller organet ska se till att ta del av all information eller sakkunskap som erhållits från andra byråer eller organ som avses i punkt 1.

Ändring 201

Ändring 201

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 3 – stycke 1

Artikel 20 – punkt 3 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Om den riskbedömning som behövs helt eller delvis ligger utanför uppdragen för de byråer som anges i punkt 1, men anses vara nödvändig för samordningen av insatserna på unionsnivå, ska kommissionen, på HSC:s begäran eller på eget initiativ, tillhandahålla en riskbedömning för detta särskilda ändamål. | Om den riskbedömning som behövs helt eller delvis ligger utanför uppdragen för de byråer som anges i punkt 1, men anses vara nödvändig för samordningen av insatserna på unionsnivå, ska kommissionen, på HSC:s begäran eller på eget initiativ, tillhandahålla en riskbedömning för detta särskilda ändamål.
  Om den riskbedömning som behövs omfattas av uppdraget för flera av de byråer som anges i punkt 1 ska kommissionen utse en ansvarig byrå med ansvar för genomförandet av riskbedömningen, i samarbete med övriga berörda byråer, och fastställa en tidsfrist för när den byrån ska lämna in sin bedömning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Om den riskbedömning som behövs helt eller delvis ligger utanför uppdragen för de byråer som anges i punkt 1, men anses vara nödvändig för samordningen av insatserna på unionsnivå, ska kommissionen, på HSC:s begäran eller på eget initiativ, tillhandahålla en riskbedömning för detta särskilda ändamål.

Om den riskbedömning som behövs helt eller delvis ligger utanför uppdragen för de byråer som anges i punkt 1, men anses vara nödvändig för samordningen av insatserna på unionsnivå, ska kommissionen, på HSC:s begäran eller på eget initiativ, tillhandahålla en riskbedömning för detta särskilda ändamål.
  Om den riskbedömning som behövs omfattas av uppdraget för flera av de byråer som anges i punkt 1 ska kommissionen utse en ansvarig byrå med ansvar för genomförandet av riskbedömningen, i samarbete med övriga berörda byråer, och fastställa en tidsfrist för när den byrån ska lämna in sin bedömning.

Om den riskbedömning som behövs omfattas av uppdraget för flera av de byråer som anges i punkt 1 ska kommissionen utse en ansvarig byrå med ansvar för genomförandet av riskbedömningen, i samarbete med övriga berörda byråer, och fastställa en tidsfrist för när den byrån ska lämna in sin bedömning.

Ändring 202

Ändring 202

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 3 – stycke 2

Artikel 20 – punkt 3 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska skyndsamt ställa riskbedömningen till de behöriga nationella myndigheternas förfogande genom EWRS och, om så är lämpligt, genom därtill kopplade varningssystem. I de fall där riskbedömningen ska offentliggöras ska de behöriga nationella myndigheterna erhålla den innan den offentliggörs. | Kommissionen ska skyndsamt ställa riskbedömningen till de behöriga nationella myndigheternas förfogande genom EWRS och, om så är lämpligt, genom därtill kopplade varningssystem. I de fall där riskbedömningen ska offentliggöras ska de behöriga nationella myndigheterna erhålla den innan den offentliggörs
  genom EWRS och HSC
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kommissionen ska skyndsamt ställa riskbedömningen till de behöriga nationella myndigheternas förfogande genom EWRS och, om så är lämpligt, genom därtill kopplade varningssystem. I de fall där riskbedömningen ska offentliggöras ska de behöriga nationella myndigheterna erhålla den innan den offentliggörs.

Kommissionen ska skyndsamt ställa riskbedömningen till de behöriga nationella myndigheternas förfogande genom EWRS och, om så är lämpligt, genom därtill kopplade varningssystem. I de fall där riskbedömningen ska offentliggöras ska de behöriga nationella myndigheterna erhålla den innan den offentliggörs
  genom EWRS och HSC
  .

genom EWRS och HSC

Ändring 203

Ändring 203

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 20 – punkt 3 – stycke 3

Artikel 20 – punkt 3 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Riskbedömningen ska ta hänsyn till eventuellt tillgänglig relevant information som lämnas av andra enheter, i synnerhet av WHO i händelse av ett internationellt hot mot folkhälsan. | Riskbedömningen ska ta hänsyn till eventuellt tillgänglig relevant information som lämnas av
  folkhälsoexperter och
  andra enheter, i synnerhet av WHO i händelse av ett internationellt hot mot folkhälsan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Riskbedömningen ska ta hänsyn till eventuellt tillgänglig relevant information som lämnas av andra enheter, i synnerhet av WHO i händelse av ett internationellt hot mot folkhälsan.

Riskbedömningen ska ta hänsyn till eventuellt tillgänglig relevant information som lämnas av
  folkhälsoexperter och
  andra enheter, i synnerhet av WHO i händelse av ett internationellt hot mot folkhälsan.

folkhälsoexperter och

Ändring 204

Ändring 204

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – led b

Artikel 21 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | risk- och kriskommunikationen, som ska anpassas till medlemsstaternas behov och omständigheter och som syftar till att ge allmänheten och
  sjukvårdspersonal
  inom unionen enhetlig och samordnad information, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

risk- och kriskommunikationen, som ska anpassas till medlemsstaternas behov och omständigheter och som syftar till att ge allmänheten och
  sjukvårdspersonal
  inom unionen enhetlig och samordnad information,

sjukvårdspersonal

| b) | risk- och kriskommunikationen, som ska anpassas till medlemsstaternas behov och omständigheter och som syftar till att ge allmänheten
  , sjukvårdspersonal
  och
  folkhälsopersonal
  inom unionen enhetlig och samordnad information, |
| --- | --- |

b)

risk- och kriskommunikationen, som ska anpassas till medlemsstaternas behov och omständigheter och som syftar till att ge allmänheten
  , sjukvårdspersonal
  och
  folkhälsopersonal
  inom unionen enhetlig och samordnad information,

, sjukvårdspersonal

folkhälsopersonal

Ändring 205

Ändring 205

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – led c

Artikel 21 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | antagandet av yttranden och vägledningar, inbegripet om specifika motåtgärder från medlemsstaternas sida för förebyggande och kontroll av ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

antagandet av yttranden och vägledningar, inbegripet om specifika motåtgärder från medlemsstaternas sida för förebyggande och kontroll av ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa.

| c) | antagandet av yttranden och vägledningar, inbegripet om specifika motåtgärder från medlemsstaternas sida för förebyggande och kontroll av ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  , inklusive samordning av motåtgärder
  . |
| --- | --- |

c)

antagandet av yttranden och vägledningar, inbegripet om specifika motåtgärder från medlemsstaternas sida för förebyggande och kontroll av ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa
  , inklusive samordning av motåtgärder
  .

, inklusive samordning av motåtgärder

Ändring 206

Ändring 206

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 21 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | nationella reserestriktioner och andra gränsöverskridande åtgärder för att begränsa rörelsefriheten och folksamlingar, samt krav på karantän och övervakning av karantän efter resor över gränser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

nationella reserestriktioner och andra gränsöverskridande åtgärder för att begränsa rörelsefriheten och folksamlingar, samt krav på karantän och övervakning av karantän efter resor över gränser.

nationella reserestriktioner och andra gränsöverskridande åtgärder för att begränsa rörelsefriheten och folksamlingar, samt krav på karantän och övervakning av karantän efter resor över gränser.

Ändring 207

Ändring 207

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 2

Artikel 21 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Om en medlemsstat har för avsikt att anta folkhälsoåtgärder för att bekämpa ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa, ska den innan den antar åtgärderna informera och
  samråda
  med övriga medlemsstater
  och
  kommissionen om åtgärdernas karaktär, syfte och omfattning, såvida inte behovet av att skydda folkhälsan är så akut att åtgärderna måste antas omedelbart. | 2.   Om en medlemsstat har för avsikt att anta
  eller upphöra med
  folkhälsoåtgärder för att bekämpa ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa, ska den innan den antar
  eller upphör med
  åtgärderna informera
  , samråda
  och
  samordna
  med övriga medlemsstater
  , särskilt angränsande medlemsstater,
  kommissionen
  och hälsosäkerhetskommittén
  om åtgärdernas karaktär, syfte och omfattning, såvida inte behovet av att skydda folkhälsan är så akut att åtgärderna måste antas omedelbart. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Om en medlemsstat har för avsikt att anta folkhälsoåtgärder för att bekämpa ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa, ska den innan den antar åtgärderna informera och
  samråda
  med övriga medlemsstater
  och
  kommissionen om åtgärdernas karaktär, syfte och omfattning, såvida inte behovet av att skydda folkhälsan är så akut att åtgärderna måste antas omedelbart.

2.   Om en medlemsstat har för avsikt att anta
  eller upphöra med
  folkhälsoåtgärder för att bekämpa ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa, ska den innan den antar
  eller upphör med
  åtgärderna informera
  , samråda
  och
  samordna
  med övriga medlemsstater
  , särskilt angränsande medlemsstater,
  kommissionen
  och hälsosäkerhetskommittén
  om åtgärdernas karaktär, syfte och omfattning, såvida inte behovet av att skydda folkhälsan är så akut att åtgärderna måste antas omedelbart.

Ändring 208

Ändring 208

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 3

Artikel 21 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Om en medlemsstat av brådskande skäl måste anta folkhälsoåtgärder som svar på uppkomsten eller återkomsten av ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa ska den omedelbart efter antagandet underrätta övriga medlemsstater
  och
  kommissionen om åtgärdernas karaktär, syfte och omfattning. | 3.   Om en medlemsstat av brådskande skäl måste anta folkhälsoåtgärder som svar på uppkomsten eller återkomsten av ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa ska den omedelbart efter antagandet underrätta övriga medlemsstater
  , berörda regionala myndigheter,
  kommissionen
  och hälsosäkerhetskommittén
  om åtgärdernas karaktär, syfte och omfattning
  , särskilt i gränsregioner
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Om en medlemsstat av brådskande skäl måste anta folkhälsoåtgärder som svar på uppkomsten eller återkomsten av ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa ska den omedelbart efter antagandet underrätta övriga medlemsstater
  och
  kommissionen om åtgärdernas karaktär, syfte och omfattning.

3.   Om en medlemsstat av brådskande skäl måste anta folkhälsoåtgärder som svar på uppkomsten eller återkomsten av ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa ska den omedelbart efter antagandet underrätta övriga medlemsstater
  , berörda regionala myndigheter,
  kommissionen
  och hälsosäkerhetskommittén
  om åtgärdernas karaktär, syfte och omfattning
  , särskilt i gränsregioner
  .

Ändring 209

Ändring 209

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 3a (ny)

Artikel 21 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Om ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa överstiger den nationella insatsförmågan i en medlemsstat får denna medlemsstat också begära bistånd från övriga medlemsstater genom ERCC, som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU

   (1a)

  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3a.
     
  Om ett allvarligt gränsöverskridande hot mot människors hälsa överstiger den nationella insatsförmågan i en medlemsstat får denna medlemsstat också begära bistånd från övriga medlemsstater genom ERCC, som föreskrivs i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU

   (1a)

  .

Ändring 210

Ändring 210

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 2 – led c

Artikel 22 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | stå
  i proportion till folkhälsoriskerna till följd av hotet i fråga, i synnerhet ska onödiga begränsningar av den fria rörligheten för personer, varor och tjänster undvikas. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

stå
  i proportion till folkhälsoriskerna till följd av hotet i fråga, i synnerhet ska onödiga begränsningar av den fria rörligheten för personer, varor och tjänster undvikas.

stå

| c) | vara nödvändiga, lämpliga och stå
  i proportion till folkhälsoriskerna till följd av hotet i fråga, i synnerhet ska onödiga begränsningar av den fria rörligheten för personer, varor och tjänster undvikas
  , liksom begränsningar av de rättigheter, friheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och samordning av medlemsstaternas åtgärder ska främjas
  . |
| --- | --- |

c)

vara nödvändiga, lämpliga och stå
  i proportion till folkhälsoriskerna till följd av hotet i fråga, i synnerhet ska onödiga begränsningar av den fria rörligheten för personer, varor och tjänster undvikas
  , liksom begränsningar av de rättigheter, friheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och samordning av medlemsstaternas åtgärder ska främjas
  .

vara nödvändiga, lämpliga och stå

, liksom begränsningar av de rättigheter, friheter och principer som fastställs i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och samordning av medlemsstaternas åtgärder ska främjas

Ändring 211

Ändring 211

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 2 – led ca (nytt)

Artikel 22 – punkt 2 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | vara tidsbegränsade och upphöra så snart ett av de tillämpliga villkoren i leden a, b och c inte längre är uppfyllt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

vara tidsbegränsade och upphöra så snart ett av de tillämpliga villkoren i leden a, b och c inte längre är uppfyllt.

vara tidsbegränsade och upphöra så snart ett av de tillämpliga villkoren i leden a, b och c inte längre är uppfyllt.

Ändring 212

Ändring 212

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 2 – led cb (nytt)

Artikel 22 – punkt 2 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cb) | ta hänsyn till behovet av en inre marknad som fungerar normalt, i synnerhet förekomsten av gröna körfält för fri rörlighet för livsmedel och medicinska motåtgärder. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cb)

cb)

ta hänsyn till behovet av en inre marknad som fungerar normalt, i synnerhet förekomsten av gröna körfält för fri rörlighet för livsmedel och medicinska motåtgärder.

ta hänsyn till behovet av en inre marknad som fungerar normalt, i synnerhet förekomsten av gröna körfält för fri rörlighet för livsmedel och medicinska motåtgärder.

Ändring 213

Ändring 213

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 3

Artikel 23 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Innan fastställandet av att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger
  bör
  kommissionen delge WHO sin analys av utbrottsläget och informera WHO om sin avsikt att anta ett sådant beslut. | 3.   Innan fastställandet av att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger
  ska
  kommissionen delge WHO sin analys av utbrottsläget och informera WHO om sin avsikt att anta ett sådant beslut. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Innan fastställandet av att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger
  bör
  kommissionen delge WHO sin analys av utbrottsläget och informera WHO om sin avsikt att anta ett sådant beslut.

3.   Innan fastställandet av att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger
  ska
  kommissionen delge WHO sin analys av utbrottsläget och informera WHO om sin avsikt att anta ett sådant beslut.

Ändring 214

Ändring 214

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 23 – punkt 4 – stycke 2

Artikel 23 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel
  27.2
  . | Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel
  27.3
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel
  27.2
  .

27.2

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel
  27.3
  .

27.3

Ändring 215

Ändring 215

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1 – inledningen

Artikel 24 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   I syfte att formellt fastställa att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger ska kommissionen inrätta en rådgivande kommitté för hot mot folkhälsan (nedan kallad rådgivande kommittén) som på kommissionens begäran ska ge råd till kommissionen genom att lämna synpunkter på | 1.   I syfte att formellt fastställa att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger ska kommissionen
  , i samråd med hälsosäkerhetskommittén,
  inrätta en rådgivande kommitté för hot mot folkhälsan (nedan kallad rådgivande kommittén) som på kommissionens
  eller hälsosäkerhetskommitténs
  begäran ska ge råd till kommissionen
  och hälsosäkerhetskommittén
  genom att lämna synpunkter på |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   I syfte att formellt fastställa att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger ska kommissionen inrätta en rådgivande kommitté för hot mot folkhälsan (nedan kallad rådgivande kommittén) som på kommissionens begäran ska ge råd till kommissionen genom att lämna synpunkter på

1.   I syfte att formellt fastställa att ett hot mot folkhälsan på unionsnivå föreligger ska kommissionen
  , i samråd med hälsosäkerhetskommittén,
  inrätta en rådgivande kommitté för hot mot folkhälsan (nedan kallad rådgivande kommittén) som på kommissionens
  eller hälsosäkerhetskommitténs
  begäran ska ge råd till kommissionen
  och hälsosäkerhetskommittén
  genom att lämna synpunkter på

Ändring 216

Ändring 216

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1 – led c – led ii

Artikel 24 – punkt 1 – led c – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | identifiering och motverkande av betydande luckor, inkonsekvenser eller brister i de åtgärder som vidtas eller ska vidtas för att begränsa och hantera det specifika hotet och övervinna dess effekter, bland annat när det gäller klinisk hantering och behandling
  , icke-farmaceutiska motåtgärder
  och behov av folkhälsoforskning, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

identifiering och motverkande av betydande luckor, inkonsekvenser eller brister i de åtgärder som vidtas eller ska vidtas för att begränsa och hantera det specifika hotet och övervinna dess effekter, bland annat när det gäller klinisk hantering och behandling
  , icke-farmaceutiska motåtgärder
  och behov av folkhälsoforskning,

, icke-farmaceutiska motåtgärder

| ii) | identifiering och motverkande av betydande luckor, inkonsekvenser eller brister i de åtgärder som vidtas eller ska vidtas för att begränsa och hantera det specifika hotet och övervinna dess effekter, bland annat när det gäller klinisk hantering och behandling och behov av folkhälsoforskning, |
| --- | --- |

ii)

identifiering och motverkande av betydande luckor, inkonsekvenser eller brister i de åtgärder som vidtas eller ska vidtas för att begränsa och hantera det specifika hotet och övervinna dess effekter, bland annat när det gäller klinisk hantering och behandling och behov av folkhälsoforskning,

Ändring 217

Ändring 217

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 1 – led c – led iia (nytt)

Artikel 24 – punkt 1 – led c – led iia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iia) | i samråd med EMA i enlighet med förordning (EU) .../... [EUT: För in numret på EMA-förordningen], stabilitet i försörjningskedjor och produktionskapacitet för medicinska försörjningskedjor som deltar i produktionen och framställningen av de medicinska motåtgärder som behövs för diagnostisering, behandling och uppföljning av den berörda sjukdomen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iia)

iia)

i samråd med EMA i enlighet med förordning (EU) .../... [EUT: För in numret på EMA-förordningen], stabilitet i försörjningskedjor och produktionskapacitet för medicinska försörjningskedjor som deltar i produktionen och framställningen av de medicinska motåtgärder som behövs för diagnostisering, behandling och uppföljning av den berörda sjukdomen,

i samråd med EMA i enlighet med förordning (EU) .../... [EUT: För in numret på EMA-förordningen], stabilitet i försörjningskedjor och produktionskapacitet för medicinska försörjningskedjor som deltar i produktionen och framställningen av de medicinska motåtgärder som behövs för diagnostisering, behandling och uppföljning av den berörda sjukdomen,

Ändring 218

Ändring 218

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2

Artikel 24 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Rådgivande kommittén ska bestå av oberoende experter som väljs ut av kommissionen utifrån de expertområden och erfarenheter som är mest relevanta för det specifika hot som uppstår. Kommittén bör ha en tvärvetenskaplig sammansättning så att den kan ge råd om biomedicinska, beteendemässiga, sociala, ekonomiska, kulturella och internationella aspekter. Företrädare för ECDC och EMA ska delta
  som observatörer
  i den rådgivande kommittén. Företrädare för andra unionsorgan eller unionsbyråer som är relevanta för det specifika hotet ska vid behov delta som observatörer i kommittén. Kommissionen får bjuda in experter med särskild sakkunskap i en fråga som står på dagordningen att tillfälligt delta i den rådgivande kommitténs arbete. | 2.   Rådgivande kommittén ska bestå av oberoende experter
  , företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal och för det civila samhället
  som väljs ut av kommissionen utifrån de expertområden och erfarenheter som är mest relevanta för det specifika hot som uppstår. Kommittén bör ha en tvärvetenskaplig sammansättning så att den kan ge råd om
  sanitära,
  biomedicinska, beteendemässiga, sociala, ekonomiska,
  forsknings-, utvecklings- och tillverkningsmässiga,
  kulturella
  , transportmässiga
  och internationella aspekter. Företrädare för ECDC och EMA ska delta
  aktivt
  i den rådgivande kommittén. Företrädare för andra unionsorgan eller unionsbyråer som är relevanta för det specifika hotet ska vid behov delta som observatörer i kommittén. Kommissionen
  eller hälsosäkerhetskommittén
  får bjuda in experter
  och berörda parter
  med särskild sakkunskap i en fråga som står på dagordningen att tillfälligt delta i den rådgivande kommitténs arbete.
  Kommissionen ska offentliggöra namnen på de utvalda experter som ingår i den rådgivande kommittén och den yrkesmässiga och/eller vetenskapliga bakgrund som stöder deras utnämning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Rådgivande kommittén ska bestå av oberoende experter som väljs ut av kommissionen utifrån de expertområden och erfarenheter som är mest relevanta för det specifika hot som uppstår. Kommittén bör ha en tvärvetenskaplig sammansättning så att den kan ge råd om biomedicinska, beteendemässiga, sociala, ekonomiska, kulturella och internationella aspekter. Företrädare för ECDC och EMA ska delta
  som observatörer
  i den rådgivande kommittén. Företrädare för andra unionsorgan eller unionsbyråer som är relevanta för det specifika hotet ska vid behov delta som observatörer i kommittén. Kommissionen får bjuda in experter med särskild sakkunskap i en fråga som står på dagordningen att tillfälligt delta i den rådgivande kommitténs arbete.

2.   Rådgivande kommittén ska bestå av oberoende experter
  , företrädare för hälso- och sjukvårdspersonal och för det civila samhället
  som väljs ut av kommissionen utifrån de expertområden och erfarenheter som är mest relevanta för det specifika hot som uppstår. Kommittén bör ha en tvärvetenskaplig sammansättning så att den kan ge råd om
  sanitära,
  biomedicinska, beteendemässiga, sociala, ekonomiska,
  forsknings-, utvecklings- och tillverkningsmässiga,
  kulturella
  , transportmässiga
  och internationella aspekter. Företrädare för ECDC och EMA ska delta
  aktivt
  i den rådgivande kommittén. Företrädare för andra unionsorgan eller unionsbyråer som är relevanta för det specifika hotet ska vid behov delta som observatörer i kommittén. Kommissionen
  eller hälsosäkerhetskommittén
  får bjuda in experter
  och berörda parter
  med särskild sakkunskap i en fråga som står på dagordningen att tillfälligt delta i den rådgivande kommitténs arbete.
  Kommissionen ska offentliggöra namnen på de utvalda experter som ingår i den rådgivande kommittén och den yrkesmässiga och/eller vetenskapliga bakgrund som stöder deras utnämning.

Ändring 219

Ändring 219

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 2 a (ny)

Artikel 24 – punkt 2 a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen ska på sin webbplats offentliggöra en förteckning över medlemmarna av den rådgivande kommittén och de kvalifikationer som ligger till grund för deras utnämning. När så är möjligt ska en geografisk balans säkerställas bland medlemmarna. Medlemmarna ska handla i allmänhetens intresse och på ett oberoende sätt. De ska lämna intresse- och åtagandeförklaringar. Sådana förklaringar ska innefatta varje eventuell verksamhet, befattning och omständighet och varje eventuellt faktum som skulle kunna inbegripa ett direkt eller indirekt intresse, för att kunna identifiera de intressen som skulle kunna anses inverka negativt på dessa experters oberoende. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2a.
     
  Kommissionen ska på sin webbplats offentliggöra en förteckning över medlemmarna av den rådgivande kommittén och de kvalifikationer som ligger till grund för deras utnämning. När så är möjligt ska en geografisk balans säkerställas bland medlemmarna. Medlemmarna ska handla i allmänhetens intresse och på ett oberoende sätt. De ska lämna intresse- och åtagandeförklaringar. Sådana förklaringar ska innefatta varje eventuell verksamhet, befattning och omständighet och varje eventuellt faktum som skulle kunna inbegripa ett direkt eller indirekt intresse, för att kunna identifiera de intressen som skulle kunna anses inverka negativt på dessa experters oberoende.

Ändring 220

Ändring 220

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 3

Artikel 24 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Rådgivande kommittén ska sammanträda när läget så kräver, på begäran av kommissionen eller en medlemsstat. | 3.   Rådgivande kommittén ska sammanträda när läget så kräver, på begäran av kommissionen
  , hälsosäkerhetskommittén
  eller en medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Rådgivande kommittén ska sammanträda när läget så kräver, på begäran av kommissionen eller en medlemsstat.

3.   Rådgivande kommittén ska sammanträda när läget så kräver, på begäran av kommissionen
  , hälsosäkerhetskommittén
  eller en medlemsstat.

Ändring 221

Ändring 221

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 6

Artikel 24 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   Rådgivande kommittén ska fastställa sin arbetsordning, inbegripet regler för tillkännagivande och upphävande av att ett hot mot folkhälsan föreligger samt antagande av rekommendationer och omröstning. Arbetsordningen ska träda i kraft sedan den tillstyrkts av kommissionen. | 6.   Rådgivande kommittén ska fastställa sin arbetsordning, inbegripet regler för tillkännagivande och upphävande av att ett hot mot folkhälsan föreligger samt antagande av rekommendationer och omröstning. Arbetsordningen ska träda i kraft sedan den tillstyrkts av kommissionen
  och hälsosäkerhetskommittén
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   Rådgivande kommittén ska fastställa sin arbetsordning, inbegripet regler för tillkännagivande och upphävande av att ett hot mot folkhälsan föreligger samt antagande av rekommendationer och omröstning. Arbetsordningen ska träda i kraft sedan den tillstyrkts av kommissionen.

6.   Rådgivande kommittén ska fastställa sin arbetsordning, inbegripet regler för tillkännagivande och upphävande av att ett hot mot folkhälsan föreligger samt antagande av rekommendationer och omröstning. Arbetsordningen ska träda i kraft sedan den tillstyrkts av kommissionen
  och hälsosäkerhetskommittén
  .

Ändring 222

Ändring 222

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 6a (ny)

Artikel 24 – punkt 6a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6a.
     
  Rådgivande kommitténs protokoll ska vara offentliga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6a.
     
  Rådgivande kommitténs protokoll ska vara offentliga.

Ändring 223

Ändring 223

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 24 – punkt 6b (ny)

Artikel 24 – punkt 6b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | 6b.
     
  Den rådgivande kommittén ska ha ett nära samarbete med nationella rådgivande organ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6b.
     
  Den rådgivande kommittén ska ha ett nära samarbete med nationella rådgivande organ.

Ändring 224

Ändring 224

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – led b

Artikel 25 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | införa mekanismer för att övervaka brister på
  medicinska motåtgärder
  , samt för att
  utveckla
  ,
  upphandla
  ,
  hantera
  och
  införa
  medicinska motåtgärder, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

införa mekanismer för att övervaka brister på
  medicinska motåtgärder
  , samt för att
  utveckla
  ,
  upphandla
  ,
  hantera
  och
  införa
  medicinska motåtgärder,

medicinska motåtgärder

utveckla

upphandla

hantera

införa

| b) | införa mekanismer för att övervaka brister på
  samt utveckling
  ,
  tillverkning och upphandling
  samt
  vidtagna åtgärder
  för att
  säkerställa försörjningstrygghet
  ,
  hantering
  ,
  lagring, distribution
  och
  användning av
  medicinska motåtgärder, |
| --- | --- |

b)

införa mekanismer för att övervaka brister på
  samt utveckling
  ,
  tillverkning och upphandling
  samt
  vidtagna åtgärder
  för att
  säkerställa försörjningstrygghet
  ,
  hantering
  ,
  lagring, distribution
  och
  användning av
  medicinska motåtgärder,

samt utveckling

tillverkning och upphandling

vidtagna åtgärder

säkerställa försörjningstrygghet

hantering

lagring, distribution

användning av

Ändring 225

Ändring 225

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – led c

Artikel 25 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| c) | aktivera stöd från ECDC i enlighet med förordning (EU).../... [EUT: För in numret på ECDC-förordningen [ISC/2020/12527]] för att mobilisera och sätta in EU:s arbetsgrupper för stöd vid utbrott. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

c)

aktivera stöd från ECDC i enlighet med förordning (EU).../... [EUT: För in numret på ECDC-förordningen [ISC/2020/12527]] för att mobilisera och sätta in EU:s arbetsgrupper för stöd vid utbrott.

| c) | aktivera stöd från ECDC i enlighet med förordning (EU).../... [EUT: För in numret på ECDC-förordningen [ISC/2020/12527]] för att mobilisera och sätta in EU:s arbetsgrupper för stöd vid utbrott
  och i synnerhet fastställa en förteckning över sängplatser inom intensivvården i medlemsstaterna för att patienter ska kunna flyttas över gränserna, |
| --- | --- |

c)

aktivera stöd från ECDC i enlighet med förordning (EU).../... [EUT: För in numret på ECDC-förordningen [ISC/2020/12527]] för att mobilisera och sätta in EU:s arbetsgrupper för stöd vid utbrott
  och i synnerhet fastställa en förteckning över sängplatser inom intensivvården i medlemsstaterna för att patienter ska kunna flyttas över gränserna,

och i synnerhet fastställa en förteckning över sängplatser inom intensivvården i medlemsstaterna för att patienter ska kunna flyttas över gränserna,

Ändring 226

Ändring 226

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – led ca (nytt)

Artikel 25 – punkt 1 – led ca (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ca) | införa en unionsmekanism för exportkontroll i syfte att göra det möjligt för unionen att garantera effektiv tillgång till motåtgärder i rätt tid. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ca)

ca)

införa en unionsmekanism för exportkontroll i syfte att göra det möjligt för unionen att garantera effektiv tillgång till motåtgärder i rätt tid.

införa en unionsmekanism för exportkontroll i syfte att göra det möjligt för unionen att garantera effektiv tillgång till motåtgärder i rätt tid.

Ändring 227

Ändring 227

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1 – led cb (nytt)

Artikel 25 – punkt 1 – led cb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | cb) | i undantagsfall införa gröna körfält som avses i artikel 25a i denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

cb)

cb)

i undantagsfall införa gröna körfält som avses i artikel 25a i denna förordning.

i undantagsfall införa gröna körfält som avses i artikel 25a i denna förordning.

Ändring 228

Ändring 228

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25a (ny)

Artikel 25a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 25a |
| | Gröna körfält |
| | 1.
     
  Efter att ha konstaterat att det föreligger ett hot mot folkhälsan i en pandemisk situation enligt artikel 23.1 ska kommissionen, i händelse av gränsrestriktioner, inrätta gröna körfält för att säkerställa att nödvändiga varor, medicinska motåtgärder och gränsöverskridande arbetstagare kan röra sig fritt på den inre marknaden. |
| | 2.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter för att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av de gröna körfält som avses i punkt 1. |
| | 3.
     
  En medlemsstat får endast förbjuda eller begränsa export av medicinska motåtgärder i de fall som anges i artikel 36 i EUF-fördraget under ett hot mot folkhälsan på unionsnivå, under förutsättning att den erhåller ett föregående tillstånd från kommissionen. |
| | 4.
     
  Kommissionen ska fatta beslut om en sådan ansökan inom fem dagar från begäran. Om kommissionen inte fattar något beslut inom denna tidsfrist ska tillståndet anses beviljat. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 25a

Artikel 25a

Gröna körfält

Gröna körfält

1.
     
  Efter att ha konstaterat att det föreligger ett hot mot folkhälsan i en pandemisk situation enligt artikel 23.1 ska kommissionen, i händelse av gränsrestriktioner, inrätta gröna körfält för att säkerställa att nödvändiga varor, medicinska motåtgärder och gränsöverskridande arbetstagare kan röra sig fritt på den inre marknaden.

2.
     
  Kommissionen ges befogenhet att anta delegerade akter för att komplettera denna förordning med bestämmelser om inrättandet av de gröna körfält som avses i punkt 1.

3.
     
  En medlemsstat får endast förbjuda eller begränsa export av medicinska motåtgärder i de fall som anges i artikel 36 i EUF-fördraget under ett hot mot folkhälsan på unionsnivå, under förutsättning att den erhåller ett föregående tillstånd från kommissionen.

4.
     
  Kommissionen ska fatta beslut om en sådan ansökan inom fem dagar från begäran. Om kommissionen inte fattar något beslut inom denna tidsfrist ska tillståndet anses beviljat.

Ändring 229

Ändring 229

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 1

Artikel 26 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 1.   EWRS ska inkludera en funktion för selektiv underrättelse som gör det möjligt att överföra personuppgifter, inklusive kontaktuppgifter och hälsodata, endast till de behöriga nationella myndigheter som deltar i de berörda kontaktspårningsåtgärderna. Denna funktion för selektiv underrättelse ska utformas och användas på ett sätt som gör det möjligt att säkerställa en säker och laglig behandling av personuppgifter och sammankoppling med kontaktspårningssystem på unionsnivå. | 1.   EWRS ska inkludera en funktion för selektiv underrättelse som gör det möjligt att överföra personuppgifter, inklusive kontaktuppgifter och hälsodata, endast till de behöriga nationella myndigheter som deltar i de berörda kontaktspårningsåtgärderna. Denna funktion för selektiv underrättelse ska utformas
  med hänsyn till principen om uppgiftsminimering
  och
  inbyggt dataskydd och dataskydd som standard, och ska
  användas på ett sätt som gör det möjligt att säkerställa en säker och laglig behandling av personuppgifter och sammankoppling med kontaktspårningssystem på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

1.   EWRS ska inkludera en funktion för selektiv underrättelse som gör det möjligt att överföra personuppgifter, inklusive kontaktuppgifter och hälsodata, endast till de behöriga nationella myndigheter som deltar i de berörda kontaktspårningsåtgärderna. Denna funktion för selektiv underrättelse ska utformas och användas på ett sätt som gör det möjligt att säkerställa en säker och laglig behandling av personuppgifter och sammankoppling med kontaktspårningssystem på unionsnivå.

1.   EWRS ska inkludera en funktion för selektiv underrättelse som gör det möjligt att överföra personuppgifter, inklusive kontaktuppgifter och hälsodata, endast till de behöriga nationella myndigheter som deltar i de berörda kontaktspårningsåtgärderna. Denna funktion för selektiv underrättelse ska utformas
  med hänsyn till principen om uppgiftsminimering
  och
  inbyggt dataskydd och dataskydd som standard, och ska
  användas på ett sätt som gör det möjligt att säkerställa en säker och laglig behandling av personuppgifter och sammankoppling med kontaktspårningssystem på unionsnivå.

Ändring 230

Ändring 230

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 5

Artikel 26 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 5.   Personuppgifter får också utbytas inom ramen för automatisk kontaktspårning med hjälp av kontaktspårningsapplikationer. | 5.   Personuppgifter får också utbytas inom ramen för automatisk kontaktspårning med hjälp av kontaktspårningsapplikationer
  , i full överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (allmän dataskyddsförordning)

   (1a). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

5.   Personuppgifter får också utbytas inom ramen för automatisk kontaktspårning med hjälp av kontaktspårningsapplikationer.

5.   Personuppgifter får också utbytas inom ramen för automatisk kontaktspårning med hjälp av kontaktspårningsapplikationer
  , i full överensstämmelse med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 (allmän dataskyddsförordning)

   (1a).

Ändring 231

Ändring 231

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 1 – inledningen

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   
  Kommissionen ska genom genomförandeakter
  anta | 6.   
  Efter ett samrådsförfarande på förhand enligt artikel 42.2 i förordning (EU) 2018/1725 ska kommissionen
  anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 28 med avseende på |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   
  Kommissionen ska genom genomförandeakter
  anta

6.   
  Efter ett samrådsförfarande på förhand enligt artikel 42.2 i förordning (EU) 2018/1725 ska kommissionen
  anta
  delegerade akter i enlighet med artikel 28 med avseende på

Ändring 232

Ändring 232

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 1 – led b

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| b) | förfaranden för sammankoppling av EWRS med kontaktspårningssystem på unionsnivå, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

b)

förfaranden för sammankoppling av EWRS med kontaktspårningssystem på unionsnivå,

| b) | förfaranden för sammankoppling av EWRS med kontaktspårningssystem på unionsnivå
  och internationell nivå
  , |
| --- | --- |

b)

förfaranden för sammankoppling av EWRS med kontaktspårningssystem på unionsnivå
  och internationell nivå
  ,

och internationell nivå

Ändring 233

Ändring 233

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 1 – led d

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 1 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| d) | formerna för behandling av automatiska kontaktspårningsapplikationer och dessa applikationers interoperabilitet, samt i vilka fall och på vilka villkor tredjeländer kan beviljas åtkomst till interoperabilitet för kontaktspårning och de praktiska arrangemangen för sådan åtkomst. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

d)

formerna för behandling av automatiska kontaktspårningsapplikationer och dessa applikationers interoperabilitet, samt i vilka fall och på vilka villkor tredjeländer kan beviljas åtkomst till interoperabilitet för kontaktspårning och de praktiska arrangemangen för sådan åtkomst.

| d) | formerna för behandling av automatiska kontaktspårningsapplikationer och dessa applikationers interoperabilitet, samt i vilka fall och på vilka villkor tredjeländer kan beviljas åtkomst till interoperabilitet för kontaktspårning och de praktiska arrangemangen för sådan åtkomst
  , i fullständig överensstämmelse med EU:s allmänna dataskyddsförordning och Europeiska unionens domstols gällande rättspraxis
  . |
| --- | --- |

d)

formerna för behandling av automatiska kontaktspårningsapplikationer och dessa applikationers interoperabilitet, samt i vilka fall och på vilka villkor tredjeländer kan beviljas åtkomst till interoperabilitet för kontaktspårning och de praktiska arrangemangen för sådan åtkomst
  , i fullständig överensstämmelse med EU:s allmänna dataskyddsförordning och Europeiska unionens domstols gällande rättspraxis
  .

, i fullständig överensstämmelse med EU:s allmänna dataskyddsförordning och Europeiska unionens domstols gällande rättspraxis

Ändring 234

Ändring 234

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 1 – led da (nytt)

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 1 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | da) | en detaljerad beskrivning av rollerna för de aktörer som deltar i behandlingen av personuppgifter genom de föreslagna it-verktygen och it-systemen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

da)

da)

en detaljerad beskrivning av rollerna för de aktörer som deltar i behandlingen av personuppgifter genom de föreslagna it-verktygen och it-systemen.

en detaljerad beskrivning av rollerna för de aktörer som deltar i behandlingen av personuppgifter genom de föreslagna it-verktygen och it-systemen.

Ändring 235

Ändring 235

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 2

Artikel 26 – punkt 6 – stycke 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2.

Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2.

utgår

utgår

Ändring 236

Ändring 236

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 2

Artikel 28 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artikel
  8.3 ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den [den dag då den grundläggande
  lagstiftningsakten
  träder i kraft eller annat datum som fastställs av medlagstiftarna]. | 2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artiklarna
  8.3
  , 13.9, 14.6, 17.3, 25a.2 och 26.6
  ska ges till kommissionen
  för en period på fem år
  från och med den [den dag då den grundläggande
  rättsakten
  träder i kraft eller annat datum som fastställs av medlagstiftarna].
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artikel
  8.3 ska ges till kommissionen
  tills vidare
  från och med den [den dag då den grundläggande
  lagstiftningsakten
  träder i kraft eller annat datum som fastställs av medlagstiftarna].

2.   Den befogenhet att anta delegerade akter som avses i 
  artiklarna
  8.3
  , 13.9, 14.6, 17.3, 25a.2 och 26.6
  ska ges till kommissionen
  för en period på fem år
  från och med den [den dag då den grundläggande
  rättsakten
  träder i kraft eller annat datum som fastställs av medlagstiftarna].
  Kommissionen ska utarbeta en rapport om delegeringen av befogenhet senast nio månader före utgången av perioden på fem år. Delegeringen av befogenhet ska genom tyst medgivande förlängas med perioder av samma längd, såvida inte Europaparlamentet eller rådet motsätter sig en sådan förlängning senast tre månader före utgången av perioden i fråga.

Ändring 237

Ändring 237

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 3

Artikel 28 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 3.   Den delegering av befogenhet som avses i 
  artikel
  8.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. | 3.   Den delegering av befogenhet som avses i 
  artiklarna
  8.3
  , 13.9, 14.6, 17.3, 25a.2 och 26.6
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Den delegering av befogenhet som avses i 
  artikel
  8.3 får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

3.   Den delegering av befogenhet som avses i 
  artiklarna
  8.3
  , 13.9, 14.6, 17.3, 25a.2 och 26.6
  får när som helst återkallas av Europaparlamentet eller rådet. Ett beslut om återkallelse innebär att delegeringen av den befogenhet som anges i beslutet upphör att gälla. Beslutet får verkan dagen efter det att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning, eller vid ett senare i beslutet angivet datum. Det påverkar inte giltigheten av delegerade akter som redan har trätt i kraft.

Ändring 238

Ändring 238

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28 – punkt 6

Artikel 28 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| 6.   En delegerad akt som antas enligt
  artikel
  8.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. | 6.   En delegerad akt som antas enligt
  artiklarna
  8.3
  , 13.9, 14.6, 17.3, 25a.2 och 26.6
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

6.   En delegerad akt som antas enligt
  artikel
  8.3 ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

6.   En delegerad akt som antas enligt
  artiklarna
  8.3
  , 13.9, 14.6, 17.3, 25a.2 och 26.6
  ska träda i kraft endast om varken Europaparlamentet eller rådet har gjort invändningar mot den delegerade akten inom en period på två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet, eller om både Europaparlamentet och rådet, före utgången av den perioden, har underrättat kommissionen om att de inte kommer att invända. Denna period ska förlängas med två månader på Europaparlamentets eller rådets initiativ.

Ändring 239

Ändring 239

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 28a (ny)

Artikel 28a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 28a




  Skyndsamt förfarande





  1.
     
  Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.






  2.
     
  Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 28.6. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten omedelbart efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om att invända. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 28a

Skyndsamt förfarande

1.
     
  Delegerade akter som antas enligt denna artikel ska träda i kraft utan dröjsmål och ska tillämpas så länge ingen invändning görs i enlighet med punkt 2. Delgivningen av en delegerad akt till Europaparlamentet och rådet ska innehålla en motivering till varför det skyndsamma förfarandet tillämpas.

2.
     
  Såväl Europaparlamentet som rådet får invända mot en delegerad akt i enlighet med det förfarande som avses i artikel 28.6. I ett sådant fall ska kommissionen upphäva akten omedelbart efter det att Europaparlamentet eller rådet har delgett den sitt beslut om att invända.

Ändring 240

Ändring 240

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – punkt 1

Artikel 29 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Senast 2025 och därefter vart
  femte
  år ska kommissionen utvärdera denna förordning och lägga fram en rapport om de viktigaste resultaten för Europaparlamentet och rådet. Utvärderingen ska genomföras i enlighet med kommissionens riktlinjer om bättre lagstiftning. Utvärderingen ska särskilt inkludera en bedömning av hur EWRS och nätverket för epidemiologisk övervakning fungerar samt samordningen av insatserna inom HSC. | Senast 2025 och därefter vart
  tredje
  år ska kommissionen utvärdera denna förordning och lägga fram en rapport om de viktigaste resultaten för Europaparlamentet och rådet. Utvärderingen ska genomföras i enlighet med kommissionens riktlinjer om bättre lagstiftning. Utvärderingen ska särskilt inkludera en bedömning av hur EWRS och nätverket för epidemiologisk övervakning fungerar samt samordningen av insatserna inom HSC
  och förordningens inverkan på en väl fungerande inre marknad om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa uppstår
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Senast 2025 och därefter vart
  femte
  år ska kommissionen utvärdera denna förordning och lägga fram en rapport om de viktigaste resultaten för Europaparlamentet och rådet. Utvärderingen ska genomföras i enlighet med kommissionens riktlinjer om bättre lagstiftning. Utvärderingen ska särskilt inkludera en bedömning av hur EWRS och nätverket för epidemiologisk övervakning fungerar samt samordningen av insatserna inom HSC.

femte

Senast 2025 och därefter vart
  tredje
  år ska kommissionen utvärdera denna förordning och lägga fram en rapport om de viktigaste resultaten för Europaparlamentet och rådet. Utvärderingen ska genomföras i enlighet med kommissionens riktlinjer om bättre lagstiftning. Utvärderingen ska särskilt inkludera en bedömning av hur EWRS och nätverket för epidemiologisk övervakning fungerar samt samordningen av insatserna inom HSC
  och förordningens inverkan på en väl fungerande inre marknad om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa uppstår
  .

tredje

och förordningens inverkan på en väl fungerande inre marknad om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa uppstår

Ändring 241

Ändring 241

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 29 – stycke 1a (nytt)

Artikel 29 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Utgående från den utvärdering som avses i föregående stycke ska kommissionen, om så är lämpligt, lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Utgående från den utvärdering som avses i föregående stycke ska kommissionen, om så är lämpligt, lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning.

Utgående från den utvärdering som avses i föregående stycke ska kommissionen, om så är lämpligt, lägga fram ett lagstiftningsförslag om ändring av denna förordning.

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0247/2021).

1

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

(15)  Världshälsoorganisationen. Internationella hälsoreglementet (IHR, 2005) https://www.who.int/ihr/publications/9789241596664/en/

15

(15)  Världshälsoorganisationen. Internationella hälsoreglementet (IHR, 2005) https://www.who.int/ihr/publications/9789241596664/en/

15

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

1a

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

(1b)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (EUT L 117, 5.5.2017, s. 1)

1b

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (EUT L 117, 5.5.2017, s. 1)

(16)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen (EUT L 347, 20.12.2013, s. 924).

16

(16)  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen (EUT L 347, 20.12.2013, s. 924).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/420 av den 13 mars 2019 om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen (EUT L 77 I, 20.3.2019, s. 1).

17

(17)  Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2019/420 av den 13 mars 2019 om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen (EUT L 77 I, 20.3.2019, s. 1).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

18

(18)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

18

(1a)  
  Världshälsoorganisationens internationella hälsoreglemente (2005), tredje utgåvan, https://www.who.int/publications/i/item/9789241580496

1a

Världshälsoorganisationens internationella hälsoreglemente (2005), tredje utgåvan, https://www.who.int/publications/i/item/9789241580496

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

19

(19)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1725 av den 23 oktober 2018 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut nr 1247/2002/EG (EUT L 295, 21.11.2018, s. 39).

19

(21)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

21

(21)  EUT L 123, 12.5.2016, s. 1.

21

(1a)  
  Världshälsoorganisationen. Internationella hälsoreglementet (IHR, 2005) https://www.who.int/ihr/publications/9789241596664/en/

1a

Världshälsoorganisationen. Internationella hälsoreglementet (IHR, 2005) https://www.who.int/ihr/publications/9789241596664/en/

(23)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (EUT L 117, 5.5.2017, s. 1)

24

(23)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (EGT L 311, 28.11.2001, s. 67).

23

(24)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (EUT L 117, 5.5.2017, s. 1)

24

(1b)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (EUT L 117, 5.5.2017, s. 1)

1b

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/745 av den 5 april 2017 om medicintekniska produkter, om ändring av direktiv 2001/83/EG, förordning (EG) nr 178/2002 och förordning (EG) nr 1223/2009 och om upphävande av rådets direktiv 90/385/EEG och 93/42/EEG (EUT L 117, 5.5.2017, s. 1)

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

29

(29)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (EUT L 193, 30.7.2018, s. 1).

29

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen.

1a

Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen.

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (EUT L 119, 4.5.2016, s. 1).

---

Onsdagen, 15 september 2021

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/338 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/338

---

P9_TA(2021)0370

Förslag till ändringsbudget nr 1/2021: brexitjusteringsreserven

Europaparlamentets resolution av den 15 september 2021 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 1/2021 för den allmänna budgeten 2021 – brexitjusteringsreserven (10945/2021 – C9-0348/2021 – 2021/0022(BUD))

(2022/C 117/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1) (budgetförordningen), särskilt artikel 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (1) (budgetförordningen), särskilt artikel 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2021, slutgiltigt antagen den 18 december 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2021, slutgiltigt antagen den 18 december 2020 (2),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2093 av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen för 2021–2027 (3),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2020 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och Europeiska kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning samt om nya egna medel, inbegripet en färdplan för införandet av nya egna medel (4),

| — | med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (EU, Euratom) 2020/2053 av den 14 december 2020 om systemet för Europeiska unionens egna medel och om upphävande av beslut 2014/335/EU, Euratom (5),

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av brexitjusteringsreserven av den 25 december 2020 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av brexitjusteringsreserven av den 25 december 2020 (6),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2021 som kommissionen antog den 22 januari 2021 (COM(2021)0030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 1/2021 som kommissionen antog den 22 januari 2021 (COM(2021)0030),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2021 som rådet antog den 19 juli 2021 och översände till Europaparlamentet den 17 augusti 2021 (10945/2021 – C9-0348/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2021 som rådet antog den 19 juli 2021 och översände till Europaparlamentet den 17 augusti 2021 (10945/2021 – C9-0348/2021),

| — | med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 94 och 96 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0263/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A9-0263/2021), och av följande skäl:

| A. | Den 25 december 2020 lade kommissionen fram ett förslag till förordning om inrättande av brexitjusteringsreserven (reserven) inom de tematiska särskilda instrumenten utanför unionens budgettak i den fleråriga budgetramen ”för att motverka de oförutsedda och negativa konsekvenserna i de medlemsstater och sektorer som drabbats hårdast” av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur unionen, och därmed minska utträdets påverkan på den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

A.

Den 25 december 2020 lade kommissionen fram ett förslag till förordning om inrättande av brexitjusteringsreserven (reserven) inom de tematiska särskilda instrumenten utanför unionens budgettak i den fleråriga budgetramen ”för att motverka de oförutsedda och negativa konsekvenserna i de medlemsstater och sektorer som drabbats hårdast” av Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur unionen, och därmed minska utträdets påverkan på den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen.

| B. | De maximala anslagen för genomförandet av reserven ska vara 5 000 000 000 EUR i 2018 års priser (5 370 994 000 EUR i löpande priser). |
| --- | --- |

B.

De maximala anslagen för genomförandet av reserven ska vara 5 000 000 000 EUR i 2018 års priser (5 370 994 000 EUR i löpande priser).

| C. | Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2021 är att i unionens årliga budget för 2021 föra in ett belopp på 4 244 832 000 EUR i löpande priser (4 000 000 000 EUR i 2018 års priser), i form av både åtagande- och betalningsbemyndiganden, för att täcka behoven av förfinansiering som uppkommer med anledning av genomförandet av reserven under 2021. |
| --- | --- |

C.

Syftet med förslaget till ändringsbudget nr 1/2021 är att i unionens årliga budget för 2021 föra in ett belopp på 4 244 832 000 EUR i löpande priser (4 000 000 000 EUR i 2018 års priser), i form av både åtagande- och betalningsbemyndiganden, för att täcka behoven av förfinansiering som uppkommer med anledning av genomförandet av reserven under 2021.

| D. | Efter det slutgiltiga antagandet av förordningen om inrättande av brexitjusteringsreserven kommer anslagen att överföras till artikel 16 02 03. Det ekonomiska bidraget från reserven till en medlemsstat kommer därefter att genomföras med delad förvaltning i enlighet med artikel 63 i budgetförordningen. |
| --- | --- |

D.

Efter det slutgiltiga antagandet av förordningen om inrättande av brexitjusteringsreserven kommer anslagen att överföras till artikel 16 02 03. Det ekonomiska bidraget från reserven till en medlemsstat kommer därefter att genomföras med delad förvaltning i enlighet med artikel 63 i budgetförordningen.

| 1. | Europaparlamentet noterar förslaget till ändringsbudget nr 1/2021 som lagts fram av kommissionen och som syftar till att tillgängliggöra 4 244 832 000 EUR i både åtagande- och betalningsbemyndiganden för att täcka förfinansieringsbehoven för brexitjusteringsreserven. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att reserven är ett av de tematiska särskilda instrumenten i förordningen om den fleråriga budgetramen, och att de tillhörande anslagen därför förs in i budgeten utöver utgiftstaken i den fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 1/2021. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 3/2021 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUT L 93, 17.3.2021.

(3)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUT L 424, 15.12.2020, s. 1.

(6)  COM(2020)0854.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/340 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/340

---

P9_TA(2021)0371

Förlängning av giltighetstiden för säkerhetsintyg och tillstånd för järnvägsföretag som använder den fasta förbindelsen under Engelska kanalen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2222 med avseende på den gränsöverskridande infrastruktur som förbinder unionen och Förenade kungariket genom den fasta förbindelsen under Engelska kanalen (COM(2021)0402 – C9-0314/2021 – 2021/0228(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 117/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0402), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0402),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0314/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 91.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0314/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Europeiska ekonomiska och sociala kommittén,

| — | efter att ha hört Europeiska Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Europeiska Regionkommittén,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 1 september 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 1 september 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 163 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P9_TC1-COD(2021)0228

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2020/2222 för att förlänga giltighetstiden för säkerhetsintyg och tillstånd för järnvägsföretag som bedriver verksamhet via den fasta förbindelsen under Engelska kanalen

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/1701.)

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/341 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/341

---

P9_TA(2021)0372

Offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeland till unionen för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande första behandlingen)

(2022/C 117/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0108), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0108),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 43.2, 114 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0094/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 43.2, 114 och 168.4 b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0094/2021),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 9 juni 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 9 juni 2021 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 september 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 8 september 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0195/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0195/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 341, 24.8.2021, s. 107.

---

P9_TC1-COD(2021)0055

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen i syfte att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel och förordning (EG) nr 853/2004 vad gäller direkta leveranser av kött från fjäderfä och hardjur

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/1756.)

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/342 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/342

---

P9_TA(2021)0373

Brexitjusteringsreserven ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av brexitjusteringsreserven (COM(2020)0854 – C9-0433/2020 – 2020/0380(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 117/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0854), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0854),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 322 samt artikel 175 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0433/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 322 samt artikel 175 tredje stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0433/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 25 februari 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 25 februari 2021 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 februari 2021 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 25 februari 2021 (2),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 19 mars 2021 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 19 mars 2021 (3),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 juni 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 30 juni 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från det särskilda mötet den 17–21 juli 2020 om att man ska sörja för inrättandet av en ny särskild brexitjusteringsreserv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser från det särskilda mötet den 17–21 juli 2020 om att man ska sörja för inrättandet av en ny särskild brexitjusteringsreserv,

| — | med beaktande av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om Förenade konungariket Storbritannien och Nordirlands utträde ur Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012,

| — | med beaktande av yttrandena från budgetutskottet och fiskeriutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från budgetutskottet och fiskeriutskottet,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0178/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A9-0178/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 101, 23.3.2021, s. 1.

(2)  EUT C 155, 30.4.2021, s. 52.

(3)  EUT C 175, 7.5.2021, s. 69.

---

P9_TC1-COD(2020)0380

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om inrättande av brexitjusteringsreserven

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/1755.)

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/344 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/344

---

P9_TA(2021)0374

EU:s blåkortsdirektiv ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkompetent anställning (COM(2016)0378 – C8-0213/2016 – 2016/0176(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 117/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0378), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0378),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 79.2 a och b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0213/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 79.2 a och b i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0213/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttrandena från Bulgariens parlament samt Tjeckiens deputeradekammare och senat som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttrandena från Bulgariens parlament samt Tjeckiens deputeradekammare och senat som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 december 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 december 2016 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 8 december 2016 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 8 december 2016 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 maj 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 21 maj 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0240/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0240/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 75, 10.3.2017, s. 75.

(2)  EUT C 185, 9.6.2017, s. 105.

---

P9_TC1-COD(2016)0176

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 september 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2021/... om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning och om upphävande av rådets direktiv 2009/50/EG

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2021/1883.)

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/345 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/345

---

P9_TA(2021)0375

Instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) 2021-2027 ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 september 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) (06604/1/2021 – C9-0352/2021 – 2018/0247(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 117/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06604/1/2021 – C9-0352/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06604/1/2021 – C9-0352/2021),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 december 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 12 december 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 6 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 6 december 2018 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (3) av ärendet, en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0465), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen (3) av ärendet, en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0465),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A9-0266/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A9-0266/2021),

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner sina uttalanden, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution och som kommer att offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning, C-serien. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs, tillsammans med kommissionens uttalanden om detta, i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT C 110, 22.3.2019, s. 156.

(2)  EUT C 86, 7.3.2019, s. 305.

(3)  EUT C 108, 26.3.2021, s. 409.

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalande från Europaparlamentet om tillfälligt upphävande av stöd som beviljats inom ramen för instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III)

Europaparlamentet noterar att förordning (EU) 2021/... om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) innehåller en allmän hänvisning om möjligheten att tillfälligt upphäva stödet utan att ange den konkreta grunden för ett sådant beslut. Ett sådant tillfälligt upphävande av stödet bör genomföras om demokratin, de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen försämras av en stödmottagare som förtecknas i bilaga I.

Europaparlamentet anser att ett tillfälligt upphävande av stöd inom ramen för detta instrument skulle ändra den totala finansiering som överenskommits i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Som medlagstiftare och medlem i budgetmyndigheten har Europaparlamentet därför rätt att till fullo utöva sina befogenheter i detta avseende, om ett sådant beslut fattas.

Europaparlamentets uttalande om rådets beslut 2010/427/EU och strategisk samordning

Europaparlamentet noterar att hänvisningarna till unionens instrument för yttre åtgärder i artikel 9 i rådets beslut 2010/427/EU är föråldrade och anser att den artikeln bör uppdateras av rättssäkerhetsskäl, i enlighet med det förfarande som fastställs i artikel 27.3 i fördragen om Europeiska unionen och i syfte att beakta unionens instrument för yttre åtgärder i den fleråriga budgetramen för 2021–2027, dvs. instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, instrumentet för föranslutningsstöd, det europeiska instrumentet för internationellt kärnsäkerhetssamarbete och beslutet om de utomeuropeiska länderna och territorierna, inklusive Grönland.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att upprätta en struktur för strategiskt samarbete som består av alla berörda kommissionstjänster och utrikestjänsten i syfte att säkerställa konsekvens, synergieffekter, insyn och ansvarstagande i enlighet med artikel 5 i förordning (EU) 2021/947 om inrättande av instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen (1).

Uttalande från Europaparlamentet om stödmottagarnas namn

Europaparlamentet noterar att bilaga I till förordning (EU) 2021/... om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III) hänvisar till stödmottagare som är berättigade till stöd inom ramen för detta instrument. Europaparlamentet anser att de förtecknade stödmottagarnas författningsenliga namn ska användas, och Kosovo bör benämnas Republiken Kosovo.

Uttalande från Europeiska kommissionen om en geopolitisk dialog med Europaparlamentet om instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III)

Europeiska kommissionen, som är medveten om Europaparlamentets politiska kontrollfunktion enligt artikel 14 i fördraget om Europeiska unionen, åtar sig att föra en geopolitisk dialog på hög nivå mellan de två institutionerna om genomförandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/XXX om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III). Denna dialog bör skapa utrymme för utbyte med Europaparlamentet, vars ståndpunkter om genomförandet av IPA III kommer att beaktas fullt ut, med full respekt för kommissionens förmåga att genomföra instrumentet i enlighet med sitt institutionella ansvar.

I den geopolitiska dialogen kommer man att diskutera allmänna riktlinjer för genomförandet av IPA III, bland annat för programplanering innan IPA III:s programplaneringsram och programplaneringsdokument antas, och specifika frågor såsom tillfälligt innehållande av stöd till en mottagare när den upprepade gånger underlåter att iaktta principerna om demokrati, rättsstatsprincipen, god samhällsstyrning, respekt för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

Den geopolitiska dialogen kommer att struktureras enligt följande:

| i) | En dialog på hög nivå mellan kommissionsledamoten med ansvar för grannskap och utvidgning, på kommissionens vägnar, och Europaparlamentet. |
| --- | --- |

i)

En dialog på hög nivå mellan kommissionsledamoten med ansvar för grannskap och utvidgning, på kommissionens vägnar, och Europaparlamentet.

| ii) | En fortlöpande dialog på högre tjänstemannanivå med arbetsgrupperna i utskottet för utrikesfrågor för att säkerställa att högnivådialogen förbereds och följs upp på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

ii)

En fortlöpande dialog på högre tjänstemannanivå med arbetsgrupperna i utskottet för utrikesfrågor för att säkerställa att högnivådialogen förbereds och följs upp på lämpligt sätt.

Högnivådialogen kommer att äga rum minst två gånger om året. Ett av sammanträdena kan sammanfalla med kommissionens presentation av förslaget till årlig budget.

Uttalande från Europeiska kommissionen om ändring/avbrytande av stöd enligt artikel [8.5] i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/XXX av den XX/XX/2021 om inrättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III)

Europeiska kommissionen anser att bestämmelsen i artikel 8.5 respekterar kommissionens befogenheter när det gäller genomförandet av unionsprogrammen och unionens budget i allmänhet, så länge den inte påverkar de befogenheter som kommissionen har enligt fördragen och budgetförordningen att tillfälligt innehålla unionens stöd till tredjeländer.

Uttalande från Europeiska kommissionen om strategiska styrelsers rådgivande karaktär enligt artikel 12 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 2021/XXX/ av den XX/XX/2021 om upprättande av instrumentet för stöd inför anslutningen (IPA III)

Europeiska kommissionen påminner om att den strategiska styrelsen för investeringsramen för västra Balkan enligt artikel 12 i IPA III-förordningen är ett rådgivande organ till kommissionen. Detta överensstämmer med artikel 33 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om NDICI – Europa i världen, som hänvisar till de strategiska styrelserna för investeringsramen för västra Balkan och EFHU+. Dessa strategiska styrelser har ingen beslutanderätt när det gäller genomförandet av EU:s budget. Arbetsordningen för den strategiska styrelsen för investeringsramen för västra Balkan kommer att fastställas på denna grund.

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/947 av den 9 juni 2021 om inrättande av instrumentet för grannskapet, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen – om ändring och upphävande av beslut nr 466/2014/EU och om upphävande av förordning (EU) 2017/1601 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 480/2009 (EUT L 209, 14.6.2021, s. 1).

---

Torsdagen, 16 september 2021

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/348 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/348

---

P9_TA(2021)0378

Avtal mellan EU och Kap Verde om förenklat utfärdande av viseringar ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 september 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om ändring av avtalet om förenklat utfärdande av viseringar för kortare vistelse till medborgare i Republiken Kap Verde och i Europeiska unionen (05034/2021 – C9-0116/2021 – 2020/0319(NLE))

(Godkännande)

(2022/C 117/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05034/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05034/2021),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om förenklat utfärdande av viseringar för kortare vistelse till medborgare i Republiken Kap Verde och i Europeiska unionen (05034/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om ändring av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Kap Verde om förenklat utfärdande av viseringar för kortare vistelse till medborgare i Republiken Kap Verde och i Europeiska unionen (05034/2021),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a och artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0116/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a och artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0116/2021),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0264/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0264/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Kap Verde. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/349 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/349

---

P9_TA(2021)0379

Ändring av rådets rambeslut 2002/465/RIF vad gäller dess anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter ***I

Europaparlamentets beslut av den 16 september 2021 om återförvisande av ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar på grundval av det oförändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets rambeslut 2002/465/RIF vad gäller dess anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter (COM(2021)0020 – C9-0005/2021 – 2021/0008(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 117/31)

---

(1)  Beslut antaget enligt artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0236/2021).

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/350 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/350

---

P9_TA(2021)0380

Europeisk utredningsorder på det straffrättsliga området: anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter ***I

Europaparlamentets beslut av den 16 september 2021 om återförvisande av ärendet till det ansvariga utskottet för interinstitutionella förhandlingar på grundval av det oförändrade förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av rådets direktiv 2014/41/EU vad gäller dess anpassning till EU:s regler om skydd av personuppgifter (COM(2021)0021 – C9-0006/2021 – 2021/0009(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 117/32)

---

(1)  Beslut antaget enligt artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0237/2021).

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/351 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/351

---

P9_TA(2021)0381

Avtalet mellan EU och Korea om vissa luftfartsaspekter ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 september 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Korea om vissa luftfartsaspekter (05210/2021 – C9-0120/2021 – 2019/0044(NLE))

(Godkännande)

(2022/C 117/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05210/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05210/2021),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Korea om vissa luftfartsaspekter (15082/2019), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Korea om vissa luftfartsaspekter (15082/2019),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0120/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v och artikel 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0120/2021),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A9-0251/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A9-0251/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Korea. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/352 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/352

---

P9_TA(2021)0384

Riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 september 2021 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik (COM(2021)0282 – C9-0205/2021 – 2021/0137(NLE))

(Samråd)

(2022/C 117/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0282), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2021)0282),

| — | med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0205/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 148.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0205/2021),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0262/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A9-0262/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till beslut

Skäl 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | Unionen bör bekämpa social utestängning och diskriminering, främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter. Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot fattigdom och social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor, såsom fastställs i artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

Unionen bör bekämpa social utestängning och diskriminering, främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter. Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot fattigdom och social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor, såsom fastställs i artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (2) | Unionen bör bekämpa social utestängning och diskriminering, främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter. Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av
  inkluderande arbetsmarknader,
  hög sysselsättning,
  kollektiva förhandlingar, skäliga löner,
  garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot fattigdom och social utestängning
  – med särskild tonvikt på utsatta grupper, dvs. barn, personer med funktionsnedsättning, ensamstående föräldrar, etniska minoriteter som t.ex. romer, hbtqia+-personer, personer som bor i avlägsna områden och äldre –
  samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor, såsom fastställs i 
  artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och
  artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(2)

Unionen bör bekämpa social utestängning och diskriminering, främja social rättvisa och socialt skydd, jämställdhet mellan kvinnor och män, solidaritet mellan generationerna och skydd av barnets rättigheter. Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet bör unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av
  inkluderande arbetsmarknader,
  hög sysselsättning,
  kollektiva förhandlingar, skäliga löner,
  garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot fattigdom och social utestängning
  – med särskild tonvikt på utsatta grupper, dvs. barn, personer med funktionsnedsättning, ensamstående föräldrar, etniska minoriteter som t.ex. romer, hbtqia+-personer, personer som bor i avlägsna områden och äldre –
  samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor, såsom fastställs i 
  artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och
  artikel 9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Ändring 2

Förslag till beslut

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral samordning och övervakning av ekonomisk politik
  och
  sysselsättningspolitik.
  I planeringsterminen införlivas
  principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess övervakningsverktyg, den sociala resultattavlan, inbegripet starka förbindelser med arbetsmarknadens parter, civilsamhället och andra berörda parter, samtidigt som miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och stabilitet är riktmärken. Planeringsterminen främjar arbetet med att nå målen för hållbar utveckling. Unionens och medlemsstaternas sysselsättningspolitik och ekonomiska politik bör samordnas med Europas omställning till en klimatneutral, miljömässigt hållbar och digital ekonomi, förbättra konkurrenskraften, säkerställa skäliga arbetsvillkor, främja innovation, social rättvisa och lika möjligheter för alla samt bekämpa ojämlikheter och regionala skillnader. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral samordning och övervakning av ekonomisk politik
  och
  sysselsättningspolitik.
  I planeringsterminen införlivas
  principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess övervakningsverktyg, den sociala resultattavlan, inbegripet starka förbindelser med arbetsmarknadens parter, civilsamhället och andra berörda parter, samtidigt som miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och stabilitet är riktmärken. Planeringsterminen främjar arbetet med att nå målen för hållbar utveckling. Unionens och medlemsstaternas sysselsättningspolitik och ekonomiska politik bör samordnas med Europas omställning till en klimatneutral, miljömässigt hållbar och digital ekonomi, förbättra konkurrenskraften, säkerställa skäliga arbetsvillkor, främja innovation, social rättvisa och lika möjligheter för alla samt bekämpa ojämlikheter och regionala skillnader.

| (5) | I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral samordning och övervakning av ekonomisk politik, sysselsättningspolitik
  , socialpolitik och miljöpolitik
  . Principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess övervakningsverktyg, den sociala resultattavlan,
  bör införlivas ytterligare i planeringsterminen,
  inbegripet starka förbindelser med arbetsmarknadens parter, civilsamhället och andra berörda parter, samtidigt som miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och stabilitet är riktmärken. Planeringsterminen främjar arbetet med att nå målen för hållbar utveckling
  , i synnerhet jämställdhet
  . Unionens och medlemsstaternas sysselsättningspolitik och ekonomiska politik bör samordnas med Europas omställning till en klimatneutral,
  socialt inkluderande,
  miljömässigt hållbar och digital ekonomi, förbättra konkurrenskraften, säkerställa skäliga arbetsvillkor
  och robusta välfärdssystem
  , främja innovation, social rättvisa och lika möjligheter för alla, investera i ungdomen samt bekämpa ojämlikheter och regionala skillnader
  och minska fattigdomen
  .
  Det finns ett brådskande behov av att sörja för hållbar sysselsättning av hög kvalitet, bland annat genom initiativ om skäliga arbetsvillkor för distansarbete, rätten att inte vara uppkopplad, föräldraledighet och ledighet för att ta hand om andra anhöriga, plattformsarbetares rättigheter, en allmän rättslig ram för underentreprenader, med ökad insyn och rekommendationer om skadeståndsansvar, samt hälsa och säkerhet och en förstärkt roll för kollektiva förhandlingar. |
| --- | --- |

(5)

I den europeiska planeringsterminen kombineras de olika instrumenten i en övergripande ram för en integrerad multilateral samordning och övervakning av ekonomisk politik, sysselsättningspolitik
  , socialpolitik och miljöpolitik
  . Principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter och dess övervakningsverktyg, den sociala resultattavlan,
  bör införlivas ytterligare i planeringsterminen,
  inbegripet starka förbindelser med arbetsmarknadens parter, civilsamhället och andra berörda parter, samtidigt som miljömässig hållbarhet, produktivitet, rättvisa och stabilitet är riktmärken. Planeringsterminen främjar arbetet med att nå målen för hållbar utveckling
  , i synnerhet jämställdhet
  . Unionens och medlemsstaternas sysselsättningspolitik och ekonomiska politik bör samordnas med Europas omställning till en klimatneutral,
  socialt inkluderande,
  miljömässigt hållbar och digital ekonomi, förbättra konkurrenskraften, säkerställa skäliga arbetsvillkor
  och robusta välfärdssystem
  , främja innovation, social rättvisa och lika möjligheter för alla, investera i ungdomen samt bekämpa ojämlikheter och regionala skillnader
  och minska fattigdomen
  .
  Det finns ett brådskande behov av att sörja för hållbar sysselsättning av hög kvalitet, bland annat genom initiativ om skäliga arbetsvillkor för distansarbete, rätten att inte vara uppkopplad, föräldraledighet och ledighet för att ta hand om andra anhöriga, plattformsarbetares rättigheter, en allmän rättslig ram för underentreprenader, med ökad insyn och rekommendationer om skadeståndsansvar, samt hälsa och säkerhet och en förstärkt roll för kollektiva förhandlingar.

Ändring 3

Förslag till beslut

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Klimatförändringarna och de miljörelaterade utmaningarna, globaliseringen, digitaliseringen, artificiell intelligens, distansarbete, plattformsekonomin och de demografiska förändringarna
  kommer att
  förändra Europas ekonomier och samhällen. Unionen och dess medlemsstater bör arbeta tillsammans för att hantera dessa strukturella faktorer på ett ändamålsenligt sätt och anpassa befintliga system efter behov, med beaktande av det nära ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader och tillhörande politik. Detta kräver en samordnad, ambitiös och verkningsfull politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med EUF-fördraget och unionens regler om ekonomisk styrning. Dessa politiska insatser bör omfatta stimulans för hållbara investeringar, förnyade satsningar på strukturreformer i lämplig ordningsföljd som ökar den ekonomiska tillväxten, antalet arbetstillfällen av hög kvalitet, produktiviteten, skäliga arbetsvillkor, den sociala och territoriella sammanhållningen, den uppåtgående konvergensen, motståndskraften och det finanspolitiska ansvaret. De bör kombinera åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan, samtidigt som åtgärdernas miljörelaterade, sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser beaktas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Klimatförändringarna och de miljörelaterade utmaningarna, globaliseringen, digitaliseringen, artificiell intelligens, distansarbete, plattformsekonomin och de demografiska förändringarna
  kommer att
  förändra Europas ekonomier och samhällen. Unionen och dess medlemsstater bör arbeta tillsammans för att hantera dessa strukturella faktorer på ett ändamålsenligt sätt och anpassa befintliga system efter behov, med beaktande av det nära ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader och tillhörande politik. Detta kräver en samordnad, ambitiös och verkningsfull politik både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med EUF-fördraget och unionens regler om ekonomisk styrning. Dessa politiska insatser bör omfatta stimulans för hållbara investeringar, förnyade satsningar på strukturreformer i lämplig ordningsföljd som ökar den ekonomiska tillväxten, antalet arbetstillfällen av hög kvalitet, produktiviteten, skäliga arbetsvillkor, den sociala och territoriella sammanhållningen, den uppåtgående konvergensen, motståndskraften och det finanspolitiska ansvaret. De bör kombinera åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan, samtidigt som åtgärdernas miljörelaterade, sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser beaktas.

| (6) | Klimatförändringarna och de miljörelaterade utmaningarna, globaliseringen, digitaliseringen, artificiell intelligens, distansarbete, plattformsekonomin och de demografiska förändringarna
  håller på
  att förändra Europas ekonomier och samhällen.
  Distansarbete kan ses som ett steg mot att förbättra balansen mellan arbete och privatliv och göra det möjligt för tidigare exkluderade arbetskraftsgrupper att ta sig in på arbetsmarknaden, men riskerar samtidigt att luckra upp gränsen mellan arbetstid och fritid med eventuella negativa konsekvenser för arbetstagarnas grundläggande rättigheter och deras fysiska och psykiska hälsa.
  Unionen och dess medlemsstater bör arbeta tillsammans för att hantera dessa strukturella faktorer på ett ändamålsenligt sätt och anpassa befintliga system efter behov, med beaktande av det nära ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader och tillhörande politik. Detta kräver en samordnad, ambitiös och verkningsfull politik
  , med deltagande av arbetsmarknadens parter,
  både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med EUF-fördraget
  , den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  och unionens regler om ekonomisk styrning. Dessa politiska insatser bör omfatta stimulans för hållbara investeringar, förnyade satsningar på strukturreformer i lämplig ordningsföljd som ökar den ekonomiska tillväxten, antalet arbetstillfällen av hög kvalitet, produktiviteten, skäliga arbetsvillkor, den sociala och territoriella sammanhållningen, den uppåtgående konvergensen, motståndskraften och det finanspolitiska
  och sociala
  ansvaret. De bör kombinera åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan, samtidigt som åtgärdernas miljörelaterade, sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser beaktas.
  Till följd av uttalandet av den 23 mars 2020 från EU-ländernas finansministrar om stabilitets- och tillväxtpakten och coronakrisen, där ett tillfälligt avsteg från stabilitets- och tillväxtpakten (allmänna undantagsklausulen) tillkännagavs, och kommissionens meddelande av den 2 juni 2021 Samordning av den ekonomiska politiken 2021: få bukt med covid-19, stödja återhämtningen och modernisera ekonomin, enligt vilket den allmänna undantagsklausulen ska fortsätta att tillämpas under 2022 och väntas avaktiveras från 2023, bör medlemsstaterna utnyttja den allmänna undantagsklausulens fulla potential för att stödja företag i svårigheter eller


  med likviditetsbrist, särskilt mikroföretag och små och medelstora företag, i syfte att värna arbetstillfällen, löner och arbetsvillkor och investera i människor och välfärdssystem. Den potentiella risken för de offentliga finanserna av förlängningen och de potentiella negativa sociala konsekvenserna av den förväntade avaktiveringen 2023 bör utvärderas i förväg. |
| --- | --- |

(6)

Klimatförändringarna och de miljörelaterade utmaningarna, globaliseringen, digitaliseringen, artificiell intelligens, distansarbete, plattformsekonomin och de demografiska förändringarna
  håller på
  att förändra Europas ekonomier och samhällen.
  Distansarbete kan ses som ett steg mot att förbättra balansen mellan arbete och privatliv och göra det möjligt för tidigare exkluderade arbetskraftsgrupper att ta sig in på arbetsmarknaden, men riskerar samtidigt att luckra upp gränsen mellan arbetstid och fritid med eventuella negativa konsekvenser för arbetstagarnas grundläggande rättigheter och deras fysiska och psykiska hälsa.
  Unionen och dess medlemsstater bör arbeta tillsammans för att hantera dessa strukturella faktorer på ett ändamålsenligt sätt och anpassa befintliga system efter behov, med beaktande av det nära ömsesidiga beroendet mellan medlemsstaternas ekonomier och arbetsmarknader och tillhörande politik. Detta kräver en samordnad, ambitiös och verkningsfull politik
  , med deltagande av arbetsmarknadens parter,
  både på unions- och medlemsstatsnivå, i överensstämmelse med EUF-fördraget
  , den europeiska pelaren för sociala rättigheter
  och unionens regler om ekonomisk styrning. Dessa politiska insatser bör omfatta stimulans för hållbara investeringar, förnyade satsningar på strukturreformer i lämplig ordningsföljd som ökar den ekonomiska tillväxten, antalet arbetstillfällen av hög kvalitet, produktiviteten, skäliga arbetsvillkor, den sociala och territoriella sammanhållningen, den uppåtgående konvergensen, motståndskraften och det finanspolitiska
  och sociala
  ansvaret. De bör kombinera åtgärder på både utbuds- och efterfrågesidan, samtidigt som åtgärdernas miljörelaterade, sysselsättningsmässiga och sociala konsekvenser beaktas.
  Till följd av uttalandet av den 23 mars 2020 från EU-ländernas finansministrar om stabilitets- och tillväxtpakten och coronakrisen, där ett tillfälligt avsteg från stabilitets- och tillväxtpakten (allmänna undantagsklausulen) tillkännagavs, och kommissionens meddelande av den 2 juni 2021 Samordning av den ekonomiska politiken 2021: få bukt med covid-19, stödja återhämtningen och modernisera ekonomin, enligt vilket den allmänna undantagsklausulen ska fortsätta att tillämpas under 2022 och väntas avaktiveras från 2023, bör medlemsstaterna utnyttja den allmänna undantagsklausulens fulla potential för att stödja företag i svårigheter eller


  med likviditetsbrist, särskilt mikroföretag och små och medelstora företag, i syfte att värna arbetstillfällen, löner och arbetsvillkor och investera i människor och välfärdssystem. Den potentiella risken för de offentliga finanserna av förlängningen och de potentiella negativa sociala konsekvenserna av den förväntade avaktiveringen 2023 bör utvärderas i förväg.

Ändring 4

Förslag till beslut

Skäl 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8) | Vid det sociala toppmötet i Porto den 8 maj 2021 (20) erkände EU:s ledare den europeiska pelaren för sociala rättigheter som en grundläggande del av återhämtningen, och konstaterade att dess genomförande kommer att stärka unionens satsning på en digital, grön och rättvis omställning och bidra till att uppnå en social och ekonomisk konvergens uppåt och till att ta itu med de demografiska utmaningarna. De betonade att den sociala dimensionen, den sociala dialogen och arbetsmarknadsparternas aktiva deltagande står i centrum för en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. Medlemsstaterna ansåg att kommissionens handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter tillhandahöll användbar vägledning för genomförandet av pelaren, bland annat på områdena sysselsättning, kompetens, hälsa och socialt skydd. De välkomnade EU:s nya överordnade mål för 2030 för sysselsättning (78 % av befolkningen i åldern 20–64 år bör vara sysselsatt), kompetens (60 % av alla vuxna bör delta i utbildning varje år) och fattigdomsminskning (minst 15 miljoner, varav fem miljoner bör vara barn) och den reviderade sociala resultattavlan, som kommer att hjälpa till att mäta framstegen med genomförandet av den sociala pelarens principer som en del av ramen för politisk samordning inom den europeiska planeringsterminen. De konstaterade även att i takt med att Europa gradvis återhämtar sig från covid-19-pandemin kommer man att prioritera att skapa nya arbetstillfällen och inte bara bevara de befintliga samt att förbättra kvaliteten i arbetet, och de betonade att genomförandet av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter kommer att vara avgörande för att säkerställa att fler och bättre arbetstillfällen för alla skapas inom ramen för en inkluderande återhämtning. Slutligen betonade medlemsstaterna vikten av att noggrant följa framstegen med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och EU:s överordnade mål för 2030, även på den högsta nivån. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Vid det sociala toppmötet i Porto den 8 maj 2021 (20) erkände EU:s ledare den europeiska pelaren för sociala rättigheter som en grundläggande del av återhämtningen, och konstaterade att dess genomförande kommer att stärka unionens satsning på en digital, grön och rättvis omställning och bidra till att uppnå en social och ekonomisk konvergens uppåt och till att ta itu med de demografiska utmaningarna. De betonade att den sociala dimensionen, den sociala dialogen och arbetsmarknadsparternas aktiva deltagande står i centrum för en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. Medlemsstaterna ansåg att kommissionens handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter tillhandahöll användbar vägledning för genomförandet av pelaren, bland annat på områdena sysselsättning, kompetens, hälsa och socialt skydd. De välkomnade EU:s nya överordnade mål för 2030 för sysselsättning (78 % av befolkningen i åldern 20–64 år bör vara sysselsatt), kompetens (60 % av alla vuxna bör delta i utbildning varje år) och fattigdomsminskning (minst 15 miljoner, varav fem miljoner bör vara barn) och den reviderade sociala resultattavlan, som kommer att hjälpa till att mäta framstegen med genomförandet av den sociala pelarens principer som en del av ramen för politisk samordning inom den europeiska planeringsterminen. De konstaterade även att i takt med att Europa gradvis återhämtar sig från covid-19-pandemin kommer man att prioritera att skapa nya arbetstillfällen och inte bara bevara de befintliga samt att förbättra kvaliteten i arbetet, och de betonade att genomförandet av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter kommer att vara avgörande för att säkerställa att fler och bättre arbetstillfällen för alla skapas inom ramen för en inkluderande återhämtning. Slutligen betonade medlemsstaterna vikten av att noggrant följa framstegen med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och EU:s överordnade mål för 2030, även på den högsta nivån.

| (8) | Vid det sociala toppmötet i Porto den 8 maj 2021 (20) erkände EU:s ledare den europeiska pelaren för sociala rättigheter som en grundläggande del av återhämtningen, och konstaterade att dess genomförande kommer att stärka unionens satsning på en digital, grön och rättvis omställning och bidra till att uppnå en social och ekonomisk konvergens uppåt och till att ta itu med de demografiska utmaningarna. De betonade att den sociala dimensionen, den sociala dialogen och arbetsmarknadsparternas aktiva deltagande står i centrum för en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. Medlemsstaterna ansåg att kommissionens handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter tillhandahöll användbar vägledning för genomförandet av pelaren, bland annat på områdena sysselsättning, kompetens, hälsa och socialt skydd. De välkomnade EU:s nya överordnade mål för 2030 för sysselsättning (78 % av befolkningen i åldern 20–64 år bör vara sysselsatt), kompetens (60 % av alla vuxna bör delta i utbildning varje år) och fattigdomsminskning (minst 15 miljoner, varav fem miljoner bör vara barn) och den reviderade sociala resultattavlan, som kommer att hjälpa till att mäta framstegen med genomförandet av den sociala pelarens principer som en del av ramen för politisk samordning inom den europeiska planeringsterminen. De konstaterade även att i takt med att Europa gradvis återhämtar sig från covid-19-pandemin kommer man att prioritera att skapa nya arbetstillfällen och inte bara bevara de befintliga samt att förbättra kvaliteten i arbetet, och de betonade att genomförandet av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter kommer att vara avgörande för att säkerställa att fler och bättre arbetstillfällen för alla skapas inom ramen för en inkluderande återhämtning. Slutligen betonade medlemsstaterna vikten av att noggrant följa framstegen med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och EU:s överordnade mål för 2030, även på den högsta nivån.
  Medlemsstaterna bör säkerställa rättvis mobilitet och möjligheten att överföra rättigheter och sociala förmåner genom bättre skydd av mobila arbetstagare, inklusive gräns- och säsongsarbetare, effektivare arbetsinspektioner och införande av effektiva digitala lösningar. |
| --- | --- |

(8)

Vid det sociala toppmötet i Porto den 8 maj 2021 (20) erkände EU:s ledare den europeiska pelaren för sociala rättigheter som en grundläggande del av återhämtningen, och konstaterade att dess genomförande kommer att stärka unionens satsning på en digital, grön och rättvis omställning och bidra till att uppnå en social och ekonomisk konvergens uppåt och till att ta itu med de demografiska utmaningarna. De betonade att den sociala dimensionen, den sociala dialogen och arbetsmarknadsparternas aktiva deltagande står i centrum för en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft. Medlemsstaterna ansåg att kommissionens handlingsplan för den europeiska pelaren för sociala rättigheter tillhandahöll användbar vägledning för genomförandet av pelaren, bland annat på områdena sysselsättning, kompetens, hälsa och socialt skydd. De välkomnade EU:s nya överordnade mål för 2030 för sysselsättning (78 % av befolkningen i åldern 20–64 år bör vara sysselsatt), kompetens (60 % av alla vuxna bör delta i utbildning varje år) och fattigdomsminskning (minst 15 miljoner, varav fem miljoner bör vara barn) och den reviderade sociala resultattavlan, som kommer att hjälpa till att mäta framstegen med genomförandet av den sociala pelarens principer som en del av ramen för politisk samordning inom den europeiska planeringsterminen. De konstaterade även att i takt med att Europa gradvis återhämtar sig från covid-19-pandemin kommer man att prioritera att skapa nya arbetstillfällen och inte bara bevara de befintliga samt att förbättra kvaliteten i arbetet, och de betonade att genomförandet av principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter kommer att vara avgörande för att säkerställa att fler och bättre arbetstillfällen för alla skapas inom ramen för en inkluderande återhämtning. Slutligen betonade medlemsstaterna vikten av att noggrant följa framstegen med genomförandet av den europeiska pelaren för sociala rättigheter och EU:s överordnade mål för 2030, även på den högsta nivån.
  Medlemsstaterna bör säkerställa rättvis mobilitet och möjligheten att överföra rättigheter och sociala förmåner genom bättre skydd av mobila arbetstagare, inklusive gräns- och säsongsarbetare, effektivare arbetsinspektioner och införande av effektiva digitala lösningar.

Ändring 5

Förslag till beslut

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (8a) | Hemlöshet är en av de extremaste formerna av socialt utanförskap med negativa konsekvenser för människors fysiska och psykiska hälsa, välbefinnande och livskvalitet och för deras tillgång till sysselsättning och andra ekonomiska och sociala tjänster. Europaparlamentet, kommissionen, nationella, regionala och lokala myndigheter samt civilsamhällesorganisationer på unionsnivå har enats om att dra igång den europeiska plattformen för åtgärder mot hemlöshet. Med slutmålet att hemlösheten ska vara borta senast 2030 har de förbundit sig att tillämpa ”bostad först”-principen, satsa på förebyggande av hemlöshet och ge tillgång till fullgoda, säkra och ekonomiskt överkomliga bostäder och stödtjänster för hemlösa och att samtidigt införa nödvändiga politiska åtgärder med adekvat nationell finansiering och unionsfinansiering. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

Ändring 6

Förslag till beslut

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Reformer på arbetsmarknaden, inklusive de nationella lönesättningsmekanismerna, bör följa nationell praxis beträffande den sociala dialogen, för att se till lönerna är rättvisa och möjliggör en rimlig levnadsstandard och hållbar tillväxt. De bör också ge tillräckliga möjligheter att övergripande beakta socioekonomiska frågor, inklusive förbättringar vad gäller hållbarhet, konkurrenskraft, innovation, arbetstillfällen av hög kvalitet, arbetsvillkor, fattigdom bland förvärvsarbetande, utbildning och kompetens, folkhälsa och inkludering samt reallöner. Medlemsstaterna och unionen bör säkerställa att covid-19-krisens sociala, sysselsättningsrelaterade och ekonomiska inverkan lindras och att omställningar är socialt rättvisa. De bör också främja utvecklingen mot ett inkluderande och resilient samhälle där människor är skyddade och kan förutse och hantera förändringar och aktivt delta i samhällslivet och ekonomin. Enhetliga aktiva arbetsmarknadsåtgärder som utgörs av tillfälliga
  anställnings-
  och
  övergångsincitament
  ,
  kompetensåtgärder
  och förbättrade arbetsförmedlingar krävs för att stödja övergångar på arbetsmarknaden i enlighet med kommissionens rekommendation (EU) om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen (Ease-åtgärder). |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Reformer på arbetsmarknaden, inklusive de nationella lönesättningsmekanismerna, bör följa nationell praxis beträffande den sociala dialogen, för att se till lönerna är rättvisa och möjliggör en rimlig levnadsstandard och hållbar tillväxt. De bör också ge tillräckliga möjligheter att övergripande beakta socioekonomiska frågor, inklusive förbättringar vad gäller hållbarhet, konkurrenskraft, innovation, arbetstillfällen av hög kvalitet, arbetsvillkor, fattigdom bland förvärvsarbetande, utbildning och kompetens, folkhälsa och inkludering samt reallöner. Medlemsstaterna och unionen bör säkerställa att covid-19-krisens sociala, sysselsättningsrelaterade och ekonomiska inverkan lindras och att omställningar är socialt rättvisa. De bör också främja utvecklingen mot ett inkluderande och resilient samhälle där människor är skyddade och kan förutse och hantera förändringar och aktivt delta i samhällslivet och ekonomin. Enhetliga aktiva arbetsmarknadsåtgärder som utgörs av tillfälliga
  anställnings-
  och
  övergångsincitament
  ,
  kompetensåtgärder
  och förbättrade arbetsförmedlingar krävs för att stödja övergångar på arbetsmarknaden i enlighet med kommissionens rekommendation (EU) om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen (Ease-åtgärder).

| (9) | Reformer på arbetsmarknaden, inklusive de nationella lönesättningsmekanismerna, bör följa nationell praxis beträffande den sociala dialogen, för att se till lönerna är rättvisa och möjliggör en rimlig levnadsstandard och hållbar tillväxt. De bör också ge tillräckliga möjligheter att övergripande beakta socioekonomiska frågor, inklusive förbättringar vad gäller hållbarhet, konkurrenskraft, innovation, arbetstillfällen av hög kvalitet, arbetsvillkor, fattigdom bland förvärvsarbetande,
  jämställdhet,
  utbildning och kompetens, folkhälsa och inkludering samt reallöner.
  Medlemsstaterna bör därför respektera och stärka arbetsmarknadsparternas roll, satsa på att bygga ut förhandlingarnas täckningsgrad och stödja en hög grad av anslutning till fack- och arbetsgivarföreningar för att säkerställa en inkluderande och socialt rättvis återhämtning.
  Medlemsstaterna och unionen bör säkerställa att covid-19-krisens sociala, sysselsättningsrelaterade och ekonomiska inverkan lindras och att omställningar är socialt rättvisa. De bör också främja utvecklingen mot ett inkluderande och resilient samhälle där människor är skyddade och kan förutse och hantera förändringar och aktivt delta i samhällslivet och ekonomin. Enhetliga aktiva arbetsmarknadsåtgärder som utgörs av tillfälliga
  incitament för anställning
  och
  övergångskvalifikationer
  ,
  validering och tillägnande av kompetens
  och förbättrade arbetsförmedlingar krävs för att stödja övergångar på arbetsmarknaden i enlighet med kommissionens rekommendation (EU) om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen (Ease-åtgärder).
  En grundlig utvärdering av nationella åtgärder och stödordningar som har satts in för att lindra effekterna av covid-19-pandemin behövs för att lärdomar ska kunna dras och instrument kartläggas för framtida bruk. |
| --- | --- |

(9)

Reformer på arbetsmarknaden, inklusive de nationella lönesättningsmekanismerna, bör följa nationell praxis beträffande den sociala dialogen, för att se till lönerna är rättvisa och möjliggör en rimlig levnadsstandard och hållbar tillväxt. De bör också ge tillräckliga möjligheter att övergripande beakta socioekonomiska frågor, inklusive förbättringar vad gäller hållbarhet, konkurrenskraft, innovation, arbetstillfällen av hög kvalitet, arbetsvillkor, fattigdom bland förvärvsarbetande,
  jämställdhet,
  utbildning och kompetens, folkhälsa och inkludering samt reallöner.
  Medlemsstaterna bör därför respektera och stärka arbetsmarknadsparternas roll, satsa på att bygga ut förhandlingarnas täckningsgrad och stödja en hög grad av anslutning till fack- och arbetsgivarföreningar för att säkerställa en inkluderande och socialt rättvis återhämtning.
  Medlemsstaterna och unionen bör säkerställa att covid-19-krisens sociala, sysselsättningsrelaterade och ekonomiska inverkan lindras och att omställningar är socialt rättvisa. De bör också främja utvecklingen mot ett inkluderande och resilient samhälle där människor är skyddade och kan förutse och hantera förändringar och aktivt delta i samhällslivet och ekonomin. Enhetliga aktiva arbetsmarknadsåtgärder som utgörs av tillfälliga
  incitament för anställning
  och
  övergångskvalifikationer
  ,
  validering och tillägnande av kompetens
  och förbättrade arbetsförmedlingar krävs för att stödja övergångar på arbetsmarknaden i enlighet med kommissionens rekommendation (EU) om effektiva aktiva arbetsmarknadsåtgärder till följd av covid-19-krisen (Ease-åtgärder).
  En grundlig utvärdering av nationella åtgärder och stödordningar som har satts in för att lindra effekterna av covid-19-pandemin behövs för att lärdomar ska kunna dras och instrument kartläggas för framtida bruk.

Ändring 7

Förslag till beslut

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Diskriminering i alla former bör
  åtgärdas
  , jämställdhet mellan könen bör säkerställas och ungdomssysselsättning bör
  stödjas
  . Tillgång och möjligheter för alla bör säkerställas och fattigdom och social utestängning, även för barn, bör
  minskas
  , framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader liksom adekvata och inkluderande sociala trygghetssystem, och genom att hindren för deltagande i utbildning och på arbetsmarknaden undanröjs, bland annat genom investeringar i förskoleverksamhet och barnomsorg
  samt
  i digitala färdigheter. Mot bakgrund av covid-19-krisen och med tanke på den åldrande befolkningen är det särskilt viktigt med jämlik tillgång till ekonomiskt överkomlig långvarig vård och omsorg och hälso- och sjukvård i rätt tid, inklusive förebyggande och hälsofrämjande åtgärder. Möjligheterna för personer med funktionsnedsättningar att bidra till ekonomisk tillväxt och social utveckling bör tillvaratas i högre utsträckning. När nya ekonomiska modeller och affärsmodeller införs på arbetsplatser i unionen förändras också anställningsförhållandena. Medlemsstaterna bör säkerställa att
  den europeiska sociala modellen bibehålls och stärks av
  de anställningsförhållanden som följer av nya arbetsformer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Diskriminering i alla former bör
  åtgärdas
  , jämställdhet mellan könen bör säkerställas och ungdomssysselsättning bör
  stödjas
  . Tillgång och möjligheter för alla bör säkerställas och fattigdom och social utestängning, även för barn, bör
  minskas
  , framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader liksom adekvata och inkluderande sociala trygghetssystem, och genom att hindren för deltagande i utbildning och på arbetsmarknaden undanröjs, bland annat genom investeringar i förskoleverksamhet och barnomsorg
  samt
  i digitala färdigheter. Mot bakgrund av covid-19-krisen och med tanke på den åldrande befolkningen är det särskilt viktigt med jämlik tillgång till ekonomiskt överkomlig långvarig vård och omsorg och hälso- och sjukvård i rätt tid, inklusive förebyggande och hälsofrämjande åtgärder. Möjligheterna för personer med funktionsnedsättningar att bidra till ekonomisk tillväxt och social utveckling bör tillvaratas i högre utsträckning. När nya ekonomiska modeller och affärsmodeller införs på arbetsplatser i unionen förändras också anställningsförhållandena. Medlemsstaterna bör säkerställa att
  den europeiska sociala modellen bibehålls och stärks av
  de anställningsförhållanden som följer av nya arbetsformer.

| (10) | Diskriminering i alla former bör
  undanröjas
  , jämställdhet mellan könen bör säkerställas och ungdomssysselsättning bör
  främjas
  . Tillgång och möjligheter för alla bör säkerställas och fattigdom och social utestängning, även för barn, bör
  utrotas
  , framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader liksom adekvata och inkluderande sociala trygghetssystem, och genom att hindren för deltagande i utbildning och på arbetsmarknaden undanröjs, bland annat genom investeringar i förskoleverksamhet och
  annan
  barnomsorg, i digitala färdigheter
  och i livslångt lärande
  .
  Medlemsstaterna bör främja investeringar i hållbara arbetstillfällen av hög kvalitet och ta ett samlat grepp för att lyfta barn ur fattigdom och stödja föräldrar till behövande barn. Den europeiska barngarantin bör integreras i alla politikområden och finansiering av barns rättigheter bör prioriteras, samtidigt som befintlig unionspolitik och unionsfinansiering bör utnyttjas till fullo för konkreta åtgärder som bidrar till att utrota barnfattigdom och socialt utanförskap.
  Mot bakgrund av covid-19-krisen och med tanke på den åldrande befolkningen är det särskilt viktigt med jämlik tillgång till ekonomiskt överkomlig långvarig vård och omsorg och hälso- och sjukvård i rätt tid, inklusive förebyggande
  , inte minst i frågor om psykisk hälsa på arbetsplatsen,
  och hälsofrämjande åtgärder. Möjligheterna för personer med funktionsnedsättningar att bidra till ekonomisk tillväxt och social utveckling bör tillvaratas i större utsträckning. När nya ekonomiska modeller och affärsmodeller införs på arbetsplatser i unionen förändras också anställningsförhållandena. Medlemsstaterna bör säkerställa att de anställningsförhållanden som följer av nya arbetsformer
  stärker den europeiska sociala modellen och samtidigt garanterar arbetstagarrättigheter, skäliga arbetsvillkor, inklusive hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, skäliga löner och en god balans mellan arbete och privatliv
  . |
| --- | --- |

(10)

Diskriminering i alla former bör
  undanröjas
  , jämställdhet mellan könen bör säkerställas och ungdomssysselsättning bör
  främjas
  . Tillgång och möjligheter för alla bör säkerställas och fattigdom och social utestängning, även för barn, bör
  utrotas
  , framför allt genom väl fungerande arbetsmarknader liksom adekvata och inkluderande sociala trygghetssystem, och genom att hindren för deltagande i utbildning och på arbetsmarknaden undanröjs, bland annat genom investeringar i förskoleverksamhet och
  annan
  barnomsorg, i digitala färdigheter
  och i livslångt lärande
  .
  Medlemsstaterna bör främja investeringar i hållbara arbetstillfällen av hög kvalitet och ta ett samlat grepp för att lyfta barn ur fattigdom och stödja föräldrar till behövande barn. Den europeiska barngarantin bör integreras i alla politikområden och finansiering av barns rättigheter bör prioriteras, samtidigt som befintlig unionspolitik och unionsfinansiering bör utnyttjas till fullo för konkreta åtgärder som bidrar till att utrota barnfattigdom och socialt utanförskap.
  Mot bakgrund av covid-19-krisen och med tanke på den åldrande befolkningen är det särskilt viktigt med jämlik tillgång till ekonomiskt överkomlig långvarig vård och omsorg och hälso- och sjukvård i rätt tid, inklusive förebyggande
  , inte minst i frågor om psykisk hälsa på arbetsplatsen,
  och hälsofrämjande åtgärder. Möjligheterna för personer med funktionsnedsättningar att bidra till ekonomisk tillväxt och social utveckling bör tillvaratas i större utsträckning. När nya ekonomiska modeller och affärsmodeller införs på arbetsplatser i unionen förändras också anställningsförhållandena. Medlemsstaterna bör säkerställa att de anställningsförhållanden som följer av nya arbetsformer
  stärker den europeiska sociala modellen och samtidigt garanterar arbetstagarrättigheter, skäliga arbetsvillkor, inklusive hälsa och säkerhet på arbetsplatsen, skäliga löner och en god balans mellan arbete och privatliv
  .

Ändring 8

Förslag till beslut

Skäl 12

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (12) | Medlemsstaterna bör till fullo utnyttja React-EU (21) som förstärker de sammanhållningspolitiska fonderna fram till 2023, Europeiska socialfonden+, den nya faciliteten för återhämtning och resiliens (22) och annan unionsfinansiering, inklusive Fonden för en rättvis omställning och InvestEU, för att främja sysselsättning, sociala investeringar, social inkludering, tillgänglighet, kompetenshöjning och omskolning av arbetskraften, livslångt lärande och högkvalitativ utbildning och fortbildning för alla samt digital kompetens och digitala färdigheter. De integrerade riktlinjerna riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlamenten, samt med arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

Medlemsstaterna bör till fullo utnyttja React-EU (21) som förstärker de sammanhållningspolitiska fonderna fram till 2023, Europeiska socialfonden+, den nya faciliteten för återhämtning och resiliens (22) och annan unionsfinansiering, inklusive Fonden för en rättvis omställning och InvestEU, för att främja sysselsättning, sociala investeringar, social inkludering, tillgänglighet, kompetenshöjning och omskolning av arbetskraften, livslångt lärande och högkvalitativ utbildning och fortbildning för alla samt digital kompetens och digitala färdigheter. De integrerade riktlinjerna riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlamenten, samt med arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället.

| (12) | Medlemsstaterna bör till fullo utnyttja React-EU (21) som förstärker de sammanhållningspolitiska fonderna fram till 2023, Europeiska socialfonden+, den nya faciliteten för återhämtning och resiliens (22) och annan unionsfinansiering, inklusive Fonden för en rättvis omställning och InvestEU, för att främja sysselsättning, sociala investeringar, social inkludering, tillgänglighet, kompetenshöjning och omskolning av arbetskraften, livslångt lärande och högkvalitativ utbildning och fortbildning för alla samt digital kompetens och digitala färdigheter.
  Medlemsstaterna bör även dra full nytta av den reviderade europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/691

   (22a)

  , för att stödja arbetstagare som sagts upp till följd av covid-19-krisen.
  De integrerade riktlinjerna riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlamenten, samt med arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället. |
| --- | --- |

(12)

Medlemsstaterna bör till fullo utnyttja React-EU (21) som förstärker de sammanhållningspolitiska fonderna fram till 2023, Europeiska socialfonden+, den nya faciliteten för återhämtning och resiliens (22) och annan unionsfinansiering, inklusive Fonden för en rättvis omställning och InvestEU, för att främja sysselsättning, sociala investeringar, social inkludering, tillgänglighet, kompetenshöjning och omskolning av arbetskraften, livslångt lärande och högkvalitativ utbildning och fortbildning för alla samt digital kompetens och digitala färdigheter.
  Medlemsstaterna bör även dra full nytta av den reviderade europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare, som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/691

   (22a)

  , för att stödja arbetstagare som sagts upp till följd av covid-19-krisen.
  De integrerade riktlinjerna riktar sig till medlemsstaterna och unionen, men de bör genomföras i partnerskap med alla nationella, regionala och lokala myndigheter, i nära samarbete med parlamenten, samt med arbetsmarknadens parter och företrädare för det civila samhället.

Ändring 9

Förslag till beslut

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (13a) | I sin lagstiftningsresolution av den 10 juli 2020 om förslaget till rådets beslut om riktlinjer för medlemsstaternas sysselsättningspolitik uppmanade Europaparlamentet till en översyn av riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik mot bakgrund av covid-19-pandemin och dess sociala och sysselsättningsmässiga konsekvenser för att krisen skulle kunna bemötas bättre. Det är angeläget att riktlinjerna för medlemsstaternas sysselsättningspolitik ses över i enlighet härmed. För att stärka det demokratiska beslutsfattandet bör Europaparlamentet medverka på jämställd fot med rådet vid fastställandet av de integrerade riktlinjerna för tillväxt och sysselsättning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

---

(20)  Europeiska rådet, Portoförklaringen, den 8 maj 2021.

(20)  Europeiska rådet, Portoförklaringen, den 8 maj 2021.

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2221 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller ytterligare medel och genomförandebestämmelser för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och dess sociala konsekvenser och för förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) (EUT L 437, 28.12.2020, s. 30).

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2020/2221 av den 23 december 2020 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller ytterligare medel och genomförandebestämmelser för att tillhandahålla stöd för främjande av krisreparation i samband med covid-19-pandemin och dess sociala konsekvenser och för förberedande av en grön, digital och resilient återhämtning av ekonomin (React-EU) (EUT L 437, 28.12.2020, s. 30).

(22)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/241 av den 12 februari 2021 om inrättande av faciliteten för återhämtning och resiliens (EUT L 57, 18.2.2021, s. 17).

(22a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/691 av den 28 april 2021 om inrättande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter för uppsagda arbetstagare (EGF) och om upphävande av förordning (EU) nr 1309/2013 (EUT L 153, 3.5.2021, s. 48).

---

Rättelser

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/362 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/362

---

Rättelse till Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 99 av den 1 mars 2022
  )

(2022/C 117/35)

Titeln i innehållsförteckningen och på sidan 66

| I stället för: | ”Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003” |
| --- | --- |

I stället för:

”Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003”

| ska det stå: | ”Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003”. |
| --- | --- |

ska det stå:

ska det stå:

”Europaparlamentets resolution av den 7 juli 2021 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen Bt 11 (SYN-BTØ11-1) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003”.

---

| 11.3.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 117/363 |
| --- | --- | --- | --- |

11.3.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 117/363

---

Rättelse till Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003

(
  Europeiska unionens officiella tidning C 445 av den 29 oktober 2021
  )

(2022/C 117/36)

Titeln i innehållsförteckningen och på sidan 63

| I stället för: | ”Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003” |
| --- | --- |

I stället för:

”Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade sojabönan MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003”

| ska det stå: | ”Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003”. |
| --- | --- |

ska det stå:

ska det stå:

”Europaparlamentets resolution av den 17 december 2020 om utkastet till kommissionens genomförandebeslut om förlängning av godkännandet av utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen MON 89034 (MON-89Ø34-3) i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003”.

---