# Europos Sąjungos C 81/2022

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 81 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 65 metai2022m. vasario 18d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 81

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

65 metai2022m. vasario 18d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPOS PARLAMENTAS
  2021–2022 M. SESIJA2021 m. birželio 23–24 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI | 1 |

Turinys

Puslapis

EUROPOS PARLAMENTAS
  2021–2022 M. SESIJA2021 m. birželio 23–24 d. posėdžiaiPRIIMTI TEKSTAI

EUROPOS PARLAMENTAS

1

---

| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| --- | --- |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Europos Parlamentas |
| | 2021 m. birželio 23 d., trečiadienis |
| 2022/C 81/01 | 2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Juodosios jūros žuvininkystės sektoriaus iššūkių ir galimybių (2019/2159(INI)) | 2 |
| 2022/C 81/02 | 2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos vaidmens šalinant COVID-19 pandemijos padarinius (2020/2118(INI)) | 13 |
| | 2021 m. birželio 24 d., ketvirtadienis |
| 2022/C 81/03 | 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos (2021/2025(INI)) | 27 |
| 2022/C 81/04 | 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties Europos Sąjungoje, kiek tai susiję su moterų sveikata (2020/2215(INI)) | 43 |
| 2022/C 81/05 | 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 25-ųjų Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais metinių (ICPD25) (Nairobio aukščiausiojo lygio susitikimo) (2019/2850(RSP)) | 63 |
| 2022/C 81/06 | 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos Sąjungos reglamentavimo kokybė, subsidiarumas ir proporcingumas. Ataskaita dėl geresnės teisėkūros 2017, 2018 ir 2019 m. (2020/2262(INI)) | 74 |
| 2022/C 81/07 | 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2019–2020 m. ataskaitų dėl Bosnijos ir Hercegovinos (2019/2171(INI)) | 82 |

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. birželio 23 d., trečiadienis

2022/C 81/01

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Juodosios jūros žuvininkystės sektoriaus iššūkių ir galimybių (2019/2159(INI))

2

2022/C 81/02

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos vaidmens šalinant COVID-19 pandemijos padarinius (2020/2118(INI))

13

2021 m. birželio 24 d., ketvirtadienis

2022/C 81/03

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos (2021/2025(INI))

27

2022/C 81/04

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties Europos Sąjungoje, kiek tai susiję su moterų sveikata (2020/2215(INI))

43

2022/C 81/05

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 25-ųjų Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais metinių (ICPD25) (Nairobio aukščiausiojo lygio susitikimo) (2019/2850(RSP))

63

2022/C 81/06

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija Europos Sąjungos reglamentavimo kokybė, subsidiarumas ir proporcingumas. Ataskaita dėl geresnės teisėkūros 2017, 2018 ir 2019 m. (2020/2262(INI))

74

2022/C 81/07

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2019–2020 m. ataskaitų dėl Bosnijos ir Hercegovinos (2019/2171(INI))

82

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | Europos Parlamentas |
| | 2021 m. birželio 23 d., trečiadienis |
| 2022/C 81/08 | 2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo +, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD)) | 96 |
| 2022/C 81/09 | 2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD))Įprasta teisėkūros procedūra (antrasis svarstymas) | 98 |
| 2022/C 81/10 | 2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl konkrečių nuostatų, taikomų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), kuris remiamas Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšomis (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD)) | 99 |
| 2022/C 81/11 | P9_TA(2021)0301Išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių, taikytinų Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (NAFO) reguliuojamame rajone, nustatymas ***I2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone | 100 |
| 2022/C 81/12 | P9_TA(2021)0302Tarptautiniai mokėjimai Sąjungoje (kodifikuota redakcija) ***I2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių mokėjimų Sąjungoje (kodifikuota redakcija) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl tarptautinių mokėjimų Sąjungoje (kodifikuota redakcija) | 101 |
| 2022/C 81/13 | 2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento reglamento, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) | 102 |
| 2022/C 81/14 | 2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Tailando Karalystės susitarimo pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo, susijusio su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos, sudarymo projekto (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE)) | 112 |
| 2022/C 81/15 | 2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį, susijusio su visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimu dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos, sudarymo Sąjungos vardu projekto (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE)) | 113 |
| 2022/C 81/16 | 2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos, sudarymo Europos Sąjungos vardu, projekto (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE)) | 114 |
| | 2021 m. birželio 24 d., ketvirtadienis |
| 2022/C 81/17 | P9_TA(2021)0309Europos klimato teisės aktas ***I2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) | 115 |
| 2022/C 81/18 | 2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės sukūrimo (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE)) | 117 |
| 2022/C 81/19 | P9_TA(2021)0311Viešojo sektoriaus paskolų priemonė pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą ***I2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl viešojo sektoriaus paskolų priemonės pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl paskolų viešajam sektoriui priemonės pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą | 182 |
| 2022/C 81/20 | 2021 m. birželio 24 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2017/625 nuostatos dėl iš trečiųjų šalių į Sąjungą eksportuojamų gyvūnų ir gyvūninių produktų oficialios kontrolės, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi draudimo tam tikrais atvejais naudoti antimikrobines medžiagas COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))[1–7 pakeitimai, nebent būtų nurodyta kitaip] | 184 |

III   Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2021 m. birželio 23 d., trečiadienis

2022/C 81/08

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, Europos socialinio fondo +, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD))

96

2022/C 81/09

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD))Įprasta teisėkūros procedūra (antrasis svarstymas)

98

2022/C 81/10

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl konkrečių nuostatų, taikomų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), kuris remiamas Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšomis (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD))

99

2022/C 81/11

P9_TA(2021)0301Išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių, taikytinų Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (NAFO) reguliuojamame rajone, nustatymas ***I2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone

100

2022/C 81/12

P9_TA(2021)0302Tarptautiniai mokėjimai Sąjungoje (kodifikuota redakcija) ***I2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių mokėjimų Sąjungoje (kodifikuota redakcija) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl tarptautinių mokėjimų Sąjungoje (kodifikuota redakcija)

101

2022/C 81/13

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento reglamento, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

102

2022/C 81/14

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Tailando Karalystės susitarimo pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo, susijusio su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos, sudarymo projekto (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE))

112

2022/C 81/15

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį, susijusio su visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimu dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos, sudarymo Sąjungos vardu projekto (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE))

113

2022/C 81/16

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos, sudarymo Europos Sąjungos vardu, projekto (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE))

114

2021 m. birželio 24 d., ketvirtadienis

2022/C 81/17

P9_TA(2021)0309Europos klimato teisės aktas ***I2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas)

115

2022/C 81/18

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės sukūrimo (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE))

117

2022/C 81/19

P9_TA(2021)0311Viešojo sektoriaus paskolų priemonė pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą ***I2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl viešojo sektoriaus paskolų priemonės pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl paskolų viešajam sektoriui priemonės pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą

182

2022/C 81/20

2021 m. birželio 24 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2017/625 nuostatos dėl iš trečiųjų šalių į Sąjungą eksportuojamų gyvūnų ir gyvūninių produktų oficialios kontrolės, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi draudimo tam tikrais atvejais naudoti antimikrobines medžiagas COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))[1–7 pakeitimai, nebent būtų nurodyta kitaip]

184

---

| Simbolių paaiškinimai






  - | Konsultavimosi procedūra |
| --- | --- |
| *** | Pritarimo procedūra |
| ***I | Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas |
| ***II | Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas |
| ***III | Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas |

Simbolių paaiškinimai

*

Konsultavimosi procedūra

***

Pritarimo procedūra

***I

Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas

***II

Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas

***III

Įprasta teisėkūros procedūra: trečiasis svarstymas

(Procedūra pasirenkama atsižvelgiant į teisės akto projekte pasiūlytą teisinį pagrindą.)

Parlamento pakeitimai

Naujos teksto dalys žymimos
  pusjuodžiu kursyvu
  . Išbrauktos teksto dalys nurodomos simboliu ▌ arba perbraukiamos. Pakeistos teksto dalys nurodomos naują tekstą pažymint
  pusjuodžiu kursyvu
  , o ankstesnį nereikalingą tekstą išbraukiant arba perbraukiant.

pusjuodžiu kursyvu

pusjuodžiu kursyvu

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

2022 2 18

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/1

---

EUROPOS PARLAMENTAS

2021–2022 M. SESIJA

2021 m. birželio 23–24 d. posėdžiai

PRIIMTI TEKSTAI

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Europos Parlamentas

2021 m. birželio 23 d., trečiadienis

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/2

---

P9_TA(2021)0307

Juodosios jūros žuvininkystės sektoriaus iššūkiai ir galimybės

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Juodosios jūros žuvininkystės sektoriaus iššūkių ir galimybių (2019/2159(INI))

(2022/C 81/01)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentą (ES) 2019/2236, kuriuo nustatomos 2020 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Viduržemio ir Juodojoje jūrose (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 16 d. Tarybos reglamentą (ES) 2019/2236, kuriuo nustatomos 2020 m. tam tikrų žuvų išteklių ir žuvų išteklių grupių žvejybos galimybės, taikomos Viduržemio ir Juodojoje jūrose (1),

| — | atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2013 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1380/2013 dėl bendros žuvininkystės politikos (2),

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų 14-ąjį darnaus vystymosi tikslą dėl gyvybės vandenyse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų 14-ąjį darnaus vystymosi tikslą dėl gyvybės vandenyse,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. birželio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2008/56/EB, nustatančią Bendrijos veiksmų jūrų aplinkos politikos srityje pagrindus (Jūrų strategijos pagrindų direktyva) (3),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 5 d. Europos parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/982, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 5 d. Europos parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2019/982, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 1343/2011 dėl tam tikrų žvejybos BVJŽK (Bendrosios Viduržemio jūros žvejybos komisijos) susitarimo rajone nuostatų (4),

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (5) (Buveinių direktyva), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. gegužės 21 d. Tarybos direktyvą 92/43/EEB dėl natūralių buveinių ir laukinės faunos bei floros apsaugos (5) (Buveinių direktyva),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/89/ES, kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. liepos 23 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/89/ES, kuria nustatoma jūrinių teritorijų planavimo sistema (6),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (7) (EJRŽF), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 508/2014 dėl Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (7) (EJRŽF),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/1004, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2017/1004,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009 ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 768/2008, (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1005/2008 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1139 nuostatos dėl žuvininkystės kontrolės (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 11 d. teisėkūros rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1224/2009 ir Tarybos reglamentų (EB) Nr. 768/2008, (EB) Nr. 1967/2006, (EB) Nr. 1005/2008 bei Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/1139 nuostatos dėl žuvininkystės kontrolės (8),

| — | atsižvelgdamas į GFCM vidutinės trukmės (2017–2020 m.) žvejybos Viduržemio ir Juodojoje jūrose darnumo strategiją ir sprendimą dėl naujos 2021–2025 m. strategijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į GFCM vidutinės trukmės (2017–2020 m.) žvejybos Viduržemio ir Juodojoje jūrose darnumo strategiją ir sprendimą dėl naujos 2021–2025 m. strategijos,

| — | atsižvelgdamas į GFCM sprendimą dėl bendro naujos 2021–2025 m. žvejybos ir akvakultūros Viduržemio ir Juodojoje jūrose strategijos kūrimo, kuris buvo priimtas 2020 m. lapkričio 3 d. aukšto lygio susitikime, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į GFCM sprendimą dėl bendro naujos 2021–2025 m. žvejybos ir akvakultūros Viduržemio ir Juodojoje jūrose strategijos kūrimo, kuris buvo priimtas 2020 m. lapkričio 3 d. aukšto lygio susitikime,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlytą Europos žaliąjį kursą ir 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlytą Europos žaliąjį kursą ir 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 31 d. Burgase ir 2019 m. gegužės 9 d. Bukarešte vykusiuose susitikimuose priimtas ministrų deklaracijas dėl Juodosios jūros bendros jūrų darbotvarkės, kurias pasirašė visos šešios Juodosios jūros pakrantės valstybės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 31 d. Burgase ir 2019 m. gegužės 9 d. Bukarešte vykusiuose susitikimuose priimtas ministrų deklaracijas dėl Juodosios jūros bendros jūrų darbotvarkės, kurias pasirašė visos šešios Juodosios jūros pakrantės valstybės,

| — | atsižvelgdamas į Juodosios jūros ekonominio bendradarbiavimo organizacijos chartiją, kurios tikslas – gerinti politinį dialogą ir daugelį politikos priemonių aplinkos apsaugos ir keitimosi statistikos duomenimis srityse, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Juodosios jūros ekonominio bendradarbiavimo organizacijos chartiją, kurios tikslas – gerinti politinį dialogą ir daugelį politikos priemonių aplinkos apsaugos ir keitimosi statistikos duomenimis srityse,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. pradėtą Juodosios jūros strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, kuria siekiama iki 2030 m. padaryti pažangą įgyvendinant bendrą našios, geros būklės, atsparios ir tvarios Juodosios jūros viziją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. pradėtą Juodosios jūros strateginę mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę, kuria siekiama iki 2030 m. padaryti pažangą įgyvendinant bendrą našios, geros būklės, atsparios ir tvarios Juodosios jūros viziją,

| — | atsižvelgdamas į deklaracijas po Bukarešte (2016 m.) ir Sofijoje (2018 m., Sofijos ministrų deklaracija) surengtų aukšto lygio konferencijų žvejybos ir akvakultūros Juodojoje jūroje klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į deklaracijas po Bukarešte (2016 m.) ir Sofijoje (2018 m., Sofijos ministrų deklaracija) surengtų aukšto lygio konferencijų žvejybos ir akvakultūros Juodojoje jūroje klausimais,

| — | atsižvelgdamas į Bukarešte (2014 m.), Sofijoje (2015 m.), Odesoje (2016 m.) ir Batumyje (2017 m.) vykusias aukšto lygio Juodosios jūros suinteresuotųjų subjektų konferencijas mėlynosios ekonomikos Juodojoje jūroje klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Bukarešte (2014 m.), Sofijoje (2015 m.), Odesoje (2016 m.) ir Batumyje (2017 m.) vykusias aukšto lygio Juodosios jūros suinteresuotųjų subjektų konferencijas mėlynosios ekonomikos Juodojoje jūroje klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 1992 m. Konvenciją dėl Juodosios jūros apsaugos nuo taršos (Bukarešto konvencija) ir jos protokolus, kurių šalys yra Bulgarija ir Rumunija ir kurių stebėtojo statusą turi Europos Sąjunga, taip pat atsižvelgdamas į Juodosios jūros apsaugos nuo taršos komisijos darbą pagal šią konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1992 m. Konvenciją dėl Juodosios jūros apsaugos nuo taršos (Bukarešto konvencija) ir jos protokolus, kurių šalys yra Bulgarija ir Rumunija ir kurių stebėtojo statusą turi Europos Sąjunga, taip pat atsižvelgdamas į Juodosios jūros apsaugos nuo taršos komisijos darbą pagal šią konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 1993 m. balandžio 7 d. ministrų deklaraciją dėl Juodosios jūros apsaugos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1993 m. balandžio 7 d. ministrų deklaraciją dėl Juodosios jūros apsaugos,

| — | atsižvelgdamas į Juodosios jūros apsaugos nuo taršos komisijos 2017–2022 m. integruotą stebėjimo ir vertinimo programą (2017–2022 m. BSIMAP), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Juodosios jūros apsaugos nuo taršos komisijos 2017–2022 m. integruotą stebėjimo ir vertinimo programą (2017–2022 m. BSIMAP),

| — | atsižvelgdamas į projektą „BlackSea4Fish“, kuriam teikiama finansinė ES parama ir kurio metinis biudžetas yra maždaug 1 100 000 EUR, siekiant užtikrinti darnų žvejybos išteklių valdymą Juodojoje jūroje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į projektą „BlackSea4Fish“, kuriam teikiama finansinė ES parama ir kurio metinis biudžetas yra maždaug 1 100 000 EUR, siekiant užtikrinti darnų žvejybos išteklių valdymą Juodojoje jūroje,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. GFCM rekomendaciją dėl regioninės jūrinių sraigių (rapanų) rinkimo Juodojoje jūroje mokslinių tyrimų programos, kurios tikslas – pateikti dalyvaujančių šalių (Bulgarijos, Rumunijos, Turkijos, Sakartvelo ir Ukrainos) gyslotųjų rapanų populiacijų pasiskirstymo, gausos, dydžio ir amžiaus struktūros įvertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. GFCM rekomendaciją dėl regioninės jūrinių sraigių (rapanų) rinkimo Juodojoje jūroje mokslinių tyrimų programos, kurios tikslas – pateikti dalyvaujančių šalių (Bulgarijos, Rumunijos, Turkijos, Sakartvelo ir Ukrainos) gyslotųjų rapanų populiacijų pasiskirstymo, gausos, dydžio ir amžiaus struktūros įvertinimą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 11 d. Komisijos Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto ataskaitą „Pagrindinių laivyno segmentų balanso rodiklių vertinimas ir valstybių narių pastangų užtikrinti laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą nacionalinių ataskaitų apžvalga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 11 d. Komisijos Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto ataskaitą „Pagrindinių laivyno segmentų balanso rodiklių vertinimas ir valstybių narių pastangų užtikrinti laivyno pajėgumų ir žvejybos galimybių pusiausvyrą nacionalinių ataskaitų apžvalga“,

| — | atsižvelgdamas į Parlamento B teminio skyriaus 2010 m. pranešimą „Žuvininkystė Juodojoje jūroje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Parlamento B teminio skyriaus 2010 m. pranešimą „Žuvininkystė Juodojoje jūroje“,

| — | atsižvelgdamas į 1995 m. Maisto ir žemės ūkio organizacijos Atsakingos žuvininkystės kodeksą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1995 m. Maisto ir žemės ūkio organizacijos Atsakingos žuvininkystės kodeksą,

| — | atsižvelgdamas į ES ir Jungtinių Tautų vystymosi programos regioninę iniciatyvą (projektai EMBLAS-I ir EMBLAS-II), kuri padėjo sustiprinti trijų šalių (Sakartvelo, Ukrainos ir Rusijos) pajėgumą vykdyti biologinę ir cheminę vandens kokybės Juodojoje jūroje stebėseną pagal su vandeniu susijusius ES teisės aktus ir buvo įgyvendinama atitinkamai 2013–2014 m. (EMBLAS-I) ir 2014–2018 m. (EMBLAS-II), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES ir Jungtinių Tautų vystymosi programos regioninę iniciatyvą (projektai EMBLAS-I ir EMBLAS-II), kuri padėjo sustiprinti trijų šalių (Sakartvelo, Ukrainos ir Rusijos) pajėgumą vykdyti biologinę ir cheminę vandens kokybės Juodojoje jūroje stebėseną pagal su vandeniu susijusius ES teisės aktus ir buvo įgyvendinama atitinkamai 2013–2014 m. (EMBLAS-I) ir 2014–2018 m. (EMBLAS-II),

| — | atsižvelgdamas į 2009 m. GFCM rekomendaciją dėl laivų, kurie, kaip manoma, GFCM nuostatų taikymo rajone vykdė neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (NNN) žvejybą, sąrašo sudarymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2009 m. GFCM rekomendaciją dėl laivų, kurie, kaip manoma, GFCM nuostatų taikymo rajone vykdė neteisėtą, nedeklaruojamą ir nereglamentuojamą (NNN) žvejybą, sąrašo sudarymo,

| — | atsižvelgdamas į GFCM regioninį nacionalinės teisės aktų registrą (GFCM-Lex) – internetinę platformą, kuri šiuo metu apima nacionalinės teisės aktus dėl jūrų gyvųjų išteklių ir ekosistemų išsaugojimo trijose GFCM šalyse ir kurią GFCM siekia ateityje išplėsti, kad ji apimtų visą GFCM rajoną (įskaitant Juodąją jūrą), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į GFCM regioninį nacionalinės teisės aktų registrą (GFCM-Lex) – internetinę platformą, kuri šiuo metu apima nacionalinės teisės aktus dėl jūrų gyvųjų išteklių ir ekosistemų išsaugojimo trijose GFCM šalyse ir kurią GFCM siekia ateityje išplėsti, kad ji apimtų visą GFCM rajoną (įskaitant Juodąją jūrą),

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvenciją (Berno konvencija), 1979 m. Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvenciją, 1973 m. Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją, 1992 m. Biologinės įvairovės konvenciją ir 2018 m. paneuropinį eršketų apsaugos veiksmų planą, priimtą pagal Berno konvenciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. Europos laukinės gamtos ir gamtinės aplinkos apsaugos konvenciją (Berno konvencija), 1979 m. Migruojančių laukinių gyvūnų rūšių išsaugojimo konvenciją, 1973 m. Nykstančių laukinės faunos ir floros rūšių tarptautinės prekybos konvenciją, 1992 m. Biologinės įvairovės konvenciją ir 2018 m. paneuropinį eršketų apsaugos veiksmų planą, priimtą pagal Berno konvenciją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. GFCM ataskaitą apie žvejybos Viduržemio ir Juodojoje jūrose padėtį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. GFCM ataskaitą apie žvejybos Viduržemio ir Juodojoje jūrose padėtį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Juodosios jūros žuvininkystės valdymo dabar ir ateityje (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2011 m. rugsėjo 13 d. rezoliuciją dėl Juodosios jūros žuvininkystės valdymo dabar ir ateityje (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją „„Daugiau žuvų jūrose? Daugiau nei didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) užtikrinančios išteklių atsikūrimo skatinimo priemonės, įskaitant žuvų išteklių atkūrimo rajonus ir saugomas jūrų teritorijas“ (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. sausio 21 d. rezoliuciją „„Daugiau žuvų jūrose? Daugiau nei didžiausią galimą tausios žvejybos laimikį (MSY) užtikrinančios išteklių atsikūrimo skatinimo priemonės, įskaitant žuvų išteklių atkūrimo rajonus ir saugomas jūrų teritorijas“ (10),

| — | atsižvelgdamas į Juodosios jūros pagalbos mechanizmą, kurio tikslas – teikti rekomendacijas ir paramą vyriausybėms, privatiems investuotojams, prekybos ir pramonės asociacijoms, mokslinių tyrimų įstaigoms, universitetams ir plačiajai visuomenei dėl galimybių dalyvauti mėlynosios ekonomikos jūrinėje veikloje Juodosios jūros regione, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Juodosios jūros pagalbos mechanizmą, kurio tikslas – teikti rekomendacijas ir paramą vyriausybėms, privatiems investuotojams, prekybos ir pramonės asociacijoms, mokslinių tyrimų įstaigoms, universitetams ir plačiajai visuomenei dėl galimybių dalyvauti mėlynosios ekonomikos jūrinėje veikloje Juodosios jūros regione,

| — | atsižvelgdamas į ES Juodosios jūros sinergijos iniciatyvą ir tris 2008 m. birželio 19 d. (COM(2008)0391), 2015 m. sausio 20 d. (SWD(2015)0006) ir 2019 m. kovo 5 d. (SWD(2019)0100) Komisijos ataskaitas dėl Juodosios jūros sinergijos įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES Juodosios jūros sinergijos iniciatyvą ir tris 2008 m. birželio 19 d. (COM(2008)0391), 2015 m. sausio 20 d. (SWD(2015)0006) ir 2019 m. kovo 5 d. (SWD(2019)0100) Komisijos ataskaitas dėl Juodosios jūros sinergijos įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į ES strategiją dėl Dunojaus regiono, kuria, be kita ko, siekiama palengvinti ir koordinuoti veiksmus pagrindiniais klausimais, pavyzdžiui, biologinės įvairovės ir socialinio bei ekonominio Dunojaus baseino šalių vystymosi, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES strategiją dėl Dunojaus regiono, kuria, be kita ko, siekiama palengvinti ir koordinuoti veiksmus pagrindiniais klausimais, pavyzdžiui, biologinės įvairovės ir socialinio bei ekonominio Dunojaus baseino šalių vystymosi,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0170/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0170/2021),

| A. | kadangi Juodoji jūra yra pusiau uždara jūra, ją su vandenynu jungia tik Viduržemio jūra per Marmuro ir Egėjo jūras ir ji ribojasi su šešiomis šalimis (Bulgarija, Rumunija, Turkija, Sakartvelas, Ukraina, Rusija), iš kurių tik dvi yra ES valstybės narės (Bulgarija ir Rumunija); |
| --- | --- |

A.

kadangi Juodoji jūra yra pusiau uždara jūra, ją su vandenynu jungia tik Viduržemio jūra per Marmuro ir Egėjo jūras ir ji ribojasi su šešiomis šalimis (Bulgarija, Rumunija, Turkija, Sakartvelas, Ukraina, Rusija), iš kurių tik dvi yra ES valstybės narės (Bulgarija ir Rumunija);

| B. | kadangi nuo XX a. 7-ojo dešimtmečio Juodojoje jūroje įvyko dramatiški aplinkos pokyčiai, kuriuos lėmė tokie reiškiniai kaip eutrofikacija, invazinių rūšių introdukcija ir peržvejojimas; |
| --- | --- |

B.

kadangi nuo XX a. 7-ojo dešimtmečio Juodojoje jūroje įvyko dramatiški aplinkos pokyčiai, kuriuos lėmė tokie reiškiniai kaip eutrofikacija, invazinių rūšių introdukcija ir peržvejojimas;

| C. | kadangi aplinkos sistemos pokyčius Juodojoje jūroje sukėlė stambiausių pelaginės maisto grandinės plėšrūnų populiacijų sunykimas ir atitinkamas planktonu mintančių žuvų skaičiaus mažėjimas; |
| --- | --- |

C.

kadangi aplinkos sistemos pokyčius Juodojoje jūroje sukėlė stambiausių pelaginės maisto grandinės plėšrūnų populiacijų sunykimas ir atitinkamas planktonu mintančių žuvų skaičiaus mažėjimas;

| D. | kadangi Juodojoje jūroje yra didelė anoksinė zona (87 proc.) ir kadangi per pastaruosius 20 metų deguonies turintis sluoksnis suplonėjo 20–25 metrais; kadangi dėl žmogaus veiklos, pvz., taršos, buveinių naikinimo ir peržvejojimo, XX a. 9-ajame dešimtmetyje labai sunyko Juodosios jūros ekosistema; kadangi, išskyrus kelias anaerobines bakterijas, 50–200 m gylyje nėra jūrų gyvybės; |
| --- | --- |

D.

kadangi Juodojoje jūroje yra didelė anoksinė zona (87 proc.) ir kadangi per pastaruosius 20 metų deguonies turintis sluoksnis suplonėjo 20–25 metrais; kadangi dėl žmogaus veiklos, pvz., taršos, buveinių naikinimo ir peržvejojimo, XX a. 9-ajame dešimtmetyje labai sunyko Juodosios jūros ekosistema; kadangi, išskyrus kelias anaerobines bakterijas, 50–200 m gylyje nėra jūrų gyvybės;

| E. | kadangi aštuonių rūšių žuvys, žvejojamos Juodojoje jūroje, yra labai svarbios žvejybos sektoriui (europiniai ančiuviai (Engraulis encrasicolus), atlantiniai šprotai (Sprattus sprattus), viduržeminės stauridės (Trachurus mediterraneus), paprastieji otai (Scophthalmus maximus), paprastieji merlangai (Merlangius merlangus), europinės barzdotės (Mullus barbatus), gyslotosios rapanos (Rapana venosa), paprastieji dygliarykliai (Squalus acanthias)) ir daugumos jų ištekliai yra bendri, o dviejų rūšių ištekliams taikomos kvotos – šprotams taikoma specifinė kvota ir otams taikoma GFCM nustatyto bendro leidžiamo sužvejoti kiekio kvota; kadangi kitos rūšys, pvz., dygliarykliai, merlangai ir ančiuviai, lieka neapsaugotos; kadangi 2020–2022 m. atlantinių šprotų kvota yra tokia pati kaip 2011 m., t. y. 11 445 tonų per metus ES (8 032,5 tonos Bulgarijai ir 3 442,5 tonos Rumunijai), o ES paprastųjų otų kvota padidėjo nuo 114 iki 150 tonų per metus ir vienodai paskirstoma Bulgarijai ir Rumunijai; |
| --- | --- |

E.

kadangi aštuonių rūšių žuvys, žvejojamos Juodojoje jūroje, yra labai svarbios žvejybos sektoriui (europiniai ančiuviai (Engraulis encrasicolus), atlantiniai šprotai (Sprattus sprattus), viduržeminės stauridės (Trachurus mediterraneus), paprastieji otai (Scophthalmus maximus), paprastieji merlangai (Merlangius merlangus), europinės barzdotės (Mullus barbatus), gyslotosios rapanos (Rapana venosa), paprastieji dygliarykliai (Squalus acanthias)) ir daugumos jų ištekliai yra bendri, o dviejų rūšių ištekliams taikomos kvotos – šprotams taikoma specifinė kvota ir otams taikoma GFCM nustatyto bendro leidžiamo sužvejoti kiekio kvota; kadangi kitos rūšys, pvz., dygliarykliai, merlangai ir ančiuviai, lieka neapsaugotos; kadangi 2020–2022 m. atlantinių šprotų kvota yra tokia pati kaip 2011 m., t. y. 11 445 tonų per metus ES (8 032,5 tonos Bulgarijai ir 3 442,5 tonos Rumunijai), o ES paprastųjų otų kvota padidėjo nuo 114 iki 150 tonų per metus ir vienodai paskirstoma Bulgarijai ir Rumunijai;

| F. | kadangi ekonomiškai svarbių rūšių didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio sistema Juodosios jūros šalyse bus naudinga biologinei įvairovei ir žvejybos sektoriaus tvarumui vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu; kadangi Rumunija nustatė nacionalinę kvotą rūšims, kurios nėra tos dvi ES kvotinės rūšys, pvz., gyslotosioms rapanoms, viduržeminėms midijoms (Mytilus galloprovincialis), grundalams (Ponticola cephalargoides), ruožuotosioms veneroms (Chanelea gallina), merlangams ir dygliarykliams; |
| --- | --- |

F.

kadangi ekonomiškai svarbių rūšių didžiausio galimo tausios žvejybos laimikio sistema Juodosios jūros šalyse bus naudinga biologinei įvairovei ir žvejybos sektoriaus tvarumui vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu; kadangi Rumunija nustatė nacionalinę kvotą rūšims, kurios nėra tos dvi ES kvotinės rūšys, pvz., gyslotosioms rapanoms, viduržeminėms midijoms (Mytilus galloprovincialis), grundalams (Ponticola cephalargoides), ruožuotosioms veneroms (Chanelea gallina), merlangams ir dygliarykliams;

| G. | kadangi, remiantis 2018 m. duomenimis, metinis suvartojamas žuvų kiekis vienam gyventojui Bulgarijoje (7,00 kg) ir Rumunijoje (7,99 kg) yra gerokai mažesnis už ES vidurkį (24,36 kg) – tai galima laikyti galimybe vietos žuvininkystės sektoriui augti; |
| --- | --- |

G.

kadangi, remiantis 2018 m. duomenimis, metinis suvartojamas žuvų kiekis vienam gyventojui Bulgarijoje (7,00 kg) ir Rumunijoje (7,99 kg) yra gerokai mažesnis už ES vidurkį (24,36 kg) – tai galima laikyti galimybe vietos žuvininkystės sektoriui augti;

| H. | kadangi vidutiniškai 91 proc. visų šešių pakrantės šalių Juodosios jūros žvejybos laivynų sudaro maži laivai; kadangi beveik 95 proc. Bulgarijos laivyno ir 87 proc. Rumunijos laivyno priklauso šiai kategorijai; |
| --- | --- |

H.

kadangi vidutiniškai 91 proc. visų šešių pakrantės šalių Juodosios jūros žvejybos laivynų sudaro maži laivai; kadangi beveik 95 proc. Bulgarijos laivyno ir 87 proc. Rumunijos laivyno priklauso šiai kategorijai;

| I. | kadangi, GFCM duomenimis, mažos apimties žvejybos sektoriuje Juodojoje jūroje yra didelė pažeidžiamų ryklių ir rajų rūšių ir jūrų žinduolių, pvz., delfinų ir jūrų kiaulių, priegauda; |
| --- | --- |

I.

kadangi, GFCM duomenimis, mažos apimties žvejybos sektoriuje Juodojoje jūroje yra didelė pažeidžiamų ryklių ir rajų rūšių ir jūrų žinduolių, pvz., delfinų ir jūrų kiaulių, priegauda;

| J. | kadangi mažos apimties žvejyba būdinga Juodosios jūros ir Dunojaus žemupio regionams; |
| --- | --- |

J.

kadangi mažos apimties žvejyba būdinga Juodosios jūros ir Dunojaus žemupio regionams;

| K. | kadangi NNN žvejybos laivai vykdo veiklą Juodojoje jūroje, o pakrantės valstybės turi mažai pajėgumų stebėti žvejybos operacijas; kadangi, remiantis naujausiais turimais GFCM 2019 m. lapkričio 4–8 d. duomenimis, nustatyta, kad 65 laivai yra NNN žvejybos laivai; |
| --- | --- |

K.

kadangi NNN žvejybos laivai vykdo veiklą Juodojoje jūroje, o pakrantės valstybės turi mažai pajėgumų stebėti žvejybos operacijas; kadangi, remiantis naujausiais turimais GFCM 2019 m. lapkričio 4–8 d. duomenimis, nustatyta, kad 65 laivai yra NNN žvejybos laivai;

| L. | kadangi EJRŽF 2014–2020 m. Bulgarijai skyrė daugiau kaip 88 mln. EUR, o Rumunijai – daugiau kaip 168 mln. EUR; kadangi, remiantis naujausia turima informacija nuo 2020 m. gruodžio 31 d., abiejų valstybių lėšų panaudojimo lygis tebėra vienas mažiausių ES: Bulgarija panaudojo tik 36,34 proc. skirto finansavimo, o Rumunija panaudojo tik 33,72 proc. lėšų; kadangi dėl prastesnio lėšų įsisavinimo gali būti prarastos galimybės šių valstybių žvejų bendruomenėms; |
| --- | --- |

L.

kadangi EJRŽF 2014–2020 m. Bulgarijai skyrė daugiau kaip 88 mln. EUR, o Rumunijai – daugiau kaip 168 mln. EUR; kadangi, remiantis naujausia turima informacija nuo 2020 m. gruodžio 31 d., abiejų valstybių lėšų panaudojimo lygis tebėra vienas mažiausių ES: Bulgarija panaudojo tik 36,34 proc. skirto finansavimo, o Rumunija panaudojo tik 33,72 proc. lėšų; kadangi dėl prastesnio lėšų įsisavinimo gali būti prarastos galimybės šių valstybių žvejų bendruomenėms;

| M. | kadangi Juodosios jūros patariamoji taryba veikia ir dalyvauja formuojant ES žuvininkystės Juodojoje jūroje politiką; kadangi Juodosios jūros žvejybos valdymą vykdo GFCM; |
| --- | --- |

M.

kadangi Juodosios jūros patariamoji taryba veikia ir dalyvauja formuojant ES žuvininkystės Juodojoje jūroje politiką; kadangi Juodosios jūros žvejybos valdymą vykdo GFCM;

| N. | kadangi Juodosios jūros apsaugos nuo taršos komisija vykdo įgaliojimus, suteiktus Juodosios jūros šalių (Bulgarijos, Sakartvelo, Rumunijos, Rusijos, Turkijos ir Ukrainos), kurios pasirašė ir netrukus ratifikavo Bukarešto konvenciją; kadangi šioje konvencijoje reikalaujama, kad visos susitariančiosios šalys užkirstų kelią taršai Juodojoje jūroje, ją sumažintų ir kontroliuotų, kad apsaugotų ir išsaugotų šią jūros aplinką; |
| --- | --- |

N.

kadangi Juodosios jūros apsaugos nuo taršos komisija vykdo įgaliojimus, suteiktus Juodosios jūros šalių (Bulgarijos, Sakartvelo, Rumunijos, Rusijos, Turkijos ir Ukrainos), kurios pasirašė ir netrukus ratifikavo Bukarešto konvenciją; kadangi šioje konvencijoje reikalaujama, kad visos susitariančiosios šalys užkirstų kelią taršai Juodojoje jūroje, ją sumažintų ir kontroliuotų, kad apsaugotų ir išsaugotų šią jūros aplinką;

| O. | kadangi klimato kaita prisideda prie oro temperatūros Juodosios jūros regione kilimo, o tai daro poveikį jūros temperatūrai ir atitinkamai daro poveikį biologinei įvairovei ir jūrinėms rūšims; kadangi šis pokytis daro poveikį žvejybos sektoriui, nes daromas poveikis ištekliams, nuo kurių jis priklauso; |
| --- | --- |

O.

kadangi klimato kaita prisideda prie oro temperatūros Juodosios jūros regione kilimo, o tai daro poveikį jūros temperatūrai ir atitinkamai daro poveikį biologinei įvairovei ir jūrinėms rūšims; kadangi šis pokytis daro poveikį žvejybos sektoriui, nes daromas poveikis ištekliams, nuo kurių jis priklauso;

| P. | kadangi Komisija pasiūlė Europos žaliąjį kursą ir 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją, paklojančius pagrindą teisėkūros dokumentų rinkiniams, kuriais keičiamas aplinkos srities acquis communautaire; kadangi tai atvers naujų galimybių ir sukurs priemonių geriau integruoti aplinkos aspektus į sektorių politiką, atkurti rūšių populiacijas ir buveines ir skatinti labiau aplinką tausojančias investicijas; |
| --- | --- |

P.

kadangi Komisija pasiūlė Europos žaliąjį kursą ir 2030 m. ES biologinės įvairovės strategiją, paklojančius pagrindą teisėkūros dokumentų rinkiniams, kuriais keičiamas aplinkos srities acquis communautaire; kadangi tai atvers naujų galimybių ir sukurs priemonių geriau integruoti aplinkos aspektus į sektorių politiką, atkurti rūšių populiacijas ir buveines ir skatinti labiau aplinką tausojančias investicijas;

| Q. | kadangi dėl Juodosios jūros ypatumų, pvz., didelio hidrografinio baseino, ji yra ypač pažeidžiama zona, kuriai gresia tarša šiukšlėmis ir mikroplastiko kaupimasis; kadangi, kaip teigiama ataskaitoje, parengtoje įgyvendinant projektą EMBLAS-Plus Juodojoje jūroje, šioje jūroje yra beveik dvigubai daugiau atliekų nei Viduržemio jūroje, o tai neabejotinai turi pasekmių biologinei įvairovei, žuvų ištekliams ir žvejybos sektoriui; |
| --- | --- |

Q.

kadangi dėl Juodosios jūros ypatumų, pvz., didelio hidrografinio baseino, ji yra ypač pažeidžiama zona, kuriai gresia tarša šiukšlėmis ir mikroplastiko kaupimasis; kadangi, kaip teigiama ataskaitoje, parengtoje įgyvendinant projektą EMBLAS-Plus Juodojoje jūroje, šioje jūroje yra beveik dvigubai daugiau atliekų nei Viduržemio jūroje, o tai neabejotinai turi pasekmių biologinei įvairovei, žuvų ištekliams ir žvejybos sektoriui;

| R. | kadangi Juodojoje jūroje gyvena trys endeminiai bangininių porūšiai: Juodosios jūros paprastasis delfinas (Delphinus delphis ponticus), Juodosios jūros afalina (Tursiops truncatus ponticus) ir Juodosios jūros kiaulė (Phocoena phocoena relicta) — šie porūšiai priskiriami prie nykstančių rūšių, o du iš jų (Juodosios jūros afalina ir jūrų kiaulė) įtraukti į Buveinių direktyvą; kadangi visi šie gyvūnai yra plėšrieji, besimaitinantys daugiausia žuvimis; |
| --- | --- |

R.

kadangi Juodojoje jūroje gyvena trys endeminiai bangininių porūšiai: Juodosios jūros paprastasis delfinas (Delphinus delphis ponticus), Juodosios jūros afalina (Tursiops truncatus ponticus) ir Juodosios jūros kiaulė (Phocoena phocoena relicta) — šie porūšiai priskiriami prie nykstančių rūšių, o du iš jų (Juodosios jūros afalina ir jūrų kiaulė) įtraukti į Buveinių direktyvą; kadangi visi šie gyvūnai yra plėšrieji, besimaitinantys daugiausia žuvimis;

| S. | kadangi gyslotoji rapana laikoma invazine rūšimi, kuri Juodojoje jūroje neturi natūralių priešų, o tai kelia didelę grėsmę kitų organizmų populiacijoms; kadangi tuo pat metu ji tapo svarbiu pajamų šaltiniu ir yra verslinės žvejybos laivų tikslinė rūšis; |
| --- | --- |

S.

kadangi gyslotoji rapana laikoma invazine rūšimi, kuri Juodojoje jūroje neturi natūralių priešų, o tai kelia didelę grėsmę kitų organizmų populiacijoms; kadangi tuo pat metu ji tapo svarbiu pajamų šaltiniu ir yra verslinės žvejybos laivų tikslinė rūšis;

| T. | kadangi Juodosios jūros ekosistema priklauso nuo vandens srautų iš didžiųjų Europos upių, pvz., Dunojaus; kadangi dėl šios priklausomybės atsiranda glaudus ryšys tarp Dunojaus ir kitų upių ekologinės būklės ir Juodosios jūros ekologinės būklės; kadangi šios upės perneša didelius gamtinės ir antropogeninės kilmės šiukšlių kiekius iš sausumos šaltinių; kadangi ir Dunojus, ir Juodoji jūra yra tam tikrų rūšių, įskaitant eršketus (Acipenseriformes) ir Juodosios jūros perpelių (Alosa immaculata), buveinė; |
| --- | --- |

T.

kadangi Juodosios jūros ekosistema priklauso nuo vandens srautų iš didžiųjų Europos upių, pvz., Dunojaus; kadangi dėl šios priklausomybės atsiranda glaudus ryšys tarp Dunojaus ir kitų upių ekologinės būklės ir Juodosios jūros ekologinės būklės; kadangi šios upės perneša didelius gamtinės ir antropogeninės kilmės šiukšlių kiekius iš sausumos šaltinių; kadangi ir Dunojus, ir Juodoji jūra yra tam tikrų rūšių, įskaitant eršketus (Acipenseriformes) ir Juodosios jūros perpelių (Alosa immaculata), buveinė;

| U. | kadangi dėl tokių veiksnių, kaip šių rūšių buveinių būklės blogėjimas, jų migracijos koridorių trukdžiai ir jų išteklių pereikvojimas dėl ikrų ir žuvies, taip pat dėl taršos eršketai Dunojuje ir Juodojoje jūroje baigia išnykti; kadangi drastiškai sumažėjus neršiančių eršketų skaičiui šios rūšies natūralus veisimasis šiuo metu labai retas; kadangi ir Dunojuje, ir Juodojoje jūroje anksčiau būta didelių eršketų populiacijų; |
| --- | --- |

U.

kadangi dėl tokių veiksnių, kaip šių rūšių buveinių būklės blogėjimas, jų migracijos koridorių trukdžiai ir jų išteklių pereikvojimas dėl ikrų ir žuvies, taip pat dėl taršos eršketai Dunojuje ir Juodojoje jūroje baigia išnykti; kadangi drastiškai sumažėjus neršiančių eršketų skaičiui šios rūšies natūralus veisimasis šiuo metu labai retas; kadangi ir Dunojuje, ir Juodojoje jūroje anksčiau būta didelių eršketų populiacijų;

| V. | kadangi drastiškas neršiančių žuvų skaičiaus mažėjimas, susijęs su populiacijos mažėjimu, lemia natūralios reprodukcijos sutrikimą, nes sumažėja nedaugelio išlikusių patinų ir patelių galimybės susitikti ir neršti; |
| --- | --- |

V.

kadangi drastiškas neršiančių žuvų skaičiaus mažėjimas, susijęs su populiacijos mažėjimu, lemia natūralios reprodukcijos sutrikimą, nes sumažėja nedaugelio išlikusių patinų ir patelių galimybės susitikti ir neršti;

| W. | kadangi mokslinių tyrimų institutų turimi duomenys rodo, kad eršketų rūšių populiacijos yra fragmentuotos ir jose trūksta kai kurių kartų, kad eršketų rūšių natūrali reprodukcija yra nepakankama, kad į Dunojų reprodukcijos tikslais migruojančių subrendusių žuvų skaičius yra itin mažas ir kad penkios eršketų rūšys (sterlė (Acipenser ruthenus), rusinis eršketas (Acipenser gueldenstaedtii), žvaigždėtasis eršketas (Acipenser stellatus), atlantinis eršketas (Acipenser sturio) ir didysis eršketas (Huso huso) jau yra ant išnykimo ribos, o aralinis eršketas (Acipenser nudiventris) jau laikomas išnykusiu; |
| --- | --- |

W.

kadangi mokslinių tyrimų institutų turimi duomenys rodo, kad eršketų rūšių populiacijos yra fragmentuotos ir jose trūksta kai kurių kartų, kad eršketų rūšių natūrali reprodukcija yra nepakankama, kad į Dunojų reprodukcijos tikslais migruojančių subrendusių žuvų skaičius yra itin mažas ir kad penkios eršketų rūšys (sterlė (Acipenser ruthenus), rusinis eršketas (Acipenser gueldenstaedtii), žvaigždėtasis eršketas (Acipenser stellatus), atlantinis eršketas (Acipenser sturio) ir didysis eršketas (Huso huso) jau yra ant išnykimo ribos, o aralinis eršketas (Acipenser nudiventris) jau laikomas išnykusiu;

| X. | kadangi ES žvejybos sektorius jau laikosi aukštų standartų, kuriuos reikia persvarstyti ir pakoreguoti, kad būtų užtikrintas darnumas aplinkos ir socialiniu atžvilgiu visoje vertės grandinėje, įskaitant darbuotojų teises ir gyvūnų sveikatą bei gerovę, ir teikia kokybiškus žvejybos produktus; |
| --- | --- |

X.

kadangi ES žvejybos sektorius jau laikosi aukštų standartų, kuriuos reikia persvarstyti ir pakoreguoti, kad būtų užtikrintas darnumas aplinkos ir socialiniu atžvilgiu visoje vertės grandinėje, įskaitant darbuotojų teises ir gyvūnų sveikatą bei gerovę, ir teikia kokybiškus žvejybos produktus;

| Y. | kadangi mėgėjų žvejybos sektorius gali suteikti galimybių, pvz., veiklos ar pajamų įvairinimo, ir sykiu tai gali būti suderinama su aplinkos apsaugos tikslais, atsižvelgiant į tai, kad mėgėjų žvejyba meškerėmis yra labai selektyvios žvejybos būdas; |
| --- | --- |

Y.

kadangi mėgėjų žvejybos sektorius gali suteikti galimybių, pvz., veiklos ar pajamų įvairinimo, ir sykiu tai gali būti suderinama su aplinkos apsaugos tikslais, atsižvelgiant į tai, kad mėgėjų žvejyba meškerėmis yra labai selektyvios žvejybos būdas;

| Z. | kadangi COVID-19 epidemija daro didelį poveikį Juodosios jūros žvejybos sektoriui; kadangi tyrimai parodė, kad pandemijos metu žvejybos sektorius Juodojoje jūroje labai nukentėjo – eksploatuojamų laivų veikla susitraukė tiek, kad kartais jos apimtis sumažėjo 80 proc., neskaitant to, kad produkcija iš pradžių sumažėjo maždaug 75 proc.; |
| --- | --- |

Z.

kadangi COVID-19 epidemija daro didelį poveikį Juodosios jūros žvejybos sektoriui; kadangi tyrimai parodė, kad pandemijos metu žvejybos sektorius Juodojoje jūroje labai nukentėjo – eksploatuojamų laivų veikla susitraukė tiek, kad kartais jos apimtis sumažėjo 80 proc., neskaitant to, kad produkcija iš pradžių sumažėjo maždaug 75 proc.;

| AA. | kadangi COVID-19 krizė parodė žvejybos ir akvakultūros svarbą užtikrinant galimybes apsirūpinti maistu; |
| --- | --- |

AA.

kadangi COVID-19 krizė parodė žvejybos ir akvakultūros svarbą užtikrinant galimybes apsirūpinti maistu;

Didelės ekonominės svarbos Juodosios jūros rūšių išteklių būklė

| 1. | pabrėžia didelius strateginius ir geopolitinius iššūkius Juodosios jūros baseine, kuriuos, be kita ko, lemia labai specifinės aplinkos sąlygos, ir kurie reikalauja ypatingo dėmesio, pritaikyto požiūrio, plataus užmojo aplinkosaugos standartų ir bendrų veiksmų, kuriais siekiama tvarios mėlynosios ekonomikos ir augimo; pabrėžia, kad reikia toliau stiprinti ir plėtoti Juodosios jūros pakrantės šalių bendradarbiavimą siekiant veiksmingai valdyti žuvų išteklius ir spręsti problemas, be kita ko, pasitelkiant GFCM; atsižvelgdamas į tai, ragina parengti regioninį pajėgumo planą, kuriuo būtų užtikrinta tinkama turimų gamtos išteklių, aplinkosaugos ir visų Juodosios jūros pakrantės šalių laivyno pajėgumo pusiausvyra; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad 2018 m. birželio 7 d. Sofijos ministrų deklaracijoje jau pabrėžtas poreikis bendradarbiauti sprendžiant su žvejyba susijusius klausimus Juodojoje jūroje, pvz., dėl jūrų išteklių tvarumo, duomenų rinkimo gerinimo ir kovos su NNN žvejyba; ragina Komisiją paskelbti ataskaitą apie Sofijos ministrų deklaracijos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad dėl bendrų išteklių ir pasaulinių iššūkių, kurie nepaiso valstybių sienų, žvejybos valdymo srityje būtinas lygiateisis bendradarbiavimas Juodosios jūros regione; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad Viduržemio jūroje ir Juodojoje jūroje visuose 65 laivyno segmentuose, kuriems galima apskaičiuoti vadinamąjį tausios žvejybos laimikio rodiklį, 2018 m. nebuvo pusiausvyros, išskyrus vieną segmentą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pabrėžia, kad svarbu propaguoti priemones, siekiant remti mokslinių duomenų rinkimą ir analizę; |
| --- | --- |

5.

| 6. | primygtinai ragina, kad į GFCM-Lex projektą būtų įtrauktos visos Juodosios jūros šalys, siekiant palengvinti bendrą žuvų išteklių valdymą ir geriau bei greičiau jį koordinuoti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | yra susirūpinęs dėl to, kad po dešimtmečius trukusio vis didesnio intensyvaus Juodosios jūros ir Dunojaus upių ekosistemų ir žvejybos išteklių naudojimo naujausi duomenys rodo, kad tik vienas išteklius (šprotai) laikomas tausiai naudojamu ir kad kiti žuvų ištekliai yra peržvejojami tiek, kad kai kurie iš jų yra beveik išeikvoti; pažymi, kad pastaraisiais metais kai kurių išteklių, pvz., paprastųjų otų, kurių bendras leidžiamas sužvejoti kiekis padidintas 2020–2022 m., atveju pastebėta teigiamų tendencijų, tačiau bendra Juodosios jūros išteklių būklė dar nepagerėjo; pabrėžia, kad visi Juodosios jūros paprastųjų otų ir šprotų išteklių žvejybos pakeitimai turi būti daromi nuolat taikant apsaugos priemones, pvz., valdymo planus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pripažįsta viso Juodosios jūros baseino administracijų, kurios vykdo skirtingą politiką, stebėseną, kontrolę ir darnų valdymą ir prisideda prie žvejybos sektoriaus tvarumo didinimo, vaidmenį; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ragina Bulgarijos ir Rumunijos valdžios institucijas padėti sektoriui įsisavinti priemones, specialiai skirtas žvejybos laivų selektyvumui gerinti, kad būtų naudojami geresnių akių tinklai; mano, kad tokia speciali priemonė sumažintų nepageidaujamos priegaudos kiekį ir rūšių skaičių; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ragina Juodosios jūros pakrantės šalių institucinį ir žmogiškąjį kapitalą integruoti į bendrus mokslinius tyrimus ir taikomąją veiklą, siekiant pagerinti Juodosios jūros biologinių išteklių ir ekonomiškai svarbių rūšių išteklių būklę; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad pakankamos informacijos apie žvejybos veiklą, laimikio kiekį, laimikio sudėtį ir jos poveikį esamai žuvų išteklių būklei trūkumas yra labai didelė Juodosios jūros regiono problema; todėl pabrėžia, kad reikia skirti pakankamą finansavimą mokslinėms įstaigoms, tiriančioms Juodosios jūros žuvų rūšių išteklius, įskaitant migruojančias rūšis, pvz., eršketus ir Juodosios jūros perpeles, nykstančius banginių būrio gyvūnus ir ne žuvų rūšis (gyslotąsias rapanas, midijas ir t. t.), taip pat susijusius jūrų ekosistemos parametrus; prašo aktyvesnio valstybių narių bendradarbiavimo kontrolės klausimais, naudojant atitinkamas skaitmenines technologijas ir konkrečias privalomas mokslines priemones, pvz., laivo kameras arba privalomas stebėtojų laive priemones, kai taikytina, laikantis taikytinų ES teisės aktų; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina GFCM inicijuotą regioninę gyslotųjų rapanų populiacijos mokslinių tyrimų programą, nes ji padės pasiekti bendrą sutarimą dėl rūšies; mano, kad tai padės plėtoti mokslu grindžiamą naudojimą, kuris, apribojus šios invazinės rūšies poveikį, galėtų duoti socialinę ir ekonominę naudą bendruomenėms ir aplinkosauginę naudą Juodosios jūros ekosistemai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad svarbu pradėti taikyti visiško NNN žvejybos netoleravimo politiką Juodojoje jūroje; palankiai vertina GFCM pastangas šioje srityje ir primygtinai ragina visas pakrantės valstybes dėti bendras pastangas nutraukti NNN žvejybą savo vandenyse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primygtinai ragina visas pakrantės valstybes skatinti tausią žvejybą, kuri, be kita ko, apima kovą su peržvejojimu ir (arba) užtikrinimą, kad nebebūtų nykstančių rūšių, pvz., eršketų, perpelių ir kt., priegaudos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primygtinai ragina visas tarpvyriausybines institucijas ir organus drauge su visomis Juodosios jūros pakrantės valstybėmis sudaryti palankesnes sąlygas žvejybos ištekliams, juos stebėti ir, laikantis savo įsipareigojimų, nuodugniai ir įtraukiai dalytis duomenimis apie juos, kad būtų užtikrinta gera šių jūrų buveinių ekosistemų būklė; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad patikimi oficialūs statistiniai duomenys, reguliariai renkami taikant suderintą metodiką iš visų pakrantės valstybių, reguliari stebėsena ir bendros reguliavimo priemonės yra labai svarbūs norint tinkamai valdyti žuvininkystę Juodojoje jūroje; atsižvelgdamas į tai, ragina atitinkamas valstybių narių ir bendradarbiaujančių šalių valdžios institucijas reguliariai ir nuodugniai ištirti žuvų išteklius – tokiems tyrimams labai svarbus nacionalinis finansavimas ir pagalba; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad skirtingoms Juodosios jūros pakrantės valstybėms reikia bendradarbiauti vietos ir regionų lygmeniu, kad būtų galima įgyvendinti bendrą ir nuoseklų požiūrį į žuvų išteklių valdymą; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena naujų technologijų teikiamas galimybes ir didelę pridėtinę vertę, kurią jos gali suteikti moksliniams tyrimams ir žvejybos valdymo planavimui; primena, kad yra EJRŽF lėšomis finansuojamų projektų, kuriais, be kita ko, siekiama surinkti informaciją apie jūros dugną ir jo mokslinius tyrimus, taip pat apie tai, kiek jame esama plastiko; |
| --- | --- |

18.

| 19. | primygtinai ragina Juodosios jūros pakrantės valstybes investuoti į statistikos ir duomenų apie žuvų išteklius Juodosios jūros baseine skaitmeninimą, kad būtų galima tuos išteklius valdyti geriau ir darniau; ragina parengti bendrą šių duomenų teikimo ir naudojimo metodiką; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ragina regiono žvejybos pramonę apsvarstyti galimybę naudoti nepakankamai įvertintų ir nenaudojamų žuvų išteklius, kurie taip pat yra baltymų šaltinis; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ragina valstybių narių mokslininkų bendruomenes ištirti aplinkos be deguonies potencialą; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia nevyriausybinio sektoriaus vaidmenį sprendimų dėl Juodosios jūros priėmimo procese; rekomenduoja sukurti mechanizmą, pagal kurį į šį procesą būtų įtrauktas nevyriausybinis sektorius; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palankiai vertina paramą, kuri žvejybos ir akvakultūros sektoriams buvo teikiama pagal EJRŽF programas siekiant sušvelninti žalingą COVID-19 pandemijos poveikį vietos žuvininkystės sektoriui; vis dėlto primena, kad ne visi nukentėję suinteresuotieji subjektai galėjo pasinaudoti šia parama, kadangi buvo taikomi administraciniai reikalavimai ir apribojimai, dėl kurių kai kurie iš jų atsidūrė nepalankesnėje padėtyje, palyginti su kitais; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad Juodosios jūros patariamoji taryba atlieka svarbų darbą tiek regioniniu, tiek ES lygmeniu teikdama ekspertines žinias apie žvejybos sektorių ir jam įtakos turinčias tendencijas; atsižvelgdamas į tai, ragina Bulgarijos ir Rumunijos valdžios institucijas prisidėti prie tarybos veikimo, kad ji galėtų vykdyti savo funkcijas, taip pat leisti visiems suinteresuotiesiems subjektams, įskaitant smulkiuosius žvejus, dalyvauti tarybos veikloje ir sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

24.

Prekybos aspektai

| 25. | pabrėžia, kad žvejybos sektorius suteikia galimybę siūlyti jūros gėrybes prekybai vietos rinkose tose vietovėse, kuriose šių produktų suvartojama mažai; ragina kompetentingas Bulgarijos ir Rumunijos valdžios institucijas padėti žvejybos ir akvakultūros sektoriams didinti informuotumą apie vietos vartojimą ir bendrą teigiamą tausios žvejybos ir akvakultūros poveikį vietos ekonomikai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pripažįsta ir pabrėžia, kad žvejyba Juodojoje jūroje svariai prisideda prie regionų ir vietos ekonomikos, nes suteikia tiesioginių įplaukų ir pajamų, skatina įvairesnes išlaidas ir sukuria svarbias darbo vietas savarankiškai arba bendradarbiaudama su kitais sektoriais, pvz., turizmo ir transporto; ragina stiprinti visų sektorių, kuriuose naudojama jūrų aplinka, bendradarbiavimą siekiant geresnių rezultatų ir geresnės aplinkos, pramonės ir smulkiųjų žvejų interesų pusiausvyros; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primena, kad importuoti produktai sumažino tradiciškai paruoštų produktų populiarumą ir jų kaina tapo mažesnė už pelningumo ribą, o tai kelia pavojų tradiciniams žuvies verslo modeliams; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena, kad Juodosios jūros žvejybos laivyną daugiausia sudaro mažos apimties žvejybos laivai, o tai aiškiai rodo, kad šiam žvejybos sektoriaus segmentui reikia labiau pritaikytų metodų ir politikos priemonių; yra susirūpinęs dėl to, kad smulkiųjų žvejų pajamos yra nestabilesnės ir mažesnės nei kituose sektoriuose dirbančių pajamos, ir jie yra labiau pažeidžiami, kai atsiranda nenumatytų įvykių ar krizių; ragina pakrančių valstybių narių kompetentingas institucijas į politikos projektus ir diskusijas skaidriai ir įtraukiai įtraukti mažos apimties žvejybos sektoriaus atstovus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad pasaulyje didėja baltymų paklausa ir prie jos tenkinimo gali labai prisidėti ir žvejybos, ir akvakultūros sektoriai; mano, kad parama jūrų akvakultūrai galėtų padėti sektoriui vystytis ir augti ateinančiais metais, taip pat galėtų sumažinti intensyvų gamtinių žuvų išteklių naudojimą; mano, kad darniai akvakultūrai taip pat reikėtų tolesnių mokslinių tyrimų tokiais klausimais kaip tankis ir šalutinis poveikis, į kuriuos reikia atsižvelgti rengiant Juodosios jūros akvakultūros sektoriaus politikos priemones; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ragina vietos žvejų bendruomenes apsvarstyti galimybę įvesti Juodosios jūros regioninės ar vietinės svarbos produktų kilmės nuorodas; ragina vietos ir regionų valdžios institucijas padėti šioms bendruomenėms tai padaryti; |
| --- | --- |

30.

Sektoriui skirta speciali politika

| 31. | ragina regiono valstybes nares apsvarstyti galimybę remti šį sektorių įtraukiant jį į savo 2021–2027 m. nacionalines programas ar kitas nacionalines priemones ir skiriant lėšų kampanijoms, kuriomis būtų propaguojama žuvų vartojimo nauda ir iškeliama tausios žvejybos svarba, remti sektorių sukuriant vietos maisto grandines, kad būtų sudarytos palankesnės sąlygos patekti į rinką, ypač smulkiesiems žvejams, ir plėtoti, tobulinti arba palengvinti žuvininkystės infrastruktūros (pvz., žuvų turgų ar žuvų aukcionų patalpų ir kt.) statybą; ragina regiono valstybes nares daugiau investuoti į ES aplinkos ir žuvininkystės teisės aktų įgyvendinimą, stebėseną ir vykdymo užtikrinimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primygtinai ragina Rumunijos ir Bulgarijos kompetentingas institucijas į savo atitinkamas 2021–2027 m. Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo veiksmų programas įtraukti jauniesiems žvejams skirtą specialią programą, kad žvejybos sektorius atsinaujintų, įskaitant dotacijas pirmojo žvejybos laivo pirkėjams pirmą kartą, taip pat priemones, kuriomis siekiama mažinti taršą subsidijuojant senų žvejybos laivų variklių pakeitimą naujais, labiau aplinką tausojančiais varikliais; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad spaudimas prisitaikyti prie naujų iššūkių neturėtų tekti vien tik žvejybos ir akvakultūros sektoriams, nes jie jau taiko aukštus aplinkos apsaugos ir socialinius standartus; todėl primygtinai tvirtina, kad daugiau dėmesio turėtų būti skiriama ir kitai jūrų veiklai, pvz., mėgėjų žvejybai, pakrančių turizmui, uostų ir laivybos veiklai ir išteklių naudojimo veiklai – reikia sugriežtinti tokios veiklos standartus, kad būtų užtikrinta sėkminga mėlynoji pertvarka; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pabrėžia vietos žuvininkystės veiklos grupių vaidmenį atitinkamų žvejų bendruomenių nariams keičiantis mokslo, vietos suinteresuotųjų subjektų ir pramonės geriausios praktikos pavyzdžiais ir juos propaguojant, taip pat vykdant tarptautinį bendradarbiavimą; primygtinai ragina kompetentingas Bulgarijos ir Rumunijos valdžios institucijas teikti nacionalinę paramą keitimuisi geriausios praktikos pavyzdžiais su kitomis Juodosios jūros pakrantės valstybėmis, kurios turi gerosios patirties ekonomiškai svarbių rūšių, pvz., paprastųjų otų, išteklių valdymo srityje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad būtina išsaugoti gerąją patirtį žvejybos sektoriuje mažinant ekonominę naštą smulkiesiems žvejams ir jų asociacijoms; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina didinti sektoriaus mokymo ir švietimo vidurinio ir aukštojo mokslo lygmenimis patrauklumą – rengti, pavyzdžiui, tikslines informavimo kampanijas ir atvirų durų dienas būsimiems studentams, bendradarbiaujant su viešuoju ir privačiuoju sektoriumi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | primena, kad dėl žemo žvejų išsilavinimo lygio (11 proc. Bulgarijos žvejų ir 53 proc. Rumunijos žvejų išsilavinimas žemesnis už vidurinės mokyklos baigimo diplomą) reikia imtis aktyvių priemonių įvairiais lygmenimis, siekiant užtikrinti, kad būtų kvalifikuota ir gerai apmokyta darbo jėga, susipažinusi su būtinais techniniais, socialiniais ir aplinkos apsaugos standartais ir padėsianti pasiekti geresnį išteklių tvarumo lygį; ragina užtikrinti tvirtą Juodosios jūros regiono tvaraus mėlynojo augimo socialinį aspektą, laikantis pagrindinių Europos socialinių teisių ramsčio principų, ypač atsižvelgiant į mažų garantijų, sezoninį ir nedeklaruojamą darbą dirbančius darbuotojus ir moterų galimybes patekti į šį sektorių; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palankiai vertina pastangas bendradarbiaujant su GFCM įsteigti parodomuosius centrus Rumunijoje, Turkijoje ir Bulgarijoje, kurie galėtų padidinti žuvininkystės patrauklumą vietos įmonėms ir suinteresuotiesiems subjektams; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina visapusiškai ir skubiai įgyvendinti Jūrų strategijos pagrindų direktyvą; |
| --- | --- |

39.

Aplinka, biologinė įvairovė ir klimato kaita

| 40. | ragina imtis tikslinių priemonių ir skirti pakankamai išteklių, kad būtų sumažinta tarša ir pažeidžiamų plokštėtažiaunių (pvz., paprastųjų dygliaryklių) ir jūrų žinduolių priegauda, taip pat skubiai dėti daugiau pastangų apsaugoti aplinką ir biologinę įvairovę visame baseine įgyvendinant bendras programas ir biudžetą, visų pirma naudojant turimus Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo finansinius išteklius; ragina atlikti išsamius plastiko taršos ir plastiko bei kitų teršalų poveikio gyviems organizmams Juodojoje jūroje mokslinius tyrimus ir skaičiavimus; ragina sistemingai matuoti taršą azotu Juodosios jūros baseine; be to, ragina atlikti viso baseino tyrimus, kad būtų galima palyginti jūrą teršiančių šiukšlių sudėtį ir kaupimąsi pagal šalis ir jų teritorijas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad žvejybos ir akvakultūros sektoriai ne lemia temperatūros kilimą ir klimato kaitą, bet kenčia nuo jų padarinių, pvz., pakilusios oro temperatūros, dėl kurios kyla temperatūra viršutiniuose jūros sluoksniuose; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina sparčiai sukurti stebėsenos tinklus ir programas, kuriuos įgyvendinus būtų galima sistemingai vertinti Juodosios jūros aplinkos būklę, kaip reikalaujama Bukarešto konvencijoje; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pabrėžia NNN žvejybos prevencijos priemonių svarbą; primygtinai ragina pakrantės valstybes laikytis griežtesnės pozicijos NNN žvejybos Juodojoje jūroje klausimu |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Juodosios jūros pakrantės valstybes investuoti į klimato kaitos poveikio Juodosios jūros ir Dunojaus žemupio ekosistemoms mokslinius tyrimus ir duomenų rinkimą; primena, kad tai turėtų apimti pakankamų išteklių teikimą mokslo bendruomenei, kad ji galėtų vietoje atlikti migracijos maršrutų, žiemojimo, maitinimosi ir reprodukcinės brandos tyrimus, nes tie veiksniai taip pat turės įtakos išteklių parametrams ir galimybėms tuos išteklius naudoti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad taršos iš šaltinių sausumoje mažinimas yra labai svarbus siekiant mažinti eutrofikacijos mastą ir į jūrą patenkančių kenksmingų medžiagų, turinčių įtakos jūrų gyvųjų išteklių būklei, kiekį; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia saugomų jūrų teritorijų svarbą norint išsaugoti biologinę įvairovę ir siekiant sustabdyti dabartinį jūrų aplinkos nykimą arba ją atkurti ir pabrėžia, kad saugomos jūrų teritorijos yra skirtos didelės ekologinės vertės buveinėms apsaugoti; pabrėžia, kad siekiant nustatyti tokių teritorijų ribas būtina atlikti socialinius ir ekonominius tyrimus ir priimti kompensacijų pakrančių bendruomenių nariams sprendimus; mano, kad bet kokios saugomos teritorijos įgyvendinimas turėtų būti grindžiamas patikimiausiomis turimomis žiniomis, koordinuojant veiksmus su visais suinteresuotaisiais subjektais, pvz., vietos valdžios institucijomis, mokslo bendruomene ir žvejų organizacijomis; |
| --- | --- |

46.

| 47. | yra labai susirūpinęs dėl realios likusių penkių eršketų rūšių Juodojoje jūroje ir Dunojaus žemupio baseine išnykimo grėsmės; pripažįsta Bulgarijos ir Rumunijos valdžios institucijų pastangas – jos 2008 m. visiškai uždraudė eršketų žvejybą Juodojoje jūroje ir 2011 m. Dunojaus upėje ir ką tik pratęsė draudimo galiojimą dar penkeriems metams (iki 2026 m.); palankiai vertina pastangas atkurti eršketų išteklius šiose teritorijose, kurias įdėjo ir rėmė nevyriausybinių ir valstybinių struktūrų ekspertai ir kurios turėtų būti nuolat stebimos; mano, kad pastangos taip pat turėtų būti susijusios su akvakultūros objektais; ragina visas pakrantės valstybes pradėti taikyti griežtas eršketų išsaugojimo priemones ir įgyvendinti išteklių atkūrimo programas, skirtas visai Juodajai jūrai; |
| --- | --- |

47.

| 48. | yra susirūpinęs dėl to, kad klimato kaitos ir jos poveikio Juodajai jūrai moksliniai tyrimai yra nepakankami, o ateinančiais metais jie bus labai svarbūs; ragina pakrantės valstybes finansuoti tokius mokslinius tyrimus, apimančius žuvų rūšis (jų fiziologiją, migracijos maršrutus ir reprodukciją) ir jų maitinimosi grandinės pokyčius, kurie daro poveikį ištekliams; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mano, kad norint parengti tinkamas valdymo priemones būtina reguliariai matuoti išteklių dinamiką; primena, kad dėl peržvejojimo ir intensyvaus naudojimo ekonomiškai svarbių rūšių ištekliai yra jautresni klimato kaitai ir jiems gresia didesnis pavojus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | primygtinai ragina atitinkamas stebėsenos institucijas veiksmingai stebėti „Natura 2000“ teritorijas ir saugomas jūrų teritorijas Juodojoje jūroje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ragina valstybes nares plėtoti eršketų auginimą ex situ siekiant atkurti vietos populiacijas neversliniais tikslais; ragina valstybes nares numatyti eršketų žvejams perkvalifikavimo programas ir kitus pragyvenimo šaltinius, siekiant mažinti neteisėtų laimikių mastą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina valstybes nares remti migracijos koridorių, suteikiančių galimybių eršketams ir kitoms migruojančioms rūšims praplaukti pro hidroelektrinės „Geležiniai vartai“ ir Gabčikovo užtvankas, kūrimą; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pabrėžia, kad būtina skubiai nustatyti teritorijas, kuriose galėtų atsikurti laukinės eršketų, perpelių ir kitų žuvų rūšių populiacijos; ragina atitinkamų valstybių narių kompetentingas institucijas pateikti pasiūlymą šia kryptimi, kuris būtų naudingas ir biologinės įvairovės išsaugojimui, ir žvejybos valdymui; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina valstybes nares išnagrinėti galimybę prisijungti prie Barselonos konvencijos dėl Viduržemio jūros aplinkos ir pakrančių zonos apsaugos, kad joje nustatyti rūšių ir buveinių apsaugos tikslai būtų suderinti su Bukarešto konvencijos tikslais; |
| --- | --- |

54.

| 55. | primena, kad reikia atlikti tolesnius mokslinius kai kurių moliuskų, pvz., ruožuotųjų venerų (Chamalea gallina), populiacijų mokslinius tyrimus, kad būtų galima geriau nustatyti rūšies arealą ir išnagrinėti galimybę jas naudoti jūrų akvakultūrai; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina Juodosios jūros pakrantės valstybes parengti bendrą požiūrį, kaip padėti banginių būrio gyvūnams pasiekti stabilų populiacijos lygį ir pagerinti jų išsaugojimo būklę; ragina diegti tikslines priemones, pvz., akustinius atgrasomuosius prietaisus ir kitas tinkamas priemones, siekiant pagerinti nykstančių rūšių, pvz., delfinų, būklę Juodojoje jūroje; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Komisiją ir kompetentingas Bulgarijos ir Rumunijos institucijas finansuoti šiuo metu į Buveinių direktyvos V priedą įtrauktų Juodosios jūros perpelių (Alosa spp.) būklės mokslinius tyrimus, įskaitant mokslinius ir socialinius bei ekonominius tyrimus, kuriais įvertinamas poreikis perkelti jas į direktyvos II arba netgi I priedą, jei tenkinami būtinieji kriterijai; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją skubiai apsvarstyti galimybę perkelti eršketą, kuris šiuo metu įtrauktas į Buveinių direktyvos V priedą, į II arba netgi I priedą; |
| --- | --- |

58.

Praktiniai veiksmai

| 59. | ragina Komisiją išnagrinėti, ar būtų galima parengti Juodajai jūrai skirtą daugiametį valdymo planą, panašų į taikomą kituose jūrų baseinuose; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pažymi, kad Komisija savo komunikate dėl bendros žuvininkystės politikos padėties ir po konsultacijų dėl žvejybos galimybių kasmet praneša, kad ištekliai Juodojoje jūroje yra peržvejojami; todėl mano, kad reikia skubiai imtis veiksmų padėčiai pagerinti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina Komisiją įvertinti padėtį, susijusią su bendros žuvininkystės politikos įgyvendinimu Juodojoje jūroje, visų pirma dėmesį skiriant tam, kaip pakrantės valstybės narės naudojo 2014–2020 m. EJRŽF lėšas siekdamos užtikrinti, kad ištekliai būtų valdomi darniai ir kad biologinė įvairovė būtų didinama; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Ukrainos, Rusijos Federacijos, Sakartvelo, Turkijos Respublikos vyriausybėms ir parlamentams, Bendrajai Viduržemio jūros žvejybos komisijai, Juodosios jūros regiono ekonominio bendradarbiavimo organizacijai ir Juodosios jūros apsaugos nuo taršos komisijai. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OL L 336, 2019 12 30, p. 14.

(2)  OL L 354, 2013 12 28, p. 22.

(3)  OL L 164, 2008 6 25, p. 19.

(4)  OL L 164, 2019 6 20, p. 1.

(5)  OL L 206, 1992 7 22, p. 7.

(6)  OL L 257, 2014 8 28, p. 135.

(7)  OL L 149, 2014 5 20, p. 1.

(8)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0076.

(9)  OL C 51 E, 2013 2 22, p. 37.

(10)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0017.

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/13

---

P9_TA(2021)0308

ES vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos vaidmuo šalinant COVID-19 pandemijos padarinius

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl ES vystomojo bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos vaidmens šalinant COVID-19 pandemijos padarinius (2020/2118(INI))

(2022/C 81/02)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 30 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) pareiškimą, kuriame dėl ligos COVID-19 paskelbta ekstremalioji tarptautinio masto visuomenės sveikatos situacija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 30 d. Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) pareiškimą, kuriame dėl ligos COVID-19 paskelbta ekstremalioji tarptautinio masto visuomenės sveikatos situacija,

| — | atsižvelgdamas į PSO generalinio direktoriaus įžangines pastabas 2020 m. kovo 11 d. spaudos konferencijoje dėl COVID-19, paskelbiant COVID-19 pandemiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO generalinio direktoriaus įžangines pastabas 2020 m. kovo 11 d. spaudos konferencijoje dėl COVID-19, paskelbiant COVID-19 pandemiją,

| — | atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų (JT) 2020 m. kovo mėn. ataskaitą „Bendra atsakomybė, pasaulinis solidarumas: reagavimas į COVID-19 socialinį ir ekonominį poveikį“ (angl. Shared Responsibility, Global Solidarity: Responding to the socio-economic impacts of COVID-19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Jungtinių Tautų (JT) 2020 m. kovo mėn. ataskaitą „Bendra atsakomybė, pasaulinis solidarumas: reagavimas į COVID-19 socialinį ir ekonominį poveikį“ (angl. Shared Responsibility, Global Solidarity: Responding to the socio-economic impacts of COVID-19),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 25 d. Pasaulio banko grupės ir Tarptautinio valiutos fondo bendrą pareiškimą dėl raginimo imtis veiksmų Tarptautinės plėtros asociacijos šalių skolos srityje ir 2020 m. balandžio 15 d. Didžiojo dvidešimtuko (G 20) finansų ministrų ir centrinių bankų valdytojų komunikatą, kuriame paskelbtas riboto laikotarpio skolos tvarkymo mokėjimų sustabdymas neturtingiausioms šalims, kurios prašo pakantumo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 25 d. Pasaulio banko grupės ir Tarptautinio valiutos fondo bendrą pareiškimą dėl raginimo imtis veiksmų Tarptautinės plėtros asociacijos šalių skolos srityje ir 2020 m. balandžio 15 d. Didžiojo dvidešimtuko (G 20) finansų ministrų ir centrinių bankų valdytojų komunikatą, kuriame paskelbtas riboto laikotarpio skolos tvarkymo mokėjimų sustabdymas neturtingiausioms šalims, kurios prašo pakantumo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 2 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 74/270 dėl visuotinio solidarumo kovojant su 2019 m. koronavirusu (COVID-19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 2 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 74/270 dėl visuotinio solidarumo kovojant su 2019 m. koronavirusu (COVID-19),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 20 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 74/274 dėl tarptautinio bendradarbiavimo siekiant užtikrinti pasaulinę prieigą prie vaistų, vakcinų ir medicinos reikmenų kovojant su COVID-19, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 20 d. Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos rezoliuciją 74/274 dėl tarptautinio bendradarbiavimo siekiant užtikrinti pasaulinę prieigą prie vaistų, vakcinų ir medicinos reikmenų kovojant su COVID-19,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 8 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl pasaulinio ES atsako į COVID-19 protrūkį (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 8 d. bendrą Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai komunikatą dėl pasaulinio ES atsako į COVID-19 protrūkį (JOIN(2020)0011),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 4 d. ES kartu su PSO ir kitais partneriais surengtą tarptautinę paramos teikėjų konferenciją, per kurią surinkta 7,4 mlrd. EUR pradinio finansavimo, siekiant skatinti pasaulinį bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 4 d. ES kartu su PSO ir kitais partneriais surengtą tarptautinę paramos teikėjų konferenciją, per kurią surinkta 7,4 mlrd. EUR pradinio finansavimo, siekiant skatinti pasaulinį bendradarbiavimą mokslinių tyrimų srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 28 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonė atsigavimui po COVID-19 pandemijos paremti (COM(2020)0441), kuriame siūloma skirti iki 5 mlrd. EUR 2018 m. kainomis humanitarinei pagalbai už Sąjungos ribų teikti, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 28 d. Komisijos pasiūlymą dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma Europos Sąjungos ekonomikos gaivinimo priemonė atsigavimui po COVID-19 pandemijos paremti (COM(2020)0441), kuriame siūloma skirti iki 5 mlrd. EUR 2018 m. kainomis humanitarinei pagalbai už Sąjungos ribų teikti,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas dėl Europos komandos pasaulinio atsako į COVID-19 protrūkį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 8 d. Tarybos išvadas dėl Europos komandos pasaulinio atsako į COVID-19 protrūkį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 10 d. Tarybos išvadų projekte pateiktą pasiūlymą suteikti 5 mlrd. EUR humanitarinei pagalbai pasitelkiant Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP „Globali Europa“) įgyvendinant priemonę „Next Generation EU“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 10 d. Tarybos išvadų projekte pateiktą pasiūlymą suteikti 5 mlrd. EUR humanitarinei pagalbai pasitelkiant Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP „Globali Europa“) įgyvendinant priemonę „Next Generation EU“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 10 d. Tarybos išvadų projekte pateiktą pasiūlymą, kad reikia apibrėžti aiškius naujo solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo paketo skyrimo kriterijus ir sąlygas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 10 d. Tarybos išvadų projekte pateiktą pasiūlymą, kad reikia apibrėžti aiškius naujo solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo paketo skyrimo kriterijus ir sąlygas,

| — | atsižvelgdamas į Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) į 2020 m. COVID-19 pasaulinį humanitarinės pagalbos teikimo planą įtrauktą dalį – „COVID-19 poveikio šalinimas kilus maisto krizėms“ (angl. Addressing the impacts of COVID-19 in food crises) (2020 m. balandžio–gruodžio mėn.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Maisto ir žemės ūkio organizacijos (FAO) į 2020 m. COVID-19 pasaulinį humanitarinės pagalbos teikimo planą įtrauktą dalį – „COVID-19 poveikio šalinimas kilus maisto krizėms“ (angl. Addressing the impacts of COVID-19 in food crises) (2020 m. balandžio–gruodžio mėn.),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 3 d. paskelbtą ir 2020 m. rugsėjo 21 d. atnaujintą Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) straipsnį „Siekiant apsaugoti pažeidžiamiausius vaikus nuo koronaviruso poveikio: veiksmų darbotvarkė“ (angl. Protecting the most vulnerable children from the impact of coronavirus: An agenda for action), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 3 d. paskelbtą ir 2020 m. rugsėjo 21 d. atnaujintą Jungtinių Tautų vaikų fondo (UNICEF) straipsnį „Siekiant apsaugoti pažeidžiamiausius vaikus nuo koronaviruso poveikio: veiksmų darbotvarkė“ (angl. Protecting the most vulnerable children from the impact of coronavirus: An agenda for action),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 29 d. Pasaulio maisto programos (PMP) ataskaitą „Pasaulinis PMP atsakas į COVID-19“ (angl. WFP Global Response to COVID-19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 29 d. Pasaulio maisto programos (PMP) ataskaitą „Pasaulinis PMP atsakas į COVID-19“ (angl. WFP Global Response to COVID-19),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 20 d. Informacijos apie aprūpinimą maistu tinklo ataskaitą „2020 m. pasaulinė ataskaita dėl maisto krizių 2020 metais: bendra analizė siekiant geresnių sprendimų“ (angl. 2020 Global Report on Food Crises 2020: Joint Analysis for Better Decisions), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 20 d. Informacijos apie aprūpinimą maistu tinklo ataskaitą „2020 m. pasaulinė ataskaita dėl maisto krizių 2020 metais: bendra analizė siekiant geresnių sprendimų“ (angl. 2020 Global Report on Food Crises 2020: Joint Analysis for Better Decisions),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 19 d. Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos ataskaitą „COVID-19 pandemijos poveikis prekybai ir vystymuisi: perėjimas prie naujos kasdienybės“ (angl. Impact of the COVID-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 19 d. Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos ataskaitą „COVID-19 pandemijos poveikis prekybai ir vystymuisi: perėjimas prie naujos kasdienybės“ (angl. Impact of the COVID-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. FAO, Tarptautinio žemės ūkio plėtros fondo, UNICEF, PMP ir PSO ataskaitą „Apsirūpinimo maistu saugumo ir mitybos padėtis pasaulyje 2020 m.: maisto sistemų pertvarkymas siekiant užtikrinti sveiką mitybą už prieinamą kainą“ (angl. The State of Food Security and Nutrition in the World 2020: Transforming food systems for affordable healthy diets), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. FAO, Tarptautinio žemės ūkio plėtros fondo, UNICEF, PMP ir PSO ataskaitą „Apsirūpinimo maistu saugumo ir mitybos padėtis pasaulyje 2020 m.: maisto sistemų pertvarkymas siekiant užtikrinti sveiką mitybą už prieinamą kainą“ (angl. The State of Food Security and Nutrition in the World 2020: Transforming food systems for affordable healthy diets),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo mėn. Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto Aprūpinimo maistu ir mitybos klausimų aukšto lygio ekspertų grupės klausimų dokumentą „COVID-19 poveikis apsirūpinimo maistu saugumui ir mitybai: veiksmingo politinio atsako rengimas siekiant kovoti su bado ir mitybos nepakankamumo pandemija“ (angl. Impacts of COVID-19 on food security and nutrition: developing effective policy responses to address the hunger and malnutrition pandemic), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo mėn. Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto Aprūpinimo maistu ir mitybos klausimų aukšto lygio ekspertų grupės klausimų dokumentą „COVID-19 poveikis apsirūpinimo maistu saugumui ir mitybai: veiksmingo politinio atsako rengimas siekiant kovoti su bado ir mitybos nepakankamumo pandemija“ (angl. Impacts of COVID-19 on food security and nutrition: developing effective policy responses to address the hunger and malnutrition pandemic),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 28 d. Pasaulio sveikatos asamblėjos rezoliuciją dėl vandens, sanitarijos ir higienos sveikatos priežiūros įstaigose, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 28 d. Pasaulio sveikatos asamblėjos rezoliuciją dėl vandens, sanitarijos ir higienos sveikatos priežiūros įstaigose,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 23 d. Jungtinių Tautų bendros kovos su ŽIV/AIDS programos (UNAIDS) koordinavimo tarybos pažangos ataskaitą „COVID-19 ir ŽIV: 2020 m. pažangos ataskaita“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 23 d. Jungtinių Tautų bendros kovos su ŽIV/AIDS programos (UNAIDS) koordinavimo tarybos pažangos ataskaitą „COVID-19 ir ŽIV: 2020 m. pažangos ataskaita“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 23 d. JT aukšto lygio susitikimo dėl visuotinės sveikatos apsaugos politinę deklaraciją „Visuotinė sveikatos apsauga: bendri veiksmai kuriant sveikesnį pasaulį“ (angl. Universal Health Coverage: Moving Together to Build a Healthier World), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. rugsėjo 23 d. JT aukšto lygio susitikimo dėl visuotinės sveikatos apsaugos politinę deklaraciją „Visuotinė sveikatos apsauga: bendri veiksmai kuriant sveikesnį pasaulį“ (angl. Universal Health Coverage: Moving Together to Build a Healthier World),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 15 d. PSO pasaulinę ataskaitą dėl tuberkuliozės, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 15 d. PSO pasaulinę ataskaitą dėl tuberkuliozės,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 5 d. rekomendacijas, parengtas po PSO konsultacijų dėl zoonozių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gegužės 5 d. rekomendacijas, parengtas po PSO konsultacijų dėl zoonozių,

| — | atsižvelgdamas į 2021–2025 m. Trečiąjį ES lyčių lygybės veiksmų planą (LLVP III) „Vykdant ES išorės veiksmus įgyvendinama plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo darbotvarkė“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021–2025 m. Trečiąjį ES lyčių lygybės veiksmų planą (LLVP III) „Vykdant ES išorės veiksmus įgyvendinama plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo darbotvarkė“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 9 d. JT padalinio „JT Moterys“ informacinį pranešimą „COVID-19 poveikis moterims“ (angl. The Impact of COVID-19 on Women), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 9 d. JT padalinio „JT Moterys“ informacinį pranešimą „COVID-19 poveikis moterims“ (angl. The Impact of COVID-19 on Women),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 27 d. Jungtinių Tautų gyventojų fondo (UNFPA) ataskaitą „COVID-19 pandemijos poveikis šeimos planavimui ir smurto dėl lyties, moterų lyties organų žalojimo ir vaikų santuokų panaikinimui“ (angl. Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 27 d. Jungtinių Tautų gyventojų fondo (UNFPA) ataskaitą „COVID-19 pandemijos poveikis šeimos planavimui ir smurto dėl lyties, moterų lyties organų žalojimo ir vaikų santuokų panaikinimui“ (angl. Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 28 d. UNFPA straipsnį „Milijonai naujų tikėtinų smurto, vaikų santuokų, moterų lyties organų žalojimo, neplanuoto nėštumo atvejų dėl COVID-19 pandemijos“ (angl. Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 28 d. UNFPA straipsnį „Milijonai naujų tikėtinų smurto, vaikų santuokų, moterų lyties organų žalojimo, neplanuoto nėštumo atvejų dėl COVID-19 pandemijos“ (angl. Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. PSO tarptautines sveikatos priežiūros taisykles, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. PSO tarptautines sveikatos priežiūros taisykles,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. naująjį Europos konsensusą dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. naująjį Europos konsensusą dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“,

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. Europos konsensusą dėl humanitarinės pagalbos,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 27 d. rezoliuciją „Ebolos viruso sukelta krizė: ilgalaikės pamokos ir būdai sustiprinti sveikatos apsaugos sistemas besivystančiose šalyse, siekiant užkirsti kelią ateities krizėms“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. spalio 27 d. rezoliuciją „Ebolos viruso sukelta krizė: ilgalaikės pamokos ir būdai sustiprinti sveikatos apsaugos sistemas besivystančiose šalyse, siekiant užkirsti kelią ateities krizėms“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. paskelbtą prof. Sabine Oertelt-Prigione tyrimą „Lyties poveikis COVID-19 pandemijos metu“ (angl. The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 27 d. paskelbtą prof. Sabine Oertelt-Prigione tyrimą „Lyties poveikis COVID-19 pandemijos metu“ (angl. The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (2),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Kultūros ir švietimo komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A9-0151/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto pranešimą (A9-0151/2021),

| A. | kadangi COVID-19 yra pasaulinė pandemija, nuo kurios kenčia visos pasaulio šalys; |
| --- | --- |

A.

kadangi COVID-19 yra pasaulinė pandemija, nuo kurios kenčia visos pasaulio šalys;

| B. | kadangi, vadovaujantis 2020 m. Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos specialiąja ataskaita „COVID-19 pandemijos poveikis prekybai ir vystymuisi: perėjimas prie naujos kasdienybės“, dėl COVID-19 kilę sutrikdymai turėjo realių ir neproporcingai didelių padarinių pažeidžiamiems ir nepalankioje padėtyje esantiems mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, migrantams, neformaliojo sektoriaus darbuotojams ir dažnai moterims, visų pirma besivystančiose šalyse, kuriose nėra gyventojams skirtų socialinės apsaugos tinklų, tačiau jie patiria ypač didelį augančio nedarbo poveikį; |
| --- | --- |

B.

kadangi, vadovaujantis 2020 m. Jungtinių Tautų prekybos ir plėtros konferencijos specialiąja ataskaita „COVID-19 pandemijos poveikis prekybai ir vystymuisi: perėjimas prie naujos kasdienybės“, dėl COVID-19 kilę sutrikdymai turėjo realių ir neproporcingai didelių padarinių pažeidžiamiems ir nepalankioje padėtyje esantiems mažas pajamas gaunantiems namų ūkiams, migrantams, neformaliojo sektoriaus darbuotojams ir dažnai moterims, visų pirma besivystančiose šalyse, kuriose nėra gyventojams skirtų socialinės apsaugos tinklų, tačiau jie patiria ypač didelį augančio nedarbo poveikį;

| C. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos padaugėjo smurto dėl lyties, vaikų santuokų atvejų ir sustiprėjo esama nelygybė, visų pirma atsižvelgiant į galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, ir jau prarasta dalis pažangos, kuri buvo padaryta per pastaruosius dešimtmečius lyčių lygybės klausimais; |
| --- | --- |

C.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos padaugėjo smurto dėl lyties, vaikų santuokų atvejų ir sustiprėjo esama nelygybė, visų pirma atsižvelgiant į galimybes naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, ir jau prarasta dalis pažangos, kuri buvo padaryta per pastaruosius dešimtmečius lyčių lygybės klausimais;

| D. | kadangi humanitarinei pagalbai labai trūksta finansavimo, todėl sunku tinkamai reaguoti į COVID-19 pandemijos padarinius besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

D.

kadangi humanitarinei pagalbai labai trūksta finansavimo, todėl sunku tinkamai reaguoti į COVID-19 pandemijos padarinius besivystančiose šalyse;

| E. | kadangi stipriausią ekonominį ir socialinį COVID-19 pandemijos poveikį pajuto besivystančios šalys; kadangi numatoma, kad 2020 m. pirmą kartą per 20 metų padidės ypač didelio skurdo lygis pasaulyje, dėl kurio pažeidžiami asmenys parduos savo turtą, daugiau skolinsis ir naudos santaupas; |
| --- | --- |

E.

kadangi stipriausią ekonominį ir socialinį COVID-19 pandemijos poveikį pajuto besivystančios šalys; kadangi numatoma, kad 2020 m. pirmą kartą per 20 metų padidės ypač didelio skurdo lygis pasaulyje, dėl kurio pažeidžiami asmenys parduos savo turtą, daugiau skolinsis ir naudos santaupas;

| F. | kadangi, siekiant stiprinti ilgalaikį atsparumą, trumpalaikę humanitarinę pagalbą būtina derinti su parama, skirta kitoms esamoms problemoms, pvz., saugumo, skurdo, taikos, demokratijos ir klimato kaitos, spręsti; |
| --- | --- |

F.

kadangi, siekiant stiprinti ilgalaikį atsparumą, trumpalaikę humanitarinę pagalbą būtina derinti su parama, skirta kitoms esamoms problemoms, pvz., saugumo, skurdo, taikos, demokratijos ir klimato kaitos, spręsti;

| G. | kadangi visame pasaulyje milijonams pabėgėlių, dažnai gyvenančių tankiai apgyvendintose pabėgėlių stovyklose ar kolektyviniuose centruose, kuriuose, kaip apskaičiuota, vien tik vaikų yra apie 3,7 mln., kyla neproporcingai didelis pavojus užsikrėsti; |
| --- | --- |

G.

kadangi visame pasaulyje milijonams pabėgėlių, dažnai gyvenančių tankiai apgyvendintose pabėgėlių stovyklose ar kolektyviniuose centruose, kuriuose, kaip apskaičiuota, vien tik vaikų yra apie 3,7 mln., kyla neproporcingai didelis pavojus užsikrėsti;

| H. | kadangi COVID-19 pandemija labai paveikė, visų pirma moterų ir jaunimo, galimybes naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis bei teisėmis, nes šių paslaugų teikimui nebeteikiama pirmenybė ir jis yra sutrikdytas, taip pat yra apribotos kelionių galimybės ir pasikeitęs su rūpinimusi savo sveikata susijęs elgesys; kadangi dėl COVID-19 papildomai 49 mln. moterų nebuvo patenkinti šiuolaikiškų kontracepcijos priemonių poreikiai; |
| --- | --- |

H.

kadangi COVID-19 pandemija labai paveikė, visų pirma moterų ir jaunimo, galimybes naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis bei teisėmis, nes šių paslaugų teikimui nebeteikiama pirmenybė ir jis yra sutrikdytas, taip pat yra apribotos kelionių galimybės ir pasikeitęs su rūpinimusi savo sveikata susijęs elgesys; kadangi dėl COVID-19 papildomai 49 mln. moterų nebuvo patenkinti šiuolaikiškų kontracepcijos priemonių poreikiai;

| I. | kadangi dėl klimato kaitos, nuolatinio biologinės įvairovės nykimo bei natūralių buveinių naikinimo visame pasaulyje labai didėja zoonozinių ligų atsiradimo pavojus; kadangi COVID-19 pandemija jokiu būdu negali būti pasinaudota kaip pateisinimu atidėlioti veiksmus kovojant su klimato ir aplinkos srities krize; kadangi po COVID-19 protrūkio būtina skubiai imtis ekologiško ir socialinio pasaulinės ekonomikos atkūrimo; |
| --- | --- |

I.

kadangi dėl klimato kaitos, nuolatinio biologinės įvairovės nykimo bei natūralių buveinių naikinimo visame pasaulyje labai didėja zoonozinių ligų atsiradimo pavojus; kadangi COVID-19 pandemija jokiu būdu negali būti pasinaudota kaip pateisinimu atidėlioti veiksmus kovojant su klimato ir aplinkos srities krize; kadangi po COVID-19 protrūkio būtina skubiai imtis ekologiško ir socialinio pasaulinės ekonomikos atkūrimo;

| J. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos labai padidėjo esamos besivystančių šalių skolos problemos, dėl to kyla dar didesnis pavojus jų pastangoms sutelkti pakankamai išteklių darnaus vystymosi tikslams pasiekti ir kartu labai sumažėjo pasaulinės emigrantų perlaidos ir tiesioginės užsienio investicijos; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos labai padidėjo esamos besivystančių šalių skolos problemos, dėl to kyla dar didesnis pavojus jų pastangoms sutelkti pakankamai išteklių darnaus vystymosi tikslams pasiekti ir kartu labai sumažėjo pasaulinės emigrantų perlaidos ir tiesioginės užsienio investicijos;

| K. | kadangi per COVID-19 pandemiją dėl spaudimo sveikatos apsaugos sistemoms ir izoliacijos priemonių dar labiau sumažėjo galimybės naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis bei teisėmis ir kadangi dėl to kyla pavojus moterų sveikatai; |
| --- | --- |

K.

kadangi per COVID-19 pandemiją dėl spaudimo sveikatos apsaugos sistemoms ir izoliacijos priemonių dar labiau sumažėjo galimybės naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis bei teisėmis ir kadangi dėl to kyla pavojus moterų sveikatai;

| L. | kadangi, UNICEF teigimu, 2020 m., kai visame pasaulyje buvo uždaryta daugiausia mokyklų, dėl to nukentėjo 1,6 mlrd. vaikų ir jaunuolių ir daugelis iš jų namuose neturėjo prieigos prie interneto; kadangi bent 24 mln. moksleivių dėl COVID-19 pandemijos gali nustoti lankyti mokyklą; |
| --- | --- |

L.

kadangi, UNICEF teigimu, 2020 m., kai visame pasaulyje buvo uždaryta daugiausia mokyklų, dėl to nukentėjo 1,6 mlrd. vaikų ir jaunuolių ir daugelis iš jų namuose neturėjo prieigos prie interneto; kadangi bent 24 mln. moksleivių dėl COVID-19 pandemijos gali nustoti lankyti mokyklą;

| M. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos didėja bendruomenių, kurios kenčia dėl ekstremalių meteorologinių reiškinių, gaivalinių nelaimių ir klimato kaitos, poreikiai; |
| --- | --- |

M.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos didėja bendruomenių, kurios kenčia dėl ekstremalių meteorologinių reiškinių, gaivalinių nelaimių ir klimato kaitos, poreikiai;

| N. | kadangi COVID-19 protrūkis lėmė turbūt precedento šiuolaikinėje istorijoje neturintį švietimo ir mokymo sistemų sutrikdymą visame pasaulyje, kai, UNESCO duomenimis, dėl uždarytų mokyklų ir mokymo įstaigų poveikį patyrė 94 proc. besimokančių viso pasaulio gyventojų, o dėl to kyla ilgalaikio poveikio daugelio jaunuolių, visų pirma mergaičių, ilgalaikėms perspektyvoms pavojus; kadangi dėl pandemijos uždarius mokyklas pažeidžiami vaikai neteko galimybės naudotis mokyklos maitinimo ir mitybos paslaugomis, kurios yra būtinos jų sveikatai, todėl 2020 m. 36 mln. išaugo alkstančių vaikų skaičius, taip pat padidėjo pavojus, kad jie patirs smurtą ir prievartą; |
| --- | --- |

N.

kadangi COVID-19 protrūkis lėmė turbūt precedento šiuolaikinėje istorijoje neturintį švietimo ir mokymo sistemų sutrikdymą visame pasaulyje, kai, UNESCO duomenimis, dėl uždarytų mokyklų ir mokymo įstaigų poveikį patyrė 94 proc. besimokančių viso pasaulio gyventojų, o dėl to kyla ilgalaikio poveikio daugelio jaunuolių, visų pirma mergaičių, ilgalaikėms perspektyvoms pavojus; kadangi dėl pandemijos uždarius mokyklas pažeidžiami vaikai neteko galimybės naudotis mokyklos maitinimo ir mitybos paslaugomis, kurios yra būtinos jų sveikatai, todėl 2020 m. 36 mln. išaugo alkstančių vaikų skaičius, taip pat padidėjo pavojus, kad jie patirs smurtą ir prievartą;

| O. | kadangi per pandemiją išryškėjo pasaulinių tiekimo grandinių nestabilumas, visų pirma maisto ir sveikatos sektoriuose, ir nuo jų priklausančių besivystančių šalių pažeidžiamumas; kadangi pandemija suteikia galimybę kurti tvaresnes ir atsparesnes tiekimo grandines, be kita ko, regionines vertės grandines, ir paskatinti regioninę integraciją; kadangi šalutinis pandemijos poveikis – tai didėjantis maisto stygius ir mitybos nepakankamumas; |
| --- | --- |

O.

kadangi per pandemiją išryškėjo pasaulinių tiekimo grandinių nestabilumas, visų pirma maisto ir sveikatos sektoriuose, ir nuo jų priklausančių besivystančių šalių pažeidžiamumas; kadangi pandemija suteikia galimybę kurti tvaresnes ir atsparesnes tiekimo grandines, be kita ko, regionines vertės grandines, ir paskatinti regioninę integraciją; kadangi šalutinis pandemijos poveikis – tai didėjantis maisto stygius ir mitybos nepakankamumas;

| P. | kadangi švietimas yra nepaprastai svarbus siekiant nutraukti skurdo ciklą ir sumažinti nelygybę; kadangi 4-ojo DVT uždavinys yra užtikrinti įtraukų ir lygiateisišką kokybišką švietimą ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą ir kadangi tai yra būtina siekiant visų kitų DVT; kadangi keliuose DVT uždaviniuose, visų pirma 4-ajame DVT, yra atkreipiamas dėmesys į kultūros indėlį siekiant darnaus vystymosi; |
| --- | --- |

P.

kadangi švietimas yra nepaprastai svarbus siekiant nutraukti skurdo ciklą ir sumažinti nelygybę; kadangi 4-ojo DVT uždavinys yra užtikrinti įtraukų ir lygiateisišką kokybišką švietimą ir skatinti mokymąsi visą gyvenimą ir kadangi tai yra būtina siekiant visų kitų DVT; kadangi keliuose DVT uždaviniuose, visų pirma 4-ajame DVT, yra atkreipiamas dėmesys į kultūros indėlį siekiant darnaus vystymosi;

| Q. | kadangi pandemija turės pražūtingų padarinių gyventojams, visų pirma moterims ir mergaitėms, tose šalyse, kuriose yra per menkai finansuojamos sveikatos sistemos, taip pat gyventojams konfliktų paveiktose šalyse; kadangi dėl pandemijos iki 2021 m. daugiau kaip 47 mln. moterų ir mergaičių visame pasaulyje atsidurs žemiau skurdo ribos; |
| --- | --- |

Q.

kadangi pandemija turės pražūtingų padarinių gyventojams, visų pirma moterims ir mergaitėms, tose šalyse, kuriose yra per menkai finansuojamos sveikatos sistemos, taip pat gyventojams konfliktų paveiktose šalyse; kadangi dėl pandemijos iki 2021 m. daugiau kaip 47 mln. moterų ir mergaičių visame pasaulyje atsidurs žemiau skurdo ribos;

| R. | kadangi priemonių, kurių besivystančiose šalyse imtasi siekiant kovoti su COVID-19 pandemija, ekonominiai padariniai padidins esamą nelygybę ir pažeidžiamumą, be kita ko, dar labiau susilpnins sveikatos priežiūros infrastruktūrą, padidins maisto stygių ir atotrūkį švietimo srityje, skurdą bei socialinę atskirtį; |
| --- | --- |

R.

kadangi priemonių, kurių besivystančiose šalyse imtasi siekiant kovoti su COVID-19 pandemija, ekonominiai padariniai padidins esamą nelygybę ir pažeidžiamumą, be kita ko, dar labiau susilpnins sveikatos priežiūros infrastruktūrą, padidins maisto stygių ir atotrūkį švietimo srityje, skurdą bei socialinę atskirtį;

| S. | kadangi, remiantis 2020 m. gruodžio mėn. PSO ir UNICEF ataskaita, maždaug 1,8 mlrd. žmonių patiria didesnę užsikrėtimo COVID-19 ir kitomis ligomis riziką, nes naudojasi sveikatos priežiūros įstaigomis, kuriose nėra pagrindinių vandens tiekimo paslaugų, arba tokiose įstaigose dirba; |
| --- | --- |

S.

kadangi, remiantis 2020 m. gruodžio mėn. PSO ir UNICEF ataskaita, maždaug 1,8 mlrd. žmonių patiria didesnę užsikrėtimo COVID-19 ir kitomis ligomis riziką, nes naudojasi sveikatos priežiūros įstaigomis, kuriose nėra pagrindinių vandens tiekimo paslaugų, arba tokiose įstaigose dirba;

| T. | kadangi COVID-19 pandemija padarė labai didelį poveikį įprastoms imunizacijos programoms ir kitoms pagrindinėms sveikatos priežiūros paslaugoms, todėl kyla pavojus žmonių gyvybei; |
| --- | --- |

T.

kadangi COVID-19 pandemija padarė labai didelį poveikį įprastoms imunizacijos programoms ir kitoms pagrindinėms sveikatos priežiūros paslaugoms, todėl kyla pavojus žmonių gyvybei;

| U. | kadangi, remiantis naujausiais Jungtinių Tautų gyventojų fondo (UNFPA) duomenimis, apskaičiuota, kad visame pasaulyje vėluojant įgyvendinti arba nutraukus visuomenės informavimo programas ir švietimą apie žalingą praktiką per ateinantį dešimtmetį bus nustatyta 2 mln. daugiau moterų lyties organų žalojimo atvejų ir 13 mln. daugiau vaikų santuokų, palyginti su prognozėmis prieš pandemiją; |
| --- | --- |

U.

kadangi, remiantis naujausiais Jungtinių Tautų gyventojų fondo (UNFPA) duomenimis, apskaičiuota, kad visame pasaulyje vėluojant įgyvendinti arba nutraukus visuomenės informavimo programas ir švietimą apie žalingą praktiką per ateinantį dešimtmetį bus nustatyta 2 mln. daugiau moterų lyties organų žalojimo atvejų ir 13 mln. daugiau vaikų santuokų, palyginti su prognozėmis prieš pandemiją;

| V. | kadangi izoliavimo priemonės turėjo ypač sunkų poveikį fizinę ir protinę negalią turintiems asmenims; |
| --- | --- |

V.

kadangi izoliavimo priemonės turėjo ypač sunkų poveikį fizinę ir protinę negalią turintiems asmenims;

| W. | kadangi dedant tarptautines pastangas reikia geriau koordinuoti veiksmus, dalytis pajėgumais ir bendradarbiauti, siekiant skatinti veiksmingą ir atsparią humanitarinės pagalbos, vystymosi ir taikos tarpusavio sąsają; |
| --- | --- |

W.

kadangi dedant tarptautines pastangas reikia geriau koordinuoti veiksmus, dalytis pajėgumais ir bendradarbiauti, siekiant skatinti veiksmingą ir atsparią humanitarinės pagalbos, vystymosi ir taikos tarpusavio sąsają;

| X. | kadangi dėl COVID-19 pandemijos padaugėjo žmogaus teisių pažeidimų ir stigmatizacijos bei diskriminacijos ŽIV užsikrėtusių žmonių, LGBTI asmenų ir kitų pažeidžiamų grupių atžvilgiu, todėl nepaprastai svarbu, kad reagavimo į COVID-19 priemonės būtų pagrįstos žmogaus teisėmis ir lygybe, kaip jau pasimokėme reaguodami į ŽIV; kadangi tikslinės gyventojų grupės kartais nukentėdavo negalėdamos gauti paslaugų arba dėl diskriminacinio nurodymų dėl COVID-19 izoliavimo priemonių taikymo užtikrinimo; |
| --- | --- |

X.

kadangi dėl COVID-19 pandemijos padaugėjo žmogaus teisių pažeidimų ir stigmatizacijos bei diskriminacijos ŽIV užsikrėtusių žmonių, LGBTI asmenų ir kitų pažeidžiamų grupių atžvilgiu, todėl nepaprastai svarbu, kad reagavimo į COVID-19 priemonės būtų pagrįstos žmogaus teisėmis ir lygybe, kaip jau pasimokėme reaguodami į ŽIV; kadangi tikslinės gyventojų grupės kartais nukentėdavo negalėdamos gauti paslaugų arba dėl diskriminacinio nurodymų dėl COVID-19 izoliavimo priemonių taikymo užtikrinimo;

| Y. | kadangi tikėtina, kad vidutinės trukmės laikotarpiu COVID-19 padariniai turės žalingą poveikį – bus prarasta per ilgus metus pasiekta vystymosi pažanga, todėl reikės užtikrinti precedento neturintį pasaulinį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

Y.

kadangi tikėtina, kad vidutinės trukmės laikotarpiu COVID-19 padariniai turės žalingą poveikį – bus prarasta per ilgus metus pasiekta vystymosi pažanga, todėl reikės užtikrinti precedento neturintį pasaulinį bendradarbiavimą;

| Z. | kadangi pandemijos sukelta krizė paspartino skaitmeninę pertvarką ir perėjimą prie naujų mokymosi priemonių, pvz., nuotolinio ar mišriojo mokymosi; |
| --- | --- |

Z.

kadangi pandemijos sukelta krizė paspartino skaitmeninę pertvarką ir perėjimą prie naujų mokymosi priemonių, pvz., nuotolinio ar mišriojo mokymosi;

| AA. | kadangi labai svarbu dar kartą pripažinti, kad siekiant DVT ir Paryžiaus susitarimo tikslų būtina investuoti į žmogaus socialinę raidą ir laikytis teisėmis grindžiamo požiūrio, kartu laikantis Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo principų; |
| --- | --- |

AA.

kadangi labai svarbu dar kartą pripažinti, kad siekiant DVT ir Paryžiaus susitarimo tikslų būtina investuoti į žmogaus socialinę raidą ir laikytis teisėmis grindžiamo požiūrio, kartu laikantis Pusano veiksmingo vystomojo bendradarbiavimo principų;

Europos komandos požiūris

| 1. | teigiamai vertina pasaulinį ES atsaką į COVID-19 pandemiją, kuriuo demonstruojamas jos užmojis vadovauti ir parodyti solidarumą su visomis šalimis partnerėmis, įskaitant konfliktų ir humanitarinių krizių paveiktas šalis; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad dabartinės lėšos yra iš esmės perskirtos iš kitų biudžeto eilučių ir kad reikia spręsti pagalbos telkimo pradiniame etape uždavinį; prašo atnaujinti paskirstymo kriterijus atsižvelgiant į pandemijos poveikį šalyse partnerėse; todėl ragina mobilizuoti daug naujų lanksčiai skirstomų lėšų siekiant padėti besivystančioms šalims visame pasaulyje šalinti tiesioginius ir netiesioginius COVID-19 pandemijos padarinius ir tenkinti jų būtiniausius poreikius sveikatos valdymo ir epidemiologinės priežiūros srityse; pabrėžia, kad visų pirma turi būti užtikrinta galimybė visame pasaulyje greitai, teisingai ir už prieinamą kainą naudotis saugiomis vakcinomis, gydymu, įranga, terapiniais vaistais ir diagnostika; pažymi, kad taip pat svarbu nustatyti skiepijimo pirmenybę sveikatos priežiūros ir socialiniams darbuotojams, tuomet – mokytojams ir kitiems ypatingos svarbos darbuotojams bei žmonėms, kuriems kyla didžiausia COVID-19 komplikacijų rizika; primygtinai ragina paramos teikėjus skubiai didinti oficialią paramą vystymuisi, kad būtų pasiektas lygis, dėl kurio praeityje buvo prisiimti įsipareigojimai, tačiau jis taip ir nebuvo pasiektas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | šiuo atžvilgiu palankai vertina pasaulinę priemonę COVAX, kuria siekiama užtikrinti teisingą ir visuotinę galimybę gauti COVID-19 vakcinas, ir tvirtą Europos komandos, kuri yra didžiausia paramos teikėja ir šiai iniciatyvai jau skyrė daugiau kaip 850 mln. EUR, paramą, be to, ES ir ES nepriklausančios šalys jau paskelbė apie savo ketinimą savo vakcinų perteklių dovanoti pasitelkiant priemonę COVAX; palankiai vertina PSO pranešimą, kad 2021 m. pirmąjį ketvirtį pradėtas pasaulinis platinimas į 91 reikalavimus atitinkančią valstybę ir kad iki šiol pristatyta 2 mlrd. vakcinų dozių; pabrėžia, kad saugios vakcinos turėtų būti visuotinai prieinamos, įperkamos ir lengvai pasiekiamos visiems, kad galėtume pažaboti pandemiją; pabrėžia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama sveikatos priežiūros darbuotojams ir pažeidžiamiausiems asmenims; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Europos komandą stiprinti veiksmingus mechanizmus, kuriais būtų užtikrintas politikos suderinamumas darnaus vystymosi labui ir kuriais sistemingai bei veiksmingai naudotųsi visos ES institucijos ir valstybės narės; pabrėžia, kad ES turėtų visose politikos srityse atlikti poveikio darniam vystymuisi vertinimus, be kita ko, dėl savo atsako į pandemiją; |
| --- | --- |

3.

| 4. | primygtinai tvirtina, kad laikantis bendro Europos komandos požiūrio įgytas pagreitis bendros analizės, bendro programavimo ir bendro įgyvendinimo srityse turi lemti tai, kad teisės aktuose ir praktikoje būtų nustatytas naujas bendradarbiavimo humanitarinės pagalbos ir vystymosi politikos srityse standartas; mano, kad ES turėtų skatinti mintį, kad koordinavimas turėtų būti sustiprintas ne tik tarp valstybių narių, bet ir su ES nepriklausančiomis paramą teikiančiomis valstybėmis, siekiant užtikrinti kuo didesnį tarptautinio bendradarbiavimo ir humanitarinės pagalbos veiksmingumą bei efektyvumą; atkreipia dėmesį į KVTBP „Globali Europa“ svarbą užtikrinant finansavimą žmogaus socialinei raidai, įskaitant sveikatą, mitybą, vandenį, sanitariją ir higieną, socialinę ir vaiko apsaugą, ir švietimo sektoriui; ragina ES ir valstybes nares savo bendrame programavime pirmenybę teikti žmogaus socialinei raidai ir sveikatai; ragina Komisiją lanksčiai naudoti humanitarinės pagalbos ir vystymosi priemones, vadovaujantis integruotu tarpusavio sąsajos metodu, visų pirma vakcinų finansavimo ir platinimo atžvilgiu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina ES paramos teikėjus užtikrinti, kad priešakinėse linijose dirbančios vietos pilietinės visuomenės organizacijos ir tarptautinės nevyriausybinės organizacijos (NVO) gautų finansavimą, skirtą programoms ir projektams, kuriais kovojama su COVID-19 pandemija ir jos padariniais bendruomenės lygmeniu, įgyvendinti, kad būtų pasiekti asmenys, labiausiai palikti nuošalyje; pabrėžia, kad neturint papildomų išteklių atsakui į COVID-19 ir ekonomikos gaivinimui ir daugiausiai lėšų skiriant geografiniams paketams, nepaprastai svarbu užtikrinti optimalų ES finansavimo papildomumą; |
| --- | --- |

5.

Humanitarinės pagalbos finansavimas

| 6. | įspėja apie pavojų, kad dėl pandemijos gali kilti humanitarinė krizė; todėl yra labai susirūpinęs dėl nepakankamo ES humanitarinės pagalbos biudžeto finansavimo, atsižvelgiant į papildomus dėl pandemijos atsiradusius humanitarinius poreikius; ragina aiškiai paskirstyti solidarumo ir neatidėliotinos pagalbos rezervo paketo lėšas siekiant, kad būtų subalansuotai aprėpti jo įsipareigojimai, t. y.: nei vidaus, nei išorės operacijoms negali būti skiriama daugiau kaip 60 proc. metinės rezervo sumos; kiekvienų metų spalio 1 d. paliekama ne mažiau kaip ketvirtadalis n metų metinės sumos, kad būtų galima patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius; nuo spalio 1 d. gali būti mobilizuotos likusios lėšos siekiant patenkinti iki tų metų pabaigos atsirasiančius poreikius; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pabrėžia, kad pažeidžiamiausiems gyventojams būtina teikti humanitarinę pagalbą, pvz., darbuotojus ir medicinos reikmenis, įskaitant asmenines apsaugos priemones bei testo rinkinius; šiuo atžvilgiu palankiai vertina įsteigtą 2020 m. Europos Sąjungos humanitarinės pagalbos oro tiltą; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primygtinai ragina ES ir valstybės nares skirti papildomai lėšų šalims, kurios patirs didžiausią pandemijos poveikį, kad būtų šalinami jos tiesioginiai ir netiesioginiai padariniai, ir primygtinai teigia, kad reikia paspartinti neatidėliotinos pagalbos maistu programų, skirtų asmenims, kurie jau prieš COVID-19 krizę buvo identifikuoti kaip pažeidžiami asmenys, įgyvendinimą, kartu vykdant procedūras viruso perdavimo rizikai sumažinti; |
| --- | --- |

8.

Apsirūpinimo maistu saugumas

| 9. | pabrėžia, kad pandemija kelia pavojų apsirūpinimo maistu saugumui kaimo, miesto ir priemiesčių teritorijose; pabrėžia, kad ganyklinis ūkininkavimas – tai ekologiniu požiūriu patikimas, aplinką tausojantis vietos maisto gamybos metodas, todėl jis yra tvarios maisto sistemos dalis; pažymi, kad ganykline gyvulininkyste besiverčiantys asmenys yra ypač pažeidžiami aprūpinimo maistu sutrikimo ir klimato kaitos poveikio atžvilgiu; mano, kad būtina remti ganykline gyvulininkyste besiverčiančius asmenis užtikrinant saugų patekimą į vietos rinkas per pandemiją siekiant garantuoti, kad jie galėtų toliau teikti baltymingą maistą vietos gyventojams, kad būtų leidžiamas tarpvalstybinis žmonių ir galvijų judėjimas, kad jų galvijai galėtų naudotis vandeniu ir ganyklomis ir kad mobilios bendruomeninės bendros sveikatos priežiūros grupės stebėtų padėtį ir vykdytų intervencijas atskirais atvejais ir, prireikus, taip pat siekdamos išsaugoti visuomenės sveikatą; ragina ganykline gyvulininkyste besiverčiantiems asmenims teikti pagalbą grynaisiais pinigais, kad būtų patenkinti jų pagrindiniai poreikiai, įskaitant maistą ir pašarus, ir ragina teikti galvijams skirtą pagalbą pašaru, kuri, prireikus, sudarytų paramos pragyvenimui dalį teikiant humanitarinę pagalbą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia būtinybę remti šeimos ūkius ir vietos mažąsias ir vidutines įmones, visų pirma žemės ūkio pramonės sektoriuje, kad būtų sustiprintas apsirūpinimo maistu saugumas ir atsparumas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad reikia remti JT agentūrų, visų pirma Maisto ir žemės ūkio organizacijos ir Pasaulio maisto programos, taip pat Raudonojo Kryžiaus ir Raudonojo Pusmėnulio judėjimo bei tarptautinių NVO veiksmus, kuriais siekiama mažinti badą, netinkamą mitybą ir pragyvenimo šaltinių praradimą, taip pat kurti atsparias maisto sistemas, pvz., tokias, kuriomis būtų sukurta pasaulinė duomenų priemonė, greitai teikianti informaciją apie humanitarinius poreikius, teikiama pagalba maisto gamybai ir sudaromos galimybės gauti maisto, organizuojami grynųjų pinigų pervedimai ir kuponai arba maisto paskirstymas natūra bei maitinimas mokykloje, sukuriant sąsajas su į sukrėtimus reaguojančiomis socialinės apsaugos sistemomis, stabilizuojamos maisto sistemos, užtikrinamas vietos maisto rinkų, vertės grandinių ir sistemų veikimas, kartu sutelkiant dėmesį į smulkiuosius ūkininkus ir smulkiuosius žvejus įgyvendinant sanitarijos priemones, kad būtų užkirstas kelias COVID-19 perdavimui, ir reaguojama į kitas krizes, ekonomikos nuosmukį bei konfliktus, pvz., dykuminių skėrių antplūdį Rytų Afrikoje; mano, kad ekonomikos gaivinimo procesas sukuria galimybę geriau integruoti smulkiuosius ūkininkus ir gamintojus į vietos ir regionų rinkas ir sukurti tvaresnį jų pragyvenimą; šiuo atžvilgiu pabrėžia technologijų ir skaitmeninimo svarbą, nes jie padeda lengviau įgyti rinkos žinių ir į ją pateikti bei padidinti mažųjų įmonių apimtis naudojantis tokiomis priemonėmis, kaip mobiliosios pinigų taikomosios programos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primena, kad iki 2050 m. saugus ir įperkamas maistas turės būti suteiktas maždaug 10 mlrd. pasaulio gyventojų, kartu užtikrinant deramą darbą ir pragyvenimo šaltinius visoje maisto tiekimo grandinėje, apsaugant pažeidžiamiausius asmenis kaimo vietovėse, įskaitant čiabuvius, migrantus ir neoficialiai dirbančius bei ad hoc darbuotojus, ir kovojant su labai dideliu maisto kainų svyravimu nacionalinėse ir tarptautinėse maisto rinkose; pripažįsta didelę mitybos svarbą stiprinant atsparumą; ragina imantis reagavimo veiksmų humanitarinėje ir vystymosi srityje laikytis labiau integruoto požiūrio į bado ir netinkamos mitybos prevenciją, diagnozę bei gydymą, visų pirma šalyse, kurios yra labiausiai pažeidžiamos dėl klimato kaitos; pabrėžia, kad labai svarbu plėtoti vietos žemės ūkį vietos vartotojams, kad būtų sumažinta besivystančių šalių priklausomybė nuo importo ir eksporto ir galimi maisto tiekimo grandinės sutrikimai; pabrėžia, kad siekiant 1-ojo ir 2-ojo DVT reikės taikyti tarpdisciplininį požiūrį, kad būtų pakeisti maisto gamybos, apdorojimo, vartojimo ir prekybos būdai; šiuo požiūriu pabrėžia, kad reikia įgyvendinti holistinę pertvarką siekiant paspartinti teisingų, saugių ir sveikų maisto sistemų naudojimą, užtikrinant, kad 2021 m. JT aukščiausiojo lygio susitikimas dėl maisto sistemų būtų lūžio taškas, kuriuo remiantis būtų geriau atsigaunama po COVID-19 krizės; ragina ES remti darnumą visoje maisto tiekimo grandinėje – nuo gamybos iki vartojimo, vadovaujantis Europos žaliuoju kursu ir strategija „Nuo ūkio iki stalo“; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad COVID-19 pandemija apsunkina ir taip jau labai didelę maisto stygiaus problemą Rytų Afrikoje ir Artimuosiuose Rytuose, kurią lėmė skėrių invazija, nes įvesti apribojimai stabdo pesticidų ir skėrių valdymui skirtos įrangos pristatymą; pabrėžia, kad būtina stiprinti bendradarbiavimą, siekiant padėti Rytų Afrikos ir Artimųjų Rytų šalims susidoroti su problemomis dėl prarastų pasėlių; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atkreipia dėmesį į įvairius pasaulinius sunkumus, pvz., spartų gyventojų skaičiaus augimą, klimato kaitą, gamtinių išteklių stygių ir kintančius vartojimo modelius, kurie trukdo mūsų maisto sistemų pajėgumams socialiai ir aplinkos požiūriu tvariu būdu visiems užtikrinti aprūpinimą maistu ir maisto prieinamumą; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad būtina užtikrinti pakankamas priemones dabartinei padėčiai Afrikos šalyse gerinti, nes jose sparčiai auga gyventojų skaičius ir nėra garantijų, kad jų žemės ūkio sektoriai galės užtikrinti maisto gamybą ir taikyti prisitaikymo prie klimato kaitos priemones; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mano, kad su socialiniu ir ekonominiu bei instituciniu neapibrėžtumu besivystančiose šalyse susijęs ribotas žemės prieinamumas, žemės degradacija, vandens trūkumas ir maisto gamybos apribojimai – tai didelės kliūtys žemės ūkio tiekimo apimtims ir produktyvumui didinti; |
| --- | --- |

16.

Skurdas ir socialinė apsauga

| 17. | pabrėžia, kad tikimasi, jog 2020 m. pirmą kartą per 20 metų visame pasaulyje nepaprastai išaugs ypač didelis skurdas, ypač vaikų, nes COVID-19 pandemija dar labiau stiprina konflikto, prasto valdymo ir klimato kaitos veiksnius ir daro ypač didelį poveikį moterims ir mergaitėms (numatoma, kad iki 2021 m. papildomai 47 mln. žmonių gyvens ypač dideliame skurde), neoficialiai dirbantiems darbuotojams ir darbuotojams migrantams (jie sudaro ketvirtadalį pasaulio darbo jėgos), turizmo sektoriui ir Lotynų Amerikos, Karibų bei Afrikos šalių ekonomikai; atsižvelgdamas į šią ekstremalią krizę, atkreipia dėmesį į visuotinės socialinės apsaugos ir socialinio dialogo svarbą; prašo Komisijos su šalimis partnerėmis parengti ekonomikos gaivinimo, darbo vietų kūrimo ir socialinės apsaugos sistemų tobulinimo strategijas, skatinant išplėsti socialinės apsaugos aprėptį, kad ji būtų taikoma kaimo sektoriuose neoficialiai dirbantiems asmenims; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad labiausiai nuo pandemijos nukenčia pažeidžiamiausi asmenys, visų pirma pabėgėliai, šalies viduje perkelti asmenys ir nesaugioje padėtyje esantys migrantai, kurie susiduria su trejopa krize: sveikatos krize, socialine ir ekonomine krize ir apsaugos krize; pabrėžia, kad keliaujantys vaikai yra ypač pažeidžiami dėl ribotų galimybių gauti pagrindines paslaugas, įskaitant švaraus vandens, sanitarijos ir higienos, švietimo, sveikatos priežiūros ir priežiūros paslaugas, todėl kyla didelis pavojus šių vaikų raidai, ateičiai ir sveikatai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemijos protrūkio padariniai neproporcingai stipriai veikia labiausiai skurstančius ir nepalankiausioje padėtyje esančius, labiausiai marginalizuotus ir socialiai neapsaugotus asmenis, įskaitant fizinę ir protinę negalią turinčius asmenis, lėtinėmis ligomis sergančius asmenis, psichikos sveikatos problemų turinčius ir pagyvenusius asmenis, kurie jau dabar turi ribotas galimybes gauti būtiniausias higienos paslaugas ir gydymą pagal savo sveikatos priežiūros poreikius arba visai jų neturi ir kurie dėl pandemijos tapo dar pažeidžiamesni; |
| --- | --- |

19.

Pabėgėliai ir perkeltieji asmenys

| 20. | primygtinai ragina Komisiją atsižvelgti į konkrečius pabėgėlių, migrantų ir šalies viduje perkeltų asmenų poreikius, laikytis pagrindinio visuomenės sveikatos tinklų principo nė vieno nepalikti nuošalyje ir neblokuoti pirminės grandies humanitarinės pagalbos darbuotojų galimybės palaikyti tiesioginius ryšius su tais asmenimis, kuriems jie teikia paslaugas; susirūpinęs primena, kad pabėgėliai, migrantai ir šalies viduje perkelti asmenys yra vieni pažeidžiamiausių gyventojų per šią sveikatos krizę, nes jie dažnai gyvena pavojingesnėmis sąlygomis ir jiems gali būti sudėtingiau nei vietos gyventojams gauti pagrindines sveikatos priežiūros paslaugas; pabrėžia, kad visiems nukentėjusiems asmenims, nepaisant jų pilietybės, teisinio statuso, kilmės, lyties, seksualinės orientacijos, lytinės tapatybės arba bet kokių kitų bruožų, būtina užtikrinti vienodas galimybes naudotis COVID-19 gydymo ir kitomis sveikatos priežiūros paslaugomis bei minimalios socialinės apsaugos sistemos programomis; pabrėžia, kad siekiant sumažinti neproporcingai didelį socialinį ir ekonominį pandemijos poveikį, svarbu remti pabėgėlius ir šalies viduje perkeltus asmenis stiprinant paramą jų pragyvenimo šaltiniams ir pajamų gavimo veiklai, taip pat užtikrinant jų galimybę naudotis saugiomis sąlygomis; pabrėžia, kad ES politikos priemonėmis turėtų būti siekiama remti jų galimybes įsidarbinti, gauti išsilavinimą ir piliečio dokumentus; primygtinai ragina ES ir valstybes nares pabėgėlių stovyklose vaikams ir jaunuoliams sukurti sąlygas mokytis, taip pat užtikrinti nuotolinio mokymosi, visų pirma pagrindinio ugdymo, galimybes; |
| --- | --- |

20.

Sveikatos sektoriaus stiprinimas

| 21. | pabrėžia, kad COVID-19 protrūkis sustiprino nuolatinę vaistų trūkumo problemą visame pasaulyje, kurios padarinius aštriai pajuto besivystančios šalys; pabrėžia, kad teikiant paramą vystymuisi visų pirma turėtų būti siekiama užtikrinti horizontalią visuotinės sveikatos priežiūros sistemos aprėptį vadovaujantis holistiniu ir teisėmis grįstu požiūriu, pagal kurį, be kita ko, būtų visapusiškai atsižvelgiama į daugiaaspektį sveikatos pobūdį (glaudžios sąsajos su lytimi, aprūpinimu maistu ir mityba, vandeniu ir sanitarija, švietimu ir skurdu); ypač ragina persvarstyti pasiūlytas ar esamas strategijas bei partnerystes siekiant toliau stiprinti ir remti šalių partnerių visuotinės sveikatos priežiūros sistemas, visų pirma atsižvelgiant į pasirengimą pandemijoms ir sveikatos priežiūros sistemų organizavimą bei valdymą, įskaitant visuotinės sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, vakcinas, sveikatos stebėseną ir informavimą (įskaitant ligų stebėjimą), medicinos darbuotojų mokymą, įdarbinimą ir išlaikymą, diagnostikos pajėgumus ir aprūpinimą vaistais; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primena, kad stiprinant sveikatos priežiūros sistemas reikėtų atsižvelgti ne tik į COVID-19 pandemijos epidemiologinį poveikį šalims partnerėms, bet ir į tokius veiksnius, kaip būtinybė valdyti dėl sutrikdytų maisto tiekimo grandinių didėjantį mitybos nepakankamumą arba COVID-19 protrūkio švelninimo priemonių psichologinis poveikis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | primena Komisijai, kad gerai žinomos organizacijos, kurios yra ES partnerės, pvz., Pasaulinis fondas, teikia vertingą pagalbą greitai perkant ir platinant COVID-19 skirtas asmenines apsaugos priemones, diagnostikos ir terapijos priemones, taip pat atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį kuriant ir stiprinant sveikatos sistemas bei teikiant paramos teikėjus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pabrėžia, kad reikia kuo greičiau sumažinti vėlavimą įgyvendinant įprastas imunizacijos programas ir užtikrinti, kad būtų atkurtas kitų pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų teikimas; ragina skirti tinkamą finansavimą tokioms iniciatyvoms, kaip Vakcinacijos aljansui GAVI ir Pasirengimo epidemijoms inovacijų koalicijai CEPI; yra susirūpinęs dėl rangovams atiduotos, suskaidytos pasaulinės vakcinų valdymo sistemos, kuri lėmė konkurenciją dėl vakcinų, diagnostikos ir gydymo priemonių, o ne bendradarbiavimą; primygtinai ragina ES ir valstybes nares imtis vadovaujamo vaidmens raginant užtikrinti galimybes lygiomis teisėmis ir už prieinamą kainą gauti vakcinų visame pasaulyje, vadovaujantis visuotinio solidarumo principu; ragina Komisiją užtikrinti, kad dėl pasaulinio ES atsako į COVID-19 pandemiją nebūtų sumažintas ES finansavimas, skiriamas kitoms nepaprastai svarbioms sveikatos programoms, įskaitant būtiniausių pradinių lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugų paketą ir programas, konkrečiai skirtas moterų ir nėščiųjų sveikatai; primygtinai ragina visas valstybes nares ir Komisiją toliau remti šalis partneres teikiant su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusias paslaugas, kartu užtikrinant bendruomenių ir sveikatos priežiūros darbuotojų saugumą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primena, kad svarbu įgyvendinti svarbiausias pamokas, išmoktas per ankstesnes sveikatos krizes, pvz., per Ebolos epidemiją; šiuo atžvilgiu pabrėžia, kad svarbu bendradarbiauti su bendruomenių lyderiais platinant svarbiausią informaciją apie visuomenės sveikatą ir mobilizuojant bendruomenes; pabrėžia labai svarbų pilietinės visuomenės organizacijų ir nacionalinių bei tarptautinių NVO vaidmenį teikiant sveikatos priežiūros paslaugas skurdžiausioms bendruomenėms; pripažįsta, kad tokios organizacijos bus būtinos partnerės platinant COVID-19 vakcinas; ragina ES remti šių organizacijų pajėgumų stiprinimą; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia švietimo sveikatos tema svarbą siekiant užkirsti kelią pandemijų protrūkiams ir sumažinti jų poveikį bei rengiantis būsimoms ekstremaliosioms sveikatos situacijoms; akcentuoja sporto naudą šalinant ilgalaikių izoliavimo priemonių ir mokyklų uždarymo padarinius fizinei ir protinei sveikatai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares įsipareigoti pasiekti, kad kovai su pandemija skirtos vakcinos ir gydymas vaistais būtų visuotinės viešosios gėrybės, prieinamos visiems; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia, kad, reaguojant į COVID-19 protrūkį ir po jo atsigaunant, būtinas pagrindinių sveikatos priežiūros paslaugų, įskaitant mitybą, tęstinumas; pabrėžia, kad kokybiškos mitybos paslaugos turėtų būti teikiamos kaip pirminės sveikatos priežiūros paslaugų dalis, įskaitant visų formų mitybos nepakankamumo prevenciją, vertinimą, diagnozę ir gydymą; pripažįsta bendruomenės sveikatos priežiūros darbuotojų vaidmenį, nes jie yra pirmosiose gretose dirbantys darbuotojai, kuriuos reikia remti, be kita ko, teikiant mokymus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pabrėžia, kad moksliniai tyrimai ir inovacijos buvo labai svarbūs pasauliui reaguojant į COVID-19, nes sudarė sąlygas sukurti skubiai reikalingus terapinius vaistus, vakcinas ir diagnostikos metodus; pabrėžia, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla turi būti orientuota į priemones, kurios yra veiksmingos turint mažai išteklių, kad būtų galima užtikrinti iš tikrųjų pasaulinį atsaką; pabrėžia, kad panašių pastangų reikia siekiant panaikinti esamas mokslinių tyrimų ir produktų spragas, kad būtų galima kovoti su kitomis epidemijomis, visų pirma su skurdu susijusiomis ir apleistomis ligomis, nuo kurių kenčia milijardai žmonių visame pasaulyje, bet kurių atžvilgiu rinkos paskatos yra ribotos, kad investuotų privatusis sektorius, ir kad būtų galima panaikinti priklausomybę nuo turtingesnių šalių dėl jų mokslinių tyrimų tų ligų srityje, kurios joms gali nedaryti tiesioginio poveikio; todėl ragina ES ir jos valstybes nares didinti galimybes tarpvalstybiniam tyrėjų bendradarbiavimui ir skatinti žmogiškojo mokslinių tyrimų potencialo, ypač daug dėmesio skiriant moterims, vystymą šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

29.

| 30. | remia svarbų PSO darbą ir atkreipia dėmesį į tai, kad ji atlieka pagrindinį vadovaujančios ir koordinuojančios institucijos vaidmenį reaguojant į COVID-19, tuo pačiu metu pripažįsta, kad suvaldžius šią ūmią krizę reikia vykdyti šios organizacijos reformą, be kita ko, Tarptautinių sveikatos priežiūros taisyklių reformą, tačiau ja neapsiribojant; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pabrėžia, kad būtina skubiai imtis veiksmų, padidinti finansavimą ir sustiprinti atsakomųjų veiksmų koordinavimą su higiena susijusios elgsenos ir įpročių srityje, nes tai yra vienas iš svarbiausių gynybos būdų siekiant užkirsti kelią COVID-19 ligai, sustabdyti jos plitimą ir ją gydyti; pabrėžia, kad reikia užtikrinti patikimą švaraus vandens tiekimą, kad namai, mokyklos ir sveikatos priežiūros įstaigos būtų švarūs, ir atkreipia dėmesį į galimybės naudotis saugia vandens, sanitarijos bei higienos infrastruktūra, paslaugomis ir produktais svarbą, nes jie yra nepaprastai svarbūs siekiant stiprinti atsparumą būsimiems ligų protrūkiams; ragina ES ir valstybes nares reaguojant į COVID-19 reikšmingai padidinti savo finansavimą vandens, sanitarijos ir higienos paslaugoms ir sustiprinti pasaulinį atsparumą būsimoms krizėms; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia labai svarbų bendruomeninių organizacijų ir pilietinės visuomenės organizacijų vaidmenį teikiant sveikatos priežiūros paslaugas labiausiai marginalizuotoms ir mažiausiai paslaugų gaunančioms bendruomenėms; ragina Komisiją užtikrinti politinę, finansinę ir techninę paramą pilietinės visuomenės organizacijoms, teikiančioms bendruomenines paslaugas siekiant užtikrinti, kad į sveikatos klinikas negalintys nuvykti asmenys galėtų naudotis jiems pritaikytomis ir tinkamomis paslaugomis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pabrėžia, kad, siekiant veiksmingai kovoti su COVID-19 viruso ir jo mutacijų plitimu, būtina visame pasaulyje teisingiau platinti vakcinas; taip pat primena, kad COVID-19 medicininės priemonės turėtų būti įperkamos, saugios, veiksmingos, lengvai teikiamos ir visuotinai prieinamos, taip pat jos turėtų būti laikomos visuotinėmis viešosiomis gėrybėmis; |
| --- | --- |

33.

Žmogaus teisės, valdymas ir demokratija

| 34. | yra susirūpinęs dėl to, jog nuo COVID-19 krizės pradžios daug vyriausybių pasinaudojo ekstremaliąja situacija, kad pateisintų nustatytus apribojimus demokratiniams procesams bei pilietinei erdvei, įskaitant humanitarinės pagalbos teikimo ribojimą, ir kad engtų mažumas; visų pirma smerkia žurnalistų, opozicijos veikėjų, sveikatos priežiūros darbuotojų ir kitų asmenų cenzūrą, areštus ir bauginimą už vyriausybių, be kita ko, jų vykdomo krizės valdymo, kritiką; apskritai atkreipia dėmesį į didėjantį neigiamą COVID-19 poveikį visoms žmogaus teisėms, demokratijai ir teisinės valstybės principams ir todėl ragina stiprinti pagalbą, užtikrinti politinį dialogą ir remti pilietinės visuomenės bei institucijų stiprinimą visose šiose srityse, ypač daug dėmesio skiriant žmogaus teisių gynėjams ir pilietinės visuomenės aktyvistams; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pažymi, kad viso pasaulio moksliniuose tyrimuose nurodoma, kad užsikrėtę ŽIV asmenys, ypač tikslinės gyventojų grupės ir pažeidžiamos grupės, vis dar yra stigmatizuojami ir diskriminuojami; primena UNAIDS išvadas, kad su COVID-19 siejami žmonės ir žmonių grupės taip pat patiria neigiamą požiūrį ir veiksmus; pabrėžia, kad pažeidžiami ir marginalizuoti gyventojai toliau yra stigmatizuojami, be kita ko, tais atvejais, kai sergama ir ŽIV, ir COVID-19, pvz., skurstantys asmenys, benamiai, pabėgėliai, migrantai, sekso darbuotojai, narkotikus vartojantys asmenys ir lesbietės, gėjai, biseksualūs, translyčiai ir interseksualūs asmenys; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad bendri sveikatos pandemijos ir pasaulinio nuosmukio padariniai turės didelį neigiamą poveikį besivystančių šalių, ypač mažiausiai išsivysčiusių šalių pajėgumams pasiekti DVT; primena JT raginimą besivystančioms šalims, patiriančioms precedento neturinčią ekonominę žalą dėl COVID-19 krizės, skirti 2,5 trln. JAV dolerių COVID-19 krizės paketą; ragina laikytis plataus užmojo reagavimo politikos, pagrįstos esminiu Darbotvarkės iki 2030 m. principu nė vieno nepalikti nuošalyje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pabrėžia, kad nepaprastoji padėtis daro neigiamą poveikį žmogaus teisėms ir pagrindinėms laisvėms, todėl ji visada turi būti ribotos trukmės, deramai pagrįsta taikant demokratines ir teisines procedūras ir proporcinga ekstremaliajai situacijai, kartu paisant konstitucinės tvarkos ir tarptautinės žmogaus teisių teisės; primygtinai teigia, kad ekstremalioji sveikatos situacija niekada neturėtų būti naudojama kaip pretekstas siekiant pakenkti teisinės valstybės principui, demokratinėms institucijoms, demokratinei atskaitomybei ar teisminių institucijų kontrolei; |
| --- | --- |

37.

| 38. | yra susirūpinęs dėl smurtinių išpuolių prieš humanitarinės pagalbos ir medicinos darbuotojus bei infrastruktūrą, taip pat dėl biurokratinių kliūčių, pvz., neaiškių ir besikeičiančių reikalavimų dėl į šalis partneres įleidžiamų darbuotojų ir automobilių ar jų skaičiaus ribojimo; pabrėžia, kad svarbu toliau spręsti šių išpuolių ir kliūčių problemą diplomatiniu ir politiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina Komisiją ir valstybes nares remti parlamentus jiems toliau atliekant aktyvų vaidmenį tikrinant vyriausybių priemones COVID-19 pandemijai suvaldyti ir vertinant visuomenės sveikatos priemonių poveikį žmogaus teisėms; pabrėžia, kad daugelio šalių sveikatos priežiūros sektoriuje galima korupcija ir būtina stiprinti atskaitomybę ir priežiūrą; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atkreipia dėmesį į ypač sunkias COVID-19 izoliavimo priemonių pasekmes bei netiesioginę žalą, kuri buvo padaryta moterims, mergaitėms ir vaikams, visų pirma išaugusį smurtą dėl lyties, įskaitant moterų lyties organų žalojimą, didėjantį vaikų santuokų, ankstyvo ir nepageidaujamo nėštumo atvejų skaičių bei ribotą prieigą prie sveikatos paslaugų, įskaitant lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugas, taip pat moterims kylančią COVID-19 riziką, nes jos sudaro neproporcingai didelę pasaulio sveikatos priežiūros darbo jėgos dalį; pažymi, kad daugumoje šalių partnerių moterys dirba moterų dominuojamuose sektoriuose, pvz., drabužių pramonėje, kurie ypač nukentėjo; pabrėžia, kad taikant KVTBP „Globali Europa“ reikia skatinti moterų įdarbinimo galimybes po krizės; ragina imtis veiksmų siekiant kompensuoti moterims tenkančią neproporcingai didelę priežiūros naštą ir bet kokį galimą pažangos panaikinimą saugumo, sveikatos, emancipacijos, ekonominės nepriklausomybės bei įgalėjimo, taip pat švietimo srityse, įgyvendinant konkrečias programas, pvz., iniciatyvą „Spotlight“ ir Trečiąjį ES lyčių lygybės veiksmų planą, taip pat perorientuojant Europos paramą; ragina dėti daugiau pastangų siekiant geriau užkirsti kelią smurtui šeimoje ir su juo kovoti; ragina užtikrinti prasmingą moterų dalyvavimą priimant sprendimus, kurie daro poveikį jų sveikatai ir profesiniam gyvenimui; pabrėžia, kad į ES atsaką į COVID-19 reikia integruoti lyčių aspektu grindžiamą požiūrį, propaguoti įtraukias sprendimus priimančias institucijas ir rinkti pagal lytį bei amžių suskirstytus duomenis siekiant atlikti lyčių aspekto analizę; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primena, kad pandemija daro neproporcingai didelį ekonominį ir socialinį poveikį moterims ir kyla pavojus prarasti per dešimtmečius pasiektą pažangą lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo srityje; siekdamas spręsti šią problemą ir užtikrinti tvarų atsigavimą, primygtinai ragina ES ir jos valstybes nares patobulinti savo išorės paramą veiksmams, kuriais siekiama stiprinti moterų balsą ir dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose, gerinti moterų švietimą ir mokymą, naikinti diskriminaciją gaunant kreditus ir įgyvendinti kovos su smurtu dėl lyties teisės aktus; |
| --- | --- |

41.

Skolos tvarkymo išlaidos ir patikimi biudžetai

| 42. | teigiamai vertina laikiną skolos tvarkymo mokėjimų sustabdymą, taikomą skurdžiausioms šalims, apie kurį paskelbė G 20, ir taip pat ragina privačiuosius kreditorius bei valstybės komercinius bankus sekti šiuo pavyzdžiu; ragina Komisiją ir valstybes nares skatinti visapusišką G 20 skolos tvarkymo sustabdymo iniciatyvos (DSSI) ir G 20 naujos DSSI papildančio skolos traktavimo bendros sistemos įgyvendinimą; pabrėžia, kad dėl didžiulio ekonominės ir socialinės krizės masto besivystančiose šalyse reikia taikyti išsamesnes ir platesnio užmojo priemones, ir ragina Komisiją remti tarptautines pastangas šioje srityje; mano, kad dėl šio sustabdymo sutaupytos palūkanos turėtų būti investuojamos į sveikatos sektorių, kuriam besivystančiose šalyse dažnai skiriama labai mažai lėšų; šiuo atžvilgiu ragina Komisiją ir valstybes nares taip pat remti tarptautinio lygmens iniciatyvas, kuriomis siūlomi lankstūs skolos mažinimo mechanizmai, susiję su partnerių fondų vietos valiuta sukūrimu, kad būtų galima skatinti investicijas, kuriomis siekiama DVT; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pažymi, kad daugelio besivystančių šalių skola buvo nemaža dar iki pandemijos, o dėl to nebuvo galimybių deramai investuoti į krizių prevenciją, sveikatos sistemas ir socialinę apsaugą; pabrėžia, kad svarbu prioritetine tvarka spręsti šalių partnerių skolos tvarumo klausimą; ragina Komisiją imtis naujų iniciatyvų siekiant spręsti neteisėtų finansinių srautų, mokesčių slėpimo ir mokestinio sukčiavimo problemas, kad būtų patobulintos besivystančių šalių mokesčių bazės; šiuo tikslu primygtinai ragina ES užtikrinti, kad jos prekybos, dvigubo apmokestinimo ir investicijų susitarimai atitiktų AKR šalių vidaus išteklių mobilizavimo tikslą bei duotų apčiuopiamų ir tvarių rezultatų vystymosi srityje, laikantis Lisabonos sutarties 208 straipsnyje įtvirtinto politikos suderinamumo vystymosi labui principo; kalbant plačiau, ragina įsteigti pasaulinį mokesčių organą JT lygmeniu, kuris padėtų koordinuoti mokesčių politiką; be to, ragina paramą biudžetui nukreipti į visuotinių pagrindinių paslaugų teikimą, visų pirma į prieigą prie pagrindinių sveikatos, aprūpinimo vandeniu ir sanitarijos paslaugų, bei atsparumą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ragina Komisiją numatyti didesnę paramą pažeidžiamiausioms šalims, kad jos galėtų kovoti su COVID-19 pandemija ir užtikrinti prieigą prie sveikatos priežiūros paslaugų neapleisdamos tokių šiuo metu aktualių problemų, kaip ypač didelis skurdas, saugumas, galimybė gauti kokybišką švietimą ir darbą, demokratija, lygios galimybės bei klimato kaita; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pabrėžia, kad, besivystančiose šalyse gaunant mažiau perlaidų, prastesnėmis sąlygomis ims gyventi namų ūkiai, kurie naudojasi šiuo pajamų šaltiniu siekdami finansuoti tokias vartojamas prekes ir paslaugas, kaip maistas, sveikatos priežiūra ir švietimas; todėl ragina ES ir paramos teikėjų bendruomenę imtis ryžtingų veiksmų ir įgyvendinti savo pažadą prisidėti prie mokesčių už perlaidas sumažinimo beveik iki nulio ir bent iki 3 proc., kaip buvo raginama pagal 10-ąjįe DVT; |
| --- | --- |

45.

Švietimas ir skaitmeninimas

| 46. | pabrėžia, kad dėl COVID-19 pandemijos mokyklos daugybę mėnesių nelankė beprecedentis moksleivių skaičius, o tai didžiulis žingsnis atgal turint galvoje pastangas, dedamas švietimo sektoriuje, ypač kalbant apie moterų, mergaičių ir perkeltųjų asmenų švietimą; primygtinai ragina vyriausybes kovojant su pandemija mokyklas uždaryti tik kraštutiniu atveju; pritaria, kad ekstremaliųjų situacijų ir kitomis aplinkybėmis, kuriomis būtina humanitarinė pagalba, į švietimą turi būti investuojama nuolat ir prioritetine tvarka; ragina užtikrinti, kad švietimas liktų ES vystymosi politikos išlaidų prioritetu, ir tinkamai atsižvelgti į socialinę bei kultūrinę mokyklų funkciją; šiomis aplinkybėmis primygtinai ragina vyriausybes prioritetą teikti labiausiai marginalizuotų vaikų ir jų šeimų rėmimui, nes ekonominė ir socialinė nelygybė giliai susijusi su mokyklos nebaigimu ir prastais rezultatais nuo pat ikimokyklinio amžiaus, o tai nuolat pakerta įsidarbinamumo galimybes suaugus; pabrėžia, kad ši pandemija skaudžiausiai paliečia nepalankiausioje padėtyje esančius vaikus, ypač neįgalius ir gyvenančius konflikto paveiktose vietovėse; rekomenduoja ES paremti UNICEF veiksmus, o ES šalims – dalintis savo strategijomis, kurias įgyvendinant mokymas nenutraukiamas ir krizės metu, bei ragina ES ir jos valstybes nares įgyvendinant savo tarptautines paramos programas pasinaudoti nuotolinio mokymosi potencialu (programėlėmis, kurioms nebūtinas internetas, radiju, televizija, spausdinta medžiaga) ir skaitmeninio mokymosi potencialu, kad galimybė mokytis nebūtų atimta nė iš vieno vaiko; todėl remia atvirą ir saugią prieigą prie interneto (įskaitant mobiliuosius duomenis) už prieinamą kainą, taip pat lygiavertę prieigą prie skaitmeninių technologijų, jų naudojimą ir kūrimą, siekiant mažinti skaitmeninę atskirtį – taip pat ir susijusią su lytimi bei amžiumi – ir įtraukti tuos, kurie yra nepalankioje padėtyje arba patiria marginalizaciją dėl skaitmeninės pertvarkos; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atsižvelgdamas į tikrąją kultūros vertę, ragina ją laikyti ketvirtuoju savarankišku universaliuoju darnaus vystymosi ramsčiu greta socialinio, ekonominio ir aplinkos aspektų; ragina ES integruoti kultūros tvarumą visais vystomojo bendradarbiavimo lygmenimis ir sistemingai įtraukti kultūros aspektą į derybas dėl asociacijos susitarimų bei į visus savo išorės santykius ir užsienio politikos priemones; |
| --- | --- |

47.

| 48. | akcentuoja mokymosi visą gyvenimą ir perkvalifikavimo svarbą, – taip pat ir ilguoju laikotarpiu po COVID-19 pandemijos, – nes, atsižvelgiant į spartų technologijų vystymąsi, tai taps ne tik įprasta praktika, bet ir būtinu reikalavimu dirbantiems piliečiams; |
| --- | --- |

48.

| 49. | pažymi, kad būtina remti ir vertinti mokytojus, kurių esminį vaidmenį švietimo ir aktyvaus pilietiškumo ugdymo srityse dar labiau išryškino pandemija; pabrėžia, jog būtina investuoti į mokytojų tobulinimąsi, kad jie tinkamai pasirengtų tokiems naujiems mokymo modeliams, kaip e. mokymasis ir mišrusis mokymasis, kurie taps būtini norint užtikrinti mokymosi tęstinumą tais atvejais, kai apribojamos kontaktinio mokymosi galimybės; |
| --- | --- |

49.

| 50. | akcentuoja nepriklausomos žiniasklaidos vaidmenį skatinant kultūros įvairovę ir tarpkultūrines kompetencijas bei būtinybę stiprinti tokią žiniasklaidą kaip patikimos informacijos šaltinį, ypač krizės ir neapibrėžtumo laikais; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atkreipia dėmesį į didelę pandemijos žalą kultūros ir kūrybos sektoriams, pasaulio paveldo objektams, nematerialiajam kultūros paveldui ir paveldo turizmui visame pasaulyje, ypač mažiausiai išsivysčiusiose šalyse, kuriose šie sektoriai ypač pažeidžiami; ragina ES ir jos valstybes nares teikti finansinę pagalbą šiems sektoriams vystomojo bendradarbiavimo kontekste, naudojantis specialiais fondais, grindžiamais teminiais bei geografiniais prioritetais, taip pat teikti techninę pagalbą, įskaitant skaitmeninės pagalbos iniciatyvas, siekiant švelninti neigiamą izoliavimo priemonių poveikį ir pasinaudoti sąveika tarp vietos valdžios institucijų, kultūros organizacijų ir NVO bei ES delegacijų ir valstybių narių kultūros institucijų užjūrio padalinių; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primena, kad pastarąjį dešimtmetį nuosekliai mažėjo bendros paramos vystymuisi dalis, skirta švietimui; ragina valstybes nares iki 2024 m. į švietimą investuoti 10 proc., o iki 2030 m. – 15 proc. savo oficialios paramos vystymuisi, įskaitant investicijas į skaitmeninį švietimą, infrastruktūrą ir ryšius, siekiant kovoti su skaitmenine atskirtimi, dėl kurios gilėja socioekonominės problemos; |
| --- | --- |

52.

Atsparumas

| 53. | pabrėžia, jog svarbu, kad būtų keičiamasi geriausia praktika su šalims partnerėms ir joms būtų teikiama pagalba (taip pat ir ugdant jų vietos ir regioninių administravimo institucijų kompetenciją), taip pat kad būtų keičiamasi geriausia praktika su vietos pilietinės visuomenės organizacijomis ir joms būtų padedama atpažinti pažeidžiamumo atvejus, kurti prevencijos ir atsako į krizes mechanizmus bei apsaugoti kritinės svarbos infrastruktūrą, kad ateityje būtų geriau įveikiami įvairūs sisteminiai sukrėtimai; be to, pabrėžia, jog svarbu, kad nuo pat centrinės valdžios iki bendruomenių lygmens būtų vadovaujamasi bendros sveikatos koncepcija, siekiant užkirsti kelią zoonozių plitimui ir su jomis kovoti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nerimauja, kad dėl klimato kaitos nulemtų pokyčių ekstremalūs meteorologiniai reiškiniai dar labiau apsunkins sudėtingą COVID-19 krizės padėtį, o dėl to dar didesnį spaudimą patirs ekonomika, valstybių funkcionavimas ir humanitarinės pagalbos teikimas; todėl ragina įgyvendinant gaivinimo strategiją siekti Darnaus vystymosi darbotvarkės iki 2030 m. ir Paryžiaus susitarimo dėl klimato kaitos tikslų; be to, mano, kad ekonomikos skatinimo priemonėmis turėtų būti nutiestas kelias į nulinio anglies dioksido išskyrimo ir klimato kaitai atsparią ateitį, bei ragina remti sėklų veislių išsaugojimą vadovaujantis Tarptautine sutartimi dėl maisto ir žemės ūkio paskirties augalų genetinių išteklių, siekiant padėti bendruomenėms atkurti veisles po dėl klimato kaitos sukeltų nelaimių; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad pandemija suteikia geresnio atkūrimo galimybę, o šis tikslas šalyse partnerėse turėtų būti remiamas įgyvendinant ES humanitarinę ir vystymosi politiką; pirmiausia akcentuoja būtinybę padėti besivystančioms šalims išlaisvinti skaitmeninės ekonomikos pažangą tokiose srityse, kaip sveikata, švietimas ir kitos viešosios paslaugos; teigiamai vertina 2020 m. gruodžio mėn. veiklą pradėjusį centro „Digital4Development“ (D4D) ir ragina ES dar daugiau investuoti į skaitmeninimo pastangas šalyse partnerėse, – taip pat ir pritraukiant privačiojo sektoriaus investicijų; |
| --- | --- |

55.

| 56. | primena, kad atsparumas galiausiai yra susijęs ir su bendro pobūdžio pasirengimu, ir su gebėjimu prisitaikyti prie naujų aplinkybių; atsižvelgdamas į tai primena, kad bendruomenės, kurios vadovauja savo pačių sprendimams, pritaikytiems prie konkretaus jų konteksto, būna aktyvesnės per visą atsigavimo procesą ir galiausiai atsikuria stipresnės; pabrėžia, kad, įveikus šią krizę solidariai su partneriais, ES ir besivystančių šalių ryšiai sustiprės bei taps atsparesni; |
| --- | --- |

56.

| 57. | primena, kad, atsižvelgiant į dėl pandemijos išaugusius poreikius, privačiojo sektoriaus investicijos galėtų atlikti svarbų vaidmenį padedant gaivinti ekonomiką ir siekti DVT; ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo kontekste ragina dar labiau gilintis į privačiojo sektoriaus ir mišriojo finansavimo vaidmenį; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pažymi, kad pandemijos neretai būna zoonozinės kilmės; todėl pabrėžia, kad būtina remti švietimo programas laukinių gyvūnų medžioklės ir prekybos jais pavojų srityje, taip pat griežtesnę ekosistemų ir buveinių apsaugą ir atkūrimą bei spręsti pramoninio ūkininkavimo keliamas problemas; ragina labiau padėti šalims partnerėms kovoti su brakonieriavimu ir neteisėta prekyba laukiniais gyvūnais bei pirmiausia užtikrinti, kad į laukinės gamtos apsaugą būtų įtraukiamos vietos bendruomenės; mano, jog daugiau ES lėšų turi būti skiriama išankstiniams moksliniams tyrimams žmogaus sveikatos, gyvūnų sveikatos ir ekosistemų ryšio srityje, kad būtų labiau pasirengta reaguoti į būsimas sveikatos krizes, kylančias dėl zoonozinės kilmės viruso mutacijų; |
| --- | --- |

58.

| 59. | laikosi nuomonės, kad atsparumas būsimoms visuomenės sveikatos krizėms turi būti grindžiamas ir reguliariai atliekamais ligų, sukeliančių mirtinus protrūkius besivystančiose šalyse, moksliniais tyrimais; apgailestauja dėl to, kad vakcinų, būtinų norint veiksmingai apsisaugoti nuo ligų, kuriomis nuolat sergama besivystančiose šalyse, pvz., nuo maliarijos arba Zikos virusinės ligos, kūrimas šiuo metu nėra pakankamai moksliškai ištirtas; ragina ES ir jos valstybes nares finansuoti daugiau mokslinių tyrimų, siekiant kurti vakcinas, kuriomis būtų apsisaugoma nuo tokių ligų protrūkių ateityje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pažymi, kad net ir krizės metu absoliutus prioritetas turi būti teikiamas maisto produktų gamybai ir platinimui; mano, kad turėtų būti mažinama priklausomybė nuo maisto produktų, augalų, sėklų ir trąšų, gaunamų iš išorės šaltinių, sykiu didinant žemės ūkio produktų gamybą vietoje ir šios gamybos įvairinimą; šiuo požiūriu teigiamai vertina ES paramą agroekologijai, kurią būtina toliau stiprinti; ragina remti dalijimąsi žiniomis apie naujas, nuo seno naudojamas ir atsparesnes agroekologiškas sėklas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | primena, kad besivystančios šalys istoriškai pažeidžiamos išorės sukrėtimams dėl siauros eksporto bazės ir ne tokios diversifikuotos ekonomikos; todėl pabrėžia, kad vienas iš pagrindinių besivystančioms šalims tenkančių uždavinių yra kopti aukštyn pasaulinėje vertės grindinėje įvairinant ekonomiką ir pereinant nuo į eksportą orientuoto gamybos modelio prie vystymosi, pagrįsto vidaus ir regioninėmis rinkomis; šiuo atžvilgiu akcentuoja nepaprastai svarbų regioninio ekonominio bendradarbiavimo, vidaus pramonės politikos ir investicijų rėmimo vaidmenį siekiant didinti nacionalinį arba regioninį savarankiškumą būtiniausių prekių gamybos ir paslaugų požiūriu; atsižvelgdamas į tai mano, kad labai svarbu pasinaudoti finansavimo ir verslo praktika, siekiant skatinti tvarumo standartų integravimą visoje investavimo grandinėje; pakartoja, kad privalomas įmonių išsamus patikrinimas žmogaus teisių ir aplinkos reikalavimų laikymosi požiūriais yra būtina sąlyga norint užkirsti kelią būsimoms krizėms ir jas švelninti bei užtikrinti vertės grandinių tvarumą; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, jog į ekonomikos gaivinimo veiksmus būtina investuoti atsakingai, laikantis Aprūpinimo maistu pasaulyje komiteto Neprivalomų atsakingo žemės, žuvininkystės ir miškų išteklių valdymo gairių bei jo Atsakingo investavimo į žemės ūkio ir maisto sistemas principų, kad būtų švelninama klimato kaita ir skatinamas pažeidžiamų gyventojų atsparumas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina ES geriau integruoti vaiko teisių aspektą į kovą su klimato kaita ir į savo atsparumo bei pasirengimo nelaimėms veiksmus, tiesiogiai įgyvendinamus tokiuose socialiniuose sektoriuose, kaip švietimas, sveikata, aprūpinimas vandeniu, sanitarinės sąlygos ir higiena, mityba bei socialinė ir vaiko apsauga; |
| --- | --- |

63.

Humanitarinės pagalbos, vystymosi ir taikos ryšys

| 64. | pabrėžia, kad, planuojant KVTBP „Globali Europa“ veiksmus nestabiliose šalyse, prioritetas turi būti teikiamas humanitarinės pagalbos, vystymosi ir taikos ryšio užtikrinimui; ragina Komisijos Europos civilinės saugos ir humanitarinės pagalbos operacijų (ECHO) GD, Tarptautinės partnerystės (INTPA) GD bei Kaimynystės politikos ir plėtros derybų (NEAR) GD esant galimybių įgyvendinti papildomas programas, pritaikytas prie vietos konteksto ir vietos galimybių, siekiant abišaliu pagrindu stiprinti įvairius šio ryšio aspektus; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pabrėžia, kad apibrėžiant ir įgyvendinant atsako į COVID-19 krizę priemones būtina dirbti kartu su vietos bendruomenėmis ir pilietinės visuomenės organizacijomis; akcentuoja Europos solidarumo korpuso vaidmenį remiant vietoje veikiančias pilietinės visuomenės organizacijas, teikiančias pagalbą žmonėms, kuriems ji reikalinga; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina įgalėti vietos bendruomenes ir įtraukti jas į humanitarinius bei vystymosi veiksmus kartu su vietos pilietinės visuomenės organizacijomis, įskaitant bažnyčias, tikinčiųjų organizacijas ir kitus vietos atstovus; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Vadovų Tarybos Pirmininkui, Tarybai, Komisijai, Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams, Afrikos Sąjungos šalių vyriausybėms ir parlamentams, Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui ir Pasaulio sveikatos organizacijai. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  OL C 355, 2017 10 20, p. 2.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

---

2021 m. birželio 24 d., ketvirtadienis

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/27

---

P9_TA(2021)0313

Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos (2021/2025(INI))

(2022/C 81/03)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 295 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 295 straipsnį,

| — | ypač atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį, 3 straipsnio 1 dalį, 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, 4 straipsnio 3 dalį ir 5, 6, 7 bei 11 straipsnius, |
| --- | --- |

—

ypač atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES sutartis) 2 straipsnį, 3 straipsnio 1 dalį, 3 straipsnio 3 dalies antrą pastraipą, 4 straipsnio 3 dalį ir 5, 6, 7 bei 11 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į SESV straipsnius, susijusius su pagarba demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms, jų apsauga bei skatinimu Sąjungoje, įskaitant SESV 70, 258, 259, 260, 263 ir 265 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į SESV straipsnius, susijusius su pagarba demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms, jų apsauga bei skatinimu Sąjungoje, įskaitant SESV 70, 258, 259, 260, 263 ir 265 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje ir į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, pridėtus prie Sutarčių, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje ir į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, pridėtus prie Sutarčių,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją (toliau – Chartija),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Teisingumo Teismo (ESTT) praktiką,

| — | atsižvelgdamas į ES sutarties 49 straipsnį, Kopenhagos kriterijus ir Sąjungos teisyną, kurį turi įgyvendinti šalis kandidatė, pageidaujanti įstoti į Sąjungą (acquis), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į ES sutarties 49 straipsnį, Kopenhagos kriterijus ir Sąjungos teisyną, kurį turi įgyvendinti šalis kandidatė, pageidaujanti įstoti į Sąjungą (acquis),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“ (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Komisijos komunikatą „2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita. Teisinės valstybės padėtis Europos Sąjungoje“ (COM(2020)0580),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (1) (Teisinės valstybės sąlygų reglamentas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES, Euratomas) 2020/2092 dėl bendro Sąjungos biudžeto apsaugos sąlygų režimo (1) (Teisinės valstybės sąlygų reglamentas),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/692, kuriuo nustatoma Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programa ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013 ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 390/2014 (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. balandžio 28 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/692, kuriuo nustatoma Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programa ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1381/2013 ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 390/2014 (2),

| — | atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Visuotinę žmogaus teisių deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į JT dokumentus dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos bei JT visuotinio periodinio vertinimo rekomendacijas ir ataskaitas, taip pat į JT sutartimis įsteigtų organų sprendimus, susijusius su teismų praktika, ir Žmogaus teisių tarybos įgaliotųjų ekspertų sistemą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT dokumentus dėl žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos bei JT visuotinio periodinio vertinimo rekomendacijas ir ataskaitas, taip pat į JT sutartimis įsteigtų organų sprendimus, susijusius su teismų praktika, ir Žmogaus teisių tarybos įgaliotųjų ekspertų sistemą,

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. kovo 8 d. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. kovo 8 d. Jungtinių Tautų deklaraciją dėl žmogaus teisių gynėjų,

| — | atsižvelgdamas į Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro, Vyriausiojo tautinių mažumų reikalų komisaro, atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais bei kitų Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) organų rekomendacijas ir ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro, Vyriausiojo tautinių mažumų reikalų komisaro, atstovo žiniasklaidos laisvės klausimais bei kitų Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) organų rekomendacijas ir ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, Europos socialinę chartiją, Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką ir Europos socialinių teisių komiteto išaiškinimus, taip pat Parlamentinės Asamblėjos, Ministrų Komiteto, žmogaus teisių komisaro, Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija, Kovos su diskriminacija, įvairovės ir įtraukties iniciatyvinio komiteto, Venecijos komisijos bei kitų Europos Tarybos organų konvencijas, rekomendacijas, rezoliucijas, nuomones ir ataskaitas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvenciją, Europos socialinę chartiją, Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką ir Europos socialinių teisių komiteto išaiškinimus, taip pat Parlamentinės Asamblėjos, Ministrų Komiteto, žmogaus teisių komisaro, Europos komisijos kovai su rasizmu ir netolerancija, Kovos su diskriminacija, įvairovės ir įtraukties iniciatyvinio komiteto, Venecijos komisijos bei kitų Europos Tarybos organų konvencijas, rekomendacijas, rezoliucijas, nuomones ir ataskaitas,

| — | atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 23 d. Europos Tarybos ir Europos Sąjungos susitarimo memorandumą bei 2020 m. liepos 8 d. Tarybos išvadas dėl ES bendradarbiavimo su Europos Taryba 2020–2022 m. prioritetų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2007 m. gegužės 23 d. Europos Tarybos ir Europos Sąjungos susitarimo memorandumą bei 2020 m. liepos 8 d. Tarybos išvadas dėl ES bendradarbiavimo su Europos Taryba 2020–2022 m. prioritetų,

| — | atsižvelgdamas į JT konvenciją prieš korupciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT konvenciją prieš korupciją,

| — | atsižvelgdamas į JT tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT tarptautinę konvenciją dėl visų formų rasinės diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 7 d. Europos Tarybos priemonių rinkinį valstybėms narėms „Pagarba demokratijai, teisinei valstybei ir žmogaus teisėms per COVID-19 sveikatos krizę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 7 d. Europos Tarybos priemonių rinkinį valstybėms narėms „Pagarba demokratijai, teisinei valstybei ir žmogaus teisėms per COVID-19 sveikatos krizę“,

| — | atsižvelgdamas į tarpinę ataskaitą dėl priemonių, kurių ES valstybės narės ėmėsi reaguodamos į COVID-19 krizę, ir jų poveikio demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms, kurią per savo 124-ąją plenarinę sesiją 2020 m. spalio 8 d. priėmė Venecijos komisija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į tarpinę ataskaitą dėl priemonių, kurių ES valstybės narės ėmėsi reaguodamos į COVID-19 krizę, ir jų poveikio demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms, kurią per savo 124-ąją plenarinę sesiją 2020 m. spalio 8 d. priėmė Venecijos komisija,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos platformos žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti organizacijų partnerių 2020 m. metinę ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos platformos žurnalistikos apsaugai ir žurnalistų saugumui skatinti organizacijų partnerių 2020 m. metinę ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos pagrįstą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo, parengtą vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalimi (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. gruodžio 20 d. Komisijos pagrįstą pasiūlymą dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo, parengtą vadovaujantis Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalimi (COM(2017)0835),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 17 d. Komisijos komunikatą „Teisinės valstybės principo stiprinimas Sąjungoje. Veiksmų planas“ (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 17 d. Komisijos komunikatą „Teisinės valstybės principo stiprinimas Sąjungoje. Veiksmų planas“ (COM(2019)0343),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. ES teisingumo rezultatų suvestinę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. ES teisingumo rezultatų suvestinę,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Tolesnis teisinės valstybės stiprinimas Sąjungoje. Esama padėtis ir galimi tolesni veiksmai“, kurioje siūloma įsteigti metinį forumą pagrindinių teisių ir teisinės valstybės klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę „Tolesnis teisinės valstybės stiprinimas Sąjungoje. Esama padėtis ir galimi tolesni veiksmai“, kurioje siūloma įsteigti metinį forumą pagrindinių teisių ir teisinės valstybės klausimais,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio mėn. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto grupės dėl pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principų ataskaitą „2018–2019 m. nacionaliniai pokyčiai iš pilietinės visuomenės perspektyvos“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio mėn. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto grupės dėl pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principų ataskaitą „2018–2019 m. nacionaliniai pokyčiai iš pilietinės visuomenės perspektyvos“,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 17 d. ES pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Iššūkiai, su kuriais susiduria pilietinės visuomenės organizacijos, dirbančios žmogaus teisių srityje ES“, į 2020 m. jos paskelbtus biuletenius dėl COVID-19 pandemijos poveikio pagrindinėms teisėms ES bei kitas jos ataskaitas, duomenis ir priemones, visų pirma į Europos Sąjungos pagrindinių teisių informacinę sistemą (EFRIS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. sausio 17 d. ES pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Iššūkiai, su kuriais susiduria pilietinės visuomenės organizacijos, dirbančios žmogaus teisių srityje ES“, į 2020 m. jos paskelbtus biuletenius dėl COVID-19 pandemijos poveikio pagrindinėms teisėms ES bei kitas jos ataskaitas, duomenis ir priemones, visų pirma į Europos Sąjungos pagrindinių teisių informacinę sistemą (EFRIS),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 10 d. ES pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Antisemitizmas: Europos Sąjungoje užregistruotų antisemitinių incidentų apžvalga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 10 d. ES pagrindinių teisių agentūros ataskaitą „Antisemitizmas: Europos Sąjungoje užregistruotų antisemitinių incidentų apžvalga“,

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto ataskaitą „Pekinas + 25: penktoji Pekino veiksmų platformos įgyvendinimo ES valstybėse narėse apžvalga“, paskelbtą 2020 m. kovo 5 d., |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto ataskaitą „Pekinas + 25: penktoji Pekino veiksmų platformos įgyvendinimo ES valstybėse narėse apžvalga“, paskelbtą 2020 m. kovo 5 d.,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 16 d. Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiaujančių valstybių narių išvadas dėl pagarbos teisinės valstybės principui užtikrinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. gruodžio 16 d. Europos Sąjungos Tarybos ir Taryboje posėdžiaujančių valstybių narių išvadas dėl pagarbos teisinės valstybės principui užtikrinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2020–2025 m. ES lyčių lygybės strategiją, 2020–2025 m. ES LGBTIQ lygybės strategiją, 2021–2024 m. ES vaiko teisių strategiją ir 2021–2030 m. ES neįgaliųjų teisių strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020–2025 m. ES lyčių lygybės strategiją, 2020–2025 m. ES LGBTIQ lygybės strategiją, 2021–2024 m. ES vaiko teisių strategiją ir 2021–2030 m. ES neįgaliųjų teisių strategiją,

| — | atsižvelgdamas į 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planą bei ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginį planą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020–2025 m. ES kovos su rasizmu veiksmų planą bei ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginį planą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. spalio 25 d. rezoliuciją su rekomendacijomis Komisijai dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo pasinaudoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi dėl padėties Lenkijoje (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. kovo 1 d. rezoliuciją dėl Komisijos sprendimo pasinaudoti ES sutarties 7 straipsnio 1 dalimi dėl padėties Lenkijoje (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl poreikio parengti Europos vertybių priemonę siekiant remti pilietinės visuomenės organizacijas, propaguojančias pagrindines vertybes Europos Sąjungoje vietos ir nacionaliniu lygmeniu (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją dėl poreikio parengti Europos vertybių priemonę siekiant remti pilietinės visuomenės organizacijas, propaguojančias pagrindines vertybes Europos Sąjungoje vietos ir nacionaliniu lygmeniu (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją „Tiriamosios žurnalistikos atstovų apsauga Europoje: Slovakijos žurnalistų Jáno Kuciako ir Martinos Kušnírovos atvejis“ (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. balandžio 19 d. rezoliuciją „Tiriamosios žurnalistikos atstovų apsauga Europoje: Slovakijos žurnalistų Jáno Kuciako ir Martinos Kušnírovos atvejis“ (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo, kuriuo pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį Taryba raginama nustatyti, ar esama aiškaus pavojaus, kad Vengrija šiurkščiai pažeidžia vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. rugsėjo 12 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo, kuriuo pagal Europos Sąjungos sutarties 7 straipsnio 1 dalį Taryba raginama nustatyti, ar esama aiškaus pavojaus, kad Vengrija šiurkščiai pažeidžia vertybes, kuriomis grindžiama Sąjunga (7),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl teisės viršenybės Rumunijoje (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl teisės viršenybės Rumunijoje (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl poreikio sukurti visapusišką ES mechanizmą, skirtą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms apsaugoti (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl poreikio sukurti visapusišką ES mechanizmą, skirtą demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms apsaugoti (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 28 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės ir kovos su korupcija ES, ypač Maltoje ir Slovakijoje, padėties (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. kovo 28 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės ir kovos su korupcija ES, ypač Maltoje ir Slovakijoje, padėties (11),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės padėties Maltoje po neseniai atskleistų faktų apie Daphnės Caruanos Galizios nužudymą (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės padėties Maltoje po neseniai atskleistų faktų apie Daphnės Caruanos Galizios nužudymą (12),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl LGBTI asmenų viešo diskriminavimo ir prieš juos nukreiptos neapykantos retorikos, įskaitant zonas be LGBTI asmenų (13), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. gruodžio 18 d. rezoliuciją dėl LGBTI asmenų viešo diskriminavimo ir prieš juos nukreiptos neapykantos retorikos, įskaitant zonas be LGBTI asmenų (13),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl metinės žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2018 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje ataskaitos (14), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl metinės žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2018 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje ataskaitos (14),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. savo rezoliuciją dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos (15), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 16 d. savo rezoliuciją dėl pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį vykstančių klausymų dėl Lenkijos ir Vengrijos (15),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (16), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. balandžio 17 d. rezoliuciją dėl suderintų ES veiksmų kovojant su COVID-19 pandemija ir jos padariniais (16),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl antirasistinių protestų po George’o Floydo mirties (17), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl antirasistinių protestų po George’o Floydo mirties (17),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl Čekijos Respublikos ministro pirmininko netinkamo ES fondų panaudojimo ir galimo interesų konflikto tyrimo atnaujinimo (18), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. birželio 19 d. rezoliuciją dėl Čekijos Respublikos ministro pirmininko netinkamo ES fondų panaudojimo ir galimo interesų konflikto tyrimo atnaujinimo (18),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (19), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. rugsėjo 17 d. rezoliuciją dėl pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo dėl aiškaus pavojaus, kad Lenkijos Respublika gali šiurkščiai pažeisti teisinės valstybės principą, nustatymo (19),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (20), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliuciją dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo (20),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės principo taikymo ir pagrindinių teisių padėties Bulgarijoje (21), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. spalio 8 d. rezoliuciją dėl teisinės valstybės principo taikymo ir pagrindinių teisių padėties Bulgarijoje (21),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją „Žiniasklaidos laisvės stiprinimas: žurnalistų apsauga Europoje, neapykantos retorika, dezinformacija ir platformų vaidmuo“ (22), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją „Žiniasklaidos laisvės stiprinimas: žurnalistų apsauga Europoje, neapykantos retorika, dezinformacija ir platformų vaidmuo“ (22),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl 2018–2019 m. metinio pranešimo dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (23), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl 2018–2019 m. metinio pranešimo dėl pagrindinių teisių padėties Europos Sąjungoje (23),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos, Tarpinstitucinio susitarimo, ES ekonomikos gaivinimo priemonės ir Reglamento dėl teisinės valstybės principo (24), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos, Tarpinstitucinio susitarimo, ES ekonomikos gaivinimo priemonės ir Reglamento dėl teisinės valstybės principo (24),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl ES paskelbimo LGBTIQ asmenų laisvės erdve (25), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 11 d. rezoliuciją dėl ES paskelbimo LGBTIQ asmenų laisvės erdve (25),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 taikymo (teisinės valstybės sąlygų mechanizmas) (26), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. kovo 25 d. rezoliuciją dėl Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 taikymo (teisinės valstybės sąlygų mechanizmas) (26),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl Daphnės Caruanos Galizios nužudymo ir teisinės valstybės padėties Maltoje (27), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. balandžio 29 d. rezoliuciją dėl Daphnės Caruanos Galizios nužudymo ir teisinės valstybės padėties Maltoje (27),

| — | atsižvelgdamas į savo atliktą Europos pridėtinės vertės įvertinimą, pridėtą prie 2016 m. spalio mėn. savo iniciatyva teikiamo teisėkūros pranešimo dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo atliktą Europos pridėtinės vertės įvertinimą, pridėtą prie 2016 m. spalio mėn. savo iniciatyva teikiamo teisėkūros pranešimo dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo,

| — | atsižvelgdamas į savo atliktą 2020 m. balandžio 23 d. ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo Europos pridėtinės vertės išankstinį įvertinimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo atliktą 2020 m. balandžio 23 d. ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo Europos pridėtinės vertės išankstinį įvertinimą,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto, Teisės reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto ir Peticijų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto kontrolės komiteto, Teisės reikalų komiteto, Konstitucinių reikalų komiteto ir Peticijų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0199/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Piliečių laisvių, teisingumo ir vidaus reikalų komiteto pranešimą (A9-0199/2021),

| A. | kadangi Sąjunga grindžiama ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintomis bendromis pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis, kurios yra bendros valstybėms narėms ir kuriomis norėdamos įstoti į Sąjungą turi vadovautis šalys kandidatės; kadangi demokratija, teisinės valstybės principas ir pagrindinės teisės yra viena kitą sutvirtinančios vertybės, kurias pamynus Sąjungai gali kilti sisteminė grėsmė; kadangi reikalavimas laikytis teisinės valstybės principo visai Sąjungai ir jos valstybėms narėms keliamas visais valdymo lygmenimis; |
| --- | --- |

A.

kadangi Sąjunga grindžiama ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintomis bendromis pagarbos žmogaus orumui, laisvės, demokratijos, lygybės, teisinės valstybės ir pagarbos žmogaus teisėms, įskaitant mažumoms priklausančių asmenų teises, vertybėmis, kurios yra bendros valstybėms narėms ir kuriomis norėdamos įstoti į Sąjungą turi vadovautis šalys kandidatės; kadangi demokratija, teisinės valstybės principas ir pagrindinės teisės yra viena kitą sutvirtinančios vertybės, kurias pamynus Sąjungai gali kilti sisteminė grėsmė; kadangi reikalavimas laikytis teisinės valstybės principo visai Sąjungai ir jos valstybėms narėms keliamas visais valdymo lygmenimis;

| B. | kadangi kasmetinis teisinės valstybės principo taikymo vertinimo ciklas puikiai papildo turimas priemones, skirtas ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintoms vertybėms išsaugoti, nes jo metu padėtis visose ES valstybėse narėse analizuojama remiantis keturiais ramsčiais, tiesiogiai susijusiais su pagarba teisinės valstybės principui; kadangi jis numatytas kaip metinis ciklas, siekiant užtikrinti teisinės valstybės principo taikymą ir užkirsti kelią problemų atsiradimui ar gilėjimui; |
| --- | --- |

B.

kadangi kasmetinis teisinės valstybės principo taikymo vertinimo ciklas puikiai papildo turimas priemones, skirtas ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintoms vertybėms išsaugoti, nes jo metu padėtis visose ES valstybėse narėse analizuojama remiantis keturiais ramsčiais, tiesiogiai susijusiais su pagarba teisinės valstybės principui; kadangi jis numatytas kaip metinis ciklas, siekiant užtikrinti teisinės valstybės principo taikymą ir užkirsti kelią problemų atsiradimui ar gilėjimui;

| C. | kadangi pirmoji (2020 m.) Komisijos teisinės valstybės principo taikymo ataskaita yra ribotos apimties, nes neapima visų ES vertybių, išvardytų ES sutarties 2 straipsnyje; |
| --- | --- |

C.

kadangi pirmoji (2020 m.) Komisijos teisinės valstybės principo taikymo ataskaita yra ribotos apimties, nes neapima visų ES vertybių, išvardytų ES sutarties 2 straipsnyje;

| D. | kadangi, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Chartija tapo pilnaverčiu Sutarčių komponentu, taigi nuo šiol yra teisiškai privaloma visoms ES institucijoms, agentūroms ir kitoms įstaigoms bei ES valstybėms narėms, kai taikomi ES teisės aktai; kadangi tikra pagrindinių teisių kultūra turi būti plėtojama, puoselėjama ir stiprinama ne tik ES institucijose, bet ir valstybėse narėse, ypač kai jos taiko ES teisę viduje ir palaiko santykius su ES nepriklausančiomis šalimis; |
| --- | --- |

D.

kadangi, įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Chartija tapo pilnaverčiu Sutarčių komponentu, taigi nuo šiol yra teisiškai privaloma visoms ES institucijoms, agentūroms ir kitoms įstaigoms bei ES valstybėms narėms, kai taikomi ES teisės aktai; kadangi tikra pagrindinių teisių kultūra turi būti plėtojama, puoselėjama ir stiprinama ne tik ES institucijose, bet ir valstybėse narėse, ypač kai jos taiko ES teisę viduje ir palaiko santykius su ES nepriklausančiomis šalimis;

| E. | kadangi, nors 2020 m. ataskaitoje reiškiamas susirūpinimas ir didinamas informuotumas, joje nepateikiamas nei pakankamas kiekvienos šalies įgyvendintų pokyčių veiksmingumo įvertinimas, nei kokios nors aiškios konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos ar analizė, kaip bėgant laikui teisinės valstybės principo laikėsi kiekviena šalis, o tai gali pakenkti ja numatytam prevenciniam poveikiui; |
| --- | --- |

E.

kadangi, nors 2020 m. ataskaitoje reiškiamas susirūpinimas ir didinamas informuotumas, joje nepateikiamas nei pakankamas kiekvienos šalies įgyvendintų pokyčių veiksmingumo įvertinimas, nei kokios nors aiškios konkrečiai šaliai skirtos rekomendacijos ar analizė, kaip bėgant laikui teisinės valstybės principo laikėsi kiekviena šalis, o tai gali pakenkti ja numatytam prevenciniam poveikiui;

| F. | kadangi, nenumačius efektyvių tolesnių veiksmų, kurie būtų įgyvendinami kasmetinės stebėsenos pagrindu, 2020 m. ataskaita gali nepadėti užkirsti kelio sisteminėms problemoms ir teisinės valstybės padėties blogėjimui, kuris pastaraisiais metais stebimas ne vienoje ES valstybėje narėje, šių problemų aptikti ar veiksmingai spręsti; kadangi teisinės valstybės principo laikymasis yra esminė patikimo finansų valdymo užtikrinimo ir Sąjungos finansinių interesų apsaugos prielaida; |
| --- | --- |

F.

kadangi, nenumačius efektyvių tolesnių veiksmų, kurie būtų įgyvendinami kasmetinės stebėsenos pagrindu, 2020 m. ataskaita gali nepadėti užkirsti kelio sisteminėms problemoms ir teisinės valstybės padėties blogėjimui, kuris pastaraisiais metais stebimas ne vienoje ES valstybėje narėje, šių problemų aptikti ar veiksmingai spręsti; kadangi teisinės valstybės principo laikymasis yra esminė patikimo finansų valdymo užtikrinimo ir Sąjungos finansinių interesų apsaugos prielaida;

| G. | kadangi rimtos teisinės valstybės problemos, su kuriomis susiduriama įvairiose valstybėse narėse, įvardijamos ne vienoje per keletą pastarųjų metų priimtoje Parlamento rezoliucijoje (28); |
| --- | --- |

G.

kadangi rimtos teisinės valstybės problemos, su kuriomis susiduriama įvairiose valstybėse narėse, įvardijamos ne vienoje per keletą pastarųjų metų priimtoje Parlamento rezoliucijoje (28);

| H. | kadangi teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėties blogėjimas kai kuriose valstybėse narėse rimtai kenkia tarpusavio pasitikėjimui laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veikimo požiūriu ir kelia grėsmę Sąjungos tikslams, įtvirtintiems ES sutarties 3 straipsnyje: tai iliustruoja keletas atvejų, kai kilus didelių abejonių dėl teisminių institucijų nepriklausomumo buvo susidariusi įtampa sprendžiant Europos arešto orderio klausimą; |
| --- | --- |

H.

kadangi teisinės valstybės ir pagrindinių teisių padėties blogėjimas kai kuriose valstybėse narėse rimtai kenkia tarpusavio pasitikėjimui laisvės, saugumo ir teisingumo erdvės veikimo požiūriu ir kelia grėsmę Sąjungos tikslams, įtvirtintiems ES sutarties 3 straipsnyje: tai iliustruoja keletas atvejų, kai kilus didelių abejonių dėl teisminių institucijų nepriklausomumo buvo susidariusi įtampa sprendžiant Europos arešto orderio klausimą;

| I. | kadangi valstybių narių ombudsmeno ir lygybės tarnybos atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį apsaugodamos tokius esminius teisinės valstybės principus, kaip skaidrumas, atskaitomybė ir tinkamas procesas; |
| --- | --- |

I.

kadangi valstybių narių ombudsmeno ir lygybės tarnybos atlieka nepaprastai svarbų vaidmenį apsaugodamos tokius esminius teisinės valstybės principus, kaip skaidrumas, atskaitomybė ir tinkamas procesas;

| J. | kadangi neatidėliotinos priemonės, kurių buvo imtasi reaguojant į COVID-19 pandemiją, neigiamai paveikė ES piliečių galimybes naudotis tokiomis pagrindinėmis teisėmis, kaip teisė laisvai judėti, teisė kreiptis į teismą, teisė gauti viešos informacijos, teisė į privatumą, asociacijų ir susirinkimų laisvės bei galimybė daryti įtaką demokratinei stabdžių ir atsvarų sistemai; kadangi dėl to nepaprastai svarbu užtikrinti, kad būtų taikoma veiksminga vyriausybių veiksmų stabdžių ir atsvarų sistema, siekiant apginti ES piliečių teises; |
| --- | --- |

J.

kadangi neatidėliotinos priemonės, kurių buvo imtasi reaguojant į COVID-19 pandemiją, neigiamai paveikė ES piliečių galimybes naudotis tokiomis pagrindinėmis teisėmis, kaip teisė laisvai judėti, teisė kreiptis į teismą, teisė gauti viešos informacijos, teisė į privatumą, asociacijų ir susirinkimų laisvės bei galimybė daryti įtaką demokratinei stabdžių ir atsvarų sistemai; kadangi dėl to nepaprastai svarbu užtikrinti, kad būtų taikoma veiksminga vyriausybių veiksmų stabdžių ir atsvarų sistema, siekiant apginti ES piliečių teises;

| K. | kadangi ne vienoje valstybėje narėje smuko tarptautiniai spaudos laisvės reitingai ir išaugo smurto prieš žurnalistus mastas; kadangi grėsmės žiniasklaidos laisvei apima žurnalistų persekiojimą ir išpuolius prieš juos, žurnalistų teisinės apsaugos nepaisymą bei žiniasklaidos užgrobimą ir ekonominiais ar politiniais tikslais motyvuojamus veiksmus žiniasklaidos sektoriuje; kadangi nerimą keliantys pokyčiai, kuriais siekiama nutildyti laisvą žodį ir suvaržyti spaudos laisvę, yra blogas pavyzdys ES ir narystės ES siekiančiose šalyse; |
| --- | --- |

K.

kadangi ne vienoje valstybėje narėje smuko tarptautiniai spaudos laisvės reitingai ir išaugo smurto prieš žurnalistus mastas; kadangi grėsmės žiniasklaidos laisvei apima žurnalistų persekiojimą ir išpuolius prieš juos, žurnalistų teisinės apsaugos nepaisymą bei žiniasklaidos užgrobimą ir ekonominiais ar politiniais tikslais motyvuojamus veiksmus žiniasklaidos sektoriuje; kadangi nerimą keliantys pokyčiai, kuriais siekiama nutildyti laisvą žodį ir suvaržyti spaudos laisvę, yra blogas pavyzdys ES ir narystės ES siekiančiose šalyse;

| L. | kadangi būtina stiprinti ir racionalizuoti esamus mechanizmus bei sukurti veiksmingą ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmą, siekiant užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų laikomasi Sutartyse įtvirtintų principų ir vertybių; |
| --- | --- |

L.

kadangi būtina stiprinti ir racionalizuoti esamus mechanizmus bei sukurti veiksmingą ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmą, siekiant užtikrinti, kad visoje Sąjungoje būtų laikomasi Sutartyse įtvirtintų principų ir vertybių;

| M. | kadangi pagarba mažumų teisėms yra vienas iš politinių kriterijų, kuriais tapdama ES nare turi vadovautis šalis kandidatė; kadangi Sąjungai tenka svarbus vaidmuo užtikrinant tautinių ir kalbinių mažumų teises šalyse kandidatėse; kadangi Parlamentas jau yra raginęs Komisiją (29) priimti bendrą minimalių ES standartų sistemą, siekiant apsaugoti mažumoms priklausančių asmenų teises, nepajudinamai įtvirtintas teisinėje sistemoje, pagal kurią užtikrinama demokratija, teisinės valstybės principas ir pagrindinės teisės visoje Sąjungoje; |
| --- | --- |

M.

kadangi pagarba mažumų teisėms yra vienas iš politinių kriterijų, kuriais tapdama ES nare turi vadovautis šalis kandidatė; kadangi Sąjungai tenka svarbus vaidmuo užtikrinant tautinių ir kalbinių mažumų teises šalyse kandidatėse; kadangi Parlamentas jau yra raginęs Komisiją (29) priimti bendrą minimalių ES standartų sistemą, siekiant apsaugoti mažumoms priklausančių asmenų teises, nepajudinamai įtvirtintas teisinėje sistemoje, pagal kurią užtikrinama demokratija, teisinės valstybės principas ir pagrindinės teisės visoje Sąjungoje;

I.   
  2020 m. teisinės valstybės principo taikymo ataskaita: pamokos 2021-iesiems

| 1. | teigiamai vertina Komisijos pirmąją metinę teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą; mano, kad gyvybiškai svarbu sukurti Europos teisinės valstybės principo taikymo stebėsenos ir užtikrinimo sistemą; pakartoja, kad svarbu iš anksto atpažinti rizikas ir užkirsti kelią pagrindinių teisių ir teisinės valstybės principo pažeidimams, užuot reagavus ex post, kai tokie pažeidimai kartojasi; todėl ragina toliau plėtoti šią naują priemonę; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina tai, kad į Komisijos metinę teisinės valstybės padėties valstybėse narėse apžvalgą įtrauktas ir teisingumo sistemų veikimas, ir kovos su korupcija sistema, ir žiniasklaidos pliuralizmas, ir tam tikri su stabdžių ir atsvarų sistema susiję instituciniai klausimai, įskaitant – tam tikru mastu – pilietinę erdvę; be to, ragina į metines ataskaitas įtraukti kai kuriuos svarbius Venecijos komisijos 2016 m. Teisinės valstybės kontrolinio sąrašo elementus, pvz., teisines apsaugos priemones, kuriomis būtų užkertamas kelias viešojo sektoriaus institucijų savivalei ir piktnaudžiavimui valdžia, teisininkų nepriklausomumą ir nešališkumą, lygybę prieš įstatymą bei nediskriminavimą; ragina Komisiją dėmesį atkreipti ir į teigiamas tendencijas valstybėse narėse, kurios galėtų būti geri, sektini pavyzdžiai kitiems; |
| --- | --- |

2.

| 3. | labai gerai vertina tai, kad į ataskaitą įtraukti konkrečioms šalims skirti skyriai; puikiai vertina Komisijos pastangas bendradarbiauti su nacionalinėmis vyriausybėmis ir nacionaliniais parlamentais bei pilietine visuomene ir kitais nacionaliniais subjektais; ragina Komisiją labiau stengtis gilinti šalių analizes, kad būtų galima geriau įvertinti iššūkių, susijusių su teisine valstybe, rimtumą; mano, kad daugiau laiko turėtų būti skiriama Komisijos vizitams į šalis, taip pat ir vietoje, siekiant užtikrinti platesnį bendradarbiavimą ir dialogą su nacionalinėmis valdžios institucijomis bei pilietine visuomene; mano, kad Komisija turėtų išsamiau informuoti apie šiuos vizitus, siekiant puoselėti teisinės valstybės principo laikymosi kultūrą nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teigiamai vertina tai, kad visos valstybės narės tikrinamos taikant tuos pačius rodiklius ir metodiką; tačiau pabrėžia, kad, vienodai pristatant skirtingo pobūdžio nusižengimus, rizikuojama sumenkinti pačius rimčiausius teisinės valstybės principo pažeidimus; primygtinai ragina Komisiją savo ataskaitose juos atskirti nurodant, kurie teisinės valstybės principo pažeidimai yra sisteminiai, o kurie pavieniai, nesusiję; akcentuoja potencialią prevencinę metinės teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos naudą; laikosi nuomonės, kad būtinas nuodugnesnis įvertinimas, siekiant nustatyti, ar ataskaitos prevencinis poveikis pakankamas; mano, jog vienaip ar kitaip aišku, kad taip nėra valstybių narių, kurių atžvilgiu imtasi 7 straipsnio 1 dalies procedūros, atveju; mano, kad į 2020 m. ataskaitą galėjo būti įtraukta daugiau nuodugnesnių ir skaidresnių vertinimų nurodant, ar su rimtais trūkumais ES vertybių požiūriu, rimtu jų pažeidimo pavojumi arba faktiniu jų pažeidimu susidurta kiekvieno ramsčio, analizuoto konkrečioms šalims skirtuose skyriuose, atveju; yra įsitikinęs, kad šie vertinimai būtini norint suformuluoti išvadas apie teisinės valstybės principo padėtį ir apibrėžti tolesnius veiksmus bei taisomąsias priemones ir mechanizmus; būsimosiose ataskaitose ragina vadovautis sintetiniu požiūriu, siekiant aiškiai įvardyti, kur su didžiausiais pavojais ir problemomis susiduriama visose valstybėse narėse; ragina Komisiją atitinkamai atnaujinti savo metodiką ir nepagrįstai nedelsiant nuolat informuoti Parlamentą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mano, kad 2020 m. ataskaita yra pernelyg aprašomojo pobūdžio ir joje nėra pakankamos analizės; ragina Komisiją ateityje užtikrinti, kad ataskaita būtų labiau analitinio pobūdžio; mano, kad į būsimas ataskaitas reikėtų įtraukti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, kaip spręsti nustatytus nerimą keliančius klausimus ar ištaisyti pažeidimus, įskaitant su įgyvendinimu susijusius terminus, kai reikia, ir įgyvendinti lyginamuosius standartus; ragina Komisiją į ataskaitas įtraukti nuorodas apie tolesnius veiksmus, kurių imtasi įgyvendinant jos rekomendacijas, ir taisomuosius veiksmus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | yra susirūpinęs dėl žiniasklaidos laisvės nykimo poveikio kitoms ataskaitoje analizuotoms sritims; mano, kad prieš akademikus, žurnalistus, teisėjus, teisininkus, pilietinės visuomenės organizacijas ir aktyvistus nukreiptomis šmeižto kampanijomis, t. y. strateginėmis bylomis prieš visuomenės dalyvavimą, siekiama sumažinti šių asmenų ir subjektų nepriklausomumą ir gebėjimą veikti atgrasant; |
| --- | --- |

6.

| 7. | todėl ragina atlikti labiau integruotą į ataskaitą įtrauktų keturių ramsčių tarpusavio sąsajų analizę, taip pat išanalizuoti, kaip trūkumų derinys gali lemti sisteminius teisinės valstybės principo pažeidimus ir kelti atitinkamą riziką, taip pat nurodyti, jei jie daro įtaką Sąjungos finansiniams interesams arba kyla atitinkamas pavojus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | laikosi nuomonės, kad metinėse ataskaitose reikėtų įvardinti kompleksines ES lygmens tendencijas; mano, kad 2020 m. ataskaitoje nepateiktas vertinimas visos ES požiūriu; prašo Komisijos nustatyti atvejus, kai tam tikros priemonės ar praktika, kuriais pažeidžiami teisinės valstybės principas, žiniasklaidos laisvė, stabdžių ir atsvarų sistema ar kova su korupcija, vienoje valstybėje narėje tampa pavyzdžiu kitoms valstybėms narėms arba kai dėl tokios praktikos sunkumo ir masto gali kilti padarinių visai Sąjungai; ragina Komisiją įvertinti, kaip tokie išpuoliai silpnina demokratiją Sąjungoje; ragina ataskaitose išanalizuoti galimybę teikti pirmenybę šioms tendencijoms, įskaitant vis augančius nacionalinių konstitucinių teismų sudaromus sunkumus ES teisinei struktūrai, taip siekiant taisomuosius veiksmus koordinuoti ES lygmeniu; ragina Komisiją pateikti aiškius sisteminės dezinformacijos ir užsienio jėgų kišimosi kampanijų, kuriomis siekiama pakenkti visuomenės pasitikėjimui valstybės institucijomis ir nepriklausoma žiniasklaida, sykiu skatinant valstybes nares pereiti prie autoritarinio stiliaus valdymo struktūrų, pavyzdžius; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apgailestauja, kad 2020 m. ataskaitoje ne visos teisinės valstybės principo taikymo problemos buvo pakankamai išsamiai aprašytos; ragina Komisiją pagilinti savo ekspertines žinias apie konkrečias šalis ir atitinkamus pajėgumus, kad būtų galima sparčiau reaguoti į neigiamus įvykius valstybėse narėse; ragina Komisiją skirti pakankamai išteklių teisinės valstybės principo taikymo ES stebėsenai ir užtikrinimui; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad valstybių narių teisės aktai, teisinės valstybės principo laikymasis, stabdžių ir atsvarų sistema ir demokratinės institucijos, įskaitant jų nepriklausomumą, turėtų būti funkcionalūs ne tik de jure, bet ir de facto; |
| --- | --- |

10.

Teisingumo sistemos

| 11. | palankiai vertina tai, kad stebimas valstybių narių teisingumo sistemų, įskaitant nacionalines baudžiamojo persekiojimo tarnybas, nepriklausomumas, kokybė ir efektyvumas taip pat jų pajėgumai teikti veiksmingą teisminę apsaugą, taip siekiant užtikrinti ES teisės laikymąsi; mano, kad taip pat reikėtų stebėti galimybių užtikrinti teisę kreiptis į teismą visiems, įskaitant teisę kreiptis į teismą ES lygmeniu, palankią aplinką ir priemones bei išteklius, kurie skirti teisei kreiptis į teismą užtikrinti; yra susirūpinęs dėl to, kad nėra tiesioginio teisių gynimo mechanizmo, kuriuo naudodamiesi ES piliečiai galėtų ginti savo teises, kaip nustatyta Chartijoje; mano, kad ataskaitose konkrečioms šalims skirtuose skyriuose reikėtų pateikti ne tik statišką glaudų vaizdą, bet ir visą atitinkamą informaciją apie teisinės valstybės principo laikymosi padėtį, įskaitant susijusias pirmines aplinkybes ir politinį kontekstą, kuriems esant įvyko įvykiai, taip siekiant užtikrinti tikslų, dinamišką ir integracinį de jure ir de facto teisminių sistemų nepriklausomumą, įskaitant teisininkų ir kitų teisinių profesijų atstovų nepriklausomumą, ataskaitose turėtų būti apžvelgiamas ilgesnis negu vien ankstesnių 12 mėnesių laikotarpis; pabrėžia, kad ES piliečiams ir gyventojams turėtų būti garantuojami tinkami teisinės valstybės standartai, kai jie naudojasi laisvo judėjimo ES teise; pabrėžia, kad faktinė teisė kreiptis į teismą visiems piliečiams yra teisinės valstybės principo pamatas; šią teisę visų pirma reikia užtikrinti sezoniniams darbuotojams ir tarpvalstybiniams darbuotojams, kitoje valstybėje narėse užsiimantiems profesine veikla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad veiksmingos, nepriklausomos ir efektyvios teisingumo sistemos yra labai svarbios užtikrinant teisinės valstybės principų laikymąsi; primena, kad Sąjungos teismų sistema apima nacionalines teisingumo sistemas; atkreipia dėmesį į tai, kad, siekiant užtikrinti ES piliečių pagrindines teises ir laisves, teisingumo sistemos ir teisėjai privalo būti nepriklausomi ir apsaugoti nuo bet kokio – tiesioginio ar ne – bet kurių subjektų, įskaitant politines institucijas, spaudimo, grasinimo ar kišimosi; palankiai vertina tai, kad šalia tarnybos trukmę, motyvus atmesti skundą ir atleidimą, paaukštinimą, drausmines procedūras ir sankcijas reglamentuojančių mechanizmų teismų nepriklausomumo rodikliais taip pat įvardinti teisminių organų sudėtis ir skyrimo metodai; pabrėžia, kad šių rodiklių stebėjimas turi būti atliekamas nuolat ir įtvirtintas visapusiškame visų stabdžių ir atsvarų sistemų vertinime, sykiu nevertinant tik riboto skaičiaus parametrų, taip siekiant išsiaiškinti tikrą teismų sistemų valstybėse narėse nepriklausomumo padėtį; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pažymi, kad 2020 m. ataskaitoje deramai aptariamas būtinybė skaitmeninti teisingumo procedūras ir teisėjų mokymą; primena, kad vis dar labai skiriasi dalyvavimo teisininkams skirtuose mokymuose lygis valstybėse narėse; apgailestauja, kad ataskaitoje nepateikiama informacijos apie teisininkams skirtus mokymus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | yra susirūpinęs dėl labai mažėjančio kai kurių valstybių narių teisingumo sistemų nepriklausomumo ir didėjančio ir akivaizdaus ES teisės, įskaitant Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus, nesilaikymo; atkreipia dėmesį į tai, kad kai kuriose valstybėse narėse teismų nepriklausomumo klausimas ir toliau kelia didelį susirūpinimą, kaip nurodyta kai kurių šalių skyriuose; ragina Komisiją aiškiai įvertinti ir nurodyti tokius trūkumus ir nustatytus faktus, kurie įvardijami kaip aiškus pavojus, kad bus sunkiai pažeistas teisinės valstybės principas; yra labai susirūpinęs dėl to, kad Komisija greitai ir teisiškai nesureagavo į šalių skyriuose nustatytas dideles grėsmes, susijusias su teisinės valstybės principo taikymu, ypač po to, kai šios grėsmės iš tiesų tapo teisinės valstybės principo pažeidimais; ragina Komisiją pateikti svarų, paprastą ir aiškų skirtingų nacionalinių teisingumo sistemų vertinimą ir atkreipti dėmesį į tai, kur galima taikyti geriausią panašių sistemų patirtį ir kaip būtų galima pašalinti panašius trūkumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad, remiantis ES sutarties 17 straipsnio 1 dalimi, Komisija turi užtikrinti Sutarčių ir antrinės teisės aktų taikymą, taip pat ir tais atvejais, kai po 2020 m. ataskaitos paskelbimo šalių skyriuose nustatytos sunkių ES sutarties 2 straipsnyje išdėstytų vertybių pažeidimų grėsmės tapo tikrove; |
| --- | --- |

15.

| 16. | viešai smerkia politinį spaudimą Vengrijoje ir Lenkijoje, kuriuo siekiama neleisti nacionaliniams teismams Europos Sąjungos Teisingumo Teisme pradėti proceso dėl prejudicinio sprendimo priėmimo, kaip nustatyta ES sutarties 267 straipsnyje, o tuo siekiama užkirsti kelią nacionaliniams teisėjams užduoti klausimus Europos Sąjungos Teisingumo Teismui dėl ES reikalavimų dėl teismų nepriklausomumo; mano, kad tokia praktika prieštarauja Sutartims ir Europos Sąjungos Teisingumo Teismo nusistovėjusiam atitinkamų nuostatų aiškinimui; yra pasibaisėjęs didėjančiu ir tyčiniu Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimų nesilaikymu; mano, kad šie neteisėti pokyčiai kelia sisteminę grėsmę ES teisės vienybei ir nuoseklumui ir pačios Sąjungos veikimui; ragina Komisiją į būsimas ataskaitas įtraukti išsamius duomenis apie tai, kaip valstybės narės laikosi Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimų; todėl laikosi nuomonės, kad rengiant būsimas metines ataskaitas, atliekant vertinimą, Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimų nesilaikymą reikėtų laikyti sunkiais pažeidimais; primygtinai ragina Komisiją užtikrinti skubų ir tinkamą teisinį reagavimą į atsisakymą taikyti Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimus ir jų laikytis, pvz., teismų veiksmus, kaip nustatyta SESV 260 straipsnyje; ragina Komisiją atidžiai stebėti nacionalinių teismų sprendimus dėl ES teisės viršenybės nacionalinių konstitucinių normų atžvilgiu ir pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą prieš valstybes nares, kurios nuolat pažeidžia šį principą; be to, smerkia tai, kad Lenkijos ministras pirmininkas paprašė Konstitucinio Tribunolo priimti sprendimą dėl nacionalinių konstitucinių normų viršenybės prieš ES teisę; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pažymi, kad civilinės, baudžiamosios ir administracinės teisenos procedūrų lėtumas kelia didelį pavojų, ne tik dėl teisinės valstybės principo laikymosi; ragina Komisiją į būsimas teisinės valstybės principo laikymosi ataskaitas įtraukti kalėjimo sąlygų vertinimą, neišnagrinėtų teismo bylų skaičių ir vidutinę teismo procesų trukmę kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

17.

Kovos su korupcija sistema

| 18. | palankiai vertina tai, kad kiekvienos šalies skyriuje kovos su korupcija pastangoms buvo skirtas atskiras skyrius, nes sisteminė korupcija kenkia tiek teisinės valstybės veikimui, tiek ES piliečių pasitikėjimui valdžios institucijų, valstybės tarnautojų ir teisminių institucijų priimtais sprendimais; pabrėžia, kad korupcija, nukreipdama viešąsias lėšas nuo visuomenės reikmių, kurioms jos skirtos, sumažina viešųjų paslaugų lygį ir kokybę ir taip pažeidžia pagrindines teises; tvirtina, kad, nors nacionalinių kovos su korupcija teisės aktų, politikos ir strategijų buvimą galima laikyti pažanga, tačiau teisinei valstybei labai svarbus jų įgyvendinimas ir paskesnis jų praktinis veiksmingumas ir jį taip pat būtina įvertinti; pabrėžia, kad kovos su korupcija sistemos turėtų apimti tokias sritis kaip etikos taisyklės, sąmoningumo ugdymo priemonės, turto deklaracijos taisyklės, nesuderinamumas ir interesų konfliktai, viešieji pirkimai, vidaus kontrolės mechanizmai, lobizmo ir „sukamųjų durų“ reiškiniui skirtos taisyklės; ragina valstybes nares ir institucijas sukurti veiksmingas priemones, kuriomis būtų užkertamas kelias rizikai, ji būtų nustatoma, būtų šalinami korupcijos ir sukčiavimo atvejai ir skiriamos sankcijos, taip pat sukurti mechanizmai, kuriais naudojantis būtų galima atgauti lėšas tokiais atvejais, ypač nuolat stebint tiek ES, tiek nacionalinių viešųjų lėšų naudojimą; pažymi, kad 2020 m. ataskaitoje vis dar beveik nėra kovos su korupcija sistemos atsparumo vertinimo, siekiant naikinti su korupcija susijusią riziką viešųjų pirkimų srityje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ragina Komisiją daugiau dėmesio skirti netinkamam ES lėšų naudojimui, visų pirma turint omenyje Teisinės valstybės sąlygų reglamentą, ir peržiūrėti tinkamą tyrimų ir prokuratūros tarnybų veikimą kiekvienoje valstybėje narėje, susijusį su sukčiavimo, įskaitant mokestinį sukčiavimą, korupciją ir kitus ES teisės pažeidimus, susijusius su ES biudžeto įgyvendinimu ar Sąjungos finansinių interesų apsauga, atvejų tyrimu ir baudžiamuoju persekiojimu; reiškia susirūpinimą dėl potencialiai didėjančios rizikos, kad Sąjungos biudžetu bus piktnaudžiaujama siekiant bloginti teisinės valstybės srities padėtį kai kuriose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | yra labai susirūpinęs dėl didėjančios su korupcija susijusių nusikalstamų veikų grėsmės; ragina Komisiją atnaujinti Sąjungos kovos su korupcija teisės aktus, jei reikia, ir juos patobulinti, tam naudojant šios ataskaitos išvadas, taip siekiant geriau reaguoti į nustatytus trūkumus ir parengti deramą politikos priemonių rinkinį, kuriuo būtų kovojama su teismine korupcija valstybėse narėse; atkreipia dėmesį į pavojų, kurį kelia korupcijos masto didėjimas Sąjungos teisinės tvarkos sanglaudai, bendros politikos veiksmingumui, pagrindinių teisių apsaugai, Sąjungos tarptautiniam patikimumui ir jos vidaus rinkos veikimui – visais šiais atvejais teisinė valstybė atlieka svarbų vaidmenį; ragina Komisiją apibrėžti geriausią patirtį, nustatyti sritis, kuriose itin dažnai pasitaiko korupcijos atvejų, ir parengti konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, kaip pagerinti padėtį, ir pasinaudoti tomis žiniomis siekiant atnaujinti ir sustiprinti Sąjungos kovos su korupcija sistemą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad pranešėjai atlieka esminį vaidmenį kovojant su organizuoto nusikalstamumo, korupcijos ir pinigų plovimo srities nusikalstamomis veikomis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | įspėja, kad vienodos, aktualios ir konsoliduotos statistikos trūkumas visose valstybėse narėse ir sunkumai, susiję su informacijos apie ES programų naudos gavėjus rinkimu, trukdo įvertinti ir palyginti duomenis apie korupcijos nusikaltimų tyrimą ir baudžiamąjį persekiojimą už juos; todėl ragina Komisiją remti ir skatinti tokių nusikalstamų veikų apibrėžčių suderinimą visoje Sąjungoje, taip pat geriau pasinaudoti esamais duomenų rinkiniais ir metodika siekiant nustatyti naujus duomenų rinkinius, kad visoje ES būtų galima gauti palyginamuosius duomenis apie korupcijos bylų nagrinėjimą; pabrėžia, kad kovojant su korupcija svarbu remti ir stiprinti ES institucijų, valstybių narių, Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) ir Europos prokuratūros (EPPO), bendradarbiavimą; mano, kad kovai su korupcija būtina numatyti ne tik tvirtus įgaliojimus, bet ir didesnį biudžetą, skirti daugiau išteklių ir visą kitą paramą, kurios reikia minėtoms institucijoms ir įstaigoms; |
| --- | --- |

22.

Žodžio laisvė: žiniasklaidos laisvė ir pliuralizmas, meninė ir akademinė laisvės

| 23. | palankiai vertina tai, kad į ataskaitą įtrauktas konkrečiai žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo stebėjimui skirtas skyrius; ypač palankiai vertina dėmesį žurnalistų saugumui; primygtinai ragina Komisiją pateikti nacionalinių žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo apsaugos sistemų efektyvumo ir veiksmingumo vertinimą; pabrėžia, kad svarbu vertinti ir stebėti žiniasklaidos padėtį valstybėse narėse, ypač išnagrinėjant priemones, kurių bet kokia vyriausybė ėmėsi siekdama nutildyti kritikuojančią žiniasklaidą ir (arba) pakenkti žiniasklaidai ir pliuralizmui, taip siekiant išvengti pavojaus toliau skatinti žiniasklaidos koncentraciją kelių subjektų rankose, nes tai gali trukdyti laisvos ir nepriklausomos informacijos sklaidai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | apgailestauja, kad trūksta vertinimo, susijusio su nacionalinio lygmens visuomeninės ir privačios žiniasklaidos sektoriumi ir jo de jure ir de facto nepriklausomumo nuo nacionalinių valdžios institucijų, politinių partijų ar bet kokio pobūdžio kišimosi lygiu, taip pat galimų interesų konfliktų ir žiniasklaidos koncentracijos ir skaidrumo, susijusio su žiniasklaidos priemonių nuosavybe, vertinimo; pabrėžia, kad reikia užtikrinti privačių žiniasklaidos veiklos vykdytojų finansinę nepriklausomybę ir tvarios veiklos sąlygas, siekiant išvengti žiniasklaidos politinio užgrobimo; atkreipia dėmesį į nepakeičiamą visuomeninės žiniasklaidos vaidmenį ir pabrėžia, kad labai svarbu užtikrinti ir išlaikyti jos nepriklausomumą ir laisvę nuo politinio kišimosi; apgailestauja dėl to, kad neatliktas de jure ir de facto nacionalinių žiniasklaidos reguliavimo įstaigų nepriklausomumo vertinimas; mano, kad reikėtų atidžiai stebėti, ar tinkamai įgyvendintas Audiovizualinės žiniasklaidos paslaugų direktyvos (30) 30 straipsnis ir, jei kiltų įtarimų, reikėtų po to skubiai pradėti pažeidimo tyrimo procedūras; ragina Komisiją atitinkamai ištirti (ypač visuomeninių transliuotojų) mėginimus įbauginti ir sugėdinti žurnalistus, be kita ko, tiesioginius išpuolius prieš užsienio žurnalistus kaip viešus priešus už jų tiriamuosius darbus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | yra susirūpinęs dėl prastėjančios žiniasklaidos laisvės ir žiniasklaidos pliuralizmo padėties kai kuriose valstybėse narėse nuo tada, kai buvo paskelbta 2020 m. ataskaita; yra labai susirūpinęs dėl fizinių, psichologinių ir ekonominių grasinimų, smurto, nusikaltimų ir pasikėsinimų, nukreiptų prieš žurnalistus ir žiniasklaidos darbuotojus Sąjungoje ir vykdomus reaguojant į jų veiklą, ir primena, kad tokie išpuoliai dažnai sukelia savicenzūrą; ragina Komisiją į būsimų ataskaitų šalių skyrius įtraukti prieš žurnalistus visoje Sąjungoje surengtų išpuolių apžvalgą, ypač daug dėmesio skiriant žurnalistų nužudymams, įskaitant faktinį paskesnių baudžiamųjų tyrimų ir procedūrų nepriklausomumą nuo politinio kišimosi, ir atitinkamus valstybių narių reakcinius veiksmus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | susirūpinęs pažymi, kad žiniasklaidos laisvei kylantys iššūkiai yra glaudžiai susiję su meninės ir akademinės laisvės ribojimu; todėl ragina išplėsti šį ramstį ir į jį įtraukti visus saviraiškos laisvės, įskaitant kovą su neapykantos retorika, aspektus, taip pat atitinkamai pakeisti ramsčio pavadinimą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | reiškia susirūpinimą dėl valdžios institucijų ir įtakingų asmenų naudojamų teisinių priemonių kritikams užtildyti, pvz., strateginio bylinėjimosi prieš visuomenės dalyvavimą ar teisės aktų, kuriais su asmenų pagrindinėmis teisėmis nesuderinamu būdu ribojama teisė į saviraiškos laisvę; ragina valstybes nares priimti teisės aktus, siekiant apsaugoti žurnalistus nuo tokios praktikos; ragina Komisiją pasiūlyti ES teisės aktus, skirtus kovai su strateginiu bylinėjimusi prieš visuomenės dalyvavimą, siekiant apsaugoti žurnalistus nuo nepagrįsto bylinėjimosi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pažymi, kad žiniasklaidos laisvės mažėjimas lemia aktyvesnį atpirkimo ožių ieškojimą nusitaikant į mažumas, pvz., LGBTI asmenis, migrantus ir pabėgėlius, kuriam dažnai vadovauja valdžios institucijos, ir dėl to intensyvėja neapykantos retorika, nukreipta prieš šias grupes, bei žiniasklaidos cenzūra; ragina Komisiją būsimose ataskaitose įvertinti neapykantos nusikaltimų ir neapykantos retorikos poveikį diskriminacijai; |
| --- | --- |

28.

Kiti su stabdžių ir atsvarų sistema susiję instituciniai klausimai, įskaitant palankios pilietinės erdvės apsaugą

| 29. | palankiai vertina su stabdžių ir atsvarų sistema susijusį ataskaitos ramstį ir jame nagrinėjamas išskirtines priemones, kurių imtasi kovojant su COVID-19 pandemija; primena, kad vyriausybės nustatytos ekstremaliosios situacijos priemonės, kuriomis paisoma teisinės valstybės principo, pagrindinių teisių ir demokratinės atskaitomybės principų, yra reikalingos siekiant kovoti su pandemija ir jos turėtų būti kertinis visų kovos su COVID-19 plitimu pastangų pagrindas; mano, kad su ekstremaliąja situacija susiję įgaliojimai turi būti papildomai tikrinami siekiant užtikrinti, kad jie nebūtų naudojami kaip pretekstas ilgam laikui pakeisti įgaliojimų pusiausvyrą; yra susirūpinęs dėl naudojimosi COVID-19 neatidėliotinomis priemonėmis kaip dingstimi diskriminaciniams teisės aktams sparčiau priimti; ragina Komisiją toliau vykdyti išskirtinių priemonių stebėseną, siekiant užtikrinti, kad akto projektai būtų laiku ir skaidriai parengti ir įgyvendinti ir kad jie būtų būtini, proporcingi, socialiniu požiūriu teisingi bei laikini, taip pat kad teismų uždarymas nedarytų neproporcingai didelio poveikio teisei į apskundimą teismine tvarka; atsižvelgdamas į tai atkreipia dėmesį į parlamentinio tikrinimo bei konsultavimosi su pilietine visuomene vaidmenį; ragina Komisiją laiku toliau stebėti laipsnišką priemonių atšaukimą; ragina Komisiją užtikrinti, kad COVID-19 pandemijos metu ir jai pasibaigus valstybės narės gerbtų ir apsaugotų ES piliečių teises bei jų paisytų; |
| --- | --- |

29.

| 30. | primena, kokios svarbios yra nepriklausomos nacionalinės žmogaus teisių institucijos ir ombudsmeno įstaigos, visapusiškai laikantis Paryžiaus principų, taip pat lygybės institucijos išsaugant ES piliečių teises ir suteikiant galimybę ginti teisinės valstybės principą nacionaliniu, regioniniu ir vietos lygmenimis; yra labai susirūpinęs dėl pastarojo meto bandymų Lenkijoje pažeisti nacionalinio ombudsmeno nepriklausomumą nuo įstatymų vykdomosios valdžios; palankiai vertina tai, kad 2020 m. ataskaitoje nurodytas ombudsmeno institucijų vaidmuo, ragina Komisiją kitame metiniame cikle daugiau dėmesio skirti nacionalinių ombudsmenų bei lygybės institucijų veiklai, atidžiau nagrinėjant, kaip jie veikia, jų nepriklausomumo lygį ir tikrąjį jų indėlį užtikrinant, kad būtų įgyvendintos tinkamos apsaugos priemonės; ypač atkreipia dėmesį į tai, kad po 2020 m. ataskaitos paskelbimo sumažėjo kai kurių valstybių narių lygybės institucijų nepriklausomumas, o tai kelia tiesioginę grėsmę piliečių pagrindinėms laisvėms; pakartoja, kad yra susirūpinęs dėl vis mažėjančios nepriklausomos pilietinės visuomenės erdvės kai kuriose valstybėse narėse, ypač kalbant apie moterų teises, mažumas ir žmogaus teisių gynėjus, įskaitant veiklos kriminalizavimą, nepagrįstą administracinę naštą, galimybės gauti finansavimą ribojimą, finansinės paramos propagavimo veiklai mažinimą, taip pat susirinkimų laisvės ir teisės jungtis į organizacijas ribojimą; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkreipia dėmesį į tinkamos pilietinės erdvės svarbą skatinant ir stebint ES vertybes ir užtikrinant vyriausybių atskaitomybę jų laikymosi srityje, taip pat būnant atsvara silpnėjant teisinei valstybei ir puoselėjant teisinės valstybės kultūrą; ragina Komisiją 2021 m. ataskaitoje atlikti išsamesnį pilietinės erdvės vertinimą; mano, kad naudinga apsvarstyti galimybę apibrėžti aiškius palankiai pilietinei erdvei taikomus kriterijus, siekiant ilguoju laikotarpiu toliau stiprinti šią analizės sritį, įskaitant, be kitų sričių, pilietinėms laisvėms palankią teisinę aplinką, pilietinių organizacijų finansinio perspektyvumo ir tvarumo sistemą, įskaitant vyriausybės kuriamų nevyriausybinių organizacijų klausimą, galimybę priimti sprendimus ir dalyvavimą juos priimant, teisę gauti informaciją, saugią erdvę, įskaitant žodinių ir fizinių išpuolių atvejus ir atsaką į juos, šmeižto kampanijas ir teisinį, administracinį bei fiskalinį priekabiavimą, be kita ko, dėl strateginio bylinėjimosi prieš visuomenės dalyvavimą, jų kuriamą atgrasomąjį poveikį bei ilgalaikes pasekmes aktyviam pilietiškumui kitoje šalyje; pakartoja, kad ES institucijos turėtų palaikyti atvirą, skaidrų ir nuolatinį dialogą su atstovaujamosiomis asociacijomis ir pilietine visuomene; ragina Komisiją savo būsimose ataskaitose įvertinti, ar visose valstybėse narėse ES piliečiams užtikrinama galimybė naudotis politinėmis teisėmis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | apgailestauja dėl to, kad Vengrija neįgyvendino ESTT sprendimo dėl neteisėtų apribojimų, nustatytų pilietinės visuomenės organizacijų finansavimui, kurį teikia už Vengrijos ribų įsisteigę asmenys, o tai yra sunkus teisinės valstybės principo pažeidimas, ir taip įtvirtino mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės procesą šioje šalyje; primygtinai ragina Komisiją kreiptis į ESTT dėl Vengrijos ir prašyti skubos tvarka pritaikyti atgrasančias finansines sankcijas pagal SESV 260 straipsnį; susirūpinęs pažymi, kad vis daugiau valstybių narių priima teisės aktus, kuriais labai stipriai ribojamos pilietinės visuomenės organizacijų asociacijų ir saviraiškos laisvės, ir taip prisidedama prie mažėjančios pilietinės visuomenės erdvės; |
| --- | --- |

32.

| 33. | apgailestauja dėl to, kad ataskaitoje aiškiai nepripažįstamas kai kurių ES valstybių narių nacionalinių valdžios institucijų organizuojamas tyčinis regreso demokratijos ir teisinės valstybės principo taikymo srityje procesas ir dėl to vykstantis laipsniškas (pusiau) autokratinių režimų kūrimas, pagrįstas laipsnišku visos stabdžių ir atsvarų sistemos naikinimu; ragina Komisiją pripažinti ir atsižvelgti į įvairias solidžių ir pripažintų organizacijų, vertinančių, kaip laikui bėgant valstybės narės laikosi demokratijos, teisinės valstybės principo ir žmogaus teisių, metines ataskaitas bei rodiklius; |
| --- | --- |

33.

Ataskaitos apimtis. Trūkstamos sritys

| 34. | apgailestauja dėl to, kad 2020 m. ataskaitoje nevisiškai apimamos ES sutarties 2 straipsnyje įtvirtintos demokratijos ir pagrindinių teisių vertybės, kurioms poveikis daromas iš karto, kai tik šalių padėtis teisinės valstybės srityje pradeda blogėti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina Komisiją įtraukti visų ES šalių kandidačių ir potencialių šalių kandidačių skyrius, įskaitant išsamią jų teisingumo sistemų, kovos su korupcija sistemų, žiniasklaidos laisvės ir pliuralizmo padėties, taip pat institucinės stabdžių ir atsvarų sistemos analizę; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pakartoja, kad teisinės valstybės principas, demokratija ir pagrindinės teisės yra neatsiejamai susiję ir kad reikia didinti informuotumą apie ES sutarties 2 straipsnyje ir Chartijoje įtvirtintas vertybes; ragina Komisiją apsvarstyti galimybę į būsimas ataskaitas įtraukti visų Chartija užtikrinamų teisių taikymą; pabrėžia, kad bet kokie valstybių narių veiksmai, kurių jos imasi veikdamos pagal ES teisę, privalo atitikti Chartijos teises ir principus; todėl primygtinai ragina išlaikyti ryšį tarp teisinės valstybės principo laikymosi ir lygybės prieš įstatymą, teisės į veiksmingą teisinę gynybą nepriklausomame ir nešališkame teisme, teisės į teisingą bylos nagrinėjimą ir teisės gauti teisinę pagalbą, būti ginamiems ir atstovaujamiems, taip pat nepriklausomos teisinės pagalbos teikimo asmenims, neturintiems pakankamai išteklių, ir teisės į gerą administravimą, kaip nustatyta Chartijos 41 straipsnyje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | griežtai smerkia tai, kad kai kuriose ES valstybėse narėse nevisapusiškai laikomasi ES ir tarptautinės teisės aktų, pvz., nediskriminavimo ar prieglobsčio srityse, kaip parodė Vengrijos atvejis, nes ji neįgyvendino kelių ESTT ir Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų, susijusių su galimybe pasinaudoti prieglobsčio procedūra, įskaitant automatinį ir neteisėtą sulaikymą bei maisto stygių, taip pažeidžiant migrantų ir prieglobsčio prašytojų teises teikti paraišką dėl tarptautinės apsaugos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | susirūpinęs pabrėžia, kad visoje Sąjungoje, prieštaraujant ES sutarties 2 straipsniui, toliau nevisapusiškai gerbiamos pažeidžiamoje padėtyje esančių asmenų, įskaitant neįgaliuosius, vaikus, religines mažumas, ypač šiuo metu, kai Europoje didėja antisemitizmas ir islamofobija, romus ir kitus etninėms bei kalbinėms mažumoms priklausančius asmenis, migrantus, prieglobsčio prašytojus, pabėgėlius, LGBTI+ asmenis ir vyresnio amžiaus asmenis, taip pat moteris, teisės; atkreipia dėmesį į akivaizdžią prastėjančių teisinės valstybės standartų ir pagrindinių teisių bei mažumų teisių pažeidimų atitinkamose valstybėse narėse sąsają; ragina Komisiją įvertinti nuolatinius demokratijos ir pagrindinių teisių pažeidimus visoje Sąjungoje, įskaitant išpuolius prieš pažeidžiamoje padėtyje esančius asmenis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palankiai vertina Komisijos paskelbtą strategiją siekiant stiprinti Chartijos taikymą; mano, kad kasmet dėmesį sutelkiant į vieną iš anksto nustatytą temą nebūtų galima akcentuoti kitų sunkių tais metais įvykdytų Chartijos pažeidimų; mano, kad atliekant tokią metinę peržiūrą turėtų būti teikiama informacija išsamiam stebėsenos mechanizmui ir kad dėl to jos metodika, ciklas ir apimtis turėtų būti suderinti su metinėmis ataskaitomis; reiškia apgailestavimą ir susirūpinimą dėl Komisijos nenoro pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą tais atvejais, kai nesilaikoma Chartijos nuostatų; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ragina valstybes nares parengti metines ataskaitas dėl demokratijos, teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių, įskaitant lygybę ir mažumoms priklausančių asmenų teises; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad Sąjungos metinių ataskaitų teikimo mechanizmu turėtų būti sujungtos ir pakeistos esamos priemonės, kad būtų išvengta dubliavimosi, visų pirma metinė teisinės valstybės principo taikymo ataskaita, Komisijos teisinės valstybės priemonės, Komisijos metinė ataskaita dėl Chartijos taikymo, Tarybos dialogas teisinės valstybės klausimais ir bendradarbiavimo ir tikrinimo mechanizmas (BTM), kartu užtikrinant didesnį papildomumą ir suderinamumą su kitomis turimomis priemonėmis, įskaitant procedūras pagal ES sutarties 7 straipsnį, pažeidimų nagrinėjimo procedūrą ir biudžeto sąlygas; mano, kad trys institucijos savo vertinime turėtų naudotis metinio stebėsenos ciklo metu nustatytais faktais, siekiant pritaikyti ES sutarties 7 straipsnį ir biudžeto sąlygas; pabrėžia, kad turi būti gerbiami kiekvienos iš trijų institucijų vaidmenys ir prerogatyvos; įsipareigoja savo kasmetį darbą, susijusį su teisinės valstybės principo taikymu ir ataskaitomis dėl pagrindinių teisių, suderinti su platesniu metiniu stebėsenos ciklu dėl ES sutarties 2 straipsnio ir imtis šio darbo iš karto po to, kai bus paskelbta Komisijos teisinės valstybės principo taikymo ataskaita; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina atlikti vertinimą siekiant nustatyti, ar Chartijos nediskriminavimo sąlygos taikymo sritis yra pakankamai plati, kad teisinės valstybės principo taikymo užtikrinimas valstybėse narėse ir Sąjungoje atitiktų Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos 14 straipsnį, ir kokių tolesnių veiksmų ES institucijos gali imtis, kad užtikrintų tinkamą jos taikymą; primena, kad, nors teisminės institucijos taiko Chartiją tik įgyvendindamos ES teisę, siekiant puoselėti bendrą teisinės valstybės kultūrą svarbu, kad į Chartijoje įtvirtintas teises būtų atsižvelgiama visada; todėl ragina Komisiją taip pat apsvarstyti galimybę rengti į Chartiją orientuotus teisėjų ir praktikuojančių teisininkų mokymo modulius; |
| --- | --- |

42.

Ataskaitos šaltiniai ir metodika

| 43. | ragina Komisiją stiprinti reguliarų, įtraukų ir struktūruotą dialogą su vyriausybėmis ir nacionaliniais parlamentais, nevyriausybinėmis organizacijomis, nacionalinėmis žmogaus teisių institucijomis, ombudsmenais ir lygybės institucijomis, profesinėmis asociacijomis ir kitais suinteresuotaisiais subjektais; be to, ragina Komisiją toliau leisti teikti tiek viešas, tiek konfidencialias ataskaitas, siekiant apsaugoti ir remti žmogaus teisių gynėjus bei teisinės valstybės principo taikymo specialistus, kuriems kyla pavojus dėl nacionalinių valdžios institucijų ar jų įgaliotinių vykdomo strateginio bylinėjimosi prieš visuomenės dalyvavimą, baudžiamojo persekiojimo ar priekabiavimo; teigiamai vertina tai, kad 24 valstybės narės skaidriai ir viešai paskelbė savo 2020 m. ataskaitai pateiktus duomenis, tačiau apgailestauja dėl to, kad trys valstybės narės atsisakė tai padaryti; ragina užtikrinti visapusišką proceso skaidrumą ir kad visi valstybių narių pateikti duomenys būtų skelbiami viešai; mano, kad pilietinės visuomenės organizacijos turėtų aktyviai dalyvauti visuose peržiūros ciklo etapuose; |
| --- | --- |

43.

| 44. | apgailestauja dėl to, kad Komisija nesikonsultavo su suinteresuotaisiais subjektais, įskaitant Parlamentą, dėl 2020 m. ataskaitos metodikos kūrimo ir pasirengimo proceso ir kad ji nesiekė gauti grįžtamosios informacijos apie jų tinkamumą; |
| --- | --- |

44.

| 45. | primena, kad Komisija turi atsižvelgti į atitinkamą informaciją, gautą iš susijusių šaltinių ir pripažintų institucijų; primena, kad atitinkamų tarptautinių organų, pvz., JT, ESBO ir Europos Tarybos prižiūrimų organų, nustatyti faktai yra itin svarbūs siekiant nustatyti padėtį valstybėse narėse; mano, kad ES pagrindinių teisių informacinė sistema (EFRIS) yra informacijos šaltinis šioje srityje; ragina Komisiją paskatinti ES pagrindinių teisių agentūrą teikti metodinius patarimus ir atlikti tikslinius lyginamuosius mokslinius tyrimus, kad būtų panaikintos spragos ir pateikta papildoma informacija svarbiausiose teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos srityse; pabrėžia, kad rengiant teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą reikia įtraukti nepriklausomų ekspertų grupę, bendradarbiaujant su ES pagrindinių teisių agentūra ir Venecijos komisija, kad būtų padedama nustatyti pagrindinius teigiamus ir neigiamus pokyčius kiekvienoje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pabrėžia, kad pilietinė visuomenė yra pagrindinis partneris, padedantis nustatyti teisinės valstybės principo pažeidimus ir skatinti demokratiją bei pagrindines teises; tvirtai tiki, kad Komisija šiais klausimais turėtų pradėti oficialų ir nuolatinį dialogą su pilietinės visuomenės atstovais ir užtikrinti prasmingą jų dalyvavimą rengiant metinę teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą; atsižvelgdamas į tai, pabrėžia, kad, remiantis 2020 m. ciklo NVO patirtimi, pagal temas suskirstytos konsultacijos vykstant diskusijoms dėl teisinės valstybės principo taikymo padidintų proceso veiksmingumą ir pilietinės visuomenės teikiamą vertingą grįžtamąją informaciją; pabrėžia, kad konsultacijų klausimynas turėtų suteikti galimybę suinteresuotiesiems subjektams pranešti apie aspektus, kurie nepatenka į Komisijos numatytą taikymo sritį ir kurie galėtų padėti toliau įvertinti, ar pagal konstitucinę tvarką numatyti veiksmingi mechanizmai, kuriais ribojamas toks naudojimasis įgaliojimais; |
| --- | --- |

46.

| 47. | laikosi nuomonės, kad konsultacijų su pilietine visuomene laikotarpiai dažnai galėtų būti vertinami kaip per trumpi ir turėtų būti deramai pritaikyti bei lankstūs, siekiant užtikrinti išsamų ir visapusišką indėlį; nurodo, kad dėl to suinteresuotiesiems subjektams, ypač pilietinės visuomenės organizacijoms, tapo sudėtingiau parengti ir planuoti savo teikiamus duomenis, taip pat vykdyti vietos lygmens informuotumo didinimo veiklą, kurią jie ketina vykdyti ataskaitos paskelbimo tikslais; pažymi, kad konsultacijų organizavimas, kol nepaskelbti metiniai vieši statistiniai duomenys, lemia skurdesnius teikiamus duomenis; ragina Komisiją suteikti galimybę teikti informaciją įvairiomis kalbomis; siūlo užtikrinti, kad suinteresuotųjų subjektų informacijos teikimo sistema būtų nuspėjama ir lankstesnė; pažymi, kad konsultacijos gali būti patobulintos užtikrinant, be kita ko, kad bus imtasi tolesnių veiksmų bendradarbiaujant su pilietinės visuomenės veikėjais dėl jų pateiktos informacijos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mano, kad siekiant Europos Sąjungoje sustiprinti demokratiją, teisinės valstybės principą ir pagrindines teises, ypač svarbu metinio stebėsenos ciklo metu bendradarbiauti su Europos Taryba ir jos Parlamentine Asamblėja, be kita ko, sudarant sistemingesnę partnerystę; ragina Komisiją į šalims skirtus skyrius įtraukti duomenis dėl Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimų nesilaikymo, kaip įvertino Ministrų Komitetas; ragina, kad pagal ES sutarties 6 straipsnio 2 dalį Sąjungos prisijungimas prie Europos žmogaus teisių ir pagrindinių laisvių apsaugos konvencijos yra teisinė pareiga; pakartoja, kad reikia nedelsiant pabaigti prisijungimo procesą siekiant užtikrinti nuoseklią žmogaus teisių apsaugos sistemą visoje Europoje ir toliau stiprinti pagrindinių teisių ir laisvių apsaugą Sąjungoje; |
| --- | --- |

48.

II.   
  ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo instituciniai aspektai

| 49. | dar kartą ragina Komisiją ir Tarybą teigiamai sureaguoti į 2020 m. spalio 7 d. Parlamento rezoliucijoje išreikštą raginimą sukurti bendrą ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmą, kuris apimtų visas ES sutarties 2 straipsnyje numatytas vertybes; pakartoja, kad tokie mechanizmai būtini tam, kad būtų stiprinamas ES vertybių skatinimas ir pagarba joms; primena, kad šis metinis ciklas turėtų būti išsamus, objektyvus, nešališkas, pagrįstas faktiniais duomenimis ir vienodai bei teisingai taikomas visoms valstybėms narėms; |
| --- | --- |

49.

Konkrečioms šalims skirtos rekomendacijos

| 50. | pakartoja savo raginimą Komisijai pateikti tikrąjį kiekvienos iš ES sutarties 2 straipsnyje nurodytų vertybių padėties valstybėse narėse vertinimą ir priimti aiškias konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, kaip spręsti nustatytas problemas ir ištaisyti atitinkamus pažeidimus, įskaitant, kai tinkama, įgyvendinimo terminus ir kriterijus, kurių reikia laikytis, įskaitant terminus, tikslus ir konkrečius veiksmus, kurie reikalingi siekiant padėti valstybėms narėms pašalinti ataskaitoje nustatytus trūkumus; ragina imtis tolesnių veiksmų dėl šių iniciatyvų ir jas įtraukti į paskesnes metines arba skubias ataskaitas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rekomenduoja Komisijai suderinti savo rekomendacijas su galimomis taikyti priemonėmis, kad būtų panaikinti nustatyti trūkumai; ragina Komisiją atidžiau stebėti, kaip atitinkamos valstybės narės įgyvendina konkrečioms šalims skirtus skyrius ir prireikus aktyvuoti kitas teisinės valstybės principo taikymo priemones, kad būtų pasiekti rezultatai, kai rekomendacijos nėra įgyvendinamos; mano, kad Komisija galėtų dažniau kreiptis į ESTT dėl pažeidimų nagrinėjimo; pabrėžia, kad svarbu nustatyti aiškias teigiamas ir neigiamas tendencijas kiekvienoje valstybėje narėje ir poreikį ypatingą dėmesį skirti palyginimui su praėjusių metų ataskaita; |
| --- | --- |

51.

Tarpinstitucinis susitarimas

| 52. | mano, kad dabartiniai instituciniai susitarimai dėl metinių ataskaitų neatitinka Parlamento lūkesčių; tikisi, kad trys institucijos sukurs nuolatinę tarpinstitucinę darbo grupę, kaip Parlamentas siūlė savo 2020 m. spalio 7 d. rezoliucijoje; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina Komisiją ir Tarybą nedelsiant pradėti derybas su Parlamentu dėl tarpinstitucinio susitarimo pagal SESV 295 straipsnį, siekiant į esamas priemones įtraukti teisinės valstybės mechanizmo sukūrimą, įtvirtintą teisiškai privalomu aktu, kuriuo trys institucijos įpareigojamos vykdyti skaidresnį ir geriau reguliuojamą procesą, dar aiškiau nustatant jų pareigas, įtraukiant nepriklausomų ekspertų grupę, kuri teiktų patarimus šioms trims institucijoms, glaudžiai bendradarbiaujant su ES pagrindinių teisių agentūra, kad visų ES vertybių apsauga ir skatinimas taptų nuolatine ir matoma Sąjungos darbotvarkės dalimi; mano, kad 2020 m. spalio 7 d. Europos Parlamento rezoliucijos dėl ES demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmo sukūrimo priede pateiktas pasiūlymas yra tinkamas pagrindas tokioms deryboms; mano, kad kol kas bandomasis projektas, kuriame dalyvautų nepriklausomi ekspertai, vertinantys atitiktį ES vertybėms, galėtų padėti sukaupti reikiamų žinių ir praktinės patirties; |
| --- | --- |

53.

Papildomumas kitų teisinės valstybės principo taikymo priemonių atžvilgiu

| 54. | pakartoja, kad demokratijos, teisinės valstybės ir pagrindinių teisių mechanizmas turi papildyti ir sustiprinti dabartines ir būsimas procedūras pagal ES sutarties 7 straipsnį, bet jokiais būdais neturi jų pakeisti; labai apgailestauja dėl to, kad Taryba nesugebėjo padaryti reikšmingos pažangos pagal pradėtas ES sutarties 7 straipsnio procedūras užtikrindama pagarbą ES vertybėms; pažymi, kad dėl to, jog Taryba nesiryžta taikyti ES sutarties 7 straipsnio nuostatų, iš tiesų sudaromos sąlygos nepaisyti ES sutarties 2 straipsnyje numatytų vertybių, be kita ko, akivaizdžiai nesilaikant ESTT sprendimų ir priekabiaujant prie tų, kurie siekia laikytis teisinės valstybės principo kai kuriose ES valstybėse narėse; apgailestauja, kad Taryba neorganizavo klausymų pasinaudojusi COVID-19 kaip pretekstu, nepaisant to, nėra jokio teisinio įpareigojimo, pagal kurį būtų reikalaujama, kad klausymai būtų rengiami tiesiogiai, o ne per vaizdo konferencijas; reikalauja viešai paskelbti bet kokią Tarybos Teisės tarnybos teisinę nuomonę, kurioje būtų nurodyta kitaip; primygtinai ragina Tarybą paspartinti procedūras pagal ES sutarties 7 straipsnio 1 dalį ir užtikrinti, kad klausymai būtų skubiai atnaujinti ir taip pat būtų atsižvelgiama į naujus pokyčius; pakartoja raginimą Tarybai po klausymų pateikti konkrečias rekomendacijas atitinkamoms valstybėms narėms, kaip nustatyta ES sutarties 7 straipsnio 1 dalyje, ir nurodyti šių rekomendacijų įgyvendinimo terminus; ragina Konferencijoje dėl Europos ateities apsvarstyti galimybę peržiūrėti ES sutarties 7 straipsnį, įskaitant balsavimo reikalavimus, kad procedūra būtų veiksmingesnė, ypač siekiant panaikinti vienbalsiškumą dėl sankcijų taikymo; primygtinai reikalauja, kad būtų gerbiamas Parlamento vaidmuo ir kompetencija, visų pirma teisė būti tinkamai informuotam apie teisinės valstybės priemonių procedūras, įskaitant klausymus pagal ES sutarties 7 straipsnį; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mano, kad, nors metinė ataskaita yra esminė stebėsenos priemonė, būtina pateikti aiškias rekomendacijas dėl nustatytų problemų ir imtis reikiamų tolesnių veiksmų; pakartoja, kad tais atvejais, kai nepašalinti trūkumai ir neįgyvendintos rekomendacijos, metinė ataskaita turėtų būti naudojama kaip pagrindas priimant sprendimą, ar pradėti vieną ar kelias atitinkamas priemones, pvz., ES sutarties 7 straipsnyje numatytą procedūrą, sąlygų mechanizmą, ar pradėti taikyti teisinės valstybės priemones arba ar pradėti pažeidimo nagrinėjimo procedūras, įskaitant pagreitintas procedūras, laikinųjų apsaugos priemonių ESTT taikymą ir veiksmus dėl ESTT sprendimų, susijusių su ES vertybių apsauga, nevykdymo; pabrėžia, kad prie ataskaitos bet kuriuo atveju turėtų būti pridėtos rekomendacijas, kurias reikia įgyvendinti, įskaitant įgyvendinimo terminus; primena, kad kartu galima pateikti ieškinį dėl teisių pažeidimo, susijusio su ES sutarties 7 straipsnio 1 dalies pagrįstuose pasiūlymuose nurodytais klausimais, kaip jau nurodė ESTT; primygtinai ragina Komisiją prireikus aktyviai naudoti pažeidimo nagrinėjimo procedūras, siekiant užkirsti kelią regresui teisinės valstybės principo klausimu nacionalinėse teisingumo sistemose; mano, kad per Konferenciją dėl Europos ateities turėtų būti dar geriau konsoliduotas Sutarties nuostatose nusistovėjęs teisinis ES teisės viršenybės principas; ragina per Konferenciją dėl Europos ateities apsvarstyti galimybę sustiprinti ESTT vaidmenį saugant pagrindines Sąjungos vertybes; |
| --- | --- |

55.

| 56. | palankiai vertina tai, kad Bendroje deklaracijoje dėl Konferencijos dėl Europos ateities „Europos teisės ir vertybės, įskaitant teisinės valstybės principą“ yra viena iš temų, kurias reikia aptarti Konferencijoje; ragina per Konferenciją dėl Europos ateities apsvarstyti dabartinių ES sutarties 2 straipsnyje nustatytų principų pažeidimų stebėsenos, prevencijos ir kovos su jais priemonių veiksmingumą ir pateikti konkrečius apčiuopiamų veiksmų pasiūlymus, kuriais būtų stiprinamas ES priemonių rinkinys; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pabrėžia, kad Reglamento dėl teisinės valstybės sąlygų, tikslas ir taikymo sritis aiškiai apibrėžti Reglamento (ES, Euratomas) 2020/2092 teisės nuostatose; pabrėžia, kad Teisinės valstybės sąlygų reglamentas įsigaliojo, jis tiesiogiai taikomas nuo 2021 m. sausio 1 d. ir yra privalomas visas, kiek tai susiję su visais įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimais visose valstybėse narėse, visų pirma apimant lėšų pagal priemonę „Next Generation EU“ išmokėjimą, ir kad ES institucijos jį taiko neprivalėdamos priimti gairių ar prašyti teisminio aiškinimo; mano, kad 2020 m. gruodžio 10–11 d. Europos Vadovų Tarybos išvados dėl Teisinės valstybės sąlygų reglamento prieštarauja ES sutarties 15 ir 17 straipsniams ir SESV 288 straipsniui, nes jomis sukuriamas nereikalingas teisinis netikrumas dėl papildomų Komisijos gairių ir sustabdytas reglamento priėmimas SESV 263 straipsnio taikymo atveju, kaip yra šiuo metu Vengrijai ir Lenkijai neseniai pateikus ieškinius dėl panaikinimo; pakartoja savo raginimą Komisijai nedelsiant imtis veiksmų pagal Teisinės valstybės sąlygų reglamentą siekiant nedelsiant visapusiškai pasinaudoti esamomis tyrimo priemonėmis, kad būtų pašalinti teisinės valstybės principo taikymo trūkumai valstybėse narėse, kurie daro pakankamai tiesioginį poveikį patikimam ES biudžeto finansų valdymui arba kelia didelę riziką, kad toks poveikis bus daromas; ragina Komisiją griežčiau taikyti Bendrųjų nuostatų reglamentą (31) ir Finansinį reglamentą (32), siekiant kovoti su diskriminaciniu ES lėšų naudojimu, kaip ir tuo atveju, kai ji sustabdė lėšų teikimą miesto ar vietos savivaldybėms, kurios teigė esančios „nepriklausomos nuo LGBTI ideologijos“; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina Komisiją naudotis metinėje ataskaitoje nustatytais faktais atliekant savo vertinimą, sudarantį mechanizmo, kuriuo siekiama apsaugoti biudžetą nuo teisinės valstybės principo pažeidimų, pagrindą, taip pat atliekant bet kokį kitą susijusį esamų ir būsimų biudžeto priemonių vertinimą; dar kartą ragina Komisiją į savo metinę teisinės valstybės principo taikymo ataskaitą įtraukti skyrių, kuriame būtų pateikta atvejų, kai teisinės valstybės principų pažeidimai konkrečioje valstybėje narėje galėtų daryti pakankamai tiesioginį poveikį arba, kai kyla didelis pavojus, kad jis galėtų daryti tokį poveikį patikimam ES biudžeto finansų valdymui, analizė, kuri galėtų būti pagrindas pradėti taikyti sąlygiškumo mechanizmą; primygtinai ragina Komisiją stiprinti metinių teisinės valstybės principo taikymo ataskaitų ir Teisinės valstybės sąlygų reglamento sinergiją, jas naudojant kaip atskiras, bet viena kitą papildančias priemones; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pripažįsta, kad Komisija privalo naudotis metine teisinės valstybės principo taikymo ataskaita kaip svarbiu informacijos šaltiniu rengdama bylas dėl Teisinės valstybės sąlygų reglamento taikymo, kuri, be kita ko, turėtų apimti informaciją iš Europos Audito Rūmų, OLAF ir Europos prokuratūros ataskaitų, Komisijos ir nacionalinių audito institucijų ataskaitų, Teisingumo Teismo ir nacionalinių teismų sprendimų, ES pagrindinių teisių agentūros analizių ir informaciją iš skirtingų sistemų, pvz., ankstyvojo nustatymo ir draudimo dalyvauti procedūroje sistemos (EDES) siekiant apsaugoti Sąjungos interesus ir ARACHNE; ragina Komisiją, kad metodikoje, kuria naudojamasi, būtų paaiškintas ryšys tarp teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos ir teisinės valstybės sąlygų mechanizmo; primena, jog itin svarbu, kad teisinės valstybės principų pažeidimo atveju priimant priemones būtų tinkamai apsaugoti teisėti galutinių gavėjų ir naudos gavėjų interesai; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina Komisiją skatinti pagarbos vertybėms kultūrą, įtvirtintą ES sutarties 2 straipsnyje, be kita ko, stiprinant pastangas, kuriomis propaguojamas ES pilietiškumo ugdymas, įskaitant teisinės valstybės principą; ragina Komisiją pradėti vykdyti specialią programą, kuria būtų remiamos novatoriškos iniciatyvos, kuriomis siekiama skatinti ES pilietiškumo ugdymą; ragina Tarybą ir Komisiją tinkamai informuoti ir teikti pakankamą finansavimą Europos, nacionalinio, regionų ir vietos lygmenų pilietinės visuomenės organizacijoms ir nepriklausomai žurnalistikai, visų pirma strategiškai naudotis Reglamente dėl Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programos numatytomis finansavimo galimybėmis, siekiant didinti informuotumą, skatinti ES vertybes ir taikytinas priemones, įskaitant metinę ataskaitą, kovoti su metinėje ataskaitoje įvardytomis grėsmėmis teisinės valstybės principui, ypač tais atvejais, kai nustatomi pažeidimai ir trūkumai; ragina valstybes nares mokytis iš geriausios patirties ir panaikinti nustatytas spragas bei priimti priemones, siekiant pagerinti visų keturių teisinės valstybės principo taikymo ataskaitoje nustatytų pagrindinių ramsčių padėtį; pabrėžia, kad reikia didinti ES piliečių ir gyventojų informuotumą apie nacionaliniu ir ES lygmenimis taikomas priemones ir procedūras, taip pat užtikrinti teisinės valstybės principo laikymąsi ir pranešti apie pažeidimus; |
| --- | --- |

60.

III.   
  Tolesni veiksmai ir ataskaitos poveikis

| 61. | ragina Komisiją tolesnėse ataskaitose įvertinti, kaip kito, buvo išspręstos, ankstesnėse ataskaitose analizuotose srityse nustatytos problemos, koks pavojus kyla, kad jos gilės, arba kiek jos pagilėjo, nustatyti teigiamas ir neigiamas tendencijas ir kompleksines problemas, visų pirma sisteminius ar pasikartojančius teisinės valstybės principo pažeidimų modelius, ir pateikti aiškias rekomendacijas panaikinti bet kokį pavojų ar nustatytą tolimą nuo teisinės valstybės principo; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kaip svarbu nacionaliniu lygmeniu informuoti apie metinėje ataskaitoje nustatytus faktus; ragina Komisiją skatinti diskusijas apie ataskaitą nacionaliniuose parlamentuose ir bendradarbiauti su pilietinės visuomenės organizacijomis imantis tolesnių su ataskaita susijusių priemonių; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina Komisiją savo metinėse teisinės valstybės principo taikymo ataskaitose išaiškinti, kad ne visi teisinės valstybės principo trūkumai ir pažeidimai yra tokio paties pobūdžio ir (arba) rimtumo ir kad valstybėms narėms tam tikrą laiką tyčia, sunkiai, nuolat ir sistemingai pažeidžiant ES sutarties 2 straipsnyje išvardytas vertybes šios valstybės gali neatitikti visų kriterijų, pagal kuriuos apibrėžiama demokratija, ir gali tapti autoritariniais režimais; pabrėžia, kad Komisijos pagrindinis prioritetas turėtų būti užtikrinti ES teisės vykdymą, kai pažeidžiamas ES sutarties 2 straipsnis, ir kad prie to turėtų daugiausia prisidėti jos metinės teisinės valstybės principo taikymo ataskaitos; todėl ragina Komisiją atskirai įvertinti šalis, kuriose šiuo metu vykdomos ES sutarties 7 straipsnyje numatytos procedūros, siekiant parodyti, kaip struktūriškai kenkiama teisinės valstybės principui, siekiant supaprastinti autoritarinio pobūdžio valdymo struktūrų konsolidavimą; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pabrėžia, kad ši ataskaita turėtų būti prioritetų teikimo tolesniems ES veiksmams dėl tų valstybių narių, kuriose nustatyta trūkumų ir spragų, pagrindas ir kad šios ataskaitos indėlis dėl visa apimančio demokratijos, teisinės valstybės principo ir pagrindinių teisių mechanizmo turėtų būti pagrindinis; |
| --- | --- |

64.

| 65. | įsipareigoja kuo skubiau po jos paskelbimo pradėti rengti 2021 m. ataskaitą; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  OL L 433 I, 2020 12 22, p. 1.

(2)  OL L 156, 2021 5 5, p. 1.

(3)  OL C 215, 2018 6 19, p. 162.

(4)  OL C 129, 2019 4 5, p. 13.

(5)  OL C 390, 2019 11 18, p. 117.

(6)  OL C 390, 2019 11 18, p. 111.

(7)  OL C 433, 2019 12 23, p. 66.

(8)  OL C 363, 2020 10 28, p. 8.

(9)  OL C 363, 2020 10 28, p. 45.

(10)  OL C 449, 2020 12 23, p. 102.

(11)  OL C 108, 2021 3 26, p. 107.

(12)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0103.

(13)  Priimti tekstai, P9_TA(2019)0101.

(14)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0007.

(15)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0014.

(16)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0054.

(17)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0173.

(18)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0164.

(19)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0225.

(20)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0251.

(21)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0264.

(22)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0320.

(23)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0328.

(24)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0360.

(25)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0089.

(26)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0103.

(27)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0148.

(28)  Pvz., žr. čia minėtas 2018 m. kovo 1 d., 2018 m. balandžio 19 d., 2018 m. lapkričio 13 d., 2019 m. kovo 28 d., 2019 m. gruodžio 18 d., 2020 m. birželio 19 d., 2020 m. spalio 8 d. ir 2021 m. balandžio 29 d. rezoliucijas.

(29)  2018 m. lapkričio 13 d. rezoliucija dėl ES mažumoms taikomų minimalių standartų (OL C 363, 2020 10 28, p. 13).

(30)  OL L 303, 2018 11 28, p. 69.

(31)  OL L 347, 2013 12 20, p. 320.

(32)  OL L 193, 2018 7 30, p. 1.

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/43

---

P9_TA(2021)0314

Lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėtis ES, kiek tai susiję su moterų sveikata

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties Europos Sąjungoje, kiek tai susiję su moterų sveikata (2020/2215(INI))

(2022/C 81/04)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties 2 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 5, 6 ir 168 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 5, 6 ir 168 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. Tarptautinę konferenciją gyventojų ir vystymosi klausimais, vykusią Kaire, į jos veiksmų programą ir peržiūros konferencijų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. Tarptautinę konferenciją gyventojų ir vystymosi klausimais, vykusią Kaire, į jos veiksmų programą ir peržiūros konferencijų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 1 d. vadinamąjį Nairobio pareiškimą „Greitesnis pažadų įgyvendinimas“ dėl 25-osios Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais, taip pat į nacionalinius ir partnerių įsipareigojimus bei bendradarbiavimu pagrįstus veiksmus, apie kuriuos buvo paskelbta per Nairobio aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 1 d. vadinamąjį Nairobio pareiškimą „Greitesnis pažadų įgyvendinimas“ dėl 25-osios Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais, taip pat į nacionalinius ir partnerių įsipareigojimus bei bendradarbiavimu pagrįstus veiksmus, apie kuriuos buvo paskelbta per Nairobio aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į Pekino veiksmų platformą ir į jos peržiūros konferencijų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pekino veiksmų platformą ir į jos peržiūros konferencijų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., priimtą 2015 m. rugsėjo 25 d. ir įsigaliojusią 2016 m. sausio 1 d., ypač į 3, 5, 16 darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir susijusius rodiklius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., priimtą 2015 m. rugsėjo 25 d. ir įsigaliojusią 2016 m. sausio 1 d., ypač į 3, 5, 16 darnaus vystymosi tikslus (DVT) ir susijusius rodiklius,

| — | atsižvelgdamas į 2017, 2018, 2019 ir 2020 m. Kontracepcijos atlasus, kuriuose reitinguojama prieiga prie kontracepcijos geografinėje Europoje ir atkreipiamas dėmesys į nelygybę visame žemyne bei į tai, kad kai kuriose Europos šalyse neužtikrinamas kontracepcijos poreikis daugeliu atveju lieka nepastebėtas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017, 2018, 2019 ir 2020 m. Kontracepcijos atlasus, kuriuose reitinguojama prieiga prie kontracepcijos geografinėje Europoje ir atkreipiamas dėmesys į nelygybę visame žemyne bei į tai, kad kai kuriose Europos šalyse neužtikrinamas kontracepcijos poreikis daugeliu atveju lieka nepastebėtas,

| — | atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW) ir jos bendrąsias rekomendacijas Nr. 21 (1994 m.), Nr. 24 (1999 m.), Nr. 28 (2010 m.), Nr. 33 (2015 m.) ir Nr. 35 (2017 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1979 m. gruodžio 18 d. Jungtinių Tautų konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims (CEDAW) ir jos bendrąsias rekomendacijas Nr. 21 (1994 m.), Nr. 24 (1999 m.), Nr. 28 (2010 m.), Nr. 33 (2015 m.) ir Nr. 35 (2017 m.),

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos konvenciją dėl smurto prieš moteris ir smurto šeimoje prevencijos ir kovos su juo (Stambulo konvencija),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 3 d. Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos (NTK) 6 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 3 d. Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos (NTK) 6 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Trečiasis ES lyčių lygybės veiksmų planas. Plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo vykdant ES išorės veiksmus dienotvarkė“ (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 25 d. Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai bendrą komunikatą „Trečiasis ES lyčių lygybės veiksmų planas. Plataus užmojo lyčių lygybės ir moterų įgalėjimo vykdant ES išorės veiksmus dienotvarkė“ (JOIN(2020)0017),

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl draudimo, de facto taikomo teisei į abortą Lenkijoje (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 26 d. rezoliuciją dėl draudimo, de facto taikomo teisei į abortą Lenkijoje (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 28 d. CEDAW komiteto sprendimą byloje S. F. M. prieš Ispaniją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 28 d. CEDAW komiteto sprendimą byloje S. F. M. prieš Ispaniją,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 25 d. Europos Tarybos Lygybės ir nediskriminavimo komiteto ataskaitą dėl žmogaus teisių skatinimo ir interseksualių asmenų diskriminacijos panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. rugsėjo 25 d. Europos Tarybos Lygybės ir nediskriminavimo komiteto ataskaitą dėl žmogaus teisių skatinimo ir interseksualių asmenų diskriminacijos panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Lygybės ir nediskriminavimo komiteto 2015 m. balandžio 2 d. ataskaitą dėl translyčių asmenų diskriminacijos Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Lygybės ir nediskriminavimo komiteto 2015 m. balandžio 2 d. ataskaitą dėl translyčių asmenų diskriminacijos Europoje,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. kovo 5 d. Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. 2020–2025 m. lyčių lygybės strategija“ (COM(2020)0152),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl interseksualių asmenų teisių (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl interseksualių asmenų teisių (2),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/522, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (programa „ES – sveikatos labui“) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 282/2014 (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. kovo 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/522, kuriuo nustatoma 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (programa „ES – sveikatos labui“) ir panaikinamas Reglamentas (ES) Nr. 282/2014 (3),

| — | atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto 2019 m. lapkričio 22 d. paskelbtą ataskaitą „Pekinas + 25. 5-oji Pekino veiksmų platformos įgyvendinimo ES valstybėse narėse apžvalga“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos lyčių lygybės instituto 2019 m. lapkričio 22 d. paskelbtą ataskaitą „Pekinas + 25. 5-oji Pekino veiksmų platformos įgyvendinimo ES valstybėse narėse apžvalga“,

| — | atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Europos regiono biuro veiksmų lytinės ir reprodukcinės sveikatos srityje planą „Siekis įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.: niekas neturi likti nuošalyje“, kuriame nustatyti trys glaudžiai tarpusavyje susiję tikslai: „sudaryti sąlygas visiems asmenims priimti pagrįstus sprendimus dėl savo lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir užtikrinti, kad būtų gerbiamos, saugomos ir įgyvendintos jų žmogaus teisės“, „užtikrinti, kad visi žmonės galėtų naudotis kuo aukštesnio lygio lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis ir gerove“ ir „užtikrinti visuotinę galimybę gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas ir panaikinti nelygybę“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) Europos regiono biuro veiksmų lytinės ir reprodukcinės sveikatos srityje planą „Siekis įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.: niekas neturi likti nuošalyje“, kuriame nustatyti trys glaudžiai tarpusavyje susiję tikslai: „sudaryti sąlygas visiems asmenims priimti pagrįstus sprendimus dėl savo lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir užtikrinti, kad būtų gerbiamos, saugomos ir įgyvendintos jų žmogaus teisės“, „užtikrinti, kad visi žmonės galėtų naudotis kuo aukštesnio lygio lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis ir gerove“ ir „užtikrinti visuotinę galimybę gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas ir panaikinti nelygybę“,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės planuotos tėvystės federacijos Europos tinklo (angl. IPPF EN) ir Vokietijos federalinio švietimo sveikatos klausimais centro (vok. BZgA) ataskaitą „Lytinis švietimas Europoje ir Vidurinėje Azijoje. Esama padėtis ir naujausi pokyčiai“ (angl. „Sexuality Education in Europe and Central Asia: State of the Art and Recent Developments“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės planuotos tėvystės federacijos Europos tinklo (angl. IPPF EN) ir Vokietijos federalinio švietimo sveikatos klausimais centro (vok. BZgA) ataskaitą „Lytinis švietimas Europoje ir Vidurinėje Azijoje. Esama padėtis ir naujausi pokyčiai“ (angl. „Sexuality Education in Europe and Central Asia: State of the Art and Recent Developments“),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės planuotos tėvystės federacijos Europos tinklo partnerių tyrimą „Abortų teisės aktai ir jų įgyvendinimas Europoje ir Vidurinėje Azijoje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės planuotos tėvystės federacijos Europos tinklo partnerių tyrimą „Abortų teisės aktai ir jų įgyvendinimas Europoje ir Vidurinėje Azijoje“,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato paskelbtą tyrimą „COVID-19 krizės ir laikotarpio po krizės poveikis lytims“ (angl. „The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis“) (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 30 d. Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato paskelbtą tyrimą „COVID-19 krizės ir laikotarpio po krizės poveikis lytims“ (angl. „The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis“) (4),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 9 d. JT Moterys informacinį pranešimą „COVID-19 poveikis moterims“ (angl. „The Impact of COVID-19 on Women“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 9 d. JT Moterys informacinį pranešimą „COVID-19 poveikis moterims“ (angl. „The Impact of COVID-19 on Women“),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 23 d. JT ataskaitą „COVID-19 ir žmogaus teisės: visi tai patiriame“ (angl. „COVID-19 and Human Rights: We are all in this together“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 23 d. JT ataskaitą „COVID-19 ir žmogaus teisės: visi tai patiriame“ (angl. „COVID-19 and Human Rights: We are all in this together“),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 27 d. Jungtinių Tautų gyventojų fondo (UNFPA) ataskaitą „COVID-19 pandemijos poveikis šeimos planavimui ir smurto dėl lyties, moterų lyties organų žalojimo ir vaikų santuokų panaikinimui“ (angl. „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 27 d. Jungtinių Tautų gyventojų fondo (UNFPA) ataskaitą „COVID-19 pandemijos poveikis šeimos planavimui ir smurto dėl lyties, moterų lyties organų žalojimo ir vaikų santuokų panaikinimui“ (angl. „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage“),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 28 d. UNFPA pareiškimą „Milijonai naujų tikėtinų smurto, vaikų santuokų, moterų lyties organų žalojimo, neplanuoto nėštumo atvejų dėl COVID-19 pandemijos“ (angl. „Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. balandžio 28 d. UNFPA pareiškimą „Milijonai naujų tikėtinų smurto, vaikų santuokų, moterų lyties organų žalojimo, neplanuoto nėštumo atvejų dėl COVID-19 pandemijos“ (angl. „Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic“),

| — | atsižvelgdamas į Europos moterų lobistinės organizacijos informacinį pranešimą „Moterys neturi nukentėti dėl COVID-19“ (angl. „Women must not pay the price for COVID-19!“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos moterų lobistinės organizacijos informacinį pranešimą „Moterys neturi nukentėti dėl COVID-19“ (angl. „Women must not pay the price for COVID-19!“),

| — | atsižvelgdamas į prof. Sabine Oertelt-Prigione 2020 m. gegužės 27 d. paskelbtą tyrimą „Biologinės lyties ir socialinės lyties COVID-19 pandemijos metu“ (angl. „The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prof. Sabine Oertelt-Prigione 2020 m. gegužės 27 d. paskelbtą tyrimą „Biologinės lyties ir socialinės lyties COVID-19 pandemijos metu“ (angl. „The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic“),

| — | atsižvelgdamas į PSO gaires „Saugus abortas: techninės ir politikos gairės sveikatos priežiūros sistemoms“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO gaires „Saugus abortas: techninės ir politikos gairės sveikatos priežiūros sistemoms“,

| — | atsižvelgdamas į PSO visuotinę strategiją, kuria siekiama sparčiau panaikinti gimdos kaklelio vėžį kaip visuomenės sveikatos problemą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO visuotinę strategiją, kuria siekiama sparčiau panaikinti gimdos kaklelio vėžį kaip visuomenės sveikatos problemą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl COVID-19 priemonių poveikio demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl COVID-19 priemonių poveikio demokratijai, teisinei valstybei ir pagrindinėms teisėms (5),

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento forumo (EPF) lytinių ir reprodukcinių teisių klausimais ir Tarptautinės planuotos tėvystės federacijos Europos tinklo (angl. IPPF EN) 2020 m. balandžio 22 d. paskelbtą bendrą ataskaitą „Lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės per COVID-19 pandemiją“ (angl. „Sexual and Reproductive Health and Rights during pandemic“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento forumo (EPF) lytinių ir reprodukcinių teisių klausimais ir Tarptautinės planuotos tėvystės federacijos Europos tinklo (angl. IPPF EN) 2020 m. balandžio 22 d. paskelbtą bendrą ataskaitą „Lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės per COVID-19 pandemiją“ (angl. „Sexual and Reproductive Health and Rights during pandemic“),

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 12 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių pakto 12 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į JT Ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių komiteto 2016 m. gegužės 2 d. bendrąją pastabą Nr. 22 dėl teisės į lytinę ir reprodukcinę sveikatą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių komiteto 2016 m. gegužės 2 d. bendrąją pastabą Nr. 22 dėl teisės į lytinę ir reprodukcinę sveikatą,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 2, 7, 17 ir 26 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 2, 7, 17 ir 26 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių komiteto 2018 m. spalio 30 d. bendrąją pastabą Nr. 36 dėl Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 6 straipsnio dėl teisės į gyvybę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Žmogaus teisių komiteto 2018 m. spalio 30 d. bendrąją pastabą Nr. 36 dėl Tarptautinio pilietinių ir politinių teisių pakto 6 straipsnio dėl teisės į gyvybę,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo 2011 m. rugpjūčio 3 d. preliminarią ataskaitą dėl kiekvieno asmens teisės į aukščiausio įmanomo lygio fizinės ir psichinės sveikatos būklę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo 2011 m. rugpjūčio 3 d. preliminarią ataskaitą dėl kiekvieno asmens teisės į aukščiausio įmanomo lygio fizinės ir psichinės sveikatos būklę,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo 2016 m. balandžio 4 d. ataskaitą dėl kiekvieno asmens teisės į aukščiausio įmanomo lygio fizinės ir psichinės sveikatos būklę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo 2016 m. balandžio 4 d. ataskaitą dėl kiekvieno asmens teisės į aukščiausio įmanomo lygio fizinės ir psichinės sveikatos būklę,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo smurto prieš moteris, jo priežasčių ir padarinių klausimais ataskaitas, įskaitant 2019 m. liepos 11 d. ataskaitą dėl žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio į netinkamą elgesį su moterimis ir smurtą prieš jas teikiant reprodukcinės sveikatos paslaugas, ypatingą dėmesį skiriant smurtui gimdymo metu ir akušeriniam smurtui, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo smurto prieš moteris, jo priežasčių ir padarinių klausimais ataskaitas, įskaitant 2019 m. liepos 11 d. ataskaitą dėl žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio į netinkamą elgesį su moterimis ir smurtą prieš jas teikiant reprodukcinės sveikatos paslaugas, ypatingą dėmesį skiriant smurtui gimdymo metu ir akušeriniam smurtui,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. PSO pareiškimą dėl nepagarbos ir smurto gimdymo metu prevencijos ir panaikinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. PSO pareiškimą dėl nepagarbos ir smurto gimdymo metu prevencijos ir panaikinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos Lygybės ir nediskriminavimo komiteto 2019 m. rugsėjo 16 d. ataskaitą dėl akušerinio ir ginekologinio smurto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos Lygybės ir nediskriminavimo komiteto 2019 m. rugsėjo 16 d. ataskaitą dėl akušerinio ir ginekologinio smurto,

| — | atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2004 m. gruodžio 13 d. Tarybos direktyvą 2004/113/EB, įgyvendinančią vienodo požiūrio į moteris ir vyrus principą dėl galimybės naudotis prekėmis bei paslaugomis ir prekių tiekimo bei paslaugų teikimo (6),

| — | atsižvelgdamas į JT darbo grupės 2016 m. balandžio 8 d. ataskaitą moterų diskriminavimo teisėje ir praktikoje klausimu, kuri buvo pristatyta per 2016 m. birželio mėn. vykusią 32-ąją Žmogaus teisių tarybos sesiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT darbo grupės 2016 m. balandžio 8 d. ataskaitą moterų diskriminavimo teisėje ir praktikoje klausimu, kuri buvo pristatyta per 2016 m. birželio mėn. vykusią 32-ąją Žmogaus teisių tarybos sesiją,

| — | atsižvelgdamas į JT darbo grupės 2018 m. gegužės 14 d. ataskaitos moterų diskriminavimo teisėje ir praktikoje klausimu II dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT darbo grupės 2018 m. gegužės 14 d. ataskaitos moterų diskriminavimo teisėje ir praktikoje klausimu II dalį,

| — | atsižvelgdamas į JT darbo grupės 2016 m. balandžio 8 d. ataskaitos moterų diskriminavimo teisėje ir praktikoje klausimu III dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT darbo grupės 2016 m. balandžio 8 d. ataskaitos moterų diskriminavimo teisėje ir praktikoje klausimu III dalį,

| — | atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo 2019 m. sausio 10 d. ataskaitą žmogaus teisių gynėjų padėties klausimu, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT specialiojo pranešėjo 2019 m. sausio 10 d. ataskaitą žmogaus teisių gynėjų padėties klausimu,

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2011/24/ES dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas įgyvendinimo (7),

| — | atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2001 m. lapkričio 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2001/83/EB dėl Bendrijos kodekso, reglamentuojančio žmonėms skirtus vaistus (8),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos ir Taryboje posėdžiaujančių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Europos Komisijos 2018 m. lapkričio 19 d. bendrą pareiškimą „Naujasis Europos konsensusas dėl vystymosi: mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“, kuriame ES pakartoja esanti įsipareigojusi skatinti, saugoti ir užtikrinti kiekvieno asmens teisę turėti visapusišką kontrolę klausimais, susijusiais su jų lytine ir reprodukcine sveikata, ir laisvai bei atsakingai juos spręsti, nepatiriant diskriminacijos, prievartos ir smurto, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos ir Taryboje posėdžiaujančių valstybių narių vyriausybių atstovų, Europos Parlamento ir Europos Komisijos 2018 m. lapkričio 19 d. bendrą pareiškimą „Naujasis Europos konsensusas dėl vystymosi: mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“, kuriame ES pakartoja esanti įsipareigojusi skatinti, saugoti ir užtikrinti kiekvieno asmens teisę turėti visapusišką kontrolę klausimais, susijusiais su jų lytine ir reprodukcine sveikata, ir laisvai bei atsakingai juos spręsti, nepatiriant diskriminacijos, prievartos ir smurto,

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl lytinio švietimo kriminalizavimo Lenkijoje (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. lapkričio 14 d. rezoliuciją dėl lytinio švietimo kriminalizavimo Lenkijoje (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. vasario 13 d. rezoliuciją dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES (10),

| — | atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės skatinimo psichikos sveikatos ir klinikinių tyrimų srityje (11), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2017 m. vasario 14 d. rezoliuciją dėl lyčių lygybės skatinimo psichikos sveikatos ir klinikinių tyrimų srityje (11),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos 2003 m. gruodžio 2 d. rekomendaciją dėl vėžio tyrimų (12), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos 2003 m. gruodžio 2 d. rekomendaciją dėl vėžio tyrimų (12),

| — | atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 7 d. Europos gaires dėl gimdos kaklelio vėžio tyrimų kokybės užtikrinimo ir į 2006 m. balandžio 12 d. Europos gaires dėl krūties vėžio tyrimų ir diagnozavimo kokybės užtikrinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2008 m. gegužės 7 d. Europos gaires dėl gimdos kaklelio vėžio tyrimų kokybės užtikrinimo ir į 2006 m. balandžio 12 d. Europos gaires dėl krūties vėžio tyrimų ir diagnozavimo kokybės užtikrinimo,

| — | atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro 2017 m. gruodžio mėn. teminį dokumentą dėl moterų lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių Europoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro 2017 m. gruodžio mėn. teminį dokumentą dėl moterų lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių Europoje,

| — | atsižvelgdamas į PSO 2017–2021 m. moterų sveikatos ir gerovės PSO Europos regione strategiją ir 2016 m. veiksmų lytinės ir reprodukcinės sveikatos srityje planą „Siekis įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.: niekas neturi likti nuošalyje“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO 2017–2021 m. moterų sveikatos ir gerovės PSO Europos regione strategiją ir 2016 m. veiksmų lytinės ir reprodukcinės sveikatos srityje planą „Siekis įgyvendinti Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m.: niekas neturi likti nuošalyje“,

| — | atsižvelgdamas į PSO 2016–2030 m. visuotinę moterų, vaikų ir paauglių sveikatos strategiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO 2016–2030 m. visuotinę moterų, vaikų ir paauglių sveikatos strategiją,

| — | atsižvelgdamas į PSO Europos regiono biuro ir Vokietijos federalinio švietimo sveikatos klausimais centro (vok. BZgA) lytinio švietimo Europoje standartus – politikams, švietimo ir sveikatos įstaigoms skirtą programą – bei UNESCO dokumentą „Tarptautinės techninės lytinio švietimo gairės: įrodymais grindžiama strategija“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į PSO Europos regiono biuro ir Vokietijos federalinio švietimo sveikatos klausimais centro (vok. BZgA) lytinio švietimo Europoje standartus – politikams, švietimo ir sveikatos įstaigoms skirtą programą – bei UNESCO dokumentą „Tarptautinės techninės lytinio švietimo gairės: įrodymais grindžiama strategija“,

| — | atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių komiteto 2009 m. kovo 30 d. sprendimą dėl kolektyvinio skundo Nr. 45/2007, kurį prieš Kroatiją pateikė Tarptautinis žmogaus teisių teisinės apsaugos centras (INTERIGHTS), ir į JT vaiko teisių komiteto 2013 m. balandžio 17 d. bendrąją pastabą Nr. 15 dėl vaiko teisės į aukščiausio įmanomo lygio sveikatos būklę (24 str.), kurioje pabrėžiama, kad paaugliams turėtų būti suteikiama prieiga prie tinkamos ir objektyvios informacijos lytiškumo ir reprodukciniais klausimais, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos socialinių teisių komiteto 2009 m. kovo 30 d. sprendimą dėl kolektyvinio skundo Nr. 45/2007, kurį prieš Kroatiją pateikė Tarptautinis žmogaus teisių teisinės apsaugos centras (INTERIGHTS), ir į JT vaiko teisių komiteto 2013 m. balandžio 17 d. bendrąją pastabą Nr. 15 dėl vaiko teisės į aukščiausio įmanomo lygio sveikatos būklę (24 str.), kurioje pabrėžiama, kad paaugliams turėtų būti suteikiama prieiga prie tinkamos ir objektyvios informacijos lytiškumo ir reprodukciniais klausimais,

| — | atsižvelgdamas į JT gyventojų fondo 2019 m. Pasaulio demografinės padėties ataskaitą „Nebaigti darbai: siekis užtikrinti teises ir galimybes rinktis VISIEMS“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT gyventojų fondo 2019 m. Pasaulio demografinės padėties ataskaitą „Nebaigti darbai: siekis užtikrinti teises ir galimybes rinktis VISIEMS“,

| — | atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto nuomonę,

| — | atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A9-0169/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pranešimą (A9-0169/2021),

| A. | kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata yra fizinės, emocinės, psichinės ir socialinės gerovės būklė, susijusi su visais lytiškumo ir reprodukcijos aspektais, o ne tik su tuo, kad nesama funkcijos sutrikimų, negalios ar nefiksuojamas mirtingumas, be to, kadangi visi asmenys turi teisę priimti sprendimus dėl savo kūno (13), nepatirdami diskriminacijos, prievartos ir smurto, ir naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis, kuriomis remiama ta teisė ir taikomas teigiamas požiūris į lytiškumą ir reprodukciją, nes lytiškumas – sudedamoji žmogaus egzistencijos dalis; |
| --- | --- |

A.

kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata yra fizinės, emocinės, psichinės ir socialinės gerovės būklė, susijusi su visais lytiškumo ir reprodukcijos aspektais, o ne tik su tuo, kad nesama funkcijos sutrikimų, negalios ar nefiksuojamas mirtingumas, be to, kadangi visi asmenys turi teisę priimti sprendimus dėl savo kūno (13), nepatirdami diskriminacijos, prievartos ir smurto, ir naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis, kuriomis remiama ta teisė ir taikomas teigiamas požiūris į lytiškumą ir reprodukciją, nes lytiškumas – sudedamoji žmogaus egzistencijos dalis;

| B. | kadangi, remiantis PSO, lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra bendras terminas, kuriuo įvardijami įvairūs visiems asmenims aktualūs klausimai ir kuris apima keturias atskiras sritis: lytinę sveikatą, seksualines teises, reprodukcinę sveikatą ir reprodukcines teises; kadangi ši sveikata bei šios teisės yra grindžiamos visų asmenų teise į tai, kad būtų gerbiamas jų kūno neliečiamumas, privatumas ir asmens savarankiškumas, teise į tai, kad jų seksualinė orientacija ir lytinė tapatybė būtų visiškai gerbiamos, teise apsispręsti, su kuo ir kada būti seksualiai aktyviems, teise į saugią seksualinę patirtį, teise apsispręsti, ar tuoktis bei kada ir su kuo tai daryti, taip pat ar turėti vaiką ar vaikų, kiek jų turėti ir kokiais būdais šito siekti, teise visą gyvenimą gauti informaciją, išteklius, paslaugas ir pagalbą, būtiną pirmiau išdėstytiems tikslams pasiekti, nepatiriant diskriminacijos, prievartos, išnaudojimo ir smurto; |
| --- | --- |

B.

kadangi, remiantis PSO, lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra bendras terminas, kuriuo įvardijami įvairūs visiems asmenims aktualūs klausimai ir kuris apima keturias atskiras sritis: lytinę sveikatą, seksualines teises, reprodukcinę sveikatą ir reprodukcines teises; kadangi ši sveikata bei šios teisės yra grindžiamos visų asmenų teise į tai, kad būtų gerbiamas jų kūno neliečiamumas, privatumas ir asmens savarankiškumas, teise į tai, kad jų seksualinė orientacija ir lytinė tapatybė būtų visiškai gerbiamos, teise apsispręsti, su kuo ir kada būti seksualiai aktyviems, teise į saugią seksualinę patirtį, teise apsispręsti, ar tuoktis bei kada ir su kuo tai daryti, taip pat ar turėti vaiką ar vaikų, kiek jų turėti ir kokiais būdais šito siekti, teise visą gyvenimą gauti informaciją, išteklius, paslaugas ir pagalbą, būtiną pirmiau išdėstytiems tikslams pasiekti, nepatiriant diskriminacijos, prievartos, išnaudojimo ir smurto;

| C. | kadangi pagal tarptautinę ir Europos žmogaus teisių teisę, pvz., Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir Europos žmogaus teisių konvenciją, lytinės ir reprodukcinės teisės saugomos kaip žmogaus teisės ir yra esminis visapusiškos sveikatos priežiūros teikimo aspektas; kadangi sveikatos teisės, ypač kalbant apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą, yra pagrindinės moterų teisės ir turėtų būti sustiprintos, jų negalima jokiu būdu apriboti ar panaikinti; kadangi lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių užtikrinimas – tai esminis žmogaus orumo elementas, kuris yra neatsiejamai susijęs su lyčių lygybės įgyvendinimu ir kova su smurtu dėl lyties; kadangi turėtų būti užtikrintas visapusiškas autonomiškumas, kiek tai susiję su asmens kūnu ir dėl jo priimamais sprendimais; |
| --- | --- |

C.

kadangi pagal tarptautinę ir Europos žmogaus teisių teisę, pvz., Tarptautinį pilietinių ir politinių teisių paktą ir Tarptautinį ekonominių, socialinių ir kultūrinių teisių paktą, Konvenciją dėl visų formų diskriminacijos panaikinimo moterims ir Europos žmogaus teisių konvenciją, lytinės ir reprodukcinės teisės saugomos kaip žmogaus teisės ir yra esminis visapusiškos sveikatos priežiūros teikimo aspektas; kadangi sveikatos teisės, ypač kalbant apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą, yra pagrindinės moterų teisės ir turėtų būti sustiprintos, jų negalima jokiu būdu apriboti ar panaikinti; kadangi lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių užtikrinimas – tai esminis žmogaus orumo elementas, kuris yra neatsiejamai susijęs su lyčių lygybės įgyvendinimu ir kova su smurtu dėl lyties; kadangi turėtų būti užtikrintas visapusiškas autonomiškumas, kiek tai susiję su asmens kūnu ir dėl jo priimamais sprendimais;

| D. | kadangi Europos Sąjunga turi tiesioginę kompetenciją imtis išorės veiksmų, siekdama gerinti lytinės bei reprodukcinės sveikatos bei teisių padėtį; kadangi Europos Sąjunga neturi tiesioginės kompetencijos imtis veiksmų, siekdama gerinti lytinės bei reprodukcinės sveikatos bei teisių padėtį Sąjungoje, tačiau valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas vyksta taikant atvirą koordinavimo metodą; kadangi Europos Sąjunga ragina, skatina ir remia valstybes nares, kad visiems būtų užtikrinta lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūra bei teisės; |
| --- | --- |

D.

kadangi Europos Sąjunga turi tiesioginę kompetenciją imtis išorės veiksmų, siekdama gerinti lytinės bei reprodukcinės sveikatos bei teisių padėtį; kadangi Europos Sąjunga neturi tiesioginės kompetencijos imtis veiksmų, siekdama gerinti lytinės bei reprodukcinės sveikatos bei teisių padėtį Sąjungoje, tačiau valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimas vyksta taikant atvirą koordinavimo metodą; kadangi Europos Sąjunga ragina, skatina ir remia valstybes nares, kad visiems būtų užtikrinta lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūra bei teisės;

| E. | kadangi smurtas dėl lyties yra plačiai paplitęs ir COVID-19 pandemija dar padidino jo mastą; kadangi nustatyta, kad 25 proc. moterų per gyvenimą patiria kokios nors formos smurtą dėl lyties ir nesuskaičiuojama daugybė moterų dėl įsišaknijusių lyčių stereotipų ir dėl jų susidariusių socialinių normų patiria seksualinius išpuolius ir priekabiavimą intymiuose santykiuose ir visuomeniniame gyvenime; |
| --- | --- |

E.

kadangi smurtas dėl lyties yra plačiai paplitęs ir COVID-19 pandemija dar padidino jo mastą; kadangi nustatyta, kad 25 proc. moterų per gyvenimą patiria kokios nors formos smurtą dėl lyties ir nesuskaičiuojama daugybė moterų dėl įsišaknijusių lyčių stereotipų ir dėl jų susidariusių socialinių normų patiria seksualinius išpuolius ir priekabiavimą intymiuose santykiuose ir visuomeniniame gyvenime;

| F. | kadangi lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių nepaisymas prilygsta žmogaus teisių – pirmiausia teisių į gyvybę, fizinę ir psichinę neliečiamybę, lygybę, nediskriminavimą, sveikatą, švietimą, orumą, privatų gyvenimą ir laisvę nuo nežmoniško ir žmogaus orumą žeminančio elgesio – pažeidimui; kadangi moterų lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių pažeidimai yra smurto prieš moteris ir mergaites forma, jie kenkia pažangai siekiant lyčių lygybės (14); |
| --- | --- |

F.

kadangi lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių nepaisymas prilygsta žmogaus teisių – pirmiausia teisių į gyvybę, fizinę ir psichinę neliečiamybę, lygybę, nediskriminavimą, sveikatą, švietimą, orumą, privatų gyvenimą ir laisvę nuo nežmoniško ir žmogaus orumą žeminančio elgesio – pažeidimui; kadangi moterų lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių pažeidimai yra smurto prieš moteris ir mergaites forma, jie kenkia pažangai siekiant lyčių lygybės (14);

| G. | kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra tikslai, numatyti pagal 3-iąjį JT darnaus vystymosi tikslą (DVT), o kova su smurtu dėl lyties ir žalinga praktika yra tikslai, numatyti pagal 5-ąjį DVT; |
| --- | --- |

G.

kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra tikslai, numatyti pagal 3-iąjį JT darnaus vystymosi tikslą (DVT), o kova su smurtu dėl lyties ir žalinga praktika yra tikslai, numatyti pagal 5-ąjį DVT;

| H. | kadangi, nors lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių standartai ES yra vieni aukščiausių pasaulyje ir kai kurios valstybės narės įgyvendino politiką ir programas, kuriomis užtikrinamos lytinės ir reprodukcinės teisės, iki šiol kyla iššūkių, taip pat problemų, susijusių su nepakankamu prieinamumu ir įperkamumu, atotrūkiu, skirtumais ir nelygybe įgyvendinant lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūrą bei teises tiek ES, tiek jos valstybėse narėse, atsižvelgiant į amžių, biologinę lytį, socialinę lytį, rasę, etninę kilmę, socialinį sluoksnį, religinę priklausomybę ar įsitikinimus, santuokinę padėtį, socialinį ir ekonominį statusą, negalią, užsikrėtimą ŽIV (arba lytiškai plintančiomis infekcijomis), nacionalinę ar socialinę kilmę, teisinį ar migracijos statusą, kalbą, seksualinę orientaciją arba lytinę tapatybę; |
| --- | --- |

H.

kadangi, nors lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių standartai ES yra vieni aukščiausių pasaulyje ir kai kurios valstybės narės įgyvendino politiką ir programas, kuriomis užtikrinamos lytinės ir reprodukcinės teisės, iki šiol kyla iššūkių, taip pat problemų, susijusių su nepakankamu prieinamumu ir įperkamumu, atotrūkiu, skirtumais ir nelygybe įgyvendinant lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūrą bei teises tiek ES, tiek jos valstybėse narėse, atsižvelgiant į amžių, biologinę lytį, socialinę lytį, rasę, etninę kilmę, socialinį sluoksnį, religinę priklausomybę ar įsitikinimus, santuokinę padėtį, socialinį ir ekonominį statusą, negalią, užsikrėtimą ŽIV (arba lytiškai plintančiomis infekcijomis), nacionalinę ar socialinę kilmę, teisinį ar migracijos statusą, kalbą, seksualinę orientaciją arba lytinę tapatybę;

| I. | kadangi iššūkiai ir kliūtys lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje, be kita ko, gali apimti teisinio, finansinio, kultūrinio ir informacinio pobūdžio kliūtis, pvz., nepakankamas galimybes naudotis visuotinėmis, kokybiškomis ir prieinamomis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, išsamaus, amžių atitinkančio ir įrodymais pagrįsto lytinio švietimo trūkumą (ypač atsižvelgiant į tai, kad LGBTI asmenims gali būti labai trukdoma naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis bei teisėmis dėl to, kad lytinio švietimo programose neatsižvelgiama į seksualinės orientacijos įvairovę), lytinę tapatybę, lyties raišką ir lyties požymius, šiuolaikinių kontracepcijos metodų trūkumą, atsisakymą teikti medicininės priežiūros paslaugas dėl asmeninių įsitikinimų, teisinius apribojimus ir praktines kliūtis naudotis abortų paslaugomis, atsisakymą teikti abortų paslaugas, priverstinius abortus, smurtą dėl lyties, ginekologinį ir akušerinį smurtą, priverstinę sterilizaciją, be kita ko, teisinio lyties pakeitimo pripažinimo kontekste, bauginimą, žiaurų ir žeminantį elgesį, gimdyvių mirtingumo lygio ir paramos psichinei sveikatai skirtumus ir spragas, didėjantį Cezario pjūvių skaičių, prieigos prie gimdos kaklelio vėžio gydymo paslaugų trūkumą, ribotą prieigą prie dirbtinio apvaisinimo ir nevaisingumo gydymo paslaugų, sunkumus gauti prekes, būtinas lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms, aukštus lytiškai plintančių infekcijų ir ŽIV rodiklius, aukštus paauglių nėštumo rodiklius, žalingus lyčių stereotipus ir praktiką, pvz., moterų ir interseksualių asmenų lyties organų žalojimą, vaikų, ankstyvas ir priverstines santuokas ir nužudymus dėl garbės, taip pat vadinamosios atvertimo terapijos praktiką, kuri gali būti seksualinio smurto forma, pvz., korekcinis lesbiečių ir biseksualių moterų ir mergaičių, taip pat translyčių asmenų žaginimas, ir pasenusias arba ideologiškai pagrįstas teisines nuostatas, ribojančias lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises; |
| --- | --- |

I.

kadangi iššūkiai ir kliūtys lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje, be kita ko, gali apimti teisinio, finansinio, kultūrinio ir informacinio pobūdžio kliūtis, pvz., nepakankamas galimybes naudotis visuotinėmis, kokybiškomis ir prieinamomis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, išsamaus, amžių atitinkančio ir įrodymais pagrįsto lytinio švietimo trūkumą (ypač atsižvelgiant į tai, kad LGBTI asmenims gali būti labai trukdoma naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis bei teisėmis dėl to, kad lytinio švietimo programose neatsižvelgiama į seksualinės orientacijos įvairovę), lytinę tapatybę, lyties raišką ir lyties požymius, šiuolaikinių kontracepcijos metodų trūkumą, atsisakymą teikti medicininės priežiūros paslaugas dėl asmeninių įsitikinimų, teisinius apribojimus ir praktines kliūtis naudotis abortų paslaugomis, atsisakymą teikti abortų paslaugas, priverstinius abortus, smurtą dėl lyties, ginekologinį ir akušerinį smurtą, priverstinę sterilizaciją, be kita ko, teisinio lyties pakeitimo pripažinimo kontekste, bauginimą, žiaurų ir žeminantį elgesį, gimdyvių mirtingumo lygio ir paramos psichinei sveikatai skirtumus ir spragas, didėjantį Cezario pjūvių skaičių, prieigos prie gimdos kaklelio vėžio gydymo paslaugų trūkumą, ribotą prieigą prie dirbtinio apvaisinimo ir nevaisingumo gydymo paslaugų, sunkumus gauti prekes, būtinas lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms, aukštus lytiškai plintančių infekcijų ir ŽIV rodiklius, aukštus paauglių nėštumo rodiklius, žalingus lyčių stereotipus ir praktiką, pvz., moterų ir interseksualių asmenų lyties organų žalojimą, vaikų, ankstyvas ir priverstines santuokas ir nužudymus dėl garbės, taip pat vadinamosios atvertimo terapijos praktiką, kuri gali būti seksualinio smurto forma, pvz., korekcinis lesbiečių ir biseksualių moterų ir mergaičių, taip pat translyčių asmenų žaginimas, ir pasenusias arba ideologiškai pagrįstas teisines nuostatas, ribojančias lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises;

| J. | kadangi lytinės ir reprodukcinės sveikatos užtikrinimo paslaugos yra esminės sveikatos priežiūros paslaugos, kurios turėtų būti prieinamos visiems ir turėtų apimti išsamų, įrodymais pagrįstą ir prie amžiaus pritaikytą lytinį švietimą ir švietimą santykių klausimais, informaciją, konfidencialias ir nešališkas konsultacijas ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir gerovės užtikrinimo paslaugas, informavimą ir konsultavimą šiuolaikinės kontracepcijos klausimais, taip pat galimybę naudotis įvairiomis šiuolaikinėmis kontracepcijos priemonėmis, priežiūrą iki gimdymo, gimdymo metu ir pagimdžius, akušerių paslaugas, akušerinę ir naujagimių priežiūrą, saugaus ir teisėto aborto paslaugas ir priežiūrą, įskaitant nesaugaus aborto sukeltų komplikacijų gydymą, ŽIV ir kitų lytiškai plintančių infekcijų prevenciją bei gydymą, paslaugas, teikiamas siekiant nustatyti seksualinės prievartos ir smurto dėl lyties atvejus, užkirsti jiems kelią ir juos ištirti, su reprodukcine sistema susijusių vėžio atvejų, įskaitant gimdos kaklelio vėžį, prevenciją, diagnozavimą ir gydymą, taip pat vaisingumo priežiūrą ir nevaisingumo gydymą; |
| --- | --- |

J.

kadangi lytinės ir reprodukcinės sveikatos užtikrinimo paslaugos yra esminės sveikatos priežiūros paslaugos, kurios turėtų būti prieinamos visiems ir turėtų apimti išsamų, įrodymais pagrįstą ir prie amžiaus pritaikytą lytinį švietimą ir švietimą santykių klausimais, informaciją, konfidencialias ir nešališkas konsultacijas ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir gerovės užtikrinimo paslaugas, informavimą ir konsultavimą šiuolaikinės kontracepcijos klausimais, taip pat galimybę naudotis įvairiomis šiuolaikinėmis kontracepcijos priemonėmis, priežiūrą iki gimdymo, gimdymo metu ir pagimdžius, akušerių paslaugas, akušerinę ir naujagimių priežiūrą, saugaus ir teisėto aborto paslaugas ir priežiūrą, įskaitant nesaugaus aborto sukeltų komplikacijų gydymą, ŽIV ir kitų lytiškai plintančių infekcijų prevenciją bei gydymą, paslaugas, teikiamas siekiant nustatyti seksualinės prievartos ir smurto dėl lyties atvejus, užkirsti jiems kelią ir juos ištirti, su reprodukcine sistema susijusių vėžio atvejų, įskaitant gimdos kaklelio vėžį, prevenciją, diagnozavimą ir gydymą, taip pat vaisingumo priežiūrą ir nevaisingumo gydymą;

| K. | kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra žmogaus teisės ir ES valstybės narės, vadovaudamosi tarptautiniais žmogaus teisių standartais, turi jų paisyti; kadangi pagarba žmogaus teisėms būtina demokratijos veikimui; kadangi žmogaus teisės, demokratija ir teisinė valstybė yra tarpusavyje susiję aspektai; kadangi visos ES valstybės narės turi visapusiškai gerbti visas ES vertybes; |
| --- | --- |

K.

kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra žmogaus teisės ir ES valstybės narės, vadovaudamosi tarptautiniais žmogaus teisių standartais, turi jų paisyti; kadangi pagarba žmogaus teisėms būtina demokratijos veikimui; kadangi žmogaus teisės, demokratija ir teisinė valstybė yra tarpusavyje susiję aspektai; kadangi visos ES valstybės narės turi visapusiškai gerbti visas ES vertybes;

| L. | kadangi lytinė sveikata yra esminis bendros asmenų, porų ir šeimų sveikatos ir gerovės elementas, taip pat labai svarbus bendruomenių ir šalių socialiniam ir ekonominiam vystymuisi, o galimybė gauti sveikatos, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą, priežiūros paslaugas yra žmogaus teisė; kadangi teikti tam tikro pobūdžio lytinį švietimą ir švietimą sveikatos srityje jau yra privaloma daugumoje valstybių narių; |
| --- | --- |

L.

kadangi lytinė sveikata yra esminis bendros asmenų, porų ir šeimų sveikatos ir gerovės elementas, taip pat labai svarbus bendruomenių ir šalių socialiniam ir ekonominiam vystymuisi, o galimybė gauti sveikatos, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą, priežiūros paslaugas yra žmogaus teisė; kadangi teikti tam tikro pobūdžio lytinį švietimą ir švietimą sveikatos srityje jau yra privaloma daugumoje valstybių narių;

| M. | kadangi PSO nevaisingumą apibrėžia kaip „reprodukcinės sistemos ligą, kuriai būdingas negebėjimas per 12 mėnesių ar daugiau reguliarių nesaugių lytinių santykių pasiekti klinikinį nėštumą“; kadangi į šią apibrėžtį neįtrauktos lesbietės ir biseksualios moterys, taip pat translyčiai asmenys tos pačios lyties porose ar vienišos moterys, kurie domisi vaisingumo užtikrinimo galimybėmis, ir dėl to dar labiau paaštrėja jiems kylantys socialiniai ir teisiniai iššūkiai, susiję su galimybe pasinaudoti pagalbinio apvaisinimo technologijomis, sprendžiant nevaisingumo problemą; kadangi lesbietės ir biseksualios moterys gali negebėti įrodyti savo „nevaisingumo“, todėl joms gali būti nesuteikta galimybė naudotis pagalbinio apvaisinimo technologijomis (15); |
| --- | --- |

M.

kadangi PSO nevaisingumą apibrėžia kaip „reprodukcinės sistemos ligą, kuriai būdingas negebėjimas per 12 mėnesių ar daugiau reguliarių nesaugių lytinių santykių pasiekti klinikinį nėštumą“; kadangi į šią apibrėžtį neįtrauktos lesbietės ir biseksualios moterys, taip pat translyčiai asmenys tos pačios lyties porose ar vienišos moterys, kurie domisi vaisingumo užtikrinimo galimybėmis, ir dėl to dar labiau paaštrėja jiems kylantys socialiniai ir teisiniai iššūkiai, susiję su galimybe pasinaudoti pagalbinio apvaisinimo technologijomis, sprendžiant nevaisingumo problemą; kadangi lesbietės ir biseksualios moterys gali negebėti įrodyti savo „nevaisingumo“, todėl joms gali būti nesuteikta galimybė naudotis pagalbinio apvaisinimo technologijomis (15);

| N. | kadangi tam tikromis aplinkybėmis translyčiai vyrai ir nebinarinio lytiškumo asmenys taip pat gali lauktis ir tokiais atvejais jiems turėtų būti suteikta galimybė gauti nėštumo ir su gimdymu susijusios priežiūros paslaugas, nediskriminuojant dėl lytinės tapatybės; |
| --- | --- |

N.

kadangi tam tikromis aplinkybėmis translyčiai vyrai ir nebinarinio lytiškumo asmenys taip pat gali lauktis ir tokiais atvejais jiems turėtų būti suteikta galimybė gauti nėštumo ir su gimdymu susijusios priežiūros paslaugas, nediskriminuojant dėl lytinės tapatybės;

| O. | kadangi turėtų būti išvengta mirčių gimdant, o galimybė naudotis įrodymais pagrįsta, kokybiška ir prieinama motinystės, nėštumo ir su gimdymu susijusia priežiūra yra žmogaus teisė ir turi būti užtikrinta be jokios diskriminacijos; |
| --- | --- |

O.

kadangi turėtų būti išvengta mirčių gimdant, o galimybė naudotis įrodymais pagrįsta, kokybiška ir prieinama motinystės, nėštumo ir su gimdymu susijusia priežiūra yra žmogaus teisė ir turi būti užtikrinta be jokios diskriminacijos;

| P. | kadangi besilaukiančiųjų patirtis gimdymo metu apima įvairias priverstines medicinines intervencijas, įskaitant fizinį ir žodinį smurtą, gimdymo žaizdų siuvimą be nuskausminimo, jų sprendimų nepaisymą, nepakankamą pagarbą informacija pagrįstam sutikimui; visa tai gali prilygti smurtui ir žiauriam bei nežmoniškam elgesiui; |
| --- | --- |

P.

kadangi besilaukiančiųjų patirtis gimdymo metu apima įvairias priverstines medicinines intervencijas, įskaitant fizinį ir žodinį smurtą, gimdymo žaizdų siuvimą be nuskausminimo, jų sprendimų nepaisymą, nepakankamą pagarbą informacija pagrįstam sutikimui; visa tai gali prilygti smurtui ir žiauriam bei nežmoniškam elgesiui;

| Q. | kadangi išsamus, įrodymais pagrįstas, nediskriminacinis ir amžių atitinkantis lytinis švietimas, grindžiamas teisėmis ir lyčių aspektu, kaip nurodyta UNESCO tarptautinėse techninėse gairėse, padeda užtikrinti atsakingą lytinį gyvenimą ir suteikia vaikams ir jaunimui daugiau galimybių, nes tokiu būdu pateikiama moksliškai patikima ir prie amžiaus pritaikyta informacija apie seksualumą, sprendžiami lytinės ir reprodukcinės sveikatos klausimai, įskaitant, be kita ko, žmogaus socialinę raidą, lytinę ir reprodukcinę anatomiją ir fiziologiją, sutikimą, brendimą ir menstruacijas, reprodukciją, šiuolaikinę kontracepciją, nėštumą ir gimdymą, lytiškai plintančias infekcijas ir kovą su smurtu dėl lyties, įskaitant žalingą praktiką, pavyzdžiui, vaikų, ankstyvąsias ir priverstines santuokas ir moterų lyties organų žalojimą; kadangi amžių atitinkantis išsamus lytinis švietimas yra labai svarbus formuojant vaikų ir jaunimo įgūdžius kurti sveikus, lygiateisius ir saugius santykius, visų pirma atsižvelgiant į lyčių normas, lyčių lygybę, jėgos dinamiką santykiuose, sutikimą, pagarbą vienas kito nustatytoms riboms, ir padeda siekti lyčių lygybės; |
| --- | --- |

Q.

kadangi išsamus, įrodymais pagrįstas, nediskriminacinis ir amžių atitinkantis lytinis švietimas, grindžiamas teisėmis ir lyčių aspektu, kaip nurodyta UNESCO tarptautinėse techninėse gairėse, padeda užtikrinti atsakingą lytinį gyvenimą ir suteikia vaikams ir jaunimui daugiau galimybių, nes tokiu būdu pateikiama moksliškai patikima ir prie amžiaus pritaikyta informacija apie seksualumą, sprendžiami lytinės ir reprodukcinės sveikatos klausimai, įskaitant, be kita ko, žmogaus socialinę raidą, lytinę ir reprodukcinę anatomiją ir fiziologiją, sutikimą, brendimą ir menstruacijas, reprodukciją, šiuolaikinę kontracepciją, nėštumą ir gimdymą, lytiškai plintančias infekcijas ir kovą su smurtu dėl lyties, įskaitant žalingą praktiką, pavyzdžiui, vaikų, ankstyvąsias ir priverstines santuokas ir moterų lyties organų žalojimą; kadangi amžių atitinkantis išsamus lytinis švietimas yra labai svarbus formuojant vaikų ir jaunimo įgūdžius kurti sveikus, lygiateisius ir saugius santykius, visų pirma atsižvelgiant į lyčių normas, lyčių lygybę, jėgos dinamiką santykiuose, sutikimą, pagarbą vienas kito nustatytoms riboms, ir padeda siekti lyčių lygybės;

| R. | kadangi nesudarant galimybių gauti patikimos ir įrodymais pagrįstos mokslinės informacijos ir švietimo pažeidžiamos asmenų teisės, nes jiems trukdoma priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl savo lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, taip pat kenkiama sveikam požiūriui į lyčių lygybę; |
| --- | --- |

R.

kadangi nesudarant galimybių gauti patikimos ir įrodymais pagrįstos mokslinės informacijos ir švietimo pažeidžiamos asmenų teisės, nes jiems trukdoma priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl savo lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, taip pat kenkiama sveikam požiūriui į lyčių lygybę;

| S. | kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata apima su menstruacijomis susijusią higieną ir sanitariją, taip pat sisteminius ir socialinius bei ekonominius su menstruacijomis susijusio stigmatizavimo ir diskriminacijos veiksnius; kadangi viena iš 10-ties moterų Europoje patiria su menstruacijomis susijusį nepriteklių, reiškiantį ribotą galimybę gauti higienos priemonių, šią problemą dar labiau paaštrina lyčių atžvilgiu šališkas menstruacijų higienos priemonių apmokestinimas ES; kadangi gėda, negydomas menstruacijų skausmas ir diskriminuojančios tradicijos lemia tai, kad mergaitės nebaigia mokyklos ir rečiau lanko mokyklą bei eina į darbą; kadangi dabartinis neigiamas požiūris ir mitai, susiję su menstruacijomis, daro įtaką sprendimams dėl reprodukcinės sveikatos; kadangi sąsajų tarp higienos menstruacijų metu ir gimdyvių sergamumo, mirtingumo, nevaisingumo, lytiškai plintančių infekcijų ir (arba) ŽIV ir gimdos kaklelio vėžio suvokimas gali padėti ankstyvu etapu aptikti ligas ir išsaugoti gyvybes; |
| --- | --- |

S.

kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata apima su menstruacijomis susijusią higieną ir sanitariją, taip pat sisteminius ir socialinius bei ekonominius su menstruacijomis susijusio stigmatizavimo ir diskriminacijos veiksnius; kadangi viena iš 10-ties moterų Europoje patiria su menstruacijomis susijusį nepriteklių, reiškiantį ribotą galimybę gauti higienos priemonių, šią problemą dar labiau paaštrina lyčių atžvilgiu šališkas menstruacijų higienos priemonių apmokestinimas ES; kadangi gėda, negydomas menstruacijų skausmas ir diskriminuojančios tradicijos lemia tai, kad mergaitės nebaigia mokyklos ir rečiau lanko mokyklą bei eina į darbą; kadangi dabartinis neigiamas požiūris ir mitai, susiję su menstruacijomis, daro įtaką sprendimams dėl reprodukcinės sveikatos; kadangi sąsajų tarp higienos menstruacijų metu ir gimdyvių sergamumo, mirtingumo, nevaisingumo, lytiškai plintančių infekcijų ir (arba) ŽIV ir gimdos kaklelio vėžio suvokimas gali padėti ankstyvu etapu aptikti ligas ir išsaugoti gyvybes;

| T. | kadangi šiuolaikinė kontracepcija atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant lyčių lygybę ir užkertant kelią neplanuotam nėštumui, taip pat užtikrinant asmenų teisę priimti sprendimus dėl savo šeimos pasirinkimų aktyviai ir atsakingai planuojant, kiek vaikų norima susilaukti, kada ir išlaikant kokius tarpus; kadangi tam tikri šiuolaikinės kontracepcijos metodai taip pat mažina ŽIV ir (arba) lytiškai plintančių infekcijų paplitimą; kadangi šiuolaikinės kontracepcijos priemonių prieinamumui vis dar kenkia praktinės, finansinės, socialinės ir kultūrinės kliūtys, įskaitant su kontracepcija susijusius mitus, pasenusį požiūrį į moterų seksualumą ir kontracepciją, taip pat stereotipinį mąstymą, kad tik moterys yra atsakingos už kontracepciją; |
| --- | --- |

T.

kadangi šiuolaikinė kontracepcija atlieka svarbų vaidmenį užtikrinant lyčių lygybę ir užkertant kelią neplanuotam nėštumui, taip pat užtikrinant asmenų teisę priimti sprendimus dėl savo šeimos pasirinkimų aktyviai ir atsakingai planuojant, kiek vaikų norima susilaukti, kada ir išlaikant kokius tarpus; kadangi tam tikri šiuolaikinės kontracepcijos metodai taip pat mažina ŽIV ir (arba) lytiškai plintančių infekcijų paplitimą; kadangi šiuolaikinės kontracepcijos priemonių prieinamumui vis dar kenkia praktinės, finansinės, socialinės ir kultūrinės kliūtys, įskaitant su kontracepcija susijusius mitus, pasenusį požiūrį į moterų seksualumą ir kontracepciją, taip pat stereotipinį mąstymą, kad tik moterys yra atsakingos už kontracepciją;

| U. | kadangi nėštumo nutraukimo įstatymų pagrindas yra nacionalinės teisės aktai; kadangi net ir esant galimybių nėštumą nutraukti teisėtai, neretai sudaromos įvairios teisinės, kvaziteisinės ir neformalios kliūtys jomis pasinaudoti, įskaitant ribotą laikotarpį ir pagrindus, kuriais remiantis galima nutraukti nėštumą, mediciniškai nepagrįstus laukimo laikotarpius, kvalifikuotų ir norinčių teikti šias paslaugas sveikatos priežiūros specialistų trūkumą, atsisakymą suteikti medicininę priežiūrą dėl asmeninių įsitikinimų, šališkas ir privalomas konsultacijas, sąmoningą dezinformaciją ar trečiosios šalies teikiamus leidimus, medicininiu požiūriu nereikalingus tyrimus, reikalavimus kilus sunkumams, susijusias išlaidas ir jų nekompensavimą; |
| --- | --- |

U.

kadangi nėštumo nutraukimo įstatymų pagrindas yra nacionalinės teisės aktai; kadangi net ir esant galimybių nėštumą nutraukti teisėtai, neretai sudaromos įvairios teisinės, kvaziteisinės ir neformalios kliūtys jomis pasinaudoti, įskaitant ribotą laikotarpį ir pagrindus, kuriais remiantis galima nutraukti nėštumą, mediciniškai nepagrįstus laukimo laikotarpius, kvalifikuotų ir norinčių teikti šias paslaugas sveikatos priežiūros specialistų trūkumą, atsisakymą suteikti medicininę priežiūrą dėl asmeninių įsitikinimų, šališkas ir privalomas konsultacijas, sąmoningą dezinformaciją ar trečiosios šalies teikiamus leidimus, medicininiu požiūriu nereikalingus tyrimus, reikalavimus kilus sunkumams, susijusias išlaidas ir jų nekompensavimą;

| V. | kadangi kai kuriose valstybėse narėse iki šiol galioja itin ribojantys aborto draudimo įstatymai, kuriais nėštumą nutraukti leidžiama tik griežtai nustatytomis aplinkybėmis, ir dėl to moterys ieško galimybių nėštumą nutraukti neteisėtai, vykti į kitas šalis arba kūdikį iki galo išnešioti prieš savo valią, o tai yra žmogaus teisių pažeidimas ir smurto dėl lyties forma (16), daranti įtaką moterų ir mergaičių teisėms į gyvybę, fizinį ir psichinį neliečiamumą, lygybę, nediskriminavimą ir sveikatos priežiūrą, ir kadangi kai kurios valstybės narės, kuriose nėštumo nutraukimas įteisintas atsižvelgiant į prašymus ar plataus masto socialines priežastis, vis dėlto tebetaiko konkrečias baudžiamąsias sankcijas už atliktą nėštumo nutraukimą, kuris nepatenka į taikomų teisės aktų nuostatų taikymo sritį; |
| --- | --- |

V.

kadangi kai kuriose valstybėse narėse iki šiol galioja itin ribojantys aborto draudimo įstatymai, kuriais nėštumą nutraukti leidžiama tik griežtai nustatytomis aplinkybėmis, ir dėl to moterys ieško galimybių nėštumą nutraukti neteisėtai, vykti į kitas šalis arba kūdikį iki galo išnešioti prieš savo valią, o tai yra žmogaus teisių pažeidimas ir smurto dėl lyties forma (16), daranti įtaką moterų ir mergaičių teisėms į gyvybę, fizinį ir psichinį neliečiamumą, lygybę, nediskriminavimą ir sveikatos priežiūrą, ir kadangi kai kurios valstybės narės, kuriose nėštumo nutraukimas įteisintas atsižvelgiant į prašymus ar plataus masto socialines priežastis, vis dėlto tebetaiko konkrečias baudžiamąsias sankcijas už atliktą nėštumo nutraukimą, kuris nepatenka į taikomų teisės aktų nuostatų taikymo sritį;

| W. | kadangi keletas valstybių narių siekia dar labiau apriboti galimybę naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, pasitelkdamos itin ribojančius teisės aktus, kuriais skatinama diskriminacija dėl lyties ir neigiami padariniai moters sveikatai; |
| --- | --- |

W.

kadangi keletas valstybių narių siekia dar labiau apriboti galimybę naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, pasitelkdamos itin ribojančius teisės aktus, kuriais skatinama diskriminacija dėl lyties ir neigiami padariniai moters sveikatai;

| X. | kadangi lytinių ir reprodukcinių teisių priešininkai dažnai pasinaudoja tokiais argumentais kaip nacionalinis interesas arba demografiniai pokyčiai, kad pakenktų lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms, ir taip prisideda prie asmens teisių ir demokratijos principų silpninimo; kadangi bet kokia politika, kuria siekiama reaguoti į demografinius pokyčius, turi būti pagrįsta teisėmis, orientuota į žmones, konkrečiai pritaikyta ir pagrįsta įrodymais, taip pat ja turi būti užtikrinamos lytinės ir reprodukcinės teisės; |
| --- | --- |

X.

kadangi lytinių ir reprodukcinių teisių priešininkai dažnai pasinaudoja tokiais argumentais kaip nacionalinis interesas arba demografiniai pokyčiai, kad pakenktų lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms, ir taip prisideda prie asmens teisių ir demokratijos principų silpninimo; kadangi bet kokia politika, kuria siekiama reaguoti į demografinius pokyčius, turi būti pagrįsta teisėmis, orientuota į žmones, konkrečiai pritaikyta ir pagrįsta įrodymais, taip pat ja turi būti užtikrinamos lytinės ir reprodukcinės teisės;

| Y. | kadangi lytinių reprodukcinių teisių ir moterų savarankiškumo priešininkai, siekdami sumenkinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių svarbą, keliose valstybėse narėse ėmėsi reakcingų iniciatyvų ir taip padarė didelę įtaką nacionalinei teisei ir politikai – dėmesį į tai savo rezoliucijose dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES bei teisės į nėštumo nutraukimą Lenkijoje yra atkreipęs Parlamentas, o savo 2019 m. lapkričio 22 d. ataskaitoje „Pekinas + 25. 5-oji Pekino veiksmų platformos įgyvendinimo ES valstybėse narėse peržiūra“ (angl. „Beijing + 25 – The 5th Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States“) tai yra pažymėjęs Europos lyčių lygybės institutas; kadangi šios iniciatyvos ir blogėjanti padėtis trukdo naudotis žmogaus teisėmis, užtikrinti šalių vystymąsi ir kenkia Europos vertybėms ir pagrindinėms teisėms; |
| --- | --- |

Y.

kadangi lytinių reprodukcinių teisių ir moterų savarankiškumo priešininkai, siekdami sumenkinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių svarbą, keliose valstybėse narėse ėmėsi reakcingų iniciatyvų ir taip padarė didelę įtaką nacionalinei teisei ir politikai – dėmesį į tai savo rezoliucijose dėl priešiškos reakcijos į moterų teises ir lyčių lygybę ES bei teisės į nėštumo nutraukimą Lenkijoje yra atkreipęs Parlamentas, o savo 2019 m. lapkričio 22 d. ataskaitoje „Pekinas + 25. 5-oji Pekino veiksmų platformos įgyvendinimo ES valstybėse narėse peržiūra“ (angl. „Beijing + 25 – The 5th Review of the Implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States“) tai yra pažymėjęs Europos lyčių lygybės institutas; kadangi šios iniciatyvos ir blogėjanti padėtis trukdo naudotis žmogaus teisėmis, užtikrinti šalių vystymąsi ir kenkia Europos vertybėms ir pagrindinėms teisėms;

| Z. | kadangi iš daugybės ataskaitų matyti, kad vykstant COVID-19 pandemijai ir taikant izoliacijos priemones, paslaugų, susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, teikimas buvo ribotas ir (arba) panaikintas (17), todėl kilo trikdžių siekiant gauti būtinąsias medicinines paslaugas, pvz., kontracepcijos priemones ir nėštumo nutraukimo paslaugas, ŽIV ir lytiškai plintančių infekcijų tyrimus, galimybes naudotis moterų lyties organų žalojimo prevencijos ir informuotumo didinimo centrų paslaugomis, su reprodukcine sistema susijusio vėžio patikras bei atitinkamą gimdyvių sveikatos priežiūrą, – visa tai padarė didžiulę neigiamą įtaką moterų pagrindinei teisei savarankiškai priimti su kūnu susijusius sprendimus; kadangi COVID-19 pandemija parodė, kad reikia stiprinti sveikatos sistemų atsparumą tokioms krizėms, siekiant užtikrinti, kad su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusios paslaugos ir toliau būtų visapusiškai prieinamos ir teikiamos laiku; |
| --- | --- |

Z.

kadangi iš daugybės ataskaitų matyti, kad vykstant COVID-19 pandemijai ir taikant izoliacijos priemones, paslaugų, susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, teikimas buvo ribotas ir (arba) panaikintas (17), todėl kilo trikdžių siekiant gauti būtinąsias medicinines paslaugas, pvz., kontracepcijos priemones ir nėštumo nutraukimo paslaugas, ŽIV ir lytiškai plintančių infekcijų tyrimus, galimybes naudotis moterų lyties organų žalojimo prevencijos ir informuotumo didinimo centrų paslaugomis, su reprodukcine sistema susijusio vėžio patikras bei atitinkamą gimdyvių sveikatos priežiūrą, – visa tai padarė didžiulę neigiamą įtaką moterų pagrindinei teisei savarankiškai priimti su kūnu susijusius sprendimus; kadangi COVID-19 pandemija parodė, kad reikia stiprinti sveikatos sistemų atsparumą tokioms krizėms, siekiant užtikrinti, kad su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusios paslaugos ir toliau būtų visapusiškai prieinamos ir teikiamos laiku;

| AA. | kadangi nuolat dedamos pastangos pasinaudoti COVID-19 sveikatos krize kaip pretekstu siekiant priimti tolesnes ribojamąsias priemones lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje (18) ir taip perskirstyti išteklius; kadangi tai daro didelio masto ir ilgalaikį neigiamą poveikį naudojimuisi pagrindine teise į sveikatos priežiūrą, lyčių lygybei ir kovai su diskriminacija bei smurtu dėl lyties, taip pat kelia pavojų moterų ir mergaičių gerovei, sveikatai ir gyvybei; |
| --- | --- |

AA.

kadangi nuolat dedamos pastangos pasinaudoti COVID-19 sveikatos krize kaip pretekstu siekiant priimti tolesnes ribojamąsias priemones lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje (18) ir taip perskirstyti išteklius; kadangi tai daro didelio masto ir ilgalaikį neigiamą poveikį naudojimuisi pagrindine teise į sveikatos priežiūrą, lyčių lygybei ir kovai su diskriminacija bei smurtu dėl lyties, taip pat kelia pavojų moterų ir mergaičių gerovei, sveikatai ir gyvybei;

| AB. | kadangi marginalizuoti asmenys ir grupės, įskaitant, be kita ko, rasines, etnines ir religines mažumas, migrantus, nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančius asmenis, sveikatos draudimo neturinčius asmenis, kaimo vietovėse gyvenančius asmenis, neįgaliuosius, LGBTIQ asmenis ir smurto aukas, naudodamiesi sveikatos priežiūros paslaugomis dažnai susiduria su papildomomis kliūtimis, sąveikine diskriminacija ir smurtu, nes tai lemia įstatymai ir politika, pagal kuriuos sudaromos sąlygos priverstinei lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros praktikai, ir nesugebėjimas užtikrinti tinkamų sąlygų, kad būtų galima gauti kokybišką priežiūrą ir informaciją; kadangi vis dar stinga esminių duomenų, susijusių su akušeriniu smurtu Europoje, su kuriuo susiduria moterys dėl savo rasės; kadangi ši diskriminacija lemia didesnį gimdyvių mirtingumą ir sergamumą (pvz., juodaodžių moterų), didesnę išnaudojimo ir smurto riziką (neįgalioms moterims), prieigos prie informacijos trūkumą ir bendrą neteisybę bei nelygybę naudojantis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusiomis paslaugomis; |
| --- | --- |

AB.

kadangi marginalizuoti asmenys ir grupės, įskaitant, be kita ko, rasines, etnines ir religines mažumas, migrantus, nepalankioje socialinėje ir ekonominėje padėtyje esančius asmenis, sveikatos draudimo neturinčius asmenis, kaimo vietovėse gyvenančius asmenis, neįgaliuosius, LGBTIQ asmenis ir smurto aukas, naudodamiesi sveikatos priežiūros paslaugomis dažnai susiduria su papildomomis kliūtimis, sąveikine diskriminacija ir smurtu, nes tai lemia įstatymai ir politika, pagal kuriuos sudaromos sąlygos priverstinei lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros praktikai, ir nesugebėjimas užtikrinti tinkamų sąlygų, kad būtų galima gauti kokybišką priežiūrą ir informaciją; kadangi vis dar stinga esminių duomenų, susijusių su akušeriniu smurtu Europoje, su kuriuo susiduria moterys dėl savo rasės; kadangi ši diskriminacija lemia didesnį gimdyvių mirtingumą ir sergamumą (pvz., juodaodžių moterų), didesnę išnaudojimo ir smurto riziką (neįgalioms moterims), prieigos prie informacijos trūkumą ir bendrą neteisybę bei nelygybę naudojantis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusiomis paslaugomis;

| AC. | kadangi su nevaisingumo ir sumažėjusio vaisingumo problema susiduria vienas iš šešių asmenų Europoje ir tai yra pasaulinė visuomenės sveikatos problema; kadangi reikia mažinti nelygybę, susijusią su galimybe gauti informaciją apie vaisingumą ir nevaisingumo gydymą, bei drausti diskriminaciją dėl biologinės lyties, socialinės lyties, seksualinės orientacijos, sveikatos ar santuokinės padėties; |
| --- | --- |

AC.

kadangi su nevaisingumo ir sumažėjusio vaisingumo problema susiduria vienas iš šešių asmenų Europoje ir tai yra pasaulinė visuomenės sveikatos problema; kadangi reikia mažinti nelygybę, susijusią su galimybe gauti informaciją apie vaisingumą ir nevaisingumo gydymą, bei drausti diskriminaciją dėl biologinės lyties, socialinės lyties, seksualinės orientacijos, sveikatos ar santuokinės padėties;

| AD. | kadangi pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką moterų lytinė ir reprodukcinė sveikata yra susijusi su įvairiomis žmogaus teisėmis, įskaitant teisę į gyvybę ir orumą, laisvę nuo nežmoniško ir žeminančio elgesio, teisę gauti sveikatos priežiūros paslaugas, teisę į privatų gyvenimą, teisę į švietimą ir teisę į diskriminacijos draudimą; |
| --- | --- |

AD.

kadangi pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartiją, Europos žmogaus teisių konvenciją ir Europos Žmogaus Teisių Teismo praktiką moterų lytinė ir reprodukcinė sveikata yra susijusi su įvairiomis žmogaus teisėmis, įskaitant teisę į gyvybę ir orumą, laisvę nuo nežmoniško ir žeminančio elgesio, teisę gauti sveikatos priežiūros paslaugas, teisę į privatų gyvenimą, teisę į švietimą ir teisę į diskriminacijos draudimą;

| AE. | kadangi Europos Parlamentas savo per pirmąjį svarstymą priimtoje 2020 m. lapkričio 13 d. pozicijoje dėl 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programos (programa „ES – sveikatos labui“) atsižvelgė į lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, kad būtų užtikrinta galimybė laiku gauti saugiam paslaugų, susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, teikimui būtinų prekių (pvz., vaistų, kontracepcijos priemonių ir medicininių reikmenų); |
| --- | --- |

AE.

kadangi Europos Parlamentas savo per pirmąjį svarstymą priimtoje 2020 m. lapkričio 13 d. pozicijoje dėl 2021–2027 m. laikotarpio Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programos (programa „ES – sveikatos labui“) atsižvelgė į lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, kad būtų užtikrinta galimybė laiku gauti saugiam paslaugų, susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, teikimui būtinų prekių (pvz., vaistų, kontracepcijos priemonių ir medicininių reikmenų);

| AF. | kadangi dėl to, kad nėra jaunimui pritaikytų paslaugų, paaugliams dažnai kyla kliūčių susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis; |
| --- | --- |

AF.

kadangi dėl to, kad nėra jaunimui pritaikytų paslaugų, paaugliams dažnai kyla kliūčių susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis;

| AG. | kadangi Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos paskelbė iniciatyvą „Spotlight“, siekdamos kovoti su smurtu, nukreiptu prieš moteris ir merginas, įskaitant lytinį smurtą, ir kadangi šia iniciatyva, be kita ko, siekiama pagerinti galimybes gauti lytinį švietimą ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

AG.

kadangi Europos Sąjunga ir Jungtinės Tautos paskelbė iniciatyvą „Spotlight“, siekdamos kovoti su smurtu, nukreiptu prieš moteris ir merginas, įskaitant lytinį smurtą, ir kadangi šia iniciatyva, be kita ko, siekiama pagerinti galimybes gauti lytinį švietimą ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas;

| AH. | kadangi vandens, sanitarijos ir higienos (angl. WASH) paslaugos yra ypač svarbios siekiant palaikyti lytinę bei reprodukcinę sveikatą, bet vis dar per dažnai yra neprieinamos, ypač atokiuose regionuose; |
| --- | --- |

AH.

kadangi vandens, sanitarijos ir higienos (angl. WASH) paslaugos yra ypač svarbios siekiant palaikyti lytinę bei reprodukcinę sveikatą, bet vis dar per dažnai yra neprieinamos, ypač atokiuose regionuose;

Konsensuso paieškos ir uždavinių, susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, sprendimas traktuojant juos kaip ES iššūkius

| 1. | vadovaudamasis subsidiarumo principu ir atsižvelgdamas į nacionalinę kompetenciją, ragina valstybes nares užtikrinti visų asmenų – nepriklausomai nuo amžiaus, biologinės lyties, socialinės lyties, rasės, etninės kilmės, socialinės klasės, kastos, religinės priklausomybės ir įsitikinimų, santuokinės ar socialinės ir ekonominės padėties, negalios, užsikrėtimo ŽIV (arba lytiškai plintančia infekcija), nacionalinės ir socialinės kilmės, teisinio ar migracijos statuso, kalbos, seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės – teisę patiems priimti informacija pagrįstus sprendimus dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, kad būtų užtikrinta teisė į kūno neliečiamumą, asmens savarankiškumą, lygybę ir nediskriminavimą ir kad visi galėtų gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | primena ES įsipareigojimą propaguoti, ginti ir įgyvendinti kiekvieno asmens ir kiekvienos moters bei mergaitės teisę visiškai kontroliuoti ir laisvai bei atsakingai spręsti klausimus, susijusius su jų lytiškumu ir lytinėmis bei reprodukcinėmis teisėmis, nepatiriant diskriminacijos, prievartos ir smurto (19); |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina ES, jos įstaigas ir agentūras, veikiant pagal savo atitinkamą kompetenciją, remti ir skatinti visuotinę galimybę visapusiškai naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, propaguojant lygybės kultūrą, pagarbą asmeniniam savarankiškumui, prieinamumą, pagarbą, informacija pagrįstą sprendimą, sutikimą ir jo paisymą, nediskriminavimą ir nesmurtavimą, ir ragina valstybes nares užtikrinti, kad visi asmenys galėtų naudotis visomis kokybiškomis, visapusiškomis ir prieinamomis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, ir panaikinti visas teisines, politines, finansines ir kitas kliūtis, trukdančias visiems asmenims naudotis visomis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis; atsižvelgdamas į tai, ragina sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms ir suinteresuotiesiems subjektams reguliariai keistis gerąja patirtimi, susijusia su lyčių aspektais sveikatos srityje, ir skatinti ją taikyti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | dar kartą patvirtina, kad lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra labai svarbios lyčių lygybės, ekonomikos augimo ir vystymosi, vaikų apsaugos, taip pat smurto dėl lyties, prekybos žmonėmis ir skurdo panaikinimo aspektais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina valstybes nares spręsti nuolatines problemas, kurių kyla mėginant gauti su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusias paslaugas ar jomis pasinaudoti, ir užtikrinti, kad visi asmenys galėtų gauti kokybiškas ir prieinamas lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, neatsižvelgiant į jų socialinę ir ekonominę padėtį, ir kad nuošalyje neliktų nė vienas pasinaudoti savo teise į sveikatą negalintis asmuo; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kokia svarbi yra vieša informacija apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises; primena, kad visa su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusi politika turėtų būti grindžiama patikimais ir objektyviais tokių organizacijų, kaip PSO, kitos JT agentūros ir Europos Taryba, įrodymais; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pakartoja Europos Tarybos žmogaus teisių komisaro raginimą šios organizacijos valstybėms narėms (20) numatyti pakankamas biudžeto lėšas su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusiems klausimams spręsti ir užtikrinti, kad būtų prieinami reikiami žmogiškieji ištekliai ir reikiamos prekės visais sveikatos sistemos lygmenimis tiek miesto, tiek kaimo vietovėse, nustatyti ir panaikinti teisines, politines ir finansines kliūtis, kurios kenkia galimybei naudotis kokybiška lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūra, ir įtraukti paslaugas, susijusias su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, į esamas valstybinio sveikatos draudimo, subsidijavimo ar kompensavimo sistemas, kad būtų teikiamos visiems prieinamos sveikatos priežiūros paslaugos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | primena, kad Europos Tarybos Ministrų Komitetas pritaria nuomonei, pagal kurią rekomenduojama, kad translyčiams asmenims būtų prieinamos konkrečiai jiems skirtos sveikatos priežiūros paslaugos, pvz., hormoninis gydymas ir operacijos, ir kad jos būtų kompensuojamos pagal valstybinio sveikatos draudimo sistemas (21); |
| --- | --- |

8.

Lytinė ir reprodukcinė sveikata kaip esminis geros sveikatos komponentas

| 9. | ragina valstybes nares parengti veiksmingas strategijas ir stebėsenos programas, kuriomis būtų užtikrinamos visuotinės galimybės naudotis visomis kokybiškomis ir prieinamomis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, laikantis tarptautinių sveikatos standartų, nepriklausomai nuo finansinių, praktinių ir socialinių kliūčių ir nediskriminuojant, ypatingą dėmesį skiriant marginalizuotoms grupėms, įskaitant, be kita ko, etninėms, rasinėms ir religinėms mažumoms priklausančias moteris, moteris migrantes, moteris iš kaimo vietovių ir atokiausių regionų, kuriuose geografinės kliūtys trukdo tiesiogiai ir iš karto gauti tokias paslaugas, neįgalias moteris, sveikatos draudimo neturinčias moteris, LGBTI asmenis, seksualinio smurto ir smurto dėl lyties aukas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pabrėžia, kad vienodos galimybės naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, jų kokybė ir atskaitomybė sveikatos priežiūros ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos ir teisių srityse yra labai svarbios siekiant užtikrinti žmogaus teises; be to, pabrėžia, kad paslaugos, prekės ir infrastruktūra turi atitikti lyčių ir gyvenimo etapo reikalavimus, taip pat turi būti paisoma konfidencialumo ir gautas informuoto asmens sutikimas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares užtikrinant anonimiškumą sistemingai rinkti patikimus duomenis apie lygybę, suskirstytus pagal įvairius pagrindus, įskaitant lytį, amžių, rasinę ir etninę kilmę ir seksualinę orientaciją, kultūrinį kontekstą bei socialines ir ekonomines aplinkybes, taip pat statistinius duomenis apie visas paslaugas, susijusias su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, kad būtų galima nustatyti galimus lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugų teikimo rezultatų skirtumus ir į juos reaguoti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | primygtinai ragina Komisiją visapusiškai naudotis savo kompetencija sveikatos politikos srityje ir remti valstybių narių pastangas užtikrinant visuotinį lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių prieinamumą pagal 2021–2027 m. Sąjungos programą „ES – sveikatos labui“, skatinant informavimą ir švietimą sveikatos klausimais, stiprinant nacionalines sveikatos sistemas ir didinant sveikatos priežiūros standartų konvergenciją, kad būtų sumažinti sveikatos priežiūros skirtumai valstybėse narėse ir tarp jų, ir sudarant palankesnes sąlygas valstybėms narėms keistis geriausios praktikos pavyzdžiais lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje; ragina valstybes nares daryti pažangą siekiant visuotinės sveikatos apsaugos, kurią užtikrinant itin svarbus vaidmuo tenka lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms, be kita ko, atitinkamais atvejais naudojant programą „ES – sveikatos labui“ ir „Europos socialinį fondą +“ (ESF+); |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, kad reikia laikytis teigiamo ir iniciatyvaus požiūrio į per gyvenimą teikiamą sveikatos priežiūrą, užtikrinant visuotines ir kokybiškas sveikatos priežiūros paslaugas, kurios būtų remiamos skiriant tinkamus išteklius; pabrėžia, kad ES gali padėti valstybėms narėms taikyti integruotą ir tarpsektorinį požiūrį į prevenciją, diagnozę, gydymą ir priežiūrą ir taip pat gali remti valstybių narių veiksmus, kuriais siekiama užtikrinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugų ir susijusių medicininių produktų prieinamumą, be kita ko, pasaulinėje rinkoje; ragina plačiau naudoti besiformuojančias technologijas siekiant užtikrinti, kad būtų prieinami naujausi ir atsirandantys gydymo ir diagnostikos metodai ir pacientams suteikiama galimybė visapusiškai išnaudoti skaitmeninės revoliucijos teikiamą naudą; pabrėžia, jog siekiant toliau plėtoti šiuos prioritetus, reikia visapusiškai pasinaudoti programa „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primygtinai ragina valstybes nares didinti moterų informuotumą apie tai, kaip svarbu reguliariai tikrintis, ir užtikrinti, kad visuomenės sveikatos priežiūros paslaugos apimtų tokias patikras kaip mamogramos, krūtų ultragarsiniai tyrimai, citologiniai tyrimai ir kaulų tankio tyrimai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kaip svarbu pasitelkiant švietimą vykdyti ligų prevenciją; taip pat atkreipia dėmesį į skiepijimo svarbą vykdant ligų prevenciją, kai yra atitinkamų skiepų; todėl ragina valstybes nares ir Komisiją greta ES perkamų COVID-19 vakcinų įsigyti ir vakcinų nuo žmogaus papilomos viruso (ŽPV), siekiant užtikrinti, kad kiekvienas asmuo Europoje galėtų pasiskiepyti šia vakcina; |
| --- | --- |

15.

| 16. | primena, kad visos su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusios medicininės intervencijos turi būti vykdomos gavus išankstinį, asmeninį ir visapusišką informacija pagrįstą sutikimą; ragina valstybes nares kovoti su ginekologiniu ir akušeriniu smurtu, vykdant procedūras, kuriomis užtikrinama pagarba laisvam ir išankstiniam informacija pagrįstam sutikimui ir apsaugai nuo nežmoniško ir orumą žeminančio elgesio sveikatos priežiūros įstaigose, be kita ko, teikiant mokymus medicinos specialistams; ragina Komisiją savo veiksmais kovoti su šia konkrečia smurto dėl lyties forma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reiškia didelį susirūpinimą dėl to, kad neįgalioms moterims ir mergaitėms pernelyg dažnai atsisakoma suteikti paslaugas lytinės ir reprodukcinės sveikatos srityje, joms nesuteikiama galimybė pateikti informacija pagrįstą sutikimą, susijusį su kontracepcijos priemonėmis, ir kad joms netgi gresia priverstinė sterilizacija; ragina valstybes nares įgyvendinti teisės aktais numatytas priemones, kuriomis būtų užtikrintas neįgalių asmenų fizinis neliečiamumas, pasirinkimo laisvė ir apsisprendimas dėl seksualinio ir reprodukcinio gyvenimo; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina valstybes nares nedelsiant uždrausti visų formų diskriminaciją prieš moteris dėl rasės, taip pat etninę segregaciją sveikatos priežiūros įstaigose, ir imtis veiksmingų priemonių, kad tam būtų užkirstas kelias, taip pat užtikrinti visuotines galimybes gauti kokybiškas lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas be diskriminacijos, prievartos ir smurto bei spręsti jų žmogaus teisių pažeidimų problemą, tuos pažeidimus ištaisyti ir užkirsti jiems kelią; |
| --- | --- |

18.

| 19. | dar karta ragina valstybes nares priimti teisės aktus, kuriais būtų užtikrinta, kad interseksualiems asmenims kūdikystėje ar vaikystėje nebūtų taikomas nebūtinas medicininis ar chirurginis gydymas ir kad būtų visapusiškai gerbiama jų teisė į kūno neliečiamumą, savarankiškumą, apsisprendimą ir informacija pagrįstą sutikimą; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į nekonkrečius sveikatos priežiūros poreikius, susijusius su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, kaip antai nevaisingumu, menopauze ir konkrečiais su reprodukcine sveikata susijusiais vėžio atvejais; ragina valstybes nares teikti visas būtinas reabilitacijos paslaugas ir paramos mechanizmus, įskaitant būtiną psichologinės ir fizinės sveikatos priežiūrą visiems lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių pažeidimus patyrusiems asmenims; ragina Komisiją teikti informaciją apie ES programų indėlį į reprodukcinės sveikatos gerinimą ir palaikymą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena Europos Žmogaus Teisių Teismo sprendimą byloje A. P. Garçon ir Nicot prieš Prancūziją, kuriame jis pripažino, kad valstybės narės reikalavimas dėl sterilizacijos, prieš leidžiant vykdyti teisinio lyties pakeitimo pripažinimo procedūras, prilygo negebėjimui apsaugoti skundo pateikėjo teisę į privatų gyvenimą; primena, kad JT pripažino, jog priverstinė sterilizacija pažeidžia teisę į apsaugą nuo kankinimo ir kito žiauraus, nežmoniško ar orumą žeminančio elgesio ar bausmių (22); apgailestauja, kad kai kuriose ES valstybėse narėse sterilizacija tebėra sine qua non sąlyga siekiant teisinio lyties pakeitimo pripažinimo; ragina valstybes nares panaikinti reikalavimą dėl sterilizacijos ir apsaugoti translyčių asmenų teisę į apsisprendimą (23); |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad reikia atsižvelgti į aplinkos pokyčių, įskaitant, be kita ko, vandens ir oro taršą ir išaugusį cheminių medžiagų naudojimo mastą, poveikį lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms ir vaisingumui; prašo, kad tai būtų toliau nagrinėjama vykdant programą „Europos horizontas“ ir sprendžiama vykdant Europos žaliąjį kursą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, koks svarbus yra lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugų teikėjų vaidmuo teikiant visapusiškas lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, susijusias tiek su fizine, tiek su psichine sveikata; ragina valstybes nares, planuojant bendrą sveikatos priežiūros paslaugų teikimą, atsižvelgti į savo specifines aplinkybes; |
| --- | --- |

23.

| a) | Visuotinė galimybė gauti saugių, tinkamų ir žiedinių menstruacinių priemonių |
| --- | --- |

a)

Visuotinė galimybė gauti saugių, tinkamų ir žiedinių menstruacinių priemonių

| 24. | primygtinai ragina valstybes nares skatinti, kad netoksiškos ir daugkartinės menstruacinės priemonės būtų prieinamos plačiu mastu (bent tiek pat kiek parduodamos vienkartinės menstruacinės priemonės), visų pirma didelėse mažmeninės prekybos parduotuvėse ir vaistinėse visoje šalyje, kartu imtis informuotumo didinimo priemonių, susijusių su daugkartinio naudojimo menstruacinių priemonių nauda, palyginti su vienkartinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkreipia dėmesį į neigiamą vadinamojo „tamponų mokesčio“ poveikį lyčių lygybei; ragina visas valstybes nares panaikinti vadinamąjį priežiūros priemonių ir tamponų mokestį, pasinaudojant lankstumu, kuris suteiktas PVM direktyvoje, ir šioms esminėms pagrindinėms prekėms pritaikyti lengvatas ar 0 proc. dydžio PVM tarifą; |
| --- | --- |

25.

| b) | Išsamaus lytinio švietimo nauda jaunimui |
| --- | --- |

b)

Išsamaus lytinio švietimo nauda jaunimui

| 26. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad visiems pradinių ir vidurinių mokyklų mokiniams, taip pat mokyklos nelankantiems vaikams, būtų teikiamas moksliškai patikimas, įrodymais pagrįstas, prie amžiaus pritaikytas, nesmerkiantis ir išsamus visuotinis lytinis švietimas, atitinkantis PSO lytinio švietimo ir jo lytinės ir reprodukcinės sveikatos veiksmų plano standartus, nediskriminuojant jokiu pagrindu; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti išsamų švietimą menstruacijų ir jų sąsajų su lytiškumu ir vaisingumu klausimu; ragina valstybes nares sukurti gerai parengtas, gerai finansuojamas ir prieinamas prie jaunimo poreikių pritaikytas paslaugas, taip pat užtikrinti mokytojų rengimą ir priemones, reikalingas tinkamam paramos įstaigų ir švietimo sveikatos klausimais centrų veikimui; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad švietimas lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių klausimais yra viena pagrindinių priemonių įsipareigojimams minint 25-ąsias Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais metines įvykdyti, t. y. užtikrinti, kad nepatenkinti poreikiai šeimos planavimo srityje būtų nuliniai, gimdyvių mirčių, kurioms buvo galima užkirsti kelią, skaičius būtų nulinis ir smurtas dėl lyties bei moteris, mergaites ir jaunuolius žalojanti praktika būtų nuliniai; pabrėžia, kad švietimas ir informavimas lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių klausimais gali smarkiai prisidėti prie lytinio smurto ir priekabiavimo mažinimo, kartu skiriant ES finansavimą ir vykdant projektus, kuriais būtų stiprinamas bendradarbiavimas ir visuomenės sveikatos politikos koordinavimas bei gerosios patirties plėtra ir jos sklaida; pabrėžia išsamaus ir prie amžiaus pritaikyto lytinio švietimo, švietimo santykių klausimais ir informavimo lytiškumo klausimais svarbą, jų svarbą šeimos planavimui ir galimybei naudotis reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat jų poveikį nenumatytam nėštumui ir su lytine ir reprodukcine sveikata susijusioms ligoms; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primena, kad mūsų visuomenėse vis dar plačiai paplitę stereotipai ir tabu, susiję su menstruacijomis, ir dėl to gali būti pavėluotai diagnozuojamos ligos, kaip antai endometriozė, kuri, nepaisant to, kad ja serga viena iš dešimties reprodukcinio amžiaus moterų, kad ji yra pagrindinė moterų nevaisingumo priežastis ir sukelia lėtinį dubens skausmą, yra diagnozuojama per vidutiniškai 8 metus ir nėra išgydoma; ragina valstybes nares užtikrinti išsamų ir moksliškai patikimą švietimą, susijusį su menstruacijomis, didinti informuotumą apie endometriozę ir vykdyti didelio masto visuomenei, sveikatos priežiūros specialistams ir teisės aktų leidėjams skirtas informavimo apie endometriozę kampanijas; ragina valstybes nares užtikrinti galimybę visiems vaikams dalyvauti ugdyme menstruacijų klausimu, kad menstruuojantys asmenys galėtų priimti informacija pagrįstus pasirinkimus dėl menstruacijų ir savo kūno; ragina valstybes nares kovoti su menstruacinių priemonių nepritekliumi, užtikrinant, kad visi, kam reikia, turėtų galimybę gauti nemokamų menstruacinių priemonių; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina valstybes nares kovoti su diskriminacinės ir nesaugios klaidingos informacijos apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises plitimu, nes jis kelia pavojų visiems asmenims, visų pirma moterims, LGBTI asmenims ir jaunimui; pripažįsta žiniasklaidos, socialinės žiniasklaidos, visuomenės informavimo institucijų ir kitų suinteresuotųjų subjektų vaidmenį užtikrinant tikslią ir moksliškai pagrįstą informaciją ir ragina juos savo programose, medžiagoje ir veikloje atmesti dezinformaciją ir klaidingą informaciją apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises; ragina valstybes nares parengti pagal amžių tinkamas išsamias lytinio švietimo ir ugdymo santykių klausimais programas, atsižvelgiant į tai, kad teikiant informaciją turėtų būti atsižvelgiama į lytinės orientacijos, lytinės tapatybės, raiškos ir lytinių požymių įvairovę, kad būtų galima kovoti su stereotipais ar šališkumu grindžiama klaidinga informacija, ir stiprinti teisės į reprodukcinę sveikatą apsaugą teikiant visuomenės sveikatos paslaugas; |
| --- | --- |

29.

| c) | Šiuolaikinė kontracepcija kaip strategija lyčių lygybei užtikrinti |
| --- | --- |

c)

Šiuolaikinė kontracepcija kaip strategija lyčių lygybei užtikrinti

| 30. | ragina valstybes nares sudaryti visuotines galimybes naudotis įvairiomis kokybiškomis ir prieinamomis kontracepcijos priemonėmis ir reikmenimis, šeimos planavimo konsultacijomis ir visiems teikti informaciją apie kontracepciją, naikinti visas kliūtis, trukdančias naudotis kontracepcija, kaip antai finansinės ir socialinės kliūtys, ir užtikrinti galimybę gauti mediko patarimą bei konsultuotis su sveikatos priežiūros specialistais, sudarant sąlygas visiems asmenims pasirinkti labiausiai jiems tinkančias kontracepcijos priemones, taip užtikrinant pagrindinę teisę į sveikatą ir teisę rinktis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina valstybes nares užtikrinti galimybes naudotis šiuolaikiška, veiksminga ir prieinama kontracepcija, atsižvelgiant į ilgalaikį veiksmingumą; ragina valstybes nares pripažinti, kad šios galimybės turėtų būti suteiktos visiems reprodukcinio amžiaus žmonėms; ragina valstybes nares užtikrinti, kad visos sveikatos priežiūros paslaugos užtikrintų tinkamą reguliarią medicininę ir psichologinę priežiūrą, kuria būtų skatinama ir saugoma moterų lytinė ir reprodukcinė sveikata visą gyvenimą; |
| --- | --- |

31.

| 32. | primena, kad valstybės narės ir valdžios institucijos yra atsakingos už tai, kad būtų teikiama įrodymais pagrįsta tiksli informacija apie kontracepciją ir priimtos strategijos, kuriomis būtų kovojama su kliūtimis, mitais, stigma bei klaidingais įsitikinimais ir kad jie būtų panaikinti; ragina valstybes nares sukurti informuotumo didinimo programas ir kampanijas apie šiuolaikines kontracepcijos galimybes ir įvairias kontracepcijos priemones bei užtikrinti kokybiškas sveikatos priežiūros specialistų paslaugas ir konsultacijas šiuolaikinės kontracepcijos klausimais, įskaitant PSO standartus atitinkančias skubiosios kontracepcijos priemones, parduodamas be recepto, kurias gydytojai dažnai neigia dėl asmeninių įsitikinimų; |
| --- | --- |

32.

| d) | Saugus ir teisėtas nėštumo nutraukimas – moters sveikatos ir teisių pamatas |
| --- | --- |

d)

Saugus ir teisėtas nėštumo nutraukimas – moters sveikatos ir teisių pamatas

| 33. | pakartoja, kad nėštumo nutraukimas visada turi būti savanoriškas sprendimas ir grindžiamas asmens laisva valia pateiktu prašymu, laikantis PSO gairėmis grindžiamų medicininių standartų ir prieinamumo, pasiekiamumo, įperkamumo ir saugumo, bei ragina valstybes nares užtikrinti visuotines galimybes saugiai ir teisėtai nutraukti nėštumą ir gerbti teisę į laisvę, privatumą ir geriausią įmanomą sveikatos priežiūrą; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina valstybes nares dekriminalizuoti abortus ir panaikinti kliūtis teisėtai nutraukti nėštumą bei su jomis kovoti ir primena, jog jos turi pareigą užtikrinti, kad moterys galėtų naudotis teisėmis, kurios joms suteiktos pagal įstatymą; primygtinai ragina valstybes nares tobulinti esamus metodus ir išnagrinėti naujus su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis susijusios priežiūros teikimo metodus ir būdus, kaip pašalinti per COVID-19 išryškėjusias paslaugų teikimo spragas visiems, ypatingą dėmesį skiriant labiausiai marginalizuotoms grupėms; ragina Komisiją užtikrinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūrą bei teises kitoje ES sveikatos strategijoje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ragina valstybes nares peržiūrėti savo nacionalines teisines nuostatas dėl nėštumo nutraukimo, suderinti jas su tarptautiniais žmogaus teisių standartais (24) ir geriausia regionine praktika bei užtikrinti, kad nėštumo nutraukimas savo noru būtų teisėtas ankstyvuoju nėštumo etapu, o tais atvejais, kai kyla pavojus nėščiojo asmens sveikatai ar gyvybei – net ir vėliau; primena, kad visiškas nėštumo nutraukimo draudimas arba atsisakymas suteikti nėštumo nutraukimo priežiūros paslaugas yra smurto dėl lyties forma (25), ir primygtinai ragina valstybes nares skatinti geriausią praktiką sveikatos priežiūros srityje sukuriant lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas, kurios būtų prieinamos kaip pirminės priežiūros paslaugos, ir taikant nukreipimo į specialistus sistemas visų reikiamų aukštesnio lygio priežiūros paslaugų atveju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pripažįsta, kad dėl asmeninių priežasčių pavieniai gydytojai gali remtis vidinių įsitikinimų išlyga; tačiau pabrėžia, kad asmens vidinių įsitikinimų išlyga negali pakenkti paciento teisei į visapusišką sveikatos priežiūrą ir paslaugas; ragina valstybes nares ir sveikatos priežiūros paslaugų teikėjus atsižvelgti į tokias aplinkybes teikiant sveikatos priežiūros paslaugas tam tikrose geografinėse srityse; |
| --- | --- |

36.

| 37. | apgailestauja, kad kartais įprasta praktika valstybėse narėse leidžia praktikuojantiems gydytojams, o kai kuriais atvejais – visoms medicinos įstaigoms atsisakyti teikti sveikatos priežiūros paslaugas remiantis vadinamąja vidinių įsitikinimų išlyga, dėl kurios nutraukti nėštumą nesutinkama dėl religijos ar vidinių įsitikimų ir kuri kelia pavojų moterų gyvybei ir teisėms; pažymi, kad ši išlyga taip pat dažnai taikoma tokiais atvejais, kai vėlavimas gali kelti pavojų paciento gyvybei ar sveikatai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pažymi, kad ši vidinių įsitikinimų sąlyga taip pat trukdo pasinaudoti prenataliniais tyrimais ir tai ne tik pažeidžia moterų teisę gauti informaciją apie vaisiaus būklę, bet ir daugeliu atvejų trukdo sėkmingą gydymą nėštumo metu arba iš karto po jo; ragina valstybes nares įgyvendinti veiksmingas reguliavimo ir vykdymo užtikrinimo priemones, kuriomis būtų užtikrinta, kad dėl „vidinių įsitikinimų“ išlygos moterims nekiltų pavojus laiku negauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugų; |
| --- | --- |

38.

| e) | Galimybė gauti nevaisingumo gydymo paslaugas |
| --- | --- |

e)

Galimybė gauti nevaisingumo gydymo paslaugas

| 39. | ragina valstybes nares užtikrinti, kad visi reprodukcinio amžiaus asmenys turėtų galimybę gauti nevaisingumo gydymo paslaugas, neatsižvelgiant į jų socialinę ir ekonominę bei santuokinę padėtį, lytinę tapatybę arba seksualinę orientaciją; pabrėžia, kad svarbu atidžiai išnagrinėti vaisingumą ES kaip visuomenės sveikatos klausimą ir nevaisingumo bei sumažėjusio vaisingumo, kuris daugeliui šeimų ir asmenų yra sunki ir skausminga tikrovė, paplitimą; ragina valstybes nares laikytis holistinio, teisėmis grindžiamo, įtraukaus ir nediskriminacinio požiūrio į vaisingumą, įskaitant priemones, kuriomis siekiama užkirsti kelią nevaisingumui, ir užtikrinti vienodas galimybes visiems reprodukcinio amžiaus asmenims naudotis paslaugomis, taip pat užtikrinti, kad Europoje būtų prieinamas dirbtinis apvaisinimas; |
| --- | --- |

39.

| f) | Visuotinė gimdyvių, nėščiųjų ir su gimdymu susijusi priežiūra |
| --- | --- |

f)

Visuotinė gimdyvių, nėščiųjų ir su gimdymu susijusi priežiūra

| 40. | ragina valstybes nares priimti priemones, kuriomis būtų užtikrinama visuotinė galimybė be diskriminacijos naudotis kokybiška, prieinama, įrodymais pagrįsta ir pagarbia gimdyvių, nėščiųjų ir su gimdymu susijusia priežiūra, įskaitant akušerių paslaugas, priežiūrą iki gimdymo, gimdymo metu ir pagimdžius ir psichologinę pagalbą gimdyvėms, laikantis dabartinių PSO standartų ir įrodymų, ir atitinkamai vykdyti įstatymų, politikos ir praktikos, pagal kuriuos tam tikrų grupių asmenys neturi galimybės gauti gimdyvių, nėščiųjų ir su gimdymu susijusios priežiūros, reformas, be kita ko, panaikinant diskriminacinius teisinius ir politinius apribojimus, kurie taikomi dėl seksualinės orientacijos arba lytinės tapatybės, pilietybės, rasinės arba etninės kilmės ar migracijos statuso; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina valstybes nares dėti kuo daugiau pastangų, kad būtų užtikrinta pagarba moterų teisėms ir jų orumas gimdymo metu, griežtai pasmerkti fizinius ir žodinius užgauliojimus, įskaitant ginekologinį ir akušerinį smurtą, taip pat bet kokį kitą susijusį smurtą dėl lyties priežiūros iki gimdymo, gimdymo metu ir pagimdžius srityje, kuris pažeidžia moterų žmogaus teises ir gali prilygti smurto dėl lyties formoms, ir su jais kovoti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją parengti bendrus ES standartus gimdyvių, nėščiųjų ir su gimdymu susijusios priežiūros srityje ir sudaryti palankesnes sąlygas šios srities specialistams dalytis geriausia patirtimi; ragina valstybes nares skatinti ir užtikrinti, kad sveikatos priežiūros teikėjai būtų išėję mokymus apie moterų žmogaus teises, laisvo ir informacija pagrįsto sutikimo bei informacija pagrįsto pasirinkimo principus, taikomus teikiant gimdyvių, nėščiųjų ir su gimdymu susijusią priežiūrą; |
| --- | --- |

42.

| 43. | primena, kad, remiantis PSO, Europos regione kūdikiai žindomi mažiausiai pasaulyje; pabrėžia, kad reikia didinti sąmoningumą ir informuotumą apie žindymo naudą; ragina valstybes nares ir Komisiją pradėti didelio masto kampanijas, kuriomis būtų atkreiptas dėmesys į žindymo naudą; |
| --- | --- |

43.

Paslaugų, susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, teikimas per COVID-19 pandemiją ir visomis kitomis su krize susijusiomis aplinkybėmis;

| 44. | nurodo, kad ES ir jos valstybės narės, be sveikatos krizės, išgyvena ekonominę ir socialinę krize; primygtinai ragina valstybes nares apsvarstyti COVID-19 poveikį sveikatai, atsižvelgiant į lyčių aspektą, ir užtikrinti nenutrūkstamą visų paslaugų, susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata, teikimą visomis aplinkybėmis, laikantis tarptautinių žmogaus teisių standartų; primygtinai ragina kovoti su bet kokiais bandymais apriboti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūrą bei teises pandemijos metu ir vėliau; be to, ragina valstybes nares dėti daugiau pastangų ir skirti daugiau išteklių, kad būtų atkurta sveikatos sistema, kurioje būtų pripažįstama, kad visų asmenų sveikatai ir gerovei būtina lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūra bei teisės; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pripažįsta COVID-19 pandemijos poveikį kontracepcijos priemonių tiekimui ir galimybei jų gauti ir pakartoja 2020 m. balandžio mėn. Jungtinių Tautų gyventojų fondo prognozes, kad 47 mln. moterų 114-oje mažų ir vidutinių pajamų šalių negalės naudoti šiuolaikinių kontracepcijos priemonių, jeigu karantinas arba tiekimo grandinės trikdžiai truks 6 mėnesius; |
| --- | --- |

45.

| 46. | primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti visapusiškas galimybes gauti kontracepcijos priemonių COVID-19 pandemijos metu ir bendromis pastangomis užkirsti kelią gamybos ir tiekimo grandinių trikdžiams; atkreipia dėmesį į gerosios patirties pavyzdžius, kaip antai kontracepcijos priemonių prieinamumas visoms jaunesnėms nei tam tikro nustatyto amžiaus moterims ir (arba) nuotolinės konsultacijos dėl kontracepcijos priemonių naudojimo; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pabrėžia, kad COVID-19 pandemijos metu galimybė atlikti saugų ir teisėtą nėštumo nutraukimą tebėra ribota ir esama pavyzdžių, kai stengiamasi jį visiškai uždrausti, prisidengiant tuo, kad ši paslauga yra mažiau svarbi (26); primygtinai ragina valstybes nares papildomai užtikrinti saugaus, nemokamo ir prie poreikių pritaikyto nėštumo nutraukimo galimybę COVID-19 pandemijos metu ir jai pasibaigus, pvz., vartojant nėštumo nutraukimo tabletę, ir pripažinti, kad nėštumo nutraukimas yra skubi medicininė procedūra, taigi ir atmesti visus šios paslaugos prieinamumo apribojimus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pabrėžia neigiamus pandemijos padarinius gimdyvių, nėščiųjų ir su gimdymu susijusiai priežiūrai, nes sveikatos priežiūros sistemose daugiausia dėmesio skiriama kovai su COVID-19, ir pabrėžia, kad nėščiųjų ir su gimdymu susijusios priežiūros srityje vykdomi nepriimtini pokyčiai, nepagrįsti moksliniais įrodymais, PSO gairėmis ar atitinkamų Europos specialistų organizacijų gairėmis, ir kad šie pokyčiai nėra proporcingi COVID-19 pandemijai (27) reikalingam atsakui; primygtinai ragina valstybes nares užtikrinti tinkamus išteklius gimdyvių, nėščiųjų ir su gimdymu susijusiai priežiūrai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | primygtinai ragina valstybes nares COVID-19 pandemijos metu užtikrinti galimybę gauti nevaisingumo gydymo ir vaisingumo priežiūros paslaugas ir užkirsti kelią nevaisingumo gydymo trikdžiams, dėl kurių po dirbtinio apvaisinimo procedūrų gims mažiau vaikų ir dėl to iš tam tikrų asmenų gali būti visiškai atimta teisė bandyti susilaukti vaiko; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ragina Komisiją vykdant su sveikata susijusias politinio atsako priemones atsižvelgti į kritines aplinkybes, kaip antai COVID-19, ir jų poveikį su lytimi susijusiems sveikatos priežiūros aspektams, pavyzdžiui, galimybei naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūra bei teisėmis ES; be to, ragina Komisiją pripažinti, kad lytinė ir reprodukcinė sveikata ir teisės yra grindžiamos pagrindinėmis žmogaus teisėmis ir todėl dabartinės sveikatos krizės metu yra ir vėliau bus prioritetinė sritis, ir imtis visų būtinų priemonių, be kita ko, remiant valstybių narių ir lytinės bei reprodukcinės sveikatos ir teisių pilietinės visuomenės organizacijų veiksmus, siekiant užtikrinti visapusišką prieigą prie lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugų bei teisių, atsižvelgiant į tokius išteklius kaip ESF+ ir Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programa; |
| --- | --- |

50.

Lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės – lyčių lygybės, demokratijos ir smurto dėl lyties panaikinimo ramsčiai

| 51. | ragina valstybes nares naudotis savo kompetencija lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių srityje siekiant visapusiškai apsaugoti, gerbti ir įgyvendinti žmogaus teises – pirmiausia teisę į sveikatą, susijusią su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, – ir užtikrinti, kad be diskriminacijos būtų teikiamos įvairios prieinamos, kokybiškos lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugos, kaip antai nevaisingumo gydymas ir genetinių ligų gydymas išsaugojant lytines ląsteles, užtikrinant, kad būtų laikomasi principo užkirsti kelią regresui, taip pat asmenims, kurie atvyksta gydytis iš toli, pvz., atokių vietovių ir atokiausių regionų gyventojams; smerkia bet kokį bandymą apriboti galimybę naudotis paslaugomis, susijusiomis su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, taikant ribojančius teisės aktus; primygtinai tvirtina, kad atsisakymas teikti paslaugas, susijusias su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, yra viena iš smurto dėl lyties formų (28); |
| --- | --- |

51.

| 52. | ragina Tarybą sukurti lyčių lygybės darinį, kuris viename tam skirtame forume sutelktų ministrus ir už lyčių lygybę atsakingus valstybės sekretorius, kad būtų įgyvendintos bendros ir konkrečios priemonės, kuriomis būtų siekiama spręsti uždavinius, kylančius moterų teisių ir lyčių lygybės srityje, ir užtikrinti, kad lyčių lygybės klausimai būtų aptariami aukščiausiu politiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atkreipia dėmesį į itin žalingus ir įvairius smurto dėl lyties padarinius sveikatai, kurie, kaip įrodyta, gali daryti didelį poveikį fizinei ir psichinei sveikatai, įskaitant ginekologines ligas ir nepageidaujamus nėštumo rezultatus; todėl ragina teikti tinkamą apsaugą ir atitinkamus išteklius smurto šeimoje aukoms, padidinant išteklius ir imantis efektyvių veiksmų tuo tikslu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pabrėžia, kad prostituciją ir prekybą žmonėmis sieja daugybė ryšių, ir pripažįsta, kad tiek ES, tiek visame pasaulyje prostitucija skatina prekybą pažeidžiamomis moterimis ir nepilnamečiais; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina už demokratijos ir demografijos klausimus atsakingą Komisijos narę sprendžiant ES demografines problemas vadovautis įrodymais ir žmogaus teisėmis grindžiamu požiūriu ir užtikrinti, kad kiekvienas ES gyventojas, įskaitant gyvenančius atokesnėse vietovėse, pvz., atokiausiuose regionuose, galėtų visapusiškai naudotis galimybėmis, susijusiomis su jų lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, taip pat ragina ją atkreipti dėmesį į tuos, kurie naudojasi lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis siekdami paminti ES vertybes ir demokratijos principus, ir jiems pasipriešinti; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ragina už sveikatos ir maisto saugos klausimus atsakingą Komisijos narę remti ir apsaugoti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, nes tai itin svarbu siekiant užtikrinti teisę į sveikatą, saugumą ir lyčių lygybę, stebėti ir skatinti visišką 3 DVT, įskaitant 3.7 tikslą, įgyvendinimą ES, naudojantis JT visuotinių rodiklių sistema; plėtojant partnerystę su valstybėmis narėmis, rinkti sisteminius, palyginamus ir suskirstytus duomenis ir atlikti tyrimus, kad būtų geriau įvertinta lyčių nelygybė sveikatos srityse ir nepatenkinti poreikiai gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas ES, laikantis tarpsektorinės perspektyvos; skatinti informavimą ir švietimą sveikatos, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą, srityje; remti didėjančią sveikatos priežiūros standartų ir politikos priemonių konvergenciją siekiant sumažinti nelygybę sveikatos srityje valstybėse narėse bei tarp jų ir, atsižvelgiant į tai, kad lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugos buvo be prieštaravimų įtrauktos į programą „ES – sveikatos labui“, remti valstybių narių veiksmus ir bei lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių pilietinės visuomenės organizacijų veiksmus, kad įgyvendinant šią programą būtų užtikrintos galimybės naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis; pabrėžia, kad reikia gerokai padidinti investicijas į visas paslaugas, visų pirma į sveikatos priežiūrą, siekiant prisidėti prie moterų nepriklausomybės, lygybės ir emancipacijos; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina už lygybės klausimus atsakingą Komisijos narę sudaryti palankesnes sąlygas lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių apsaugai bei lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises į ES lyčių lygybės strategijos ir ES LGBTIQ lygybės strategijos įgyvendinimą; griežtai pasmerkti moterų teisių blogėjimą ir parengti konkrečias kovos su juo priemones; pripažinti pamatinius lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, lyčių lygybės užtikrinimo ir kovos su smurtu dėl lyties ryšius ir stebėti bei skatinti visišką 5 DVT, įskaitant 5.6 tikslą, įgyvendinimą ES; sėkmingai įtraukti lyčių aspektą į visas ES politikos kryptis; remti lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių pilietinės visuomenės organizacijų veiklą; sudaryti palankesnes sąlygas valstybėms narėms ir suinteresuotiesiems subjektams keistis geriausia patirtimi apie su lytimi susijusius sveikatos aspektus, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, ir skatinti šį keitimąsi; sudaryti palankesnes sąlygas programos „ES – sveikatos labui“ ir ES lyčių lygybės strategijos sąveikai; pabrėžia, kad į programą „ES – sveikatos labui“ turėtų būti integruotas lyčių aspektas, kad joje turėtų būti atsižvelgiama į šališkumą dėl lyties ir laikomasi lyčiai atžvalgaus požiūrio į informuotumą apie ligas, tikrinimą, diagnozavimą ir gydymą; be to, pabrėžia, kad vykdant bet kokią lygybės strategiją reikėtų atsižvelgti į visų formų smurtą prieš moteris, įskaitant moterų lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties blogėjimą ir jų pažeidimus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ragina už tarptautinių partnerysčių klausimus atsakingą Komisijos narę palaikyti Europos konsensusą dėl vystymosi ir DVT, pirmiausia 3.7, 5.6 ir 16 tikslus, siekiant užtikrinti, kad lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės liktų vystymosi prioritetu visoje ES išorės veikloje ir santykiuose; palankiai vertina įsipareigojimą naujajame Trečiajame lyčių lygybės veiksmų plane skatinti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises ir ragina už tarptautinių partnerysčių klausimus atsakingą Komisijos narę pasiūlyti konkrečias priemones šiam tikslui įgyvendinti; pabrėžia, kad reikia teikti pirmenybę visų kliūčių gauti paslaugas, susijusias su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, panaikinimui; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina už europinės gyvensenos propagavimą atsakingą Komisijos narį užtikrinti, kad naujasis ES specialusis pasiuntinys religijos ar tikėjimo laisvės propagavimo už ES ribų klausimais tvirtai laikytųsi žmogaus teisėmis grindžiamo požiūrio ir gerbtų lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, taip pat būtų pasiryžęs kartu siekti nediskriminuojant užtikrinti visuotinę teisę į sveikatos priežiūrą ES ir visame pasaulyje; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina už krizių valdymą atsakingą Komisijos narį į ES ir valstybių narių humanitarinės pagalbos priemones įtraukti lyčių lygybės aspektą ir atsižvelgti į lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, nes galimybė gauti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugas yra pagrindinis žmonių poreikis humanitarinės krizės atveju; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ragina skubiai panaikinti žalingą praktiką, pvz., moterų lyties organų žalojimą bei ankstyvas ir priverstines vaikų santuokas; pabrėžia, kad ankstyva ir priverstinė vaikų santuoka yra žmogaus teisių pažeidimas, dėl kurio mergaitės dažnai patiria smurtą, diskriminaciją ir išnaudojimą; yra labai susirūpinęs tuo, kad daugiau kaip 200 mln. mergaičių ir moterų visame pasaulyje buvo priverstinai atliktas lyties organų žalojimas ir kad dėl COVID-19 pandemijos vėluojant įgyvendinti visuomenės informavimo programas arba jas nutraukus ir vėluojant šviesti apie žalingą praktiką per ateinantį dešimtmetį moterų lyties organų žalojimo atvejų padaugės dviem milijonais ir bus sudaryta 13 mln. daugiau vaikų santuokų, palyginti su prognozėmis prieš pandemiją; |
| --- | --- |

61.

| 62. | ragina užtikrinti visapusišką prieigą prie fizinės ir psichologinės priežiūros, kurią teiktų tarpkultūrinius aspektus išmanantys ir atitinkamus mokymus išėję darbuotojai; ragina visas ES šalis ratifikuoti Europos Tarybos Stambulo konvenciją; ragina Komisiją išnagrinėti ES vidaus ir išorės programų sąveiką, siekiant užtikrinti nuoseklų ilgalaikį požiūrį dėl moterų lyties organų žalojimo nutraukimo tiek ES, tiek už jos ribų; visų pirma dar kartą primena raginimus integruoti moterų lyties organų žalojimo prevencijos priemones į visas politikos sritis, ypač sveikatos, prieglobsčio, švietimo ir darbo, ir į bendradarbiavimą bei dialogus žmogaus teisių klausimais su trečiosiomis šalimis; |
| --- | --- |

62.

| 63. | primena, kad kai kurioms ES gyvenančioms mergaitėms taip pat kyla rizika tapti moterų lyties organų žalojimo aukomis, kai jos vyksta į savo kilmės šalis, dažniausiai aplankyti šeimos narių; mano, jog yra svarbu, kad visos valstybės narės, įskaitant regionines ir vietos administracijas, dalintųsi savo gerąja patirtimi dėl prevencinių protokolų, susijusių su moterų lyties organų žalojimu, atliekamu mergaitėms, kai jos keliauja į šalis ar regionus, kur moterų lyties organų žalojimas plačiai praktikuojamas; ragina visas valstybes nares, kurios dar to nepadarė, priimti baudžiamosios teisės įstatymą dėl moterų lyties organų žalojimo, kuris sudarytų sąlygas apsaugoti aukas ir vykdyti veiksmingesnį baudžiamąjį persekiojimą dėl šio nusikaltimo tais atvejais, kai jis įvykdomas už šių valstybių teritorijų ribų; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ragina Sąjungą remti sveikatos ir šeimos planavimo centrus šalyse partnerėse, siekiant sudaryti sąlygas keistis informacija ir panaikinti menstruacijas, lytiškumą ir dauginimąsi gaubiančius tabu, visapusiškai įtraukiant jaunuolius į kovą su stereotipais ir tabu; pabrėžia būtinybę pagerinti galimybę gauti kontraceptinių priemonių besivystančiose šalyse, ypač paauglėms mergaitėms, kurioms gresia didesnė komplikacijų rizika nėštumo metu; tvirtina, kad visos moterys ir mergaitės turi teisę laisvai ir sąmoningai priimti sprendimus dėl savo lytinės ir reprodukcinės sveikatos ir gyvenimo; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina, kad būtų užtikrintas mergaičių ir moterų dalyvavimas švietime, nes tai yra būtina moterų socialinio ir ekonominio įgalėjimo priemonė; ragina kovoti su merginų mokyklos nelankymu menstruacijų metu, tobulinant priemones, susijusias su menstruacijų higiena mokyklose, visų pirma WASH paslaugas, ir kovojant su stigmatizavimu; pabrėžia, kad būtina užtikrinti tinkamą WASH infrastruktūrą mokyklose, siekiant užtikrinti lytinę ir reprodukcinę sveikatą, nesvarbu, ar jis susijusi su kontracepcija, nėštumu, gimdymu, nėštumo nutraukimu, lytiškai plintančiomis ligomis, ar su menstruacijų higiena; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina išnaudoti tokių ryšių priemonių, kaip radijas, televizija, telefonas, ir skaitmeninių priemonių, įskaitant socialinius tinklus ir pranešimų mainų paslaugas, potencialą, siekiant suteikti jaunuoliams geresnes lytinio švietimo galimybes, visų pirma padidinti jų informuotumą apie lytiškai plintančias ligas ir ankstyvo nėštumo riziką; mano, kad dėl to reikės kovoti su lyčių nelygybe suteikiant prieigą prie skaitmeninių paslaugų, su patyčiomis kibernetinėje erdvėje ir smurtu prieš moteris ir merginas internete; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ragina ES Trečiajame lyčių lygybės veiksmų plane (III LLVP) didesnę reikšmę skirti lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių teminei politikos sričiai, atsižvelgiant į didžiulį COVID-19 pandemijos poveikį moterims ir mergaitėms besivystančiose šalyse; pabrėžia, jog labai svarbu stiprinti kiekvieno asmens teisės būti visapusiškai atsakingam už savo lytiškumą ir lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei laisvai ir atsakingai spręsti su tuo susijusius klausimus skatinimą; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ragina ES valstybes nares įsipareigoti siekti III LLVP tikslų, ypač susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis; ragina ES ir valstybes nares parengti „šalių lygmens įgyvendinimo planus“, kuriuose prioritetas būtų teikiamas lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms, taikant išmatuojamus rodiklius ir įtraukiant stebėjimo mechanizmus; prašo ES delegacijų įgyvendinant III LLVP teikti pirmenybę veiksmams, susijusiems su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ragina ES ir valstybes nares savo vystomojo bendradarbiavimo politikoje ir išorės veiksmų priemonėse, tokiose kaip Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonė, užtikrinti tinkamą ir gerai nukreiptą lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių finansavimą; todėl prašo Komisijos, Europos išorės veiksmų tarnybos ir valstybių narių apsvarstyti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises, kaip ES prioritetą planuojant programas, įskaitant ir bendrų programų kūrimą; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pabrėžia, jog itin svarbu užtikrinti, kad į vystomojo bendradarbiavimo politiką būtų įtrauktos pilietinės visuomenės organizacijos, kurios yra tiesiogiai susijusios su lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių gynimu besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

70.

| 71. | mano, kad ES turi sudaryti palankesnes sąlygas integruoti lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugas į šalių partnerių nacionalines visuomenės sveikatos strategijas ir programas; su susirūpinimu primena, kad dažniausiai nepatenkinami paauglių, nesusituokusių žmonių, LGBTIQ bendruomenės, asmenų su negalia, mažumoms ir etninių mažumų grupėms priklausančių asmenų, kaimuose gyvenančių arba skurdžiai miestuose gyvenančių žmonių lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugų poreikiai; pabrėžia, kad lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugos turėtų būti lyčiai atžvalgios, grindžiamos teisėmis, pritaikytos prie jaunimo poreikių ir prieinamos visiems, nepriklausomai nuo amžiaus, lyties, lytinės tapatybės, seksualinės orientacijos, rasės, socialinės klasės, religijos, santuokinės padėties, ekonominių išteklių, tautinės ar socialinės kilmės ar negalios, be kita ko, vietose, kuriose reikalinga humanitarinė pagalba, konfliktų ir nelaimių metu; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ragina valstybes nares kovoti su diskriminacija teikiant lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugas ir vadovautis tarpsektoriniu požiūriu, siekiant užtikrinti, kad moterys ir mergaitės (ir translytės, ir cislytės), nebinarinio lytiškumo asmenys, lesbietės, biseksualios ir interseksualios moterys turėtų vienodą galimybę naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugomis ir teisėmis; |
| --- | --- |

72.

| 73. | primena, kad išprievartavimas ir seksualinis smurtas moterims ir merginoms ypač dažnai gresia regionuose, kurie dėl konfliktų, gaivalinių nelaimių ir klimato kaitos padarinių yra paveikti krizių; ragina ES aktyviau kovoti su žaginimu, kaip kare naudojamu ginklu, ir užtikrinti išžaginimo aukoms galimybę gauti lytinės bei reprodukcinės sveikatos paslaugas; |
| --- | --- |

73.

| 74. | ragina Komisiją griežtai pasmerkti moterų teisių padėties ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių blogėjimą ir išnaudoti visus savo pajėgumus, kad sustiprintų savo veiksmus, kuriais siekiama su tuo kovoti; ragina Komisiją ir valstybes nares sustiprinti savo politinę paramą žmogaus teisių gynėjams, sveikatos priežiūros paslaugų teikėjams, siekiantiems pagerinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėtį, žmogaus teisių ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių pilietinės visuomenės organizacijoms, kurios yra itin svarbios siekiant sukurti visuomenę, kurioje būtų užtikrinta lyčių lygybė, ir itin svarbiems lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugų ir informacijos teikėjams, visų pirma dirbantiems sudėtingomis sąlygomis Europoje, bei vykdyti nuolatinę stebėseną ir atitinkamai skirti pakankamą finansinę paramą pagal vykdomas programas, kaip antai Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programa; |
| --- | --- |

74.

| 75. | ragina Komisiją visų 2021–2027 m. daugiametės finansinės programos priemonių, įskaitant Piliečių, lygybės, teisių ir vertybių programą, „ESF+“ ir Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę, biudžetą sudaryti atsižvelgiant į lyčių aspektą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina Komisiją imtis konkrečių lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių apsaugos veiksmų, pradedant ES specialiojo pasiuntinio lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių klausimais paskyrimu ir specialaus skyriaus dėl lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių padėties įtraukimu į ES metinę ataskaitą dėl žmogaus teisių ir demokratijos; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0336.

(2)  OL C 449, 2020 12 23, p. 142.

(3)  OL L 107, 2021 3 26, p. 1.

(4)  Europos Parlamento Vidaus politikos generalinio direktorato C teminio skyriaus (piliečių teisės ir konstituciniai reikalai) 2020 m. rugsėjo 30 d. tyrimas „COVID-19 krizės ir laikotarpio po krizės poveikis lytims“ (angl. „The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis“).

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0307.

(6)  OL L 373, 2004 12 21, p. 37.

(7)  OL L 88, 2011 4 4, p. 45.

(8)  OL L 311, 2001 11 28, p. 67.

(9)  OL C 208, 2021 6 1, p. 24.

(10)  OL C 449, 2020 12 23, p. 102.

(11)  OL C 252, 2018 7 18, p. 99.

(12)  OL L 327, 2003 12 16, p. 34.

(13)  Guttmacher-Lancet komisija, „Executive Summary on sexual and reproductive health and rights“, The Lancet, Londonas, 2018, https://www.guttmacher.org/guttmacher-lancet-commission/accelerate-progress-executive-summary.

(14)  Jungtinių Tautų vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras (OHCHR), Informacija apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą ir teises, žr.: https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(15)  https://www.who.int/reproductivehealth/topics/infertility/en/

(16)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_ Abortion_WEB.pdf

(17)  Jungtinių Tautų gyventojų fondo (UNFPA) preliminarus techninio pobūdžio informacinis pranešimas „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage“ („COVID-19 pandemijos poveikis šeimos planavimui ir smurto dėl lyties, moterų lyties organų žalojimo ir vaikų santuokų panaikinimui“), 2020 m. balandžio 27 d., žr.: https://www.unfpa.org/sites/default/files/resource-pdf/COVID-19_impact_brief_for_UNFPA_24_April_2020_1.pdf

(18)  Europos Parlamento forumas (EPF) lytinių ir reprodukcinių teisių klausimais ir Tarptautinės planuotos tėvystės federacijos Europos tinklas (angl. IPPF EN), op. cit., psl. 8.

(19)  2020 m. liepos 13 d. Tarybos išvados dėl ES prioritetų Jungtinėse Tautose ir Jungtinių Tautų Generalinės Asamblėjos 75-oje sesijoje, 2020 m. rugsėjo mėn.–2021 m. rugsėjo mėn.

(20)  Europos Tarybos žmogaus teisių komisaras, „Moterų lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės Europoje“ (angl. „Women’s Sexual and Reproductive Health and Rights in Europe“), Europos Taryba, 2017 m., https://www.coe.int/en/web/commissioner/women-s-sexual-and-reproductive-rights-in-europe.

(21)  Europos Tarybos Iniciatyvinio žmogaus teisių komiteto (CDDH) ataskaita dėl Ministrų Komiteto rekomendacijos CM/Rec(2010)5 valstybėms narėms dėl kovos su diskriminacija dėl seksualinės orientacijos ar lytinės tapatybės priemonių įgyvendinimo, žr.: https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0.

(22)  https://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/HRCouncil/RegularSession/Session22/A.HRC.22.53_English.pdf

(23)  Europos Žmogaus Teisių Teismas, byla A. P. Garçon ir Nicot prieš Prancūziją (pareiškimai Nr. 79885/12, 52471/13 ir 52596/13).

(24)  JT Žmogaus teisių komiteto bendroji pastaba Nr. 36 (2018), Žmogaus teisių komitetas, Mellet prieš Airiją, pranešimas Nr. 2324/2013 (2016), ir Whelan prieš Airiją, pranešimas Nr. 2425/2014 (2017). Žmogaus teisių komitetas, K. L. prieš Peru, pranešimas Nr. 1153/2003 (2005), ir L. M. R. prieš Argentiną, pranešimas Nr. 1608/2007 (2011); Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto bendroji rekomendacija Nr. 35 (2017); Ekonomikos, socialinių ir kultūrinių teisių komiteto bendroji pastaba Nr. 22; darbo grupės moterų diskriminacijos teisėje ir praktikoje klausimais pranešimas, A/HRC/32/448, 2016 m. balandžio 8 d. Bendras JT specialiųjų procedūrų atstovų pareiškimas, Tarptautinė saugaus darbo diena, 2016 m. rugsėjo 28 d.; Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto bendroji rekomendacija Nr. 35; Moterų diskriminacijos panaikinimo komiteto bendroji rekomendacija Nr. 30; Moterų diskriminacijos panaikinimo komitetas, L. C. prieš Peru, pranešimas Nr. 22/2009 (2011).

(25)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_ Abortion_WEB.pdf

(26)  Moreau, C., Shankar M., Glasier, A. ir kiti, Abortion regulation in Europe in the era of COVID-19: a spectrum of policy responses, BMJ Sexual & Reproductive Health, 2020 m. spalio 22 d., galima rasti adresu: https://srh.bmj.com/content/familyplanning/early/2021/02/22/bmjsrh-2020-200724.full.pdf

(27)  Human Rights in Childbirth, Human Rights Violations in Pregnancy, Birth and Postpartum during the COVID-19 Pandemic, San Franciskas, 2020 m. gegužės 6 d., galima rasti adresu: http://humanrightsinchildbirth.org/wp-content/uploads/2020/05/Human-Rights-in-Childbirth-Pregnancy-Birth-and-Postpartum-During-COVID19-Report-May-2020.pdf

(28)  Vyriausiojo žmogaus teisių komisaro biuras, informaciniai leidiniai apie seksualinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises (angl. Information Series on Sexual and Reproductive Health and Rights), https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/63 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/63

---

P9_TA(2021)0315

Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais 25-osios metinės (Nairobio aukščiausiojo lygio susitikimas)

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 25-ųjų Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais metinių (ICPD25) (Nairobio aukščiausiojo lygio susitikimo) (2019/2850(RSP))

(2022/C 81/05)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. Tarptautinę konferenciją gyventojų ir vystymosi klausimais, vykusią Kaire, į jos veiksmų programą ir peržiūros konferencijų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. Tarptautinę konferenciją gyventojų ir vystymosi klausimais, vykusią Kaire, į jos veiksmų programą ir peržiūros konferencijų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programos 1 principą, pagal kurį kiekvienas asmuo turi teisę į asmens laisvę ir saugumą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programos 1 principą, pagal kurį kiekvienas asmuo turi teisę į asmens laisvę ir saugumą,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 1 d. vadinamąjį Nairobio pareiškimą „Greitesnis pažadų įgyvendinimas“ dėl 25-osios Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais, taip pat į nacionalinius ir partnerių įsipareigojimus bei bendradarbiavimu pagrįstus veiksmus, apie kuriuos buvo paskelbta per Nairobio aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 1 d. vadinamąjį Nairobio pareiškimą „Greitesnis pažadų įgyvendinimas“ dėl 25-osios Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais, taip pat į nacionalinius ir partnerių įsipareigojimus bei bendradarbiavimu pagrįstus veiksmus, apie kuriuos buvo paskelbta per Nairobio aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į Pekino veiksmų platformą ir į jos peržiūros konferencijų rezultatus, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pekino veiksmų platformą ir į jos peržiūros konferencijų rezultatus,

| — | atsižvelgdamas į Otavos įsipareigojimų pareiškimą, priimtą 2018 m. spalio 22–23 d. Otavoje (Kanada) vykusioje 7-ojoje tarptautinėje parlamentarų konferencijoje dėl Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais įgyvendinimo (angl. IPCI), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Otavos įsipareigojimų pareiškimą, priimtą 2018 m. spalio 22–23 d. Otavoje (Kanada) vykusioje 7-ojoje tarptautinėje parlamentarų konferencijoje dėl Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais įgyvendinimo (angl. IPCI),

| — | atsižvelgdamas į 1999 m. spalio 5 d. Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimą dėl Generalinės Asamblėjos 21-osios specialiosios sesijos, skirtos bendrai Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programos įgyvendinimo peržiūrai ir įvertinimui (penkerių metų pažangos įgyvendinant veiksmų programą įvertinimas), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1999 m. spalio 5 d. Jungtinių Tautų Generalinio Sekretoriaus pranešimą dėl Generalinės Asamblėjos 21-osios specialiosios sesijos, skirtos bendrai Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programos įgyvendinimo peržiūrai ir įvertinimui (penkerių metų pažangos įgyvendinant veiksmų programą įvertinimas),

| — | atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą „Veiksmų programa dėl tolesnių veiksmų, susijusių su Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programa po 2014 m.“ („Visuotinė ataskaita dėl veiksmų, susijusių su Tarptautine konferencija gyventojų ir vystymosi klausimais, po 2014 m.“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą „Veiksmų programa dėl tolesnių veiksmų, susijusių su Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programa po 2014 m.“ („Visuotinė ataskaita dėl veiksmų, susijusių su Tarptautine konferencija gyventojų ir vystymosi klausimais, po 2014 m.“),

| — | atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., priimtą 2015 m. rugsėjo mėn. ir įsigaliojusią 2016 m. sausio 1 d., ypač į 3-iąjį ir 5-ąjį darnaus vystymosi tikslus (DVT), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., priimtą 2015 m. rugsėjo mėn. ir įsigaliojusią 2016 m. sausio 1 d., ypač į 3-iąjį ir 5-ąjį darnaus vystymosi tikslus (DVT),

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 23–24 d. Stambule vykusį JT pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą humanitariniais klausimais ir į vėlesnį JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą (A/70/709), ypač į Darbotvarkę žmonijai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. gegužės 23–24 d. Stambule vykusį JT pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimą humanitariniais klausimais ir į vėlesnį JT Generalinio Sekretoriaus pranešimą (A/70/709), ypač į Darbotvarkę žmonijai,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 31 d. rezoliuciją „Bendro tarnybų darbinio dokumento „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (SWD(2015)0182) įgyvendinimas“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gegužės 31 d. rezoliuciją „Bendro tarnybų darbinio dokumento „Lyčių lygybė ir moterų įgalėjimas: keisti mergaičių ir moterų gyvenimą plėtojant ES išorės santykius 2016–2020 m.“ (SWD(2015)0182) įgyvendinimas“ (1),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 4 d. pranešimą „ES kovos su ankstyva ir priverstine santuoka išorės strategijos kūrimas: tolesni veiksmai“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. liepos 4 d. pranešimą „ES kovos su ankstyva ir priverstine santuoka išorės strategijos kūrimas: tolesni veiksmai“ (2),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES ir visuotinės vystymosi programos po 2015 m. (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. lapkričio 25 d. rezoliuciją dėl ES ir visuotinės vystymosi programos po 2015 m. (3),

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją „Pasiruošimas pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais. Humanitarinės pagalbos teikimo sunkumai ir galimybės“ (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 16 d. rezoliuciją „Pasiruošimas pasaulio aukščiausiojo lygio susitikimui humanitariniais klausimais. Humanitarinės pagalbos teikimo sunkumai ir galimybės“ (4),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 3 d. rezoliuciją pavadinimu „25 metai po Pekino deklaracijos ir veiksmų platformos priėmimo: su moterų teisėmis susiję ateities uždaviniai Europoje“ (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. vasario 3 d. rezoliuciją pavadinimu „25 metai po Pekino deklaracijos ir veiksmų platformos priėmimo: su moterų teisėmis susiję ateities uždaviniai Europoje“ (5),

| — | atsižvelgdamas į JT gyventojų fondo 2019 m. Pasaulio demografinės padėties ataskaitą „Nebaigti darbai: siekis užtikrinti teises ir galimybes rinktis visiems“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT gyventojų fondo 2019 m. Pasaulio demografinės padėties ataskaitą „Nebaigti darbai: siekis užtikrinti teises ir galimybes rinktis visiems“,

| — | atsižvelgdamas į iniciatyvos „Euromapping 2018“ ataskaitą pavadinimu „Atskaitomybės reprodukcinės, gimdyvių, naujagimių ir vaikų sveikatos bei šeimos planavimo srityse vadovas“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iniciatyvos „Euromapping 2018“ ataskaitą pavadinimu „Atskaitomybės reprodukcinės, gimdyvių, naujagimių ir vaikų sveikatos bei šeimos planavimo srityse vadovas“,

| — | atsižvelgdamas į 2017, 2018 ir 2019 m. kontracepcijos atlasus, kuriuose nustatomas Europos šalių reitingas pagal galimybes gauti kontracepcijos priemonių bei pabrėžiama nelygybė visoje Europoje ir tai, kad kai kuriose Europos dalyse beveik nekreipiama dėmesio į nepatenkintą kontracepcijos priemonių poreikį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017, 2018 ir 2019 m. kontracepcijos atlasus, kuriuose nustatomas Europos šalių reitingas pagal galimybes gauti kontracepcijos priemonių bei pabrėžiama nelygybė visoje Europoje ir tai, kad kai kuriose Europos dalyse beveik nekreipiama dėmesio į nepatenkintą kontracepcijos priemonių poreikį,

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl metinės žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2017 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje ataskaitos (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. gruodžio 12 d. rezoliuciją dėl metinės žmogaus teisių ir demokratijos pasaulyje 2017 m. ir Europos Sąjungos politikos šioje srityje ataskaitos (6),

| — | atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.) (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2011 m. kovo 7 d. Tarybos patvirtintą Europos lyčių lygybės paktą (2011–2020 m.) (7),

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl lyčių aspekto vystymosi srityje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. gegužės 26 d. Tarybos išvadas dėl lyčių aspekto vystymosi srityje,

| — | atsižvelgdamas į 2021–2025 m. ES lyčių lygybės veiksmų planą (III LLVP), kurį 2020 m. lapkričio 25 d. paskelbė Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021–2025 m. ES lyčių lygybės veiksmų planą (III LLVP), kurį 2020 m. lapkričio 25 d. paskelbė Komisija ir Komisijos pirmininko pavaduotoja ir Sąjungos vyriausioji įgaliotinė užsienio reikalams ir saugumo politikai (JOIN(2020)0017),

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. birželio mėn. priimtą Europos konsensusą dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. birželio mėn. priimtą Europos konsensusą dėl vystymosi „Mūsų pasaulis, mūsų orumas, mūsų ateitis“,

| — | atsižvelgdamas į klausimus Tarybai ir Komisijai dėl 25-ųjų Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais metinių (Nairobio aukščiausiojo lygio susitikimo) (O-000020/2021 – B9-0018/2021 ir O-000021/2021 – B9-0019/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į klausimus Tarybai ir Komisijai dėl 25-ųjų Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais metinių (Nairobio aukščiausiojo lygio susitikimo) (O-000020/2021 – B9-0018/2021 ir O-000021/2021 – B9-0019/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 136 straipsnio 5 dalį ir 132 straipsnio 2 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vystymosi komiteto ir Moterų teisių ir lyčių lygybės komiteto pasiūlymą dėl rezoliucijos,

| A. | kadangi 2019 m. suėjo 25 metai nuo Kaire vykusios Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais: joje 179 šalių vyriausybės priėmė šios konferencijos veiksmų programą, kurioje buvo paskelbtas visuotinio masto įsipareigojimas užtikrinti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises pagal Pekino veiksmų platformą ir pačią veiksmų programą ir įtvirtintas konsensusas didžiausią dėmesį įgyvendinant reprodukcinės sveikatos darbotvarkę ir demografinį planavimą skirti asmens teisėms ir gerovei; |
| --- | --- |

A.

kadangi 2019 m. suėjo 25 metai nuo Kaire vykusios Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais: joje 179 šalių vyriausybės priėmė šios konferencijos veiksmų programą, kurioje buvo paskelbtas visuotinio masto įsipareigojimas užtikrinti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises pagal Pekino veiksmų platformą ir pačią veiksmų programą ir įtvirtintas konsensusas didžiausią dėmesį įgyvendinant reprodukcinės sveikatos darbotvarkę ir demografinį planavimą skirti asmens teisėms ir gerovei;

| B. | kadangi pagal veiksmų programą šeimos planavimas buvo priskirtas visapusiškos reprodukcinės sveikatos priežiūros sričiai, o vyriausybės buvo paragintos sudaryti galimybes naudotis tokiomis paslaugomis, kaip priežiūra iki ir po gimdymo, saugus gimdymas, nevaisingumo gydymas, saugus, jei teisėtas, nepageidaujamo nėštumo nutraukimas ir nesaugaus nėštumo nutraukimo padarinių valdymas, reprodukcinės sistemos infekcijų ir lytiškai plintančių infekcijų, krūties vėžio ir reprodukcinės sistemos vėžio atmainų gydymas, taip pat informavimas, švietimas ir konsultavimas lytiškumo, reprodukcinės sveikatos ir atsakingos tėvystės klausimais, visais atvejais pripažįstant, kad smurto dėl lyties ir kitos žalingos praktikos prevencija turėtų būti neatsiejamas pirminės sveikatos priežiūros elementas; |
| --- | --- |

B.

kadangi pagal veiksmų programą šeimos planavimas buvo priskirtas visapusiškos reprodukcinės sveikatos priežiūros sričiai, o vyriausybės buvo paragintos sudaryti galimybes naudotis tokiomis paslaugomis, kaip priežiūra iki ir po gimdymo, saugus gimdymas, nevaisingumo gydymas, saugus, jei teisėtas, nepageidaujamo nėštumo nutraukimas ir nesaugaus nėštumo nutraukimo padarinių valdymas, reprodukcinės sistemos infekcijų ir lytiškai plintančių infekcijų, krūties vėžio ir reprodukcinės sistemos vėžio atmainų gydymas, taip pat informavimas, švietimas ir konsultavimas lytiškumo, reprodukcinės sveikatos ir atsakingos tėvystės klausimais, visais atvejais pripažįstant, kad smurto dėl lyties ir kitos žalingos praktikos prevencija turėtų būti neatsiejamas pirminės sveikatos priežiūros elementas;

| C. | kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata, įskaitant gimdyvių ir naujagimių mirtingumą ir ŽIV, yra 3-iojo darnaus vystymosi tikslo (DVT) uždaviniai, o smurto dėl lyties ir žalojančios praktikos prevencija – 5-ojo DVT tikslo uždaviniai; |
| --- | --- |

C.

kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata, įskaitant gimdyvių ir naujagimių mirtingumą ir ŽIV, yra 3-iojo darnaus vystymosi tikslo (DVT) uždaviniai, o smurto dėl lyties ir žalojančios praktikos prevencija – 5-ojo DVT tikslo uždaviniai;

| D. | kadangi pagal DVT taip pat reikalaujama teikti visiems prieinamas sveikatos priežiūros paslaugas, visų pirma užtikrinant galimybę visiems naudotis kokybiškomis pagrindinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis ir visuotinę prieigą prie saugių, veiksmingų ir įperkamų vaistų bei vakcinų; kadangi lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, taip pat moterų teisių bei laisvės apsispręsti dėl savo kūno ir gyvenimo užtikrinimas yra pagrindinė išankstinė sąlyga siekiant kitų DVT; |
| --- | --- |

D.

kadangi pagal DVT taip pat reikalaujama teikti visiems prieinamas sveikatos priežiūros paslaugas, visų pirma užtikrinant galimybę visiems naudotis kokybiškomis pagrindinėmis sveikatos priežiūros paslaugomis ir visuotinę prieigą prie saugių, veiksmingų ir įperkamų vaistų bei vakcinų; kadangi lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, taip pat moterų teisių bei laisvės apsispręsti dėl savo kūno ir gyvenimo užtikrinimas yra pagrindinė išankstinė sąlyga siekiant kitų DVT;

| E. | kadangi 25-osios metinės – tai proga vyriausybėms ir kitiems subjektams visame pasaulyje atnaujinti savo įsipareigojimą įgyvendinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių darbotvarkę, nes daugelyje šalių lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės ir toliau neužtikrinamos; kadangi Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programa yra universalus dokumentas, kuris turi būti įgyvendintas Europos Sąjungoje ir už jos ribų; |
| --- | --- |

E.

kadangi 25-osios metinės – tai proga vyriausybėms ir kitiems subjektams visame pasaulyje atnaujinti savo įsipareigojimą įgyvendinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių darbotvarkę, nes daugelyje šalių lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės ir toliau neužtikrinamos; kadangi Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programa yra universalus dokumentas, kuris turi būti įgyvendintas Europos Sąjungoje ir už jos ribų;

| F. | kadangi gyventojų skaičius dar niekad nedidėjo taip sparčiai: laikantis dabartinio tempo, pasaulio gyventojų skaičius padvigubės jau po 35 metų; |
| --- | --- |

F.

kadangi gyventojų skaičius dar niekad nedidėjo taip sparčiai: laikantis dabartinio tempo, pasaulio gyventojų skaičius padvigubės jau po 35 metų;

| G. | kadangi gyventojų skaičiaus tendencijos iš esmės nulems būsimo vystymosi perspektyvas; kadangi lyčių lygybės, lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių ir tvaraus šeimos dydžio skatinimas yra glaudžiai susiję; |
| --- | --- |

G.

kadangi gyventojų skaičiaus tendencijos iš esmės nulems būsimo vystymosi perspektyvas; kadangi lyčių lygybės, lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių ir tvaraus šeimos dydžio skatinimas yra glaudžiai susiję;

| H. | kadangi norint, kad darnus augimas ir vystymasis žengtų koja kojon su tokiu staigiu gyventojų skaičiaus augimu, moterys turi galėti laisvai priimti sprendimus dėl savo kūno, sveikatos ir vaisingumo ir turėti galimybę apibrėžti savo vaidmenį visuomenėje; |
| --- | --- |

H.

kadangi norint, kad darnus augimas ir vystymasis žengtų koja kojon su tokiu staigiu gyventojų skaičiaus augimu, moterys turi galėti laisvai priimti sprendimus dėl savo kūno, sveikatos ir vaisingumo ir turėti galimybę apibrėžti savo vaidmenį visuomenėje;

| I. | kadangi didėjantis kontracepcijos priemonių prieinamumas ir nauji kontracepcijos metodai padėjo moterims planuoti savo nėštumą ir kartu visus kitus gyvenimo aspektus; |
| --- | --- |

I.

kadangi didėjantis kontracepcijos priemonių prieinamumas ir nauji kontracepcijos metodai padėjo moterims planuoti savo nėštumą ir kartu visus kitus gyvenimo aspektus;

| J. | kadangi dėl inovacijų šiuolaikinės kontracepcijos metodų srityje jų naudojimas tapo patogesnis ir sumažėjo šalutinis poveikis; kadangi vis dėlto išlieka reikšmingų šalutinių poveikių ir jų mažinimas turėtų būti mokslinių tyrimų šioje srityje prioritetas; |
| --- | --- |

J.

kadangi dėl inovacijų šiuolaikinės kontracepcijos metodų srityje jų naudojimas tapo patogesnis ir sumažėjo šalutinis poveikis; kadangi vis dėlto išlieka reikšmingų šalutinių poveikių ir jų mažinimas turėtų būti mokslinių tyrimų šioje srityje prioritetas;

| K. | kadangi 2015 m. 94 proc. vyriausybių teikė paramą šeimos planavimui; |
| --- | --- |

K.

kadangi 2015 m. 94 proc. vyriausybių teikė paramą šeimos planavimui;

| L. | kadangi visame pasaulyje 1970–2015 m. laikotarpiu ne vienišų moterų, kurios pranešė, kad naudoja kontraceptines priemones, dalis padidėjo nuo 36 proc. iki 64 proc.; |
| --- | --- |

L.

kadangi visame pasaulyje 1970–2015 m. laikotarpiu ne vienišų moterų, kurios pranešė, kad naudoja kontraceptines priemones, dalis padidėjo nuo 36 proc. iki 64 proc.;

| M. | kadangi norint, kad moterys turėtų galimybę naudotis savo reprodukcinėmis teisėmis, būtina užtikrinti joms galimybes naudotis reprodukcinės sveikatos paslaugomis; kadangi galimybės naudotis reiškia ne tik tai, kad priemonės ir paslaugos yra prieinamos, bet ir tai, kad pašalinamos socialinės, ekonominės, teisinės ir bet kokios kitos su jomis susijusios kliūtys, įskaitant ideologines kliūtis; |
| --- | --- |

M.

kadangi norint, kad moterys turėtų galimybę naudotis savo reprodukcinėmis teisėmis, būtina užtikrinti joms galimybes naudotis reprodukcinės sveikatos paslaugomis; kadangi galimybės naudotis reiškia ne tik tai, kad priemonės ir paslaugos yra prieinamos, bet ir tai, kad pašalinamos socialinės, ekonominės, teisinės ir bet kokios kitos su jomis susijusios kliūtys, įskaitant ideologines kliūtis;

| N. | kadangi šiandien daugumoje besivystančių šalių gyvybiškai svarbi lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūra (be kita ko, išsamus lytinis švietimas, šeimos planavimo paslaugos, šiuolaikinė kontracepcija, galimybė naudotis saugia ir teisėta nėštumo nutraukimo priežiūra, derama sveikatos priežiūra prieš gimdymą ir po jo, pagalba gimdymo metu) apskritai mažiausiai užtikrinama 20 proc. labiausiai skurstančių, o labiausiai prieinama – 20 proc. turtingiausių namų ūkių; kadangi, Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) duomenimis, 2018 m. mažiausiai 214 mln. moterų norėjo užkirsti kelią nėštumui arba jį atidėti, tačiau neturėjo galimybių naudotis šiuolaikiniais kontracepcijos metodais; |
| --- | --- |

N.

kadangi šiandien daugumoje besivystančių šalių gyvybiškai svarbi lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūra (be kita ko, išsamus lytinis švietimas, šeimos planavimo paslaugos, šiuolaikinė kontracepcija, galimybė naudotis saugia ir teisėta nėštumo nutraukimo priežiūra, derama sveikatos priežiūra prieš gimdymą ir po jo, pagalba gimdymo metu) apskritai mažiausiai užtikrinama 20 proc. labiausiai skurstančių, o labiausiai prieinama – 20 proc. turtingiausių namų ūkių; kadangi, Pasaulio sveikatos organizacijos (PSO) duomenimis, 2018 m. mažiausiai 214 mln. moterų norėjo užkirsti kelią nėštumui arba jį atidėti, tačiau neturėjo galimybių naudotis šiuolaikiniais kontracepcijos metodais;

| O. | kadangi galimybė naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos apsauga bei teisėmis taip pat labai skiriasi ES valstybėse narėse ir tarp jų; tai yra sudėtingiausia labiausiai pažeidžiamoje padėtyje esantiems žmonėms; kadangi kiekvienos šalies analizė 2019 m. kontracepcijos atlase rodo, kad reikėtų imtis daugiau veiksmų siekiant pagerinti galimybes gauti informacijos ir kontracepcijos priemonių, kad žmonės galėtų apsispręsti dėl savo reprodukcinio gyvenimo; |
| --- | --- |

O.

kadangi galimybė naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos apsauga bei teisėmis taip pat labai skiriasi ES valstybėse narėse ir tarp jų; tai yra sudėtingiausia labiausiai pažeidžiamoje padėtyje esantiems žmonėms; kadangi kiekvienos šalies analizė 2019 m. kontracepcijos atlase rodo, kad reikėtų imtis daugiau veiksmų siekiant pagerinti galimybes gauti informacijos ir kontracepcijos priemonių, kad žmonės galėtų apsispręsti dėl savo reprodukcinio gyvenimo;

| P. | kadangi kai kuriose šalyse teisiškai reikalaujama trečiųjų šalių leidimų, kad moterys ar paaugliai galėtų naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, arba kriminalizuojami tos pačios lyties asmenų santykiai; kadangi tai kliudo žmonėms, kuriems reikia pagalbos, gauti reikiamą informaciją ar paslaugas; |
| --- | --- |

P.

kadangi kai kuriose šalyse teisiškai reikalaujama trečiųjų šalių leidimų, kad moterys ar paaugliai galėtų naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis, arba kriminalizuojami tos pačios lyties asmenų santykiai; kadangi tai kliudo žmonėms, kuriems reikia pagalbos, gauti reikiamą informaciją ar paslaugas;

| Q. | kadangi šeimos planavimo programos besivystančiuose regionuose patenkino apie 40 proc. paklausos, buvusios 1970 m., ir šiuo metu apima apie 77 proc. paklausos; kadangi šeimos planavimo paslaugoms reikalingos kai kurių kontracepcijos metodų atsargos jau buvo išnaudotos maždaug tris ketvirtadalius laiko; |
| --- | --- |

Q.

kadangi šeimos planavimo programos besivystančiuose regionuose patenkino apie 40 proc. paklausos, buvusios 1970 m., ir šiuo metu apima apie 77 proc. paklausos; kadangi šeimos planavimo paslaugoms reikalingos kai kurių kontracepcijos metodų atsargos jau buvo išnaudotos maždaug tris ketvirtadalius laiko;

| R. | kadangi, remiantis UNESCO Tarptautinėmis techninėmis lytinio švietimo gairėmis, dėl mokymo programa grindžiamų išsamaus lytinio švietimo programų vaikai ir jaunimas turi galimybę įgyti tikslių žinių, atitinkamą požiūrį ir įgūdžių, įskaitant pagarbą žmogaus teisėms, lyčių lygybę ir įvairovę, kurios prisideda prie saugių, sveikų ir pagarba grindžiamų santykių; kadangi toks švietimas suteikia vaikams ir jaunimui daugiau galimybių, nes pateikiami įrodymai ir amžių atitinkanti informacija apie seksualumą, aptariami lytinės ir reprodukcinės sveikatos klausimai, įskaitant, be kita ko, lytinę ir reprodukcinę anatomiją ir fiziologiją, brendimą ir menstruacijas, reprodukciją, šiuolaikinę kontracepciją, nėštumą ir gimdymą, lytiškai plintančias infekcijas, įskaitant ŽIV ir AIDS, taip pat žalingą praktiką, pavyzdžiui, vaikų, ankstyvąsias ir priverstines santuokas ir moterų lyties organų žalojimą; kadangi dauguma paauglių visame pasaulyje neturi galimybių gauti išsamų lytinį švietimą; |
| --- | --- |

R.

kadangi, remiantis UNESCO Tarptautinėmis techninėmis lytinio švietimo gairėmis, dėl mokymo programa grindžiamų išsamaus lytinio švietimo programų vaikai ir jaunimas turi galimybę įgyti tikslių žinių, atitinkamą požiūrį ir įgūdžių, įskaitant pagarbą žmogaus teisėms, lyčių lygybę ir įvairovę, kurios prisideda prie saugių, sveikų ir pagarba grindžiamų santykių; kadangi toks švietimas suteikia vaikams ir jaunimui daugiau galimybių, nes pateikiami įrodymai ir amžių atitinkanti informacija apie seksualumą, aptariami lytinės ir reprodukcinės sveikatos klausimai, įskaitant, be kita ko, lytinę ir reprodukcinę anatomiją ir fiziologiją, brendimą ir menstruacijas, reprodukciją, šiuolaikinę kontracepciją, nėštumą ir gimdymą, lytiškai plintančias infekcijas, įskaitant ŽIV ir AIDS, taip pat žalingą praktiką, pavyzdžiui, vaikų, ankstyvąsias ir priverstines santuokas ir moterų lyties organų žalojimą; kadangi dauguma paauglių visame pasaulyje neturi galimybių gauti išsamų lytinį švietimą;

| S. | kadangi 1994 m. veiksmų programoje šalys buvo primygtinai raginamos iki 2000 m. perpus sumažinti gimdyvių mirtingumą, palyginti su paskutiniojo dešimtmečio lygiu, o iki 2015 m. – dar perpus jį sumažinti; tai reiškia, kad gimdyvių mirtingumas sumažėtų 75 proc.; kadangi, nors nuo 1995 m. gimdyvių mirtingumo rodiklis visame pasaulyje sumažėjo maždaug 44 proc., o pažanga matoma kiekviename regione, paauglių nėštumas vis dar yra pagrindinė gimdyvių mirtingumo ir sergamumo priežastis – kasmet dėl priežasčių, susijusių su nėštumu ar gimdymu, miršta apie 70 000 paauglių mergaičių, o didžioji dauguma gimdyvių miršta aplinkoje, kurioje trūksta išteklių, arba dėl tarpsektorinės diskriminacijos; kadangi gimdyvių mirtingumas dėl nesaugaus nėštumo nutraukimo ir bendras gimdyvių mirtingumo lygis sumažėja panaikinus teisinius apribojimus nėštumui nutraukti; |
| --- | --- |

S.

kadangi 1994 m. veiksmų programoje šalys buvo primygtinai raginamos iki 2000 m. perpus sumažinti gimdyvių mirtingumą, palyginti su paskutiniojo dešimtmečio lygiu, o iki 2015 m. – dar perpus jį sumažinti; tai reiškia, kad gimdyvių mirtingumas sumažėtų 75 proc.; kadangi, nors nuo 1995 m. gimdyvių mirtingumo rodiklis visame pasaulyje sumažėjo maždaug 44 proc., o pažanga matoma kiekviename regione, paauglių nėštumas vis dar yra pagrindinė gimdyvių mirtingumo ir sergamumo priežastis – kasmet dėl priežasčių, susijusių su nėštumu ar gimdymu, miršta apie 70 000 paauglių mergaičių, o didžioji dauguma gimdyvių miršta aplinkoje, kurioje trūksta išteklių, arba dėl tarpsektorinės diskriminacijos; kadangi gimdyvių mirtingumas dėl nesaugaus nėštumo nutraukimo ir bendras gimdyvių mirtingumo lygis sumažėja panaikinus teisinius apribojimus nėštumui nutraukti;

| T. | kadangi moterys, neturinčios galimybės naudotis tokiomis paslaugomis kaip priežiūra iki gimdymo, pagalba gimdymo metu ir skubioji akušerinė pagalba, dažniau patiria kenksmingą poveikį sveikatai; kadangi, nepaisant to, kad 92 proc. pasaulio gimdyvių ir naujagimių mirtingumo užfiksuojama besivystančiose šalyse, jose dirba tik 42 proc. pasaulio medicinos, akušerijos ir slaugos darbuotojų; |
| --- | --- |

T.

kadangi moterys, neturinčios galimybės naudotis tokiomis paslaugomis kaip priežiūra iki gimdymo, pagalba gimdymo metu ir skubioji akušerinė pagalba, dažniau patiria kenksmingą poveikį sveikatai; kadangi, nepaisant to, kad 92 proc. pasaulio gimdyvių ir naujagimių mirtingumo užfiksuojama besivystančiose šalyse, jose dirba tik 42 proc. pasaulio medicinos, akušerijos ir slaugos darbuotojų;

| U. | kadangi teikiant skubiosios pagalbos paslaugas kasdien nėštumo arba gimdymo metu miršta daugiau nei 500 moterų ir mergaičių dėl kvalifikuotų pribuvėjų trūkumo, neatliktų skubių akušerinių procedūrų arba nesaugaus nėštumo nutraukimo; |
| --- | --- |

U.

kadangi teikiant skubiosios pagalbos paslaugas kasdien nėštumo arba gimdymo metu miršta daugiau nei 500 moterų ir mergaičių dėl kvalifikuotų pribuvėjų trūkumo, neatliktų skubių akušerinių procedūrų arba nesaugaus nėštumo nutraukimo;

| V. | kadangi tik 55 proc. visų pasaulyje atliekamų nėštumo nutraukimo atvejų atliekami saugiai; kadangi tai reiškia, kad, PSO duomenimis, 2010–2014 m. kasmet buvo atliekama apie 25 mln. nesaugių nėštumo nutraukimo procedūrų; kadangi nėštumo nutraukimas iki šiol yra visiškai neteisėtas 26 šalyse, o nėštumo nutraukimas moters valia yra teisėtas tik 67 šalyse ir gestacinio amžiaus ribos įvairiose šalyse skiriasi; kadangi visame pasaulyje, t. y. ir besivystančiose, ir išsivysčiusiose šalyse, įskaitant kelias ES valstybes nares, pastebima nerimą kelianti priešiška reakcija į moterų teises į savo kūną; |
| --- | --- |

V.

kadangi tik 55 proc. visų pasaulyje atliekamų nėštumo nutraukimo atvejų atliekami saugiai; kadangi tai reiškia, kad, PSO duomenimis, 2010–2014 m. kasmet buvo atliekama apie 25 mln. nesaugių nėštumo nutraukimo procedūrų; kadangi nėštumo nutraukimas iki šiol yra visiškai neteisėtas 26 šalyse, o nėštumo nutraukimas moters valia yra teisėtas tik 67 šalyse ir gestacinio amžiaus ribos įvairiose šalyse skiriasi; kadangi visame pasaulyje, t. y. ir besivystančiose, ir išsivysčiusiose šalyse, įskaitant kelias ES valstybes nares, pastebima nerimą kelianti priešiška reakcija į moterų teises į savo kūną;

| W. | kadangi viena iš trijų moterų visame pasaulyje kažkuriuo gyvenimo momentu yra patyrusi fizinį ar seksualinį smurtą; kadangi, JT duomenimis, daugiau nei 200 mln. mergaičių ir moterų buvo priverstinai atliktas moterų lyties organų žalojimas; |
| --- | --- |

W.

kadangi viena iš trijų moterų visame pasaulyje kažkuriuo gyvenimo momentu yra patyrusi fizinį ar seksualinį smurtą; kadangi, JT duomenimis, daugiau nei 200 mln. mergaičių ir moterų buvo priverstinai atliktas moterų lyties organų žalojimas;

| X. | kadangi maždaug 650 mln. moterų ištekėjo dar vaikystėje, o devyni iš dešimties jaunesnių nei 18 metų amžiaus mergaičių gimdymų fiksuojami santuokoje; kadangi, UNICEF duomenimis, kai kurie neigiami vaikų santuokos padariniai yra: atskyrimas nuo šeimos ir draugų, laisvės bendrauti su to paties amžiaus žmonėmis ir dalyvauti bendruomenės veikloje nebuvimas, galimybių įgyti išsilavinimą sumažėjimas, seksualinė prievarta, rimtas pavojus sveikatai, pvz., nėštumas ankstyvame amžiuje, lytiškai plintančios infekcijos ir vis dažnesni ŽIV / AIDS atvejai; kadangi vaikų santuokos taip pat gali baigtis priverstiniu darbu, vergija ir prostitucija; |
| --- | --- |

X.

kadangi maždaug 650 mln. moterų ištekėjo dar vaikystėje, o devyni iš dešimties jaunesnių nei 18 metų amžiaus mergaičių gimdymų fiksuojami santuokoje; kadangi, UNICEF duomenimis, kai kurie neigiami vaikų santuokos padariniai yra: atskyrimas nuo šeimos ir draugų, laisvės bendrauti su to paties amžiaus žmonėmis ir dalyvauti bendruomenės veikloje nebuvimas, galimybių įgyti išsilavinimą sumažėjimas, seksualinė prievarta, rimtas pavojus sveikatai, pvz., nėštumas ankstyvame amžiuje, lytiškai plintančios infekcijos ir vis dažnesni ŽIV / AIDS atvejai; kadangi vaikų santuokos taip pat gali baigtis priverstiniu darbu, vergija ir prostitucija;

| Y. | kadangi itin daug prieglobsčio prašančių moterų priverstinę santuoką dažniausiai nurodo kaip vieną iš persekiojimo dėl lyties priežasčių; kadangi vis dar kyla įvairių kliūčių tam, kad priverstinė santuoka būtų pripažinta viena iš priežasčių, kuria remiantis galima suteikti tarptautinę apsaugą, nors ji ir laikoma tam tikra persekiojimo dėl lyties forma, kuria rimtai ir sistemingai pažeidžiamos pagrindinės teisės ir taip sudaromos sąlygos nežmoniškam ir žeminančiam elgesiui, kuris gali prilygti kankinimui; |
| --- | --- |

Y.

kadangi itin daug prieglobsčio prašančių moterų priverstinę santuoką dažniausiai nurodo kaip vieną iš persekiojimo dėl lyties priežasčių; kadangi vis dar kyla įvairių kliūčių tam, kad priverstinė santuoka būtų pripažinta viena iš priežasčių, kuria remiantis galima suteikti tarptautinę apsaugą, nors ji ir laikoma tam tikra persekiojimo dėl lyties forma, kuria rimtai ir sistemingai pažeidžiamos pagrindinės teisės ir taip sudaromos sąlygos nežmoniškam ir žeminančiam elgesiui, kuris gali prilygti kankinimui;

| Z. | kadangi LGBTIQ asmenys toliau patiria diskriminaciją ir smurtą tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų, o kai kuriose šalyse vis dar galioja įstatymai, kuriais kriminalizuojami tos pačios lyties asmenų santykiai; |
| --- | --- |

Z.

kadangi LGBTIQ asmenys toliau patiria diskriminaciją ir smurtą tiek Europos Sąjungoje, tiek už jos ribų, o kai kuriose šalyse vis dar galioja įstatymai, kuriais kriminalizuojami tos pačios lyties asmenų santykiai;

| AA. | kadangi iniciatyva „Spotlight“ suvienija ES ir JT kovai su bet kokiu smurtu dėl lyties visame pasaulyje ir yra pagrindinė priemonė kovojant su seksualiniu smurtu ir žalingomis praktikomis, pvz., moterų lyties organų žalojimu ir priverstinėmis santuokomis; |
| --- | --- |

AA.

kadangi iniciatyva „Spotlight“ suvienija ES ir JT kovai su bet kokiu smurtu dėl lyties visame pasaulyje ir yra pagrindinė priemonė kovojant su seksualiniu smurtu ir žalingomis praktikomis, pvz., moterų lyties organų žalojimu ir priverstinėmis santuokomis;

| AB. | kadangi lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių finansavimo prioritetai yra nesubalansuoti: viešai finansuojamos sveikatos priežiūros paslaugos paprastai apima tam tikrą šeimos planavimo veiklą, gimdyvių, naujagimių ir vaikų sveikatos priežiūrą, be to, nemažo paramos teikėjų dėmesio sulaukia ŽIV / AIDS gydymo paslaugos, tačiau seksualinio smurto, ginekologinių vėžinių susirgimų ir nevaisingumo gydymo paslaugos ar saugaus nėštumo nutraukimo paslaugos, deja, nepakankamai finansuojamos; |
| --- | --- |

AB.

kadangi lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių finansavimo prioritetai yra nesubalansuoti: viešai finansuojamos sveikatos priežiūros paslaugos paprastai apima tam tikrą šeimos planavimo veiklą, gimdyvių, naujagimių ir vaikų sveikatos priežiūrą, be to, nemažo paramos teikėjų dėmesio sulaukia ŽIV / AIDS gydymo paslaugos, tačiau seksualinio smurto, ginekologinių vėžinių susirgimų ir nevaisingumo gydymo paslaugos ar saugaus nėštumo nutraukimo paslaugos, deja, nepakankamai finansuojamos;

| AC. | kadangi nuo 2015 m. Pasauline finansavimo priemone siekiama paskatinti nacionalines vyriausybes didinti savo išlaidas laikantis darnaus vystymosi tikslų sveikatos priežiūros srityje; kadangi visuotinio nutildymo taisyklės sugrąžinimas ir jos taikymo srities išplėtimas neigiamai veikia moterų ir mergaičių galimybes užsitikrinti visapusišką sveikatos priežiūrą, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises; |
| --- | --- |

AC.

kadangi nuo 2015 m. Pasauline finansavimo priemone siekiama paskatinti nacionalines vyriausybes didinti savo išlaidas laikantis darnaus vystymosi tikslų sveikatos priežiūros srityje; kadangi visuotinio nutildymo taisyklės sugrąžinimas ir jos taikymo srities išplėtimas neigiamai veikia moterų ir mergaičių galimybes užsitikrinti visapusišką sveikatos priežiūrą, įskaitant lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises;

| AD. | kadangi nemažai besivystančių šalių yra įsipareigojusios įgyvendinti veiksmų programą ir suderinti su ja nacionalinius tikslus ir biudžetus, tačiau dauguma jų iki šiol priklauso nuo paramos teikėjų pagalbos, o dėl to kyla pavojus nacionalinių programų stabilumui; |
| --- | --- |

AD.

kadangi nemažai besivystančių šalių yra įsipareigojusios įgyvendinti veiksmų programą ir suderinti su ja nacionalinius tikslus ir biudžetus, tačiau dauguma jų iki šiol priklauso nuo paramos teikėjų pagalbos, o dėl to kyla pavojus nacionalinių programų stabilumui;

| AE. | kadangi, norint užtikrinti pastovų būtinų paslaugų teikimą, nepaprastai svarbu, kad lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros finansavimas būtų stabilus ir nuspėjamas; |
| --- | --- |

AE.

kadangi, norint užtikrinti pastovų būtinų paslaugų teikimą, nepaprastai svarbu, kad lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros finansavimas būtų stabilus ir nuspėjamas;

| AF. | kadangi nepaprastai svarbų vaidmenį stebint, ar vyriausybės kitu laikotarpiu vykdo veiksmų programoje ir Nairobio aukščiausiojo lygio susitikime prisiimtus įsipareigojimus, ir užtikrinant, kad iki 2030 m. būtų pasiekti su sveikata susiję DVT, atlieka visuotinis stebėsenos ir vertinimo mechanizmas; |
| --- | --- |

AF.

kadangi nepaprastai svarbų vaidmenį stebint, ar vyriausybės kitu laikotarpiu vykdo veiksmų programoje ir Nairobio aukščiausiojo lygio susitikime prisiimtus įsipareigojimus, ir užtikrinant, kad iki 2030 m. būtų pasiekti su sveikata susiję DVT, atlieka visuotinis stebėsenos ir vertinimo mechanizmas;

| AG. | kadangi Europos konsensusas dėl vystymosi apima lyčių lygybę, taip pat moterų ir mergaičių žmogaus teises bei jų įgalėjimą ir apsaugą, kaip kertinius ES išorės veiksmų visose srityse principus ir prioritetus; kadangi jame taip pat pabrėžiamas visuotinės prieigos prie kokybiškos ir prieinamos visapusiškos informacijos ir švietimo apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą, įskaitant išsamų lytinį švietimą ir sveikatos priežiūros paslaugas, poreikis, ir pakartotas įsipareigojimas bent 20 proc. ES pagalbos panaudoti socialinei įtraukčiai ir žmogaus socialinei raidai; |
| --- | --- |

AG.

kadangi Europos konsensusas dėl vystymosi apima lyčių lygybę, taip pat moterų ir mergaičių žmogaus teises bei jų įgalėjimą ir apsaugą, kaip kertinius ES išorės veiksmų visose srityse principus ir prioritetus; kadangi jame taip pat pabrėžiamas visuotinės prieigos prie kokybiškos ir prieinamos visapusiškos informacijos ir švietimo apie lytinę ir reprodukcinę sveikatą, įskaitant išsamų lytinį švietimą ir sveikatos priežiūros paslaugas, poreikis, ir pakartotas įsipareigojimas bent 20 proc. ES pagalbos panaudoti socialinei įtraukčiai ir žmogaus socialinei raidai;

| AH. | kadangi II LLVP įgyvendinimas suteikė itin svarbią galimybę nukreipti papildomas lėšas lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms vadovaujantis fizinės ir psichinės neliečiamybės ramsčiu; |
| --- | --- |

AH.

kadangi II LLVP įgyvendinimas suteikė itin svarbią galimybę nukreipti papildomas lėšas lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms vadovaujantis fizinės ir psichinės neliečiamybės ramsčiu;

| AI. | kadangi 2020 m. buvo minimos 25-osios Pekino veiksmų platformos metinės; kadangi Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais ir Pekino veiksmų platformos turėtų būti tarpusavyje susijusios, kad būtų užtikrinta lyčių lygybė ir lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės visiems; |
| --- | --- |

AI.

kadangi 2020 m. buvo minimos 25-osios Pekino veiksmų platformos metinės; kadangi Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais ir Pekino veiksmų platformos turėtų būti tarpusavyje susijusios, kad būtų užtikrinta lyčių lygybė ir lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės visiems;

| AJ. | kadangi 2020 m. Meksike ir Paryžiuje turėjęs vykti JT moterų kartų lygybės forumas galėjo suteikti galimybę imtis skubių veiksmų ir užtikrinti atskaitomybę už lyčių lygybę, tačiau buvo atidėtas dėl COVID-19 protrūkio; |
| --- | --- |

AJ.

kadangi 2020 m. Meksike ir Paryžiuje turėjęs vykti JT moterų kartų lygybės forumas galėjo suteikti galimybę imtis skubių veiksmų ir užtikrinti atskaitomybę už lyčių lygybę, tačiau buvo atidėtas dėl COVID-19 protrūkio;

Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programa nuo 1994 m.

| 1. | puikiai vertina pažangą, iki šiol padarytą sprendžiant tokius konkrečius klausimus, kaip vis didesnis kontraceptinių priemonių prieinamumas, dėl kurio moterys gali labiau kontroliuoti vaisingumą, arba mažėjantis gimdyvių ir naujagimių mirtingumas, tačiau pripažįsta, kad, jeigu ketiname pasiekti programos tikslus ir sukurti pusės pasaulio gyventojų gerovei, įgalėjimui ir savirealizacijai palankią tikrovę, nacionalinės vyriausybės ir tarptautinės organizacijos turi dėti kur kas didesnes pastangas – pirmiausia inovacijų, koordinavimo ir prieigos užtikrinimo srityse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Nairobio pareiškimą „Greitesnis pažadų įgyvendinimas“ dėl 25-osios Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais, jame nurodytą raginimą sustiprinti pastangas siekiant visapusiško, veiksmingo ir paspartinto Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programos įgyvendinimo ir finansavimo bei jo tikslą užtikrinti galimybę naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis bei teisėmis kaip visiems prieinamos sveikatos apsaugos dalį, ir jiems pritaria; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teigiamai vertina per Nairobio aukščiausiojo lygio susitikimą iškeltą tikslą sutelkti skubiai reikalingą politinę valią ir finansinius įsipareigojimus, siekiant pagaliau užtikrinti, kad nebūtų jokių nepatenkintų informavimo apie šeimos planavimą ir šeimos planavimo paslaugų poreikių, jokių gimdyvių mirčių, kurioms buvo galima užkirsti kelią, visai nebūtų seksualinio smurto, smurto dėl lyties ir moteris bei mergaites žalojančių praktikų atvejų; teigiamai vertina konkrečius finansinius ir politinius įsipareigojimus, kuriuos prisiėmė vyriausybės, paramos teikėjai, įmonės, nevyriausybinės organizacijos, pilietinė visuomenė ir kiti veikėjai, siekdami paremti minėtuosius „tris nulinius“ rodiklius ir padėti visiems užtikrinti lytinę ir reprodukcinę sveikatą bei teises iki 2030 m.; ypač palankiai vertina ES prisiimtą įsipareigojimą pagal AKR valstybių vidaus programos 2018 m. metinę veiksmų programą skirti 29 mln. EUR paauglių mergaičių sveikatai ir lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms skatinti ir ragina toliau vykdyti ES finansinį ir politinį įsipareigojimą spręsti šiuos klausimus tiek ES, tiek už jos ribų; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pakartoja, kad įgyvendinant bet kokią demografinę politiką ir sveikatos, švietimo bei socialines sistemas į žmones sutelktas ir teisėmis pagrįstas požiūris turi būti svarbiausias; pastarosios turi būti parengtos taip, kad moterys galėtų atlikti savo pasirinktą vaidmenį visuomenėje ir kad būtų gerbiamas jų orumas ir žmogaus teisės; be to, dar kartą pabrėžia, kad moterys turi teisę spręsti dėl to, ar jos norėtų pradėti lauktis, taip pat kada ir kaip dažnai jos to norėtų; todėl itin teigiamai vertina tai, kad Nairobio aukščiausiojo lygio susitikime visų pirma buvo išklausyti marginalizuotų bendruomenių balsai, jaunimo ir pilietinės visuomenės šalininkai ir kad šie šalininkai galėjo tiesiogiai informuoti valstybių vadovus ir politikos formuotojus, kaip realiai įgyvendinti visų žmonių teises ir stiprinti visų žmonių sveikatą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kadangi lytinė ir reprodukcinė sveikata bei teisės yra pagrįstos žmogaus teisėmis ir yra esminiai žmogaus orumo elementai, kurie išlieka labai svarbūs ginant lyčių lygybę; ragina ES ir valstybes nares pripažinti moterų ir mergaičių teises į kūno neliečiamybę ir savarankišką sprendimų priėmimą; smerkia dažnus moterų lytinių ir reprodukcinių teisių pažeidimus, įskaitant atsisakymą suteikti galimybę naudotis išsamaus lytinio švietimo, šeimos planavimo paslaugomis, kontraceptinėmis priemonėmis ir gimdyvių sveikatos priežiūros paslaugomis, taip pat saugaus ir teisėto nėštumo nutraukimo paslaugomis; ragina skirti tinkamą biudžetą minėtiems tikslams įgyvendinti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad pagal 5-ąjį DVT, be kita ko, raginama integruoti Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programos rekomendacijas į nacionalinius planus, politiką ir programas; pabrėžia, kad DVT įvykdymas priklauso nuo to, ar bus užtikrintos visuotinės galimybės naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | primena, kad norint įgyvendinti Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programos įsipareigojimus, reikia kovoti su lytinės diskriminacijos normomis ir panaikinti lytinę prievartą prieš mergaites ir moteris, taip pat stiprinti mergaičių ir moterų pajėgumą bei gebėjimus priimti savarankiškus ir informacija pagrįstus sprendimus dėl savo reprodukcinės sveikatos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | dar kartą patvirtina įsipareigojimą propaguoti, ginti ir įgyvendinti kiekvieno asmens teisę visiškai kontroliuoti savo seksualumą ir lytinę bei reprodukcinę sveikatą ir be diskriminacijos, prievartos ir smurto visiškai laisvai bei atsakingai spręsti su tuo susijusius klausimus; |
| --- | --- |

8.

Siekis užtikrinti nulinį nepatenkintų šeimos planavimo poreikių rodiklį

| 9. | pažymi, kad vidutiniškai 214 mln. moterų besivystančiose šalyse neturi galimybės naudotis veiksmingomis kontracepcijos priemonėmis, o tai lemia apie 75 mln. neplanuoto nėštumo atvejų kiekvienais metais; reiškia susirūpinimą dėl to, kad kai kuriose šalyse galimybė gauti kontraceptinių priemonių reiškia, jog prieinamas tik vienas kontracepcijos būdas; pabrėžia, jog vien to, kad moterims ir paaugliams prieinamos saugios ir šiuolaikiškos kontraceptinės priemonės, nepakanka – jie turi turėti pakankamai informacijos apie tai, kurį iš kontracepcijos būdų pasirinkti, ir turėti galimybę tuo būdu naudotis; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiškia susirūpinimą dėl to, kad kai kuriose šalyse galimės naudotis reprodukcinės sveikatos paslaugomis stipriai varžomos dėl kliūčių, pvz., aukštų kainų ir nekokybiškos priežiūros ir infrastruktūros arba reikmenų, diskriminuojančių bei per prievartą primestų įstatymų ir atsainaus gydymo, o dažniausiai neužtikrinami paauglių, nesusituokusių asmenų, LGBTIQ asmenų, neįgaliųjų, etninių mažumų grupių bei skurstančių kaimo ir miesto gyventojų lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugų poreikiai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | primena, kad su lytine ir reprodukcine sveikata ir teisėmis susijusios paslaugos turėtų būti konstruktyvios lyčių klausimu, pagrįstos teisėmis, patogios paaugliams ir jaunimui ir prieinami visiems paaugliams bei moterims, neatsižvelgiant į jų amžių ar civilinę būklę, taip pat konfliktų ir nelaimių atveju; be to, mano, kad teikiant tokias paslaugas turėtų būti gerbiamas privatumas ir konfidencialumas ir neturėtų būti taikomi teismo, sutuoktinio, tėvų ar globėjų sutikimo reikalavimai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | puikiai vertina bendras pastangas išplėsti šeimos planavimo paslaugas, kad naudotis jomis galėtų sunkiausiai pasiekiamos moterys, bei ragina, kad šios pastangos apimtų ir visas kitas lytinės ir reprodukcinės sveikatos paslaugas; rekomenduoja naudoti kūrybiškus paslaugų teikimo modelius, pvz., paslaugų kuponus subsidijuojamomis kainomis, sąlyginius grynųjų pinigų pervedimus, socialinio draudimo programas ir rezultatais pagrįstą stebėseną; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia, jog faktais ir mokymo programa grindžiamos išsamaus lytinio švietimo programos yra sveikų suaugusių asmenų raidos pagrindas, nes pagal jas amžiui tinkamu būdu teikiama pritaikyta informacija apie brendimą, nėštumą ir gimdymą, ypač kontracepciją, ŽIV bei lytiškai plintančių infekcijų prevenciją ir rizikos veiksnius, susijusius su ankstyvu nėštumu; taip pat akcentuoja, kad tokios išsamaus lytinio švietimo programos turėtų būti orientuotos ir į asmenų tarpusavio santykius, lytinę orientaciją, lyčių lygybę, lyčių normas, sutikimą santykiauti ir smurto dėl lyties prevenciją, o visa tai nepaprastai svarbu, kad jaunuoliai galėtų puoselėti deramą savigarbą ir lygiaverčius, saugius ir sveikus santykius; mano, kad išsamaus lytinio švietimo teikimas labai svarbus ne tik norint užtikrinti mergaičių savirealizaciją, bet ir kuo anksčiau įtraukti į šį procesą berniukus, kurie atlieka gyvybiškai svarbų vaidmenį puoselėjant ir skatinant lyčių lygybę tarp bendraamžių ir savo bendruomenėse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pabrėžia, kad visoms moterims turėtų būti užtikrinama tinkama ir įperkama sveikatos priežiūra ir visuotinė pagarba lytinėms ir reprodukcinėms teisėms bei galimybės jomis naudotis; pabrėžia, kad prieinamos sveikatos priežiūros paslaugos ir visuotinė pagarba lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms ir galimybėms jomis naudotis, šeimos planavimas, motinos, antenatalinė ir naujagimio sveikatos priežiūra ir saugios nėštumo nutraukimo paslaugos yra svarbūs elementai siekiant išgelbėti moterų gyvybes ir sumažinti kūdikių bei vaikų mirtingumą; mano, jog nepriimtina, kad moterų ir mergaičių kūnai, ypač jų lytinė ir reprodukcinė sveikata ir teisės, išlieka ideologinio mūšio lauku; |
| --- | --- |

14.

| 15. | primena, kad kiekvieną dieną ŽIV užsikrečia beveik 1 000 mergaičių paauglių ir moterų ir kad moterys bei mergaitės patiria didesnę riziką užsikrėsti ŽIV nei berniukai, ypač Užsachario Afrikoje; pabrėžia, kad ŽIV infekuotos moterys ir mergaitės patiria didesnę riziką susirgti gimdos kaklelio vėžiu; atkreipia dėmesį, kad reikia sukurti ir stiprinti prevencijos bei atrankinės patikros strategijas, visų pirma skirtas jaunoms moterims; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pabrėžia, kad galimybės naudotis vandeniu ir sanitarijos priemonėmis – tai žmogaus teisė ir jos yra būtinos siekiant užtikrinti lytinę ir reprodukcinę sveikatą tiek kontracepcijos, nėštumo, gimdymo, neštumo nutraukimo, lytiškai plintančių ligų, tiek ir higienos per menstruacijas srityje; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad, be visų su menstruacijomis susijusių tabu temų, labai didelė kliūtis mergaitėms per menstruacijas lankyti mokyklą yra ta, kad mokyklose nepakanka galimybių naudotis vandeniu, sanitarijos ir higienos priemonėmis ir nėra nemokamų menstruacinių apsaugos priemonių; pabrėžia, kad mokyklose būtina turėti tinkamą infrastruktūrą siekiant užtikrinti, kad mergaitės galėtų naudotis vandeniu ir atskirais tualetais; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ragina Sąjungą į savo veiksmus, skirtus lyčių lygybei skatinti ir kovai su moterų diskriminacija, įtraukti problemas, susijusias su vandeniu, sanitarijos ir higienos priemonėmis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | dar kartą patvirtina, kad svarbu užtikrinti prasmingą ir įtraukų jaunų žmonių ir paauglių dalyvavimą visais sprendimų priėmimo etapais; yra įsitikinęs, kad, stengiantis kovoti su paauglių nėštumo reiškiniu, kuris yra viena pagrindinių gimdyvių mirtingumo priežasčių, visuotinis įsipareigojimas, prisiimtas per Nairobio aukščiausiojo lygio susitikimą, turėtų apimti ypatingą dėmesį jaunesnio amžiaus paaugliams ir lytiniam švietimui; pripažįsta, kad išsamus lytinis švietimas, orientuotas į gyvenimo įgūdžius ir atžvalgus lyčiai bei nuosekliai atspindintis kintančius gebėjimus, yra būtinas tam, kad paaugliai ir jauni žmonės galėtų apsisaugoti nuo neplanuoto nėštumo ir lytiškai plintančių infekcijų, įskaitant ŽIV ir AIDS, puoselėti santykiuose vertybes, susijusias su tolerancija, abipuse pagarba, sutikimu ir nesmurtiniu bendravimu, ir planuoti savo gyvenimą; |
| --- | --- |

19.

Siekis užtikrinti nulinį gimdyvių mirčių, kurioms buvo galima užkirsti kelią, skaičių

| 20. | yra susirūpinęs dėl to, kad daugelyje šalių taikomi griežti nėštumo nutraukimą ribojantys teisės aktai, menkos galimybės gauti paslaugas, didelės išlaidos, stigmatizacija, sąmoningas sveikatos priežiūros paslaugų teikėjų atsisakymas suteikti paslaugą ir nereikalingos sąlygos, kaip antai privalomi laukimo laikotarpiai, privalomos konsultacijos, klaidinančios informacijos teikimas, trečiosios šalies sutikimas ir medicininiu požiūriu nebūtini tyrimai, yra pagrindinės kliūtys sprendžiant motinų sveikatos klausimą ir prisideda prie nesaugaus nėštumo nutraukimo bei gimdyvių mirtingumo; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mano, jog nepaprastai svarbu, kad vyriausybės, dar nepriėmusios politinių priemonių sveikatos apsaugos tikslu, tai padarytų siekdamos sumažinti naujagimių ar gimdyvių mirčių skaičių ir užkirsti kelią nesaugiam nėštumo nutraukimui, t. y. įdarbintų ir apmokytų daugiau kvalifikuotų medicinos darbuotojų bei užtikrintų, kad sveikatos draudimas apimtų svarbiausias pogimdymines ir naujagimių priežiūros paslaugas, taip pat visapusiškas prenatalinės ir akušerinės priežiūros bei priežiūros po nėštumo nutraukimo paslaugas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad pagal Pekino veiksmų programą ir Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais (angl. ICPD) veiksmų programą turi būti saugoma visų asmenų teisė į kūno neliečiamumą ir teisė savarankiškai priimti su juo susijusius sprendimus bei užtikrinama galimybė gauti paslaugas, kuriomis faktiškai įgyvendinamos šios teisės; ragina vadovautis visapusišku požiūriu į svarbiausią lytinės ir reprodukcinės sveikatos draudimo paketą, įskaitant nesaugaus nėštumo nutraukimo prevencijos ir jų išvengimo bei priežiūros po nėštumo nutraukimo priemones, kurios turi būti integruotos į nacionalines visiems prieinamos sveikatos apsaugos strategijas, politiką ir programas; |
| --- | --- |

22.

Siekis užtikrinti nulinį smurtą dėl lyties ir nulinę moteris, mergaites bei jaunimą žalojančias praktikas

| 23. | ragina ES ir jos valstybes nares užkirsti kelią smurtui dėl lyties ir teikti paramą aukoms; pakartoja savo raginimą ES, visoms ES valstybėms narėms ir Europos Tarybos valstybėms narėms, kurios dar neratifikavo ir neįgyvendino Europos Tarybos konvencijos dėl smurto prieš moteris ir kovos su juo (Stambulo konvencija), kuo greičiau ją ratifikuoti ir įgyvendinti; ragina ES bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir kitomis šalimis siekiant investuoti į aukštos kokybės kiekybinių ir kokybinių duomenų, suskirstytų pagal amžių, lytį, pažeidžiamumo lygį ir geografiją, rinkimą; ragina stiprinti teisės aktų ir politikos sistemas siekiant užkirsti kelią smurtui dėl lyties šeimoje ir už jos ribų, tirti smurto dėl lyties atvejus ir bausti už juos bei teikti pagalbą aukoms ir išgyvenusiems asmenims, įskaitant konsultavimo ir sveikatos, psichosocialines ir teisines paslaugas; ragina rengti mokymo programas smurto dėl lyties tema teismų sistemos, teisėsaugos ir sveikatos priežiūros specialistams, stiprinti sveikatos priežiūros ir švietimo sistemas, kad būtų užkirstas kelias smurtui dėl lyties ir reaguoti į jį, atsižvelgiant į teises ir žiūrint iš konkrečios žmogaus gyvenimo tarpsnio perspektyvos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | smerkia visų formų smurtą dėl lyties, pvz., fizinį, seksualinį ir psichologinį smurtą bei išnaudojimą, masinį prievartavimą, prekybą žmonėmis ir moterų lyties organų žalojimą; pažymi, kad smurtas dėl lyties Europoje išlieka plačiai paplitusiu uždaviniu, reikalaujančiu koordinuotų sveikatos, švietimo, socialinio ir teisinio sektorių reagavimo veiksmų pasitelkiant teisėmis pagrįstas, visą gyvenimą trunkančias prevencines ir reagavimo priemones; be to, reiškia susirūpinimą dėl tebevykstančių išpuolių prieš moterų teises ir lytinę bei reprodukcinę sveikatą ir teises, įskaitant atsisakymą suteikti galimybę naudotis šeimos planavimo paslaugomis, kontraceptinėmis priemonėmis ir saugiomis bei teisėtomis nėštumo nutraukimo paslaugomis, taip pat dėl teisės aktų, kuriais ribojamos šios teisės, galiojančių daugelyje pasaulio šalių, įskaitant ES; pabrėžia, kad atsisakymas užtikrinti lytinės bei reprodukcinės sveikatos ir teisių paslaugas, įskaitant saugų ir teisėtą nėštumo nutraukimą, yra smurto prieš moteris ir mergaites forma; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reiškia didelį susirūpinimą dėl rimtų valstybės sistemų, kuriose pateikiami ir apdorojami pagalbos ir apsaugos prašymai bei skundai dėl smurto dėl lyties, ypač policijos sistemų, trūkumų; mano, jog nepaprastai svarbu, kad, siekiant panaikinti smurtą dėl lyties, įskaitant ankstyvas, vaikų ir priverstines santuokas, moterų lyties organų žalojimą ir kitas žalojančias praktikas, visose šalyse būtų taikomos nusikaltėlių stebėsenos priemonės ir sankcijos; ragina skubiai tobulinti policijos sistemų ir valstybės sistemų, kuriose pateikiami ir apdorojami pagalbos ir apsaugos prašymai bei skundai dėl smurto dėl lyties; |
| --- | --- |

25.

| 26. | laikosi nuomonės, kad taip pat nepaprastai svarbu mesti iššūkį žalingoms lyčių normoms ir stereotipams, siekiant 5-ojo DVT dėl lyčių lygybės ir norint dar labiau pasistūmėti įgyvendinant lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių darbotvarkę; primena vyrų ir berniukų įtraukimo į šią darbotvarkę svarbą; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad būtina įtraukti vyrus ir berniukus į projektus ir programas, skirtas kovoti su visų rūšių smurtu dėl lyties ir su žalingais stereotipais; todėl pabrėžia, kad visapusiškas švietimas santykių kūrimo ir lytiškumo temomis yra pagrindinė priemonė ugdant vaikų ir jaunimo gebėjimus užmegzti sveikus, lygiaverčius, darnius ir saugius santykius, kurie būtų be diskriminacijos, prievartos ir smurto, ir vykdyti seksualinio išnaudojimo, smurto dėl lyties ir artimo partnerio smurto prevenciją; todėl ragina visas valstybes nares mokyklose įvesti visapusiškas, amžių atitinkančias lytiškumo ir santykių kūrimo švietimo pamokas moksleiviams; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina iniciatyvą „Spotlight“, skirtą kovai su smurtu dėl lyties visame pasaulyje, ir pabrėžia, kad ši iniciatyva turėtų paskatinti daugiau šalių prisidėti tarptautiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia smurto dėl lyties internete atsiradimą ir poreikį užtikrinti, kad dedant bet kokias pastangas panaikinti smurtą dėl lyties būtų atsižvelgiama ir į internetinę erdvę; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pripažįsta, jog įstatyminis vaikų, ankstyvų ir priverstinių santuokų draudimas savaime neužtikrins, kad tokios praktikos liautųsi; ragina ES ir jos valstybes nares geriau koordinuoti ir stiprinti tarptautinių sutarčių, teisės aktų ir programų vykdymą – taip pat ir palaikant diplomatinius ryšius su trečiųjų šalių vyriausybėmis ir organizacijomis – siekiant spręsti su vaikų, ankstyvomis ir priverstinėmis santuokomis susijusius klausimus; ragina dėti visas pastangas, kad įstatyminiai draudimai būtų vykdomi ir papildomi platesniais teisės aktų bei politinių priemonių paketais; pripažįsta, kad tai reikalauja priimti ir įgyvendinti išsamias visa apimančias politines priemones, strategijas ir programas, įskaitant diskriminacinių teisės nuostatų, susijusių su priverstine santuoka, panaikinimą ir pozityviosios diskriminacijos priemonių mažametėms mergaitėms įgalėti priėmimą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pakartoja, kad moterų lyties organų žalojimas yra smurto dėl lyties forma; ragina Komisiją išnagrinėti ES vidaus ir išorės programų sąveiką, siekiant užtikrinti nuoseklų ir nuolatinį požiūrį į kovą su moterų lyties organų žalojimu tiek ES, tiek už jos ribų, atsižvelgiant į tai, kad ši problema yra neatskiriamai susijusi su kitomis pasaulio šalimis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | yra tvirtai įsitikinęs, kad veiksmai, kuriais siekiama nutraukti moterų lyties organų žalojimo praktiką, turėtų apimti bendradarbiavimą su bendruomenėmis, taip pat su tradiciniais ir religiniais lyderiais; |
| --- | --- |

31.

| 32. | yra tvirtai įsitikinęs, kad bet kokia kovos su smurtu dėl lyties strategija turi apimti LGBTIQ asmenis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pripažįsta, kad dėl humanitarinių krizių daugėja problemų, susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, ir tai visų pirma daro poveikį pažeidžiamiausiems Pietų pusrutulio šalių gyventojams; primena, kad krizės apimtose zonose moterims ir mergaitėms kyla labai didelė seksualinio smurto, išžaginimo, lytiškai plintančių ligų, seksualinio išnaudojimo ir nepageidaujamo nėštumo grėsmė; pabrėžia, kad tokiais atvejais svarbu suteikti galimybę naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių paslaugomis ir dėl to reikia atitinkamai pritaikyti humanitarinę pagalbą; ragina Komisiją ir valstybes nares teikiant humanitarinę pagalbą daugiau dėmesio skirti lyčių lygybės aspektui ir lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms, taip pat kalbant apie humanitarinės pagalbos teikėjų rengimą ir finansavimo skyrimą, , nes galimybė naudotis lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros paslaugomis yra pamatinis žmogaus poreikis vietovėse, kurioms reikia humanitarinės pagalbos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina ištirti karo nusikaltimus, kuriuos vykdant moterys ir mergaitės, kaip krikščionių ir jazidų bendruomenės Šiaurės Irake narės, buvo kankinamos ir patyrė smurtą iš vadinamosios teroristinės organizacijos „Islamo valstybė“ pusės; |
| --- | --- |

34.

Vystymosi ir finansavimo įsipareigojimai

| 35. | yra įsitikinęs, kad vienas iš Nairobio aukščiausiojo lygio susitikimo rezultatų turėtų būti atskaitomybės už visuotinių ir nacionalinių įsipareigojimų vykdymą užtikrinimo mechanizmas bei priemonių veiksmingumas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ragina ES imtis ryžtingo vadovaujamo vaidmens siekiant užtikrinti mergaičių ir moterų teises bei lyčių lygybę, įskaitant dalyvavimą išorės veiksmuose, įgyvendinant plataus užmojo III LLVP, skirtą laikotarpiui po 2020 m.; be to, ragina ES įgyvendinant savo vystomojo bendradarbiavimo politiką, visų pirma naująją Kaimynystės, vystomojo ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP), užtikrinti deramą finansavimą lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, taip pat šeimos planavimo klausimams spręsti ir parengti strategijas, pagal kurias būtų užtikrinamas stabilus ir nenutrūkstamas visų reikiamų paslaugų teikimas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ragina skirti konkrečių investicijų paauglių fizinei ir psichinei sveikatai bei gerovei skatinti, be kita ko, suteikiant galimybę naudotis jaunimui patogiomis sveikatos priežiūros paslaugomis; mano, kad tokios investicijos turi apimti pakankamą finansavimą moterų ir jaunimo organizacijoms, kurios dažnai atlieka svarbų darbą teikdamos informaciją apie šeimos planavimą, išsamų lytinį švietimą ir naikindamos žalingus lyčių bei visuomenės stereotipus, kai nėra nacionalinių programų ar jų nepakanka, ir tokių organizacijų gebėjimų stiprinimą; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pažymi, kad lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių klausimus ES padeda spręsti įvairiosiomis ES priemonėmis: geografinėmis ir regioninėmis programomis, kuriomis ypatingas dėmesys skiriamas lyčių, sveikatos ir gyventojų vystymosi klausimams, indėliais į visuotines iniciatyvas ir JT organizacijų veiklą bei dotacijomis pilietinės visuomenės organizacijoms; tačiau apgailestauja, kad nėra lengva tiksliai kiekybiškai įvertinti, kiek ES finansavimu tiesiogiai prisidedama prie lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių ir šeimos planavimo skatinimo; ragina užtikrinti plačių užmojų finansavimo lygį siekiant pagerinti lytinės ir reprodukcinės sveikatos priežiūros teikimą bei teisių užtikrinimą dabartinėje daugiametėje finansinėje programoje ir nuolat tobulinti metodiką, kad ateityje būtų galima geriau įvertinti priemonių, susijusių su lytine ir reprodukcine sveikata bei teisėmis, veiksmingumą; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ragina nacionalines vyriausybes ir tarptautinius paramos teikėjus užtikrinti, kad į visuotinį svarbiausią lytinės ir reprodukcinės sveikatos paketą taip pat būtų įtrauktos tokios sveikatos priežiūros paslaugos kaip nevaisingumo, reprodukcinio vėžio ar seksualinio smurto padarinių gydymas, kuriems iki šiol buvo skirta mažiausiai finansinės paramos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pripažįsta NVO kaip paslaugų teikėjų, taip pat kaip lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių gynėjų vaidmenį; todėl ragina stiprinti ES paramą NVO, prisidedančioms prie Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programos įgyvendinimo, ypač moterų teisių organizacijoms ES ir už jos ribų, ir šių organizacijų apsaugą, nes jos yra lemiamos veikėjos siekiant lyčių lygybės visuomenėse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | primygtinai ragina Komisiją apibrėžti savo būsimą pasaulinę tvaraus vystymosi politiką ir įgyvendinti išsamią Afrikos strategiją, visiškai integruoti ir sustiprinti ES paramą lytinės ir reprodukcinės sveikatos projektams, taip pat iniciatyvai „Spotlight“, kuria siekiama panaikinti smurtą prieš moteris ir mergaites; |
| --- | --- |

41.

| 42. | labai apgailestauja dėl 2019 m. lapkričio 14 d. Nairobio aukščiausiojo lygio susitikime Jungtinių Amerikos Valstijų, Brazilijos, Baltarusijos, Egipto, Haičio, Vengrijos, Libijos, Lenkijos, Senegalo, Sent Lusijos ir Ugandos paskelbto bendro pareiškimo, kuriuo siekiama pakenkti nusistovėjusiam bendram sutarimui ir neigiamai paveikti atitinkamus jų įsipareigojimus dėl moterų lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių, dėl kurių susitarta Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programoje ir Pekino veiksmų platformoje, taip pat dokumentuose dėl jų peržiūros konferencijų rezultatų; palankiai vertina tai, kad neseniai panaikinta visuotinė nutildymo taisyklė ir jos poveikis pasaulinei moterų ir mergaičių sveikatos priežiūrai ir teisėms; pakartoja savo raginimą ES ir jos valstybėms narėms spręsti finansinės spragos klausimą naudojant nacionalinį finansavimą ir ES finansavimą vystymuisi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkreipia dėmesį į įsipareigojimus, kuriuos Komisijos narės J. Urpilainen ir H. Dalli prisiėmė per atitinkamai 2019 m. spalio 1 ir 2 d. vykusius savo klausymus, teikti pirmenybę lytinei ir reprodukcinei sveikatai kaip centriniam Komisijos darbo lyčių lygybės srityje elementui; |
| --- | --- |

43.

| 44. | primygtinai ragina užtikrinti, kad, pagal naująją Kaimynystės, vystymosi ir tarptautinio bendradarbiavimo priemonę (KVTBP) skaidriai skatinant lyčių lygybę ir moterų įgalėjimą, būtų galima atlikti nenutrūkstamą vertinimą – taip pat ir lytinės ir reprodukcinės sveikatos bei teisių požiūriu pagal Pekino veiksmų programą ir Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programą; palankiai vertina NDICI siekį, kad bent 85 proc. programų, finansuojamų oficialios paramos vystymuisi (OPV) lėšomis, atvejais vienas svarbiausių arba svarbiausias tikslas būtų lyčių lygybė ir kad bent 5 proc. šių veiksmų pagrindinis tikslas turėtų būti lyčių lygybė ir moterų bei mergaičių teisės ir įgalėjimas; tačiau ragina didinti užmojus ir skirti 20 proc. OPV projektams, kurių pagrindinis tikslas yra lyčių lygybė (EBPO lyties žymuo 2); |
| --- | --- |

44.

| 45. | ragina ES įgyvendinti išsamią ir plačių užmojų lyčių lygybės strategiją, įskaitant pasiūlymus dėl privalomų priemonių, kuri turėtų būti susieta su Tarptautinės konferencijos gyventojų ir vystymosi klausimais veiksmų programos įgyvendinimu ir kurioje turėtų būti numatyti įsipareigojimai bei rodikliai visose susijusiose politikos srityse, o ES institucijos ir valstybės narės būtų atskaitingos taikant stebėsenos mechanizmą; ragina pasmerkti priešiškumą lyčių lygybei ir lytinei ir reprodukcinei sveikatai bei teisėms, taip pat diskusijoms ir priemonėms, kenkiančioms moterų teisėms, savarankiškumui ir emancipacijai visose srityse; pažymi, kad svarbus būdas kovoti su priešiška reakcija yra savo iniciatyva skatinti teisėmis pagrįstą lyčių lygybę ir lyčių aspekto integravimą; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių vyriausybėms bei parlamentams. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  OL C 76, 2020 3 9, p. 168.

(2)  OL C 118, 2020 4 8, p. 57.

(3)  OL C 289, 2016 8 9, p. 5.

(4)  OL C 399, 2017 11 24, p. 106.

(5)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0058.

(6)  OL C 388, 2020 11 13, p. 100.

(7)  OL C 155, 2011 5 25, p. 10.

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/74 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/74

---

P9_TA(2021)0316

Reglamentavimo kokybė, subsidiarumas ir proporcingumas. Ataskaita dėl geresnės teisėkūros 2017, 2018 ir 2019 m.

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija „Europos Sąjungos reglamentavimo kokybė, subsidiarumas ir proporcingumas. Ataskaita dėl geresnės teisėkūros 2017, 2018 ir 2019 m.“ (2020/2262(INI))

(2022/C 81/06)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES Sutartis) 5 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos sutarties (ES Sutartis) 5 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 1 dėl nacionalinių parlamentų vaidmens Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo,

| — | atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 16 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros ir į naujausią jo versiją – 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2003 m. gruodžio 16 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros ir į naujausią jo versiją – 2016 m. balandžio 13 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl geresnės teisėkūros,

| — | atsižvelgdamas į praktines priemones, skirtas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 294 straipsnio 4 daliai įgyvendinti pasiekus susitarimą per pirmąjį svarstymą, dėl kurių 2011 m. liepos 22 d. susitarė kompetentingos Europos Parlamento ir Tarybos tarnybos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į praktines priemones, skirtas Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 294 straipsnio 4 daliai įgyvendinti pasiekus susitarimą per pirmąjį svarstymą, dėl kurių 2011 m. liepos 22 d. susitarė kompetentingos Europos Parlamento ir Tarybos tarnybos,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos metinę 2017 m. subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ataskaitą (COM(2018)0490), Komisijos 2018 m. metinę ataskaitą dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo (COM(2019)0333) ir Komisijos 2019 m. metinę ataskaitą dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo (COM(2020)0272), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos metinę 2017 m. subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ataskaitą (COM(2018)0490), Komisijos 2018 m. metinę ataskaitą dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo (COM(2019)0333) ir Komisijos 2019 m. metinę ataskaitą dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo (COM(2020)0272),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Subsidiarumo ir proporcingumo principų vaidmens stiprinimas formuojant ES politiką“ (COM(2018)0703) ir jo priedą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos komunikatą „Subsidiarumo ir proporcingumo principų vaidmens stiprinimas formuojant ES politiką“ (COM(2018)0703) ir jo priedą,

| — | atsižvelgdamas į Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės, kuri 2018 m. liepos 10 d. pristatė savo išvadas, veiklą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės, kuri 2018 m. liepos 10 d. pristatė savo išvadas, veiklą,

| — | atsižvelgdamas į Europos Regionų komiteto nuomones ir rezoliucijas, ypač į 2018 m. vasario 1 d. rezoliuciją dėl ESI fondų Bendrųjų nuostatų reglamento keitimo struktūrinėms reformoms remti (1), į 2018 m. spalio 9 d. nuomonę „Svarstymai apie Europą. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo atkuriant pasitikėjimą Europos Sąjunga“ (CDR 1230/2018) ir į 2020 m. gruodžio 10 d. rezoliuciją dėl 2021 m. Europos Komisijos darbo programos (2), taip pat atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 30 d.–liepos 2 d. plenarinės sesijos Europos regionų komiteto rezoliuciją „Europos regionų komiteto 2020–2025 m. prioritetai. Žmonėms artimesnė Europa pasitelkiant kaimus, miestus ir regionus“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Regionų komiteto nuomones ir rezoliucijas, ypač į 2018 m. vasario 1 d. rezoliuciją dėl ESI fondų Bendrųjų nuostatų reglamento keitimo struktūrinėms reformoms remti (1), į 2018 m. spalio 9 d. nuomonę „Svarstymai apie Europą. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo atkuriant pasitikėjimą Europos Sąjunga“ (CDR 1230/2018) ir į 2020 m. gruodžio 10 d. rezoliuciją dėl 2021 m. Europos Komisijos darbo programos (2), taip pat atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 30 d.–liepos 2 d. plenarinės sesijos Europos regionų komiteto rezoliuciją „Europos regionų komiteto 2020–2025 m. prioritetai. Žmonėms artimesnė Europa pasitelkiant kaimus, miestus ir regionus“,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 22 d. Romoje vykusią 9-ąją subsidiarumo konferenciją „Aktyvus subsidiarumas. ES pridėtinės vertės kūrimas kartu“ (angl. „Active Subsidiarity: Creating EU added value together“), kurią bendrai organizavo Regionų komitetas ir Italijos regioninių parlamentų pirmininkų konferencija, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. lapkričio 22 d. Romoje vykusią 9-ąją subsidiarumo konferenciją „Aktyvus subsidiarumas. ES pridėtinės vertės kūrimas kartu“ (angl. „Active Subsidiarity: Creating EU added value together“), kurią bendrai organizavo Regionų komitetas ir Italijos regioninių parlamentų pirmininkų konferencija,

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 5 d. Europos Parlamento ir Regionų komiteto pasirašytą bendradarbiavimo susitarimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. vasario 5 d. Europos Parlamento ir Regionų komiteto pasirašytą bendradarbiavimo susitarimą,

| — | atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (3), kurioje palankiai vertinamas Komisijos įsipareigojimas užtikrinti, kad visais ES veiksmais ES būtų padedama siekti tvarios ateities ir teisingos pertvarkos ir atitinkamai atnaujinti geresnio reglamentavimo gaires, ir, be kita ko, reikalaujama, kad principas „pirmiausia – tvarumas“ būtų įtrauktas į ES ir jos valstybių narių geresnio reglamentavimo darbotvarkes, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2020 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Europos žaliojo kurso (3), kurioje palankiai vertinamas Komisijos įsipareigojimas užtikrinti, kad visais ES veiksmais ES būtų padedama siekti tvarios ateities ir teisingos pertvarkos ir atitinkamai atnaujinti geresnio reglamentavimo gaires, ir, be kita ko, reikalaujama, kad principas „pirmiausia – tvarumas“ būtų įtrauktas į ES ir jos valstybių narių geresnio reglamentavimo darbotvarkes,

| — | atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl atviros, veiksmingos ir nepriklausomos Europos Sąjungos administracijos (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2016 m. birželio 9 d. rezoliuciją dėl atviros, veiksmingos ir nepriklausomos Europos Sąjungos administracijos (4),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos komiteto ir Konstitucinių reikalų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0191/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0191/2021),

| A. | kadangi įgyvendinant Europos Sąjungos kompetencijas vadovaujamasi subsidiarumo ir proporcingumo principais; kadangi srityse, kurios nepriklauso ES išimtinei kompetencijai, taikant subsidiarumo principą siekiama išsaugoti valstybių narių teisę priimti sprendimus ir imtis veiksmų bei įteisinti Sąjungos veiksmus, kai valstybės narės negali deramai pasiekti veiksmo tikslų, o Sąjungos lygmeniu „dėl numatomo veiksmo masto arba poveikio“ juos būtų galima geriau pasiekti; kadangi šis principas į Europos Sąjungos sutartis buvo įtrauktas taip pat siekiant užtikrinti, kad įgaliojimai būtų vykdomi kuo artimesniu piliečiams lygmeniu, vadovaujantis ES sutarties 10 straipsnio 3 dalyje įtvirtintu artumo principu; |
| --- | --- |

A.

kadangi įgyvendinant Europos Sąjungos kompetencijas vadovaujamasi subsidiarumo ir proporcingumo principais; kadangi srityse, kurios nepriklauso ES išimtinei kompetencijai, taikant subsidiarumo principą siekiama išsaugoti valstybių narių teisę priimti sprendimus ir imtis veiksmų bei įteisinti Sąjungos veiksmus, kai valstybės narės negali deramai pasiekti veiksmo tikslų, o Sąjungos lygmeniu „dėl numatomo veiksmo masto arba poveikio“ juos būtų galima geriau pasiekti; kadangi šis principas į Europos Sąjungos sutartis buvo įtrauktas taip pat siekiant užtikrinti, kad įgaliojimai būtų vykdomi kuo artimesniu piliečiams lygmeniu, vadovaujantis ES sutarties 10 straipsnio 3 dalyje įtvirtintu artumo principu;

| B. | kadangi 2017 m. liepos mėn. J.-C. Junckerio vadovaujama Komisija patvirtino peržiūrėtą Geresnio reglamentavimo gairių rinkinį ir lydimąjį priemonių rinkinį; kadangi Komisija išplėtė savo geresnio reglamentavimo portalą, kad piliečiams būtų lengviau jame naršyti; kadangi Komisija įsipareigojo Europos demokratiniame procese ir viso teisėkūros proceso metu pagrindinį dėmesį skirti subsidiarumo ir proporcingumo principams, sukurdama Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupę, kuri savo ataskaitą pateikė 2018 m. liepos 10 d.; |
| --- | --- |

B.

kadangi 2017 m. liepos mėn. J.-C. Junckerio vadovaujama Komisija patvirtino peržiūrėtą Geresnio reglamentavimo gairių rinkinį ir lydimąjį priemonių rinkinį; kadangi Komisija išplėtė savo geresnio reglamentavimo portalą, kad piliečiams būtų lengviau jame naršyti; kadangi Komisija įsipareigojo Europos demokratiniame procese ir viso teisėkūros proceso metu pagrindinį dėmesį skirti subsidiarumo ir proporcingumo principams, sukurdama Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupę, kuri savo ataskaitą pateikė 2018 m. liepos 10 d.;

| C. | kadangi ši darbo grupė pateikė rekomendacijų, kaip, viena vertus, pagerinti bendrą supratimą apie subsidiarumo ir proporcingumo principus ir jų taikymą ES institucijų veikloje ir, kita vertus, suteikti vietos ir regionų valdžios institucijoms ir nacionaliniams parlamentams svarbesnį vaidmenį siekiant užtikrinti vadinamąjį aktyvų subsidiarumą, kad jos būtų skatinamos prisiimti didesnę atsakomybę už Sąjungos politiką; kadangi darbo grupė atsakė į klausimus dėl to, kaip būtų galima geriau taikyti subsidiarumo ir proporcingumo principus ES institucijose ir kaip geriau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas bei nacionalinius parlamentus į ES politikos formavimą ir jos įgyvendinimą; |
| --- | --- |

C.

kadangi ši darbo grupė pateikė rekomendacijų, kaip, viena vertus, pagerinti bendrą supratimą apie subsidiarumo ir proporcingumo principus ir jų taikymą ES institucijų veikloje ir, kita vertus, suteikti vietos ir regionų valdžios institucijoms ir nacionaliniams parlamentams svarbesnį vaidmenį siekiant užtikrinti vadinamąjį aktyvų subsidiarumą, kad jos būtų skatinamos prisiimti didesnę atsakomybę už Sąjungos politiką; kadangi darbo grupė atsakė į klausimus dėl to, kaip būtų galima geriau taikyti subsidiarumo ir proporcingumo principus ES institucijose ir kaip geriau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas bei nacionalinius parlamentus į ES politikos formavimą ir jos įgyvendinimą;

| D. | kadangi savo 2018 m. spalio 23 d. komunikate „Subsidiarumo ir proporcingumo principų vaidmens stiprinimas formuojant ES politiką“ (COM(2018)0703) Komisija pakartojo pagrindinį subsidiarumo ir proporcingumo principų vaidmenį tobulinant teisės aktus ir išdėstė priemones, kurių reikia imtis reaguojant į darbo grupės ataskaitą, įskaitant didesnio dėmesio skyrimą vietos ir regionų valdžios institucijų pozicijai, bendro supratimo apie subsidiarumo ir proporcingumo principus skatinimą ES, atidesnį galiojančių teisės aktų nagrinėjimą subsidiarumo ir proporcingumo požiūriu ir pagalbą nacionaliniams parlamentams veiksmingiau atlikti savo vaidmenį; |
| --- | --- |

D.

kadangi savo 2018 m. spalio 23 d. komunikate „Subsidiarumo ir proporcingumo principų vaidmens stiprinimas formuojant ES politiką“ (COM(2018)0703) Komisija pakartojo pagrindinį subsidiarumo ir proporcingumo principų vaidmenį tobulinant teisės aktus ir išdėstė priemones, kurių reikia imtis reaguojant į darbo grupės ataskaitą, įskaitant didesnio dėmesio skyrimą vietos ir regionų valdžios institucijų pozicijai, bendro supratimo apie subsidiarumo ir proporcingumo principus skatinimą ES, atidesnį galiojančių teisės aktų nagrinėjimą subsidiarumo ir proporcingumo požiūriu ir pagalbą nacionaliniams parlamentams veiksmingiau atlikti savo vaidmenį;

| E. | kadangi Komisija tęsė sustiprintos geresnio reglamentavimo darbotvarkės įgyvendinimą ir visais politikos formavimo etapais toliau integravo subsidiarumo ir proporcingumo principus; |
| --- | --- |

E.

kadangi Komisija tęsė sustiprintos geresnio reglamentavimo darbotvarkės įgyvendinimą ir visais politikos formavimo etapais toliau integravo subsidiarumo ir proporcingumo principus;

| F. | kadangi 2020 m. liepos 3 d. Komisija pradėjo atnaujintos interneto portalo „Išsakykite savo nuomonę“ versijos veiklą, siekdama sudaryti geresnes galimybes interneto aplinkoje geriau prisidėti prie ES reglamentavimo ir politikos formavimo; kadangi dėl tos naujos portalo versijos turėtų toliau gerėti Komisijos konsultavimasis ir komunikacija su visuomene bei didėti skaidrumas; kadangi portalo tikslas – pagerinti ES politikos formavimo kokybę – yra Komisijos geresnio reglamentavimo darbotvarkės dalis; |
| --- | --- |

F.

kadangi 2020 m. liepos 3 d. Komisija pradėjo atnaujintos interneto portalo „Išsakykite savo nuomonę“ versijos veiklą, siekdama sudaryti geresnes galimybes interneto aplinkoje geriau prisidėti prie ES reglamentavimo ir politikos formavimo; kadangi dėl tos naujos portalo versijos turėtų toliau gerėti Komisijos konsultavimasis ir komunikacija su visuomene bei didėti skaidrumas; kadangi portalo tikslas – pagerinti ES politikos formavimo kokybę – yra Komisijos geresnio reglamentavimo darbotvarkės dalis;

| G. | kadangi pasitvirtino, kad interneto portalas „Išsakykite savo nuomonę“ yra piliečiams ir suinteresuotiesiems subjektams naudingas prieigos taškas, kuriuo naudodamiesi jie gali dalyvauti Komisijos politikos rengimo procese; kadangi Europos Audito Rūmai 2019 m. vis dėlto paskelbė specialiąją ataskaitą su rekomendacijų rinkiniu, kad šis portalas būtų patobulintas, ypač vertimo naudojimo srityje; |
| --- | --- |

G.

kadangi pasitvirtino, kad interneto portalas „Išsakykite savo nuomonę“ yra piliečiams ir suinteresuotiesiems subjektams naudingas prieigos taškas, kuriuo naudodamiesi jie gali dalyvauti Komisijos politikos rengimo procese; kadangi Europos Audito Rūmai 2019 m. vis dėlto paskelbė specialiąją ataskaitą su rekomendacijų rinkiniu, kad šis portalas būtų patobulintas, ypač vertimo naudojimo srityje;

| H. | kadangi nuo 2018 m. Komisija sujungė ataskaitas dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo rengiant ES teisės aktus ir ataskaitas dėl santykių su nacionaliniais parlamentais, taip suteikdama daugiau svarbos nacionalinių parlamentų nuomonei ir išvengdama dviejų metinių ataskaitų dubliavimosi; |
| --- | --- |

H.

kadangi nuo 2018 m. Komisija sujungė ataskaitas dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo rengiant ES teisės aktus ir ataskaitas dėl santykių su nacionaliniais parlamentais, taip suteikdama daugiau svarbos nacionalinių parlamentų nuomonei ir išvengdama dviejų metinių ataskaitų dubliavimosi;

| I. | kadangi 2017 m. Komisija gavo 52 pagrįstas nacionalinių parlamentų nuomones dėl subsidiarumo principo, 2018 m. – 37, o 2019 m. negauta nė vienos nuomonės; |
| --- | --- |

I.

kadangi 2017 m. Komisija gavo 52 pagrįstas nacionalinių parlamentų nuomones dėl subsidiarumo principo, 2018 m. – 37, o 2019 m. negauta nė vienos nuomonės;

| J. | kadangi nacionalinių parlamentų pagrįstų nuomonių stoka 2019 m. yra susijusi ne su geresniu subsidiarumo ir proporcingumo principų įgyvendinimu, bet su tuo, kad 2019 m. keitėsi Komisijos sudėtis, baigiantis Europos Parlamento kadencijai ir rengiant naujus Europos Parlamento rinkimus, todėl buvo priimta mažiau teisėkūros iniciatyvų ir pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų nei ankstesniais metais; |
| --- | --- |

J.

kadangi nacionalinių parlamentų pagrįstų nuomonių stoka 2019 m. yra susijusi ne su geresniu subsidiarumo ir proporcingumo principų įgyvendinimu, bet su tuo, kad 2019 m. keitėsi Komisijos sudėtis, baigiantis Europos Parlamento kadencijai ir rengiant naujus Europos Parlamento rinkimus, todėl buvo priimta mažiau teisėkūros iniciatyvų ir pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų nei ankstesniais metais;

| K. | kadangi Parlamentas palankiai vertina poreikį nacionaliniams parlamentams kartu su Europos Parlamentu aktyviau dalyvauti demokratiškai tikrinant, kaip vykdomas tvirtesnis bendradarbiavimas, kai tai susiję su bendros kompetencijos politikos sritimis; |
| --- | --- |

K.

kadangi Parlamentas palankiai vertina poreikį nacionaliniams parlamentams kartu su Europos Parlamentu aktyviau dalyvauti demokratiškai tikrinant, kaip vykdomas tvirtesnis bendradarbiavimas, kai tai susiję su bendros kompetencijos politikos sritimis;

| L. | kadangi neseniai, 2021 m. kovo mėn. Regionų komitetas pristatė regioninių centrų tinklą „RegHub 2.0“; kadangi šis projektas buvo pradėtas kaip Regionų komiteto iniciatyva siekiant stebėti, kaip ES politika veikia vietoje; |
| --- | --- |

L.

kadangi neseniai, 2021 m. kovo mėn. Regionų komitetas pristatė regioninių centrų tinklą „RegHub 2.0“; kadangi šis projektas buvo pradėtas kaip Regionų komiteto iniciatyva siekiant stebėti, kaip ES politika veikia vietoje;

| M. | kadangi Reglamentavimo patikros valdybos įgaliojimai apima poveikio vertinimų kokybės tikrinimą; |
| --- | --- |

M.

kadangi Reglamentavimo patikros valdybos įgaliojimai apima poveikio vertinimų kokybės tikrinimą;

| N. | kadangi Komisija įsipareigojo taikyti principą „kiek plius, tiek minus“ (angl. one in, one out), pagal kurį, kiekvienu pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto numatant naujas prievoles, reikia panaikinti vieną lygiavertę ES lygmeniu toje pačioje politikos srityje piliečiams ir įmonėms taikomą prievolę, tačiau iki šiol šis principas nebuvo sėkmingai įgyvendintas; |
| --- | --- |

N.

kadangi Komisija įsipareigojo taikyti principą „kiek plius, tiek minus“ (angl. one in, one out), pagal kurį, kiekvienu pasiūlymu dėl teisėkūros procedūra priimamo akto numatant naujas prievoles, reikia panaikinti vieną lygiavertę ES lygmeniu toje pačioje politikos srityje piliečiams ir įmonėms taikomą prievolę, tačiau iki šiol šis principas nebuvo sėkmingai įgyvendintas;

| O. | kadangi dabartinė krizė atskleidė poreikį identifikuoti ir palengvinti nereikalingą reglamentavimo naštą siekiant užtikrinti, kad ES teisės aktai per pagrįstą laikotarpį duotų numatytą naudą ir kartu būtų sumažintos nereikalingos sąnaudos, ypač spartinant vartotojams, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei labai mažoms įmonėms skirtų paramos priemonių įgyvendinimą; kadangi siekiant naudos vartotojams, darbuotojams, MVĮ ir visiems piliečiams teisės aktai turėtų būti suderinti, aiškūs, visapusiški, įtraukūs ir pagrįsti būtinais moksliniais įrodymais, kai to reikia; pabrėžia, jog labai mažos įmonės ir MVĮ turėtų turėti tik tokias prievoles, kurios atitinka jų specifiką ir sektorių ypatybes, ir ragina Komisiją imtis ryžtingų vykdymo užtikrinimo veiksmų, kad būtų ribojamas rinkos susiskaidymas, šalinamos nepagrįstos rinkos kliūtys ir sudaromos vienodos sąlygos; kadangi „geresnis reglamentavimas“ turėtų būti naudingas visiems ir tarnauti Europos visuomenės interesams; |
| --- | --- |

O.

kadangi dabartinė krizė atskleidė poreikį identifikuoti ir palengvinti nereikalingą reglamentavimo naštą siekiant užtikrinti, kad ES teisės aktai per pagrįstą laikotarpį duotų numatytą naudą ir kartu būtų sumažintos nereikalingos sąnaudos, ypač spartinant vartotojams, mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) bei labai mažoms įmonėms skirtų paramos priemonių įgyvendinimą; kadangi siekiant naudos vartotojams, darbuotojams, MVĮ ir visiems piliečiams teisės aktai turėtų būti suderinti, aiškūs, visapusiški, įtraukūs ir pagrįsti būtinais moksliniais įrodymais, kai to reikia; pabrėžia, jog labai mažos įmonės ir MVĮ turėtų turėti tik tokias prievoles, kurios atitinka jų specifiką ir sektorių ypatybes, ir ragina Komisiją imtis ryžtingų vykdymo užtikrinimo veiksmų, kad būtų ribojamas rinkos susiskaidymas, šalinamos nepagrįstos rinkos kliūtys ir sudaromos vienodos sąlygos; kadangi „geresnis reglamentavimas“ turėtų būti naudingas visiems ir tarnauti Europos visuomenės interesams;

| P. | kadangi Parlamentas, Komisija ir Taryba, kaip teisėkūros institucijos, turi gerbti kompetencijos suteikimo, subsidiarumo ir proporcingumo principus; |
| --- | --- |

P.

kadangi Parlamentas, Komisija ir Taryba, kaip teisėkūros institucijos, turi gerbti kompetencijos suteikimo, subsidiarumo ir proporcingumo principus;

| 1. | primena Komisijos metinių subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ataskaitų svarbą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina nuolatines pastangas toliau atsižvelgti į subsidiarumo ir proporcingumo principus – pagrindinius principus, kuriais vadovaujasi Europos Sąjunga; primena, kad svarbu skatinti bendrą supratimą apie subsidiarumo ir proporcingumo principus ES lygmeniu, taip pat atkreipia dėmesį į ankstesniuose pranešimuose išsakytą susirūpinimą dėl šiek tiek atsainaus Komisijos metinių subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo ataskaitų pobūdžio, nes šiose ataskaitose dažnai išsamiai neatsižvelgiama į tai, kaip šių principų laikomasi formuojant ES politiką; pripažįsta vis didesnį Komisijos metinių ataskaitų dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo visapusiškumą; |
| --- | --- |

2.

| 3. | primena apie tai, jog svarbu, kad būtų nuolat paisoma Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje įtvirtinto subsidiarumo principo – juo remiantis siekiama užtikrinti, kad sprendimai būtų priimami tinkamiausiu politikos lygmeniu ir kuo arčiau piliečių bei įmonių, ir kad veiksmai ES lygmeniu būtų pagrįsti atsižvelgiant į nacionaliniu, regionų ar vietos lygmeniu turimas galimybes, kartu atsižvelgiant į šiuos tris pagrindinius procesus: retrospektyvinį vertinimą, poveikio vertinimą ir konsultavimąsi su suinteresuotaisiais subjektais; be to, ragina Komisiją priartinti ES prie jos piliečių; pabrėžia, kad vietos ir regionų lygmens valdžios institucijos įgyvendina ir taiko apie 70 proc. ES teisės aktų; mano, kad glaudus konsultavimasis su piliečių išrinktais atstovais ES klausimais yra labai veiksmingas būdas priartinti ES prie piliečių; ragina valstybių narių nacionalinio lygmens valdžios institucijas ir atitinkamus suinteresuotuosius subjektus aktyviau dalyvauti ankstyvajame sprendimų priėmimo proceso etape atliekant subsidiarumo ir proporcingumo principo laikymosi patikras ir ES teisės aktų administracinės naštos vertinimus, siekiant užtikrinti, kad ES nesiimtų veiksmų (išskyrus tuos atvejus, kai veiksmai priklauso išimtinei jos kompetencijai), nebent jie būtų veiksmingesni už veiksmus, kurių imamasi nacionaliniu, regioniniu ar vietos lygmeniu; be to, primena, jog pagal proporcingumo principą reikalaujama, kad ES veiksmai neviršytų to, kas būtina siekiant Sutarčių tikslų; ragina Komisiją įvertinti subsidiarumo principo taikymo procedūros veiksmingumą ir efektyvumą, siekiant nustatyti jos trūkumus ir juos pašalinti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pabrėžia, kad dėl dabartinės subsidiarumo kontrolės mechanizmo procedūros struktūros nacionalinių parlamentų komitetai, atsakingi už ES reikalus, esant trumpiems terminams, skiria per daug laiko techniniam ir teisiniam vertinimui, – tai trukdo siekti tikslo vykdyti gilesnes politines diskusijas Europos politikos klausimais; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ragina peržiūrėti SESV ir nustatyti tiesioginę Europos Parlamento teisėkūros iniciatyvos teisę, nes Europos Parlamentas tiesiogiai atstovauja Europos piliečiams; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pabrėžia, kad svarbu tinkamai paaiškinti, kodėl būtinos teisėkūros iniciatyvos ir kokį poveikį jos daro visiems svarbiems (ekonomikos, aplinkos apsaugos, socialiniam) sektoriams, siekiant užtikrinti subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymąsi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mano, kad pažanga Europos Sąjungoje gerinant reglamentavimą yra svarbi siekiant užtikrinti stabilumą ir teisinį tikrumą ES piliečiams ir įmonėms bei tokiu būdu skatinti augimą, darbo vietų kūrimą ir gerovę; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mano, kad subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymas yra atspirties taškas formuojant bet kokią politiką ir yra esminė politikos gyvavimo ciklo dalis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkreipia dėmesį į Subsidiarumo, proporcingumo ir veikimo mažiau, bet efektyviau darbo grupės išvadas; pažymi, jog Parlamentas laikėsi nuomonės, jog dalyvavimas Komisijos sudarytoje darbo grupėje reikštų, kad nepaisoma Parlamento institucinio vaidmens ir jo pozicijos kaip vienintelės tiesiogiai renkamos Europos Sąjungos institucijos, atstovaujančios piliečiams ir įmonėms Sąjungos lygmeniu ir vykdančios Komisijos veiklos politinio tikrinimo funkcijas, ir dėl to jis nusprendė atmesti kvietimą paskirti narius į šią darbo grupę ir tokiu būdu dalyvauti jos veikloje; palankiai vertina darbo grupės ataskaitoje pateikiamus rezultatus ir rekomendacijas, kuriuose teigiama, kad visose esamose veiklos srityse yra ES pridėtinės vertės, ir tai, kad darbo grupė atitinkamai nenustatė jokių kompetencijų pagal Sutartis ar politikos sričių, kurias reikėtų visam laikui, visiškai ar iš dalies perduoti valstybėms narėms; ragina Komisiją įgyvendinti šias išvadas, visų pirma labiau įtraukti vietos ir regioninio lygmens institucijas, kad jos visapusiškai dalyvautų konsultacijų procese, taip pat integruoti vadinamąjį tinklo modelį, taip siekiant įvertinti, kaip visame sprendimų priėmimo procese laikomasi abiejų principų; pažymi, kad tam reikės tvirto įsipareigojimo, be kita ko, kalbant ir apie ES teisėkūros institucijas; taip pat siūlo įvertinti ir toliau plėtoti esamas parlamentų bendradarbiavimo sistemas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | laikosi nuomonės, kad kiekvienas Komisijos pasiūlymas turėtų daryti teigiamą poveikį piliečių gyvenimui, kartu užtikrinant proporcingas ir priimtinas sąnaudas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad nacionaliniai parlamentai turėtų būti kuo anksčiau įtraukiami į teisėkūros procesą, pageidautina iš karto po to, kai paskelbiamos veiksmų gairės, ir per konsultacijų etapą; mano, kad prieš pateikiant naują teisės aktą daugiau dėmesio taip pat turėtų būti skiriama subsidiarumo principui, visų pirma per konsultacijų etapą turėtų būti aktyviai siekiama išsiaiškinti nacionalinių parlamentų nuomones ir nustatyti, kokie klausimai jiems kelia susirūpinimą, nes tai galbūt padėtų išvengti „geltonosios kortelės“ procedūros taikymo ir problemų per derybų etapą; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palankiai vertina priemonę, kuria siekiama padėti nacionaliniams parlamentams veiksmingiau vykdyti savo vaidmenį, neįtraukiant laikotarpio nuo gruodžio 20 d. iki sausio 10 d. į aštuonių savaičių laikotarpį, per kurį nacionaliniai parlamentai gali pateikti pagrįstas nuomones; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pabrėžia nacionalinių parlamentų dalyvavimo teisėkūros procese ES lygmeniu svarbą; pažymi, kad nors 2017–2019 m. iš nacionalinių parlamentų gaunamų pagrįstų nuomonių skaičius toliau mažėjo, o 2019 m. nebuvo pateikta nė vienos pagrįstos nuomonės, Komisijai teikiamų nuomonių ir pastabų Europos Parlamentui, įskaitant dėl ne teisėkūros iniciatyvų teikiamas nuomones ir pastabas, skaičius nuolat išlieka aukštas, o tai rodo teigiamą ir perspektyvų nacionalinių parlamentų dalyvavimą ES politikos cikle; pažymi, kad kelios iš šių nuomonių yra susijusios su svarbiais instituciniais klausimais, pvz., baigimu kurti ekonominę ir pinigų sąjungą (EPS) ir nuostatų dėl pereigos taikymo; pažymi, kad nė vienam pasiūlymui nebuvo gauta daugiau kaip keturių pagrįstų nuomonių; primena, kad Sutartyse apibrėžtas parlamentų tarpusavio bendradarbiavimo vaidmuo ir nacionaliniams parlamentams suteikta atsakomybė tikrinti teisėkūros ir ne teisėkūros iniciatyvas; palankiai vertina aktyvų nacionalinių parlamentų dalyvavimą dialoge su ES institucijomis teisėkūros tema, naudojantis kitomis priemonėmis nei subsidiarumo kontrolės mechanizmas; primena, kad „oranžinės kortelės“ procedūra niekada nebuvo taikyta ir kad per 2007–2019 m. laikotarpį „geltonosios kortelės“ procedūra buvo taikyta tik tris kartus, turint omenyje tai, kad iš viso buvo pateiktos 439 pagrįstos nuomonės ir 5 513 nuomonių; pažymi, kad įgyvendinus nacionalinių parlamentų teisę tikrinti, ar laikomasi subsidiarumo principo, remiantis vadinamąja ankstyvojo perspėjimo sistema, iš dalies pagerėjo ES institucijų ir nacionalinių parlamentų santykiai; pabrėžia Komisijos įsipareigojimą ateityje teikti apibendrintus atsakymus tais atvejais, kai bent keturi parlamentai pateikia pagrįstas nuomones, ir parodyti lankstumo taikant Sutartyse nustatytą aštuonių savaičių terminą, iki kurio nacionaliniai parlamentai turi pateikti savo pagrįstas nuomones, atsižvelgiant į bendrus atostogų ir kitus darbo pertraukų laikotarpius; mano, kad Konferencija dėl Europos ateities suteiks piliečiams puikią galimybę diskutuoti apie realų teisės aktų poveikį nacionaliniu lygmeniu ir pateikti pasiūlymų, kaip pasiekti geresnės teisėkūros tikslų, be kita ko, iš naujo įvertinant subsidiarumo principo taikymo procesą; primena, kad skaidrumas ir viešumas yra itin svarbūs teisėkūros proceso elementai ir tam reikia nacionalinių ir regionų parlamentų dalyvavimo, kartu užtikrinant didesnį demokratinio teisėkūros proceso Europos Sąjungoje teisėtumą ir suteikiant daugiau pasitikėjimo juo; taigi, palankiai vertina Parlamento padarytą pažangą viešai skelbiant daugiaskilčius dokumentus, atsižvelgiant į sprendimą De Capitani byloje; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pažymi, kad 2016 m. iš visų 41 nacionalinių parlamentų rūmų pagrįstas nuomones pateikė 26 rūmai ir kad 2017 m. šis skaičius sumažėjo iki 19, o 2018 m. – iki 14; pabrėžia, kad toks sumažėjimas sutampa su mažesniu bendru pagrįstų nuomonių skaičiumi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pabrėžia, kad nuomonių ir pagrįstų nuomonių skaičiaus tendencija 2007–2019 m. rodo, kad nacionaliniai parlamentai vis dažniau prašo daugiau politinio dialogo ir aktyvesnio dalyvavimo diskusijose dėl ES politikos, taigi mažiau laiko skiria norminei ES pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų analizei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pripažįsta, kad 2019 m. buvo pirmieji metai nuo subsidiarumo kontrolės mechanizmo sukūrimo, kai nacionaliniai parlamentai nepateikė pagrįstų nuomonių, nes pereinamuoju laikotarpiu tarp senos sudėties Komisijos ir naujos sudėties Komisijos darbo gerokai sumažėjo Komisijos teisėkūros veiklos mastas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | primena, kad Komisija, prieš pateikdama pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, privalo kuo daugiau konsultuotis su suinteresuotaisiais subjektais, atsižvelgdama į numatomo veiksmo regioninį ir vietos aspektus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | primena, kad Europos iniciatyvoje „Small Business Act“ įtvirtinto principo „visų pirma galvokime apie mažuosius“ taikymas yra esminė proporcingumo patikros dalis prieš pateikiant bet kokį pasiūlymą dėl teisėkūros procedūra priimamo akto, ir juo turėtų būti siekiama užtikrinti, kad būtų atkreiptas dėmesys į MVĮ nuomonę ir kuo anksčiau atsižvelgta į jų interesus, norint sukurti palankią verslo aplinką MVĮ, kurios yra mūsų Europos ekonomikos pagrindas, plėtrai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apgailestauja dėl praktikos, kai reguliariai remiamasi „institucijos sprendimų priėmimo proceso veiksmingumu“ kaip priežastimi nesuteikti galimybės susipažinti su parengiamaisiais teisėkūros dokumentais, o tai kelia riziką, kad visuomenės galimybės susipažinti su dokumentais išimtys taps de facto taisykle; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina tai, kad sudarytas Tarpinstitucinis susitarimas dėl privalomo Skaidrumo registro ES institucijoms, įskaitant Tarybą; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pabrėžia, jog ex ante poveikio vertinimai kartu su konsultacijomis su suinteresuotaisiais subjektais yra svarbios priemonės siekiant priimti informacija pagrįstus sprendimus, taip pat pagrindinė priemonė siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi subsidiarumo ir proporcingumo principų, ir skatinti atskaitomybę ir veiksmingumą; pabrėžia, kad būtina skatinti ir populiarinti reguliarų dialogą ir tinkamą bei skaidrų konsultavimąsi su visais atitinkamais suinteresuotaisiais subjektais; palankiai vertina tai, kad ES lygmeniu rengiant poveikio vertinimus naudojamasi geresnės teisėkūros priemonėmis ir bendradarbiaujama su įvairiais atitinkamais ekspertais; pažymi, kad būtina supaprastinti šias priemones ir padaryti jas lengviau suprantamas ir patogesnes suinteresuotiesiems subjektams; pabrėžia, kad apskritai reikia skubiai patobulinti poveikio vertinimus, kiek tai susiję su subsidiarumo ir proporcingumo principais; pabrėžia, kad visi poveikio vertinimai, patikrinimai ir tinkamumo patikros turėtų apimti subsidiarumo ir proporcingumo principų laikymosi analizę; palankiai vertina tai, kad naudojamos tokios priemonės, kaip Reglamentavimo kokybės ir rezultatų programa (REFIT) ir Reglamentavimo patikros valdyba, kuriomis nuo 2017 m. siekiama nustatyti supaprastinimo ir nereikalingų išlaidų mažinimo galimybes prieš Komisijai pasiūlant peržiūrėti galiojančius teisės aktus; be to, palankiai vertina tai, kad į metines Komisijos darbo programas įtraukiamos iniciatyvos, kurios sukuriamos vykdant šią veiklą ir kurias reikia stebėti REFIT suvestinėje; atsižvelgdamas į tai, pažymi, kad į 2020 m. Komisijos darbo programą įtrauktos 44 iniciatyvos pagal REFIT; pabrėžia, kad vykdant tokius procesus turėtų būti integruotai ir subalansuotai atsižvelgiama į ekonominį poveikį, poveikį aplinkai ir socialinį poveikį bei naudojama tiek kokybinė, tiek kiekybinė analizė, taip pat sprendžiama suderinimo ES lygmeniu nebuvimo kaštų problema; pažymi, kad tikrinimo priemones galima toliau remti ir stiprinti kitomis priemonėmis, pvz., Ateičiai tinkamo reglamentavimo (F4F) platforma ar kitomis panašiomis tikslinėmis platformomis; mano, kad REFIT platforma turėtų būti išplėsta, siekiant greta reglamentavimo naštos klausimų įtraukti subsidiarumo ir proporcingumo klausimus; primena, kad, siekiant sukurti „ateičiai tinkamą“ reglamentavimą, visų pirma reikia užtikrinti jo ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį tvarumą; palankiai vertina tai, kad abu minėtieji principai yra Reglamentavimo patikros valdybos atliekamo kokybės vertinimo dalis; vis dėlto pabrėžia, kad šios valdybos nepriklausomumą būtų galima dar labiau padidinti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pabrėžia, kad sisteminga teisės aktų peržiūra atlieka vis svarbesnį vaidmenį siekiant geresnio reglamentavimo; šiuo atžvilgiu pabrėžia, jog svarbu, kad Europos Parlamentas, Taryba ir Komisija bendradarbiautų labiau struktūrizuotai, kad būtų galima įvertinti Sąjungos teisės taikymą ir veiksmingumą, siekiant ją tobulinti; atkreipia dėmesį į tai, jog būtina, kad valstybės narės greitai, laiku ir teisingai taikytų Sąjungos teisės aktus, kad būtų galima tinkamai įvertinti, ar reikia priimti kitus teisės aktus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pabrėžia, kad strateginiam prognozavimui galėtų tekti pagrindinis vaidmuo padedant formuoti ateities iššūkiams parengtą ES politiką, užtikrinant, kad trumpalaikės iniciatyvos būtų grindžiamos ilgalaike perspektyva; pripažįsta, kad prognozavimo elementai bus visapusiškai įtraukti į Komisijos geresnio reglamentavimo darbotvarkę, poveikio vertinimus ir kitus vertinimus; taip pat pažymi, kad strateginis prognozavimas bus naudojamas siekiant paremti programą REFIT, pagal kurią nustatomos galimybės mažinti reglamentavimo naštą ir užtikrinama, kad esami ES teisės aktai ir toliau būtų tinkami ateičiai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pažymi, kad 2017 m. Reglamentavimo patikros valdyba iš viso išnagrinėjo 53 poveikio vertinimus ir 17 atskirų vertinimų; pažymi, kad iš pradžių dėl 43 proc. šių Reglamentavimo patikros valdybos išnagrinėtų poveikio vertinimų ir 41 proc. vertinimų buvo pateikta neigiama nuomonė ir kad beveik visų poveikio vertinimų atveju tarnybos turėjo patobulinti ataskaitas, kad jos atitiktų valdybos kokybės standartus; daro išvadą, kad reikia žymiai pagerinti pirminių poveikio vertinimų ir vertinimų kokybę; apgailestauja dėl to, kad 2019 m. valdyba išnagrinėjo tik vieną poveikio vertinimą; |
| --- | --- |

24.

| 25. | remia Komisijos įsipareigojimą prieš svarstant galimybę pasiūlyti teisėkūros procedūra priimamus aktus atlikti ex ante vertinimą; mano, kad Komisija ir nacionalinės valdžios institucijos turėtų toliau glaudžiai bendradarbiauti tam, kad įvertintų realų ES teisės aktų poveikį piliečiams, įmonėms ir aplinkai; taip pat palankiai vertina nacionalinių parlamentų indėlį atliekant ex ante vertinimą, šiuo tikslu pasitelkiant neformalųjį politinį dialogą, įskaitant bendras nuomones savo iniciatyva; be to, ragina valstybes nares užtikrinti greitą ir nuoseklų teisės aktų perkėlimą į nacionalinę teisę, juos įgyvendinti ir užtikrinti jų įgyvendinimą, taip pat vengti praktikos, dėl kurios atsirastų perteklinių ir nepagrįstų administracinių reikalavimų, kurie galėtų trukdyti sklandžiam vidaus rinkos veikimui; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palankiai vertina Komisijos pastangas plačiai ir visapusiškai įvertinti galimus bendrosios rinkos teisės aktus atliekant poveikio vertinimą; pabrėžia, kad nepriklausomas ir nešališkas vertinimas yra esminė ir vertinga priemonė, galinti padėti priimti informacija pagrįstus politinius sprendimus visame teisėkūros sprendimų priėmimo procese (sykiu laikantis Bendrijos metodo), – to reikia siekiant sparčiai reaguoti į neatidėliotinus iššūkius, pvz., skaitmeninę ir tvarią pertvarką; mano, kad reikia tobulinti poveikio vertinimų turinį ir išplėsti jų taikymo mastą, atsižvelgiant į papildomus veiksnius, kad poveikio vertinimai būtų teikiami tinkamesniu laiku ir būtų vertingesni ir kad į juos būtų labiau atsižvelgiama politiniu lygmeniu priimant sprendimus; be to, primena, kad Parlamentas ir Taryba, darydami esminius pakeitimus, atliko nedaug poveikio vertinimų; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pabrėžia, kad prireikus Parlamentas turėtų atlikti esminių Komisijos pasiūlymų pakeitimų poveikio vertinimus ir jų galimas pasekmes Komisijos pasiūlymui prieš jam tuos pakeitimus patvirtinant, jei Komisija ir jos tarnybos tų pakeitimų dar neišnagrinėjo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pabrėžia Europos Parlamento tyrimų tarnybos, teikiančios pasiūlymų ex ante poveikio vertinimus ir Europos pridėtinės vertės analizę, taip pat įgyvendinimo vertinimus, vaidmenį; mano, kad būtų galima pagerinti Komisijos ir Europos Parlamento tyrimų tarnybos bendradarbiavimą tam, kad būtų atliekama paprasta, greita ir išsami teisėkūros veiksmų ir jų esminių pakeitimų, alternatyvių sprendimų, jų galimų sąnaudų ir naudos, numatomos administracinės naštos, galimų biurokratinių kliūčių MVĮ ir ES veiksmų nebuvimo kaštų analizė; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palankiai vertina svetainės „Išsakykite savo nuomonę“ sukūrimą bei jos patobulinimus ir ragina Komisiją toliau kurti tokias priemones, suteikiančias piliečiams ir suinteresuotiesiems subjektams tiesioginę prieigą prie ES politikos formavimo proceso ir galimybę jame dalyvauti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | siūlo Komisijai tinkamai apsvarstyti Europos Audito Rūmų rekomendacijas dėl portalo „Išsakykite savo nuomonę“, visų pirma plečiant konsultacijų prieinamumą kalbos požiūriu, kad piliečiai ir suinteresuotieji subjektai galėtų nuspręsti, ką jie laiko „plataus viešojo intereso iniciatyvomis“; |
| --- | --- |

30.

| 31. | remia Komisijos įsipareigojimą atlikti politikos peržiūras ir ragina dažniau atlikti ex post vertinimą siekiant užtikrinti, kad būtų įgyta patirties teisės aktų veiksmingumo ir naudos aspektais, o tai savo ruožtu gali padėti rinkti informaciją, reikalingą politikos formavimui ateityje, ir patobulinti reglamentavimo metodus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pabrėžia, kad ex post vertinimai taip pat yra svarbi priemonė siekiant vertinti teisės aktų poveikį piliečiams ir įmonėms, ypatingą dėmesį skiriant poveikiui MVĮ; |
| --- | --- |

32.

| 33. | primygtinai ragina Komisiją dar dažniau naudoti išdėstymo nauja redakcija ir kodifikavimo procedūras siekiant supaprastinti antrinės teisės aktus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pritaria tam, kad reikia konsoliduoti gautus atsakymus, jei septyni ar daugiau nacionalinių parlamentų pateikia pagrįstas nuomones dėl vieno iš Komisijos pasiūlymų dėl teisėkūros procedūra priimamų aktų, nepaisant to, kad nebuvo pasiekta riba, nuo kurios pradedama taikyti „geltonosios kortelės“ procedūra; mano, kad tai suteikia daugiau matomumo nacionalinių parlamentų pozicijai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkreipia dėmesį į principą „kiek plius, tiek minus“, kuris grindžiamas suinteresuotųjų subjektų dalyvavimu ir pagal kurį Komisija siekia kompensuoti naujai nustatytą naštą, ypač labai mažoms įmonėms ir MVĮ, mažindama asmenims ir įmonėms tenkančią lygiavertę naštą ES lygmeniu toje pačioje politikos srityje; pabrėžia, kad šio požiūrio įgyvendinimas neturėtų prieštarauti geresnio reglamentavimo tikslams ir kad dėl jo neturėtų būti priimami mechaniniai sprendimai panaikinti teisės aktus ar taikomi žemesni standartai, taip pat tai, kad jo tikslas turėtų būti modernizuoti ir reformuoti ES teisės aktus siekiant spręsti naujus visuomenės uždavinius; pabrėžia, kad, rengiant, į nacionalinę teisę perkeliant ir įgyvendinant ES teisės aktus, reikėtų vengti nereikalingos papildomos administracinės naštos, tačiau tai neturėtų tapti nei reguliavimo panaikinimo ar reguliavimo nebuvimo priežastimi, nei kliūtimi valstybių narių parlamentams toliau taikyti platesnio užmojo priemones ar jų imtis ir užtikrinti aukštesnius socialinės, aplinkos ir vartotojų apsaugos standartus tais atvejais, kai Sąjungos teisėje apibrėžti tik būtiniausi standartai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pabrėžia, kad atviras, veiksmingas, skaidrus ir nepriklausomas administracinis ir teisėkūros sprendimų priėmimo procesas yra išankstinė aukštos kokybės politikos ir reglamentavimo sąlyga; pabrėžia, kad suderintų administracinių procedūrų nustatymas būtų naudingas gero valdymo ir reglamentavimo praktikai ES ir sustiprintų ryšį tarp ekspertų žiniomis grindžiamo sprendimų priėmimo ir demokratinio legitimumo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina Komisijos, remiantis su REFIT platforma susijusia patirtimi, 2020 m. sukurtą Ateičiai tinkamo reglamentavimo platformą – aukšto lygio ekspertų grupę, kurioje dalyvauja įvairūs suinteresuotieji subjektai, valstybių narių ekspertai ir Regionų komiteto bei Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto atstovai ir kuri pataria Komisijai, kaip padaryti ES teisės aktus veiksmingesnius identifikuojant galimai nereikalingas, naštą sukuriančias esamas priemones ir kaip jas supaprastinti ir modernizuoti, be kita ko, pasitelkiant skaitmeninimą, siekiant užtikrinti, kad ES teisės aktai padėtų ES piliečiams ir įmonėms, o ne jiems trukdytų; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ragina nacionalinius parlamentus į ES teisėkūros iniciatyvų procesą įtraukti teisėkūros galią turinčius regionų parlamentus ir pritaria idėjai sistemingai su jais konsultuotis dėl svarbių iniciatyvų, ypač tais atvejais, kai tai susiję su regionų kompetencija; primena, kad tokiems parlamentams atstovaujama Regionų komitete ir kad pagal prie SESV pridėto Protokolo Nr. 2 6 straipsnį nacionaliniai parlamentai gali konsultuotis su šiais parlamentais; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primena, kad skaitmeninės inovacijos vystosi sparčiai ir kad verslininkai yra skaitmeninės darbotvarkės varomoji jėga; todėl mano, kad itin svarbu, nepažeidžiant subsidiarumo ir proporcingumo principų, nustatyti perspektyvias taisykles, kurios neatsiliktų nuo skaitmeninių inovacijų spartos; pažymi, kad didelė dalis svarbiausių ES teisėkūros prioritetų 2017–2019 m. buvo iniciatyvos, susijusios su Vidaus rinkos ir vartotojų apsaugos (IMCO) komiteto įgaliojimais, daugiausia skirtos bendrosios rinkos strategijai ir bendrosios skaitmeninės rinkos strategijai įgyvendinti, ypatingą dėmesį skiriant reglamentams, susijusiems su nepagrįstų ir neproporcingų kliūčių šalinimu, ir išnaudojant naujas galimybes piliečių ir įmonių labui; |
| --- | --- |

39.

| 40. | primena, kad ES teisės aktas iš esmės pakeičia 27 skirtingus norminius aktus, – tai padeda mažinti vidaus rinkos susiskaidymą; ragina Komisiją, vertinant subsidiarumą ir proporcingumą, užtikrinti, kad iniciatyvos, kuriomis siekiama sukurti gilesnę ir teisingesnę vidaus rinką, išliktų esminiu būsimų metinių programų ramsčiu, sykiu išlaikant aukštą vartotojų apsaugos lygį; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pabrėžia, kad reikia reguliariai peržiūrėti siekio užtikrinti geresnę teisėkūrą tikslus ir juos įvertinti remiantis geresnės teisėkūros darbotvarkės kriterijais, be kita ko, ir dėl stebėsenos bei ataskaitų teikimo; pažymi, kad būtina užtikrinti tinkamą šių tikslų pusiausvyrą ir juos įvertinti pagal jų veiksmingumą, atsižvelgiant į išteklius, kurie skirti geresnio reglamentavimo veiklai ir išorės subjektų indėliui; primena, jog svarbu turėti palyginamus ES masto duomenis, kad būtų galima atlikti tokį vertinimą, ir ragina Komisiją išnagrinėti, ar geresnio reglamentavimo priemonės padėjo pasiekti tokius tikslus, kaip geresni politikos rezultatai; |
| --- | --- |

41.

| 42. | ragina Komisiją atsižvelgti į šią rezoliuciją rengiant numatytą priimti komunikatą dėl geresnio reglamentavimo; |
| --- | --- |

42.

| 43. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  OL C 176, 2018 5 23, p. 5.

(2)  OL C 37, 2021 2 2, p. 1.

(3)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0005.

(4)  OL C 86, 2018 3 6, p. 126.

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/82 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/82

---

P9_TA(2021)0317

2019–2020 m. ataskaitos dėl Bosnijos ir Hercegovinos

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl Komisijos 2019–2020 m. ataskaitų dėl Bosnijos ir Hercegovinos (2019/2171(INI))

(2022/C 81/07)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą ir į protokolo dėl jo pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Bendrijų bei jų valstybių narių ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos susitarimą ir į protokolo dėl jo pritaikymo atsižvelgiant į Kroatijos Respublikos įstojimą į Europos Sąjungą,

| — | atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 5–6 d. vykusį pirmąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdį, 2018 m. liepos 13 d. vykusį trečiąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį ir į 2019 m. lapkričio 7 d. vykusį ketvirtąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos komiteto posėdį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2015 m. lapkričio 5–6 d. vykusį pirmąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdį, 2018 m. liepos 13 d. vykusį trečiąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos tarybos posėdį ir į 2019 m. lapkričio 7 d. vykusį ketvirtąjį ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos komiteto posėdį,

| — | atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. Bosnijos ir Hercegovinos paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2016 m. vasario 15 d. Bosnijos ir Hercegovinos paraišką dėl narystės Europos Sąjungoje,

| — | atsižvelgdamas į Pietryčių Europos regionų bendradarbiavimo iniciatyvas ir visos Europos iniciatyvas, pvz., Pietryčių Europos šalių bendradarbiavimo procesą, Brdo-Brijuni procesą, Vidurio Europos iniciatyvą, Adrijos ir Jonijos jūrų iniciatyvą, Energijos bendrijos sutartį, „Erasmus+“, ES Dunojaus regiono ir Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategijas, Migracijos, prieglobsčio ir pabėgėlių regioninę iniciatyvą (angl. MARRI), Regioninę komisiją, kuriai būtų pavesta nustatyti faktus apie visas karo nusikaltimų ir kitų sunkių žmogaus teisių pažeidimų, padarytų buvusios Jugoslavijos teritorijoje, aukas (angl. RECOM), Stojimo regioninį aplinkos tinklą (angl. RENA), Regioninę viešojo administravimo mokyklą (angl. ReSPA), Regioninį jaunimo bendradarbiavimo biurą (angl. RYCO), Transporto bendrijos steigimo sutartį, Vakarų Balkanų fondą ir Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimą (VELPS), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pietryčių Europos regionų bendradarbiavimo iniciatyvas ir visos Europos iniciatyvas, pvz., Pietryčių Europos šalių bendradarbiavimo procesą, Brdo-Brijuni procesą, Vidurio Europos iniciatyvą, Adrijos ir Jonijos jūrų iniciatyvą, Energijos bendrijos sutartį, „Erasmus+“, ES Dunojaus regiono ir Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategijas, Migracijos, prieglobsčio ir pabėgėlių regioninę iniciatyvą (angl. MARRI), Regioninę komisiją, kuriai būtų pavesta nustatyti faktus apie visas karo nusikaltimų ir kitų sunkių žmogaus teisių pažeidimų, padarytų buvusios Jugoslavijos teritorijoje, aukas (angl. RECOM), Stojimo regioninį aplinkos tinklą (angl. RENA), Regioninę viešojo administravimo mokyklą (angl. ReSPA), Regioninį jaunimo bendradarbiavimo biurą (angl. RYCO), Transporto bendrijos steigimo sutartį, Vakarų Balkanų fondą ir Vidurio Europos laisvosios prekybos susitarimą (VELPS),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalimis“ (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. vasario 5 d. Komisijos komunikatą „Stojimo proceso stiprinimas. Įtikima ES perspektyva Vakarų Balkanų šalimis“ (COM(2020)0057),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 29 d. Komisijos komunikatą „2019 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2019)0260) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Komisijos nuomonė dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje“ (COM(2019)0261) ir analitinė ataskaita (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gegužės 29 d. Komisijos komunikatą „2019 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2019)0260) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „Komisijos nuomonė dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės Europos Sąjungoje“ (COM(2019)0261) ir analitinė ataskaita (SWD(2019)0222),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „2020 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2020)0660) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą „2020 m. ataskaita dėl Bosnijos ir Hercegovinos“ (SWD(2020)0350), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „2020 m. komunikatas dėl ES plėtros politikos“ (COM(2020)0660) ir prie jo pridėtą Komisijos tarnybų darbo dokumentą „2020 m. ataskaita dėl Bosnijos ir Hercegovinos“ (SWD(2020)0350),

| — | atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. 33-iojoje UNESCO generalinės konferencijos sesijoje priimtą Konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2005 m. spalio 20 d. 33-iojoje UNESCO generalinės konferencijos sesijoje priimtą Konvenciją dėl kultūros raiškos įvairovės apsaugos ir skatinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Europos piliečių iniciatyvą „Minority SafePack – milijonas parašų už įvairovę Europoje“ (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 17 d. Europos piliečių iniciatyvą „Minority SafePack – milijonas parašų už įvairovę Europoje“ (1),

| — | atsižvelgdamas į 1991 m. vasario 25 d. priimtą Konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1991 m. vasario 25 d. priimtą Konvenciją dėl poveikio aplinkai vertinimo tarpvalstybiniame kontekste,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 25 d. Tarybos išvadas dėl energetikos ir klimato srities diplomatijos – Europos žaliojo kurso išorės aspekto įgyvendinimo ir į 2020 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl diplomatijos klimato kaitos srityje ir į 2020 m. gruodžio 10–11 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl klimato, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 25 d. Tarybos išvadas dėl energetikos ir klimato srities diplomatijos – Europos žaliojo kurso išorės aspekto įgyvendinimo ir į 2020 m. sausio 20 d. rezoliuciją dėl diplomatijos klimato kaitos srityje ir į 2020 m. gruodžio 10–11 d. Europos Vadovų Tarybos išvadas dėl klimato,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 6 d. Europos išorės veiksmų tarnybos darbinį dokumentą „Klimato kaitos ir gynybos srities veiksmų planas“ (angl. „Climate Change and Defence Roadmap“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 6 d. Europos išorės veiksmų tarnybos darbinį dokumentą „Klimato kaitos ir gynybos srities veiksmų planas“ (angl. „Climate Change and Defence Roadmap“),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 5 d. Tarybos išvadas dėl bendradarbiavimo su Vakarų Balkanų partneriais migracijos ir saugumo srityje stiprinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 5 d. Tarybos išvadas dėl bendradarbiavimo su Vakarų Balkanų partneriais migracijos ir saugumo srityje stiprinimo,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 14 d. ir 2020 m. spalio 12 d. Tarybos išvadas dėl Bosnijos ir Hercegovinos ir dėl operacijos EUFOR ALTHEA, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. spalio 14 d. ir 2020 m. spalio 12 d. Tarybos išvadas dėl Bosnijos ir Hercegovinos ir dėl operacijos EUFOR ALTHEA,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planas“ (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 6 d. Komisijos komunikatą „Vakarų Balkanų ekonomikos ir investicijų planas“ (COM(2020)0641),

| — | atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą ir 2020 m. lapkričio 10 d. Sofijoje vykusį ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2014 m. rugpjūčio 28 d. pradėtą Berlyno procesą ir 2020 m. lapkričio 10 d. Sofijoje vykusį ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Vakarų Balkanų šalių parlamentų pirmininkų aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. sausio 28 d. Europos Parlamento ir Vakarų Balkanų šalių parlamentų pirmininkų aukščiausiojo lygio susitikime priimtą bendrą deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. vykusiame ES ir Vakarų Balkanų valstybių aukščiausiojo lygio susitikime priimtą Zagrebo deklaraciją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 6 d. vykusiame ES ir Vakarų Balkanų valstybių aukščiausiojo lygio susitikime priimtą Zagrebo deklaraciją,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendacijas Tarybai, Komisijai ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui dėl Vakarų Balkanų po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. birželio 19 d. Europos Parlamento rekomendacijas Tarybai, Komisijai ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai ir Komisijos pirmininko pavaduotojui dėl Vakarų Balkanų po 2020 m. aukščiausiojo lygio susitikimo (2),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. vykusiame ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime priimtą Sofijos deklaraciją ir prie jos pridėtą Sofijos prioritetų darbotvarkę, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gegužės 17 d. vykusiame ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikime priimtą Sofijos deklaraciją ir prie jos pridėtą Sofijos prioritetų darbotvarkę,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 5 d. ekspertų ataskaitą dėl teisinės valstybės klausimų Bosnijoje ir Hercegovinoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. gruodžio 5 d. ekspertų ataskaitą dėl teisinės valstybės klausimų Bosnijoje ir Hercegovinoje,

| — | atsižvelgdamas į Venecijos komisijos 62-ojoje plenarinėje sesijoje priimtą Nuomonę dėl konstitucinės padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje ir vyriausiojo įgaliotinio įgaliojimų (Venecija, 2005 m. kovo 11–12 d.) ir vėlesnes Venecijos komisijos rekomendacijas dėl konstitucinių klausimų Bosnijoje ir Hercegovinoje, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Venecijos komisijos 62-ojoje plenarinėje sesijoje priimtą Nuomonę dėl konstitucinės padėties Bosnijoje ir Hercegovinoje ir vyriausiojo įgaliotinio įgaliojimų (Venecija, 2005 m. kovo 11–12 d.) ir vėlesnes Venecijos komisijos rekomendacijas dėl konstitucinių klausimų Bosnijoje ir Hercegovinoje,

| — | atsižvelgdama į Europos vietos savivaldos chartiją, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdama į Europos vietos savivaldos chartiją,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 25 d. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (angl. ODIHR) galutinę ataskaitą dėl 2018 m. spalio 7 d. Bosnijoje ir Hercegovinoje surengtų visuotinių rinkimų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. sausio 25 d. Europos saugumo ir bendradarbiavimo organizacijos (ESBO) Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro (angl. ODIHR) galutinę ataskaitą dėl 2018 m. spalio 7 d. Bosnijoje ir Hercegovinoje surengtų visuotinių rinkimų,

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 5 d. Vakarų Balkanų partnerių deklaraciją dėl romų integracijos ES plėtros procese, vadinamą Poznanės deklaracija, ir Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginis planas“ (SWD(2020)0530), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. liepos 5 d. Vakarų Balkanų partnerių deklaraciją dėl romų integracijos ES plėtros procese, vadinamą Poznanės deklaracija, ir Komisijos komunikatą „Lygybės sąjunga. ES romų lygybės, įtraukties ir dalyvavimo strateginis planas“ (SWD(2020)0530),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 26 d. ESBO leidinį „Dvi mokyklos po vienu stogu. Akivaizdžiausias diskriminacijos švietimo srityje pavyzdys Bosnijoje ir Hercegovinoje“ (angl. „Two Schools under One Roof: The Most Visible Example of Discrimination in Education in Bosnia and Herzegovina“), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. spalio 26 d. ESBO leidinį „Dvi mokyklos po vienu stogu. Akivaizdžiausias diskriminacijos švietimo srityje pavyzdys Bosnijoje ir Hercegovinoje“ (angl. „Two Schools under One Roof: The Most Visible Example of Discrimination in Education in Bosnia and Herzegovina“),

| — | atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 12 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto priimtą Rezoliuciją dėl Bosnijos ir Hercegovinos tautinių mažumų apsaugos bendrosios konvencijos įgyvendinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2019 m. birželio 12 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto priimtą Rezoliuciją dėl Bosnijos ir Hercegovinos tautinių mažumų apsaugos bendrosios konvencijos įgyvendinimo,

| — | atsižvelgdamas į dokumentą „Bendros socialinės ir ekonominės reformos 2019–2022 m. laikotarpiu“, kurį subjektų vyriausybės priėmė 2019 m. spalio 10 d., ir Ministrų Tarybos 2020 m. sausio 30 d. dokumentą „Socialinės ir ekonominės reformos Bosnijoje ir Hercegovinoje 2020–2022 m. laikotarpiu“, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į dokumentą „Bendros socialinės ir ekonominės reformos 2019–2022 m. laikotarpiu“, kurį subjektų vyriausybės priėmė 2019 m. spalio 10 d., ir Ministrų Tarybos 2020 m. sausio 30 d. dokumentą „Socialinės ir ekonominės reformos Bosnijoje ir Hercegovinoje 2020–2022 m. laikotarpiu“,

| — | atsižvelgdamas į vyriausiojo įgaliotinio taikos susitarimui Bosnijoje ir Hercegovinoje įgyvendinti 58-ąją ataskaitą ir ankstesnes ataskaitas JT Saugumo Tarybai, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į vyriausiojo įgaliotinio taikos susitarimui Bosnijoje ir Hercegovinoje įgyvendinti 58-ąją ataskaitą ir ankstesnes ataskaitas JT Saugumo Tarybai,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 5 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2549 (2020) dėl ALTHEA įgaliojimų atnaujinimo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 5 d. JT Saugumo Tarybos rezoliuciją Nr. 2549 (2020) dėl ALTHEA įgaliojimų atnaujinimo,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Srebrenicos žudynių metinių minėjimo (3), 2009 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Srebrenicos žudynių (4) ir 2005 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Vakarų Balkanų praėjus 10 metų nuo Srebrenicos žudynių (5), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. liepos 9 d. rezoliuciją dėl Srebrenicos žudynių metinių minėjimo (3), 2009 m. sausio 15 d. rezoliuciją dėl Srebrenicos žudynių (4) ir 2005 m. liepos 7 d. rezoliuciją dėl Vakarų Balkanų praėjus 10 metų nuo Srebrenicos žudynių (5),

| — | atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 2 d. rezoliuciją dėl Europos sąžinės ir totalitarizmo (6), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2009 m. balandžio 2 d. rezoliuciją dėl Europos sąžinės ir totalitarizmo (6),

| — | atsižvelgdamas į savo 2019 m. rugsėjo 19 d. rezoliuciją dėl Europos atminimo svarbos Europos ateičiai (7), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2019 m. rugsėjo 19 d. rezoliuciją dėl Europos atminimo svarbos Europos ateičiai (7),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 12 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rezoliuciją, kuria sudaromas išplėstinis dalinis susitarimas dėl Istorijos mokymo Europoje observatorijos, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. lapkričio 12 d. Europos Tarybos Ministrų Komiteto rezoliuciją, kuria sudaromas išplėstinis dalinis susitarimas dėl Istorijos mokymo Europoje observatorijos,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl 2020–2022 m. ES bendradarbiavimo su Europos Taryba prioritetų, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos išvadas dėl 2020–2022 m. ES bendradarbiavimo su Europos Taryba prioritetų,

| — | atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl 20-ųjų Deitono taikos susitarimo metinių (8), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2015 m. gruodžio 17 d. rezoliuciją dėl 20-ųjų Deitono taikos susitarimo metinių (8),

| — | atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl ES mažumoms taikomų minimaliųjų standartų (9), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2018 m. lapkričio 13 d. rezoliuciją dėl ES mažumoms taikomų minimaliųjų standartų (9),

| — | atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl Europos kalbų išnykimo grėsmės ir kalbų įvairovės Europos Sąjungoje (10), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2013 m. rugsėjo 11 d. rezoliuciją dėl Europos kalbų išnykimo grėsmės ir kalbų įvairovės Europos Sąjungoje (10),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 21 d. vyriausiojo įgaliotinio Josepo Borrellio ir Komisijos nario Oliverio Várhelyio bendrą pareiškimą dėl vietos rinkimų surengimo Mostare, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 21 d. vyriausiojo įgaliotinio Josepo Borrellio ir Komisijos nario Oliverio Várhelyio bendrą pareiškimą dėl vietos rinkimų surengimo Mostare,

| — | atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos sprendimą sukurti Tarptautinį baudžiamųjų tribunolų likusių funkcijų mechanizmą (toliau – mechanizmas), kuris perima tam tikras esmines funkcijas, kurias anksčiau vykdė Tarptautinis baudžiamasis tribunolas buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ), atsižvelgdamas į jo ataskaitas, pasiekimus ir rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į JT Saugumo Tarybos sprendimą sukurti Tarptautinį baudžiamųjų tribunolų likusių funkcijų mechanizmą (toliau – mechanizmas), kuris perima tam tikras esmines funkcijas, kurias anksčiau vykdė Tarptautinis baudžiamasis tribunolas buvusiajai Jugoslavijai (TBTBJ), atsižvelgdamas į jo ataskaitas, pasiekimus ir rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 1 d. Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2017 m. liepos 1 d. Tarptautinio baudžiamojo tribunolo buvusiajai Jugoslavijai ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 19 d. Tarptautinio baudžiamųjų tribunolų likusių funkcijų mechanizmo prokuroro pažangos ataskaitą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gegužės 19 d. Tarptautinio baudžiamųjų tribunolų likusių funkcijų mechanizmo prokuroro pažangos ataskaitą,

| — | atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl šios šalies, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo ankstesnes rezoliucijas dėl šios šalies,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 54 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0185/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Užsienio reikalų komiteto pranešimą (A9-0185/2021),

| A. | kadangi Stabilizacijos ir asociacijos procesas ir Bosnijos ir Hercegovinos paraiška dėl narystės ES rodo šalies strateginį pasirinkimą siekti Europos integracijos, kuri turi būti paversta apčiuopiamais rezultatais vietoje, ir rodo visų šalių sustiprintas pastangas pereiti prie stabilizacijos ir asociacijos susitarimo antrojo etapo; |
| --- | --- |

A.

kadangi Stabilizacijos ir asociacijos procesas ir Bosnijos ir Hercegovinos paraiška dėl narystės ES rodo šalies strateginį pasirinkimą siekti Europos integracijos, kuri turi būti paversta apčiuopiamais rezultatais vietoje, ir rodo visų šalių sustiprintas pastangas pereiti prie stabilizacijos ir asociacijos susitarimo antrojo etapo;

| B. | kadangi Parlamentas tvirtai remia Bosnijos ir Hercegovinos integraciją į Europą; |
| --- | --- |

B.

kadangi Parlamentas tvirtai remia Bosnijos ir Hercegovinos integraciją į Europą;

| C. | kadangi jos pažanga Europos ir euroatlantinės integracijos srityje prisideda prie šalies saugumo, stabilumo ir ekonominio klestėjimo; |
| --- | --- |

C.

kadangi jos pažanga Europos ir euroatlantinės integracijos srityje prisideda prie šalies saugumo, stabilumo ir ekonominio klestėjimo;

| D. | kadangi norint įgyvendinti prasmingas reformas, kuriomis gerinamas Bosnijos ir Hercegovinos žmonių gyvenimas ir sudaromos palankesnės sąlygos stojimui į ES, būtinas visų Bosnijos ir Hercegovinos politinių lyderių, valdžios institucijų, įstaigų ir pareigūnų dalyvavimas; |
| --- | --- |

D.

kadangi norint įgyvendinti prasmingas reformas, kuriomis gerinamas Bosnijos ir Hercegovinos žmonių gyvenimas ir sudaromos palankesnės sąlygos stojimui į ES, būtinas visų Bosnijos ir Hercegovinos politinių lyderių, valdžios institucijų, įstaigų ir pareigūnų dalyvavimas;

| E. | kadangi labai svarbu šalies viduje aiškiai paskirstyti atsakomybę ir sąžiningai stiprinti įvairių valdžios lygmenų prasmingą bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

E.

kadangi labai svarbu šalies viduje aiškiai paskirstyti atsakomybę ir sąžiningai stiprinti įvairių valdžios lygmenų prasmingą bendradarbiavimą;

| F. | kadangi Bosnijos ir Hercegovinos pažanga siekiant narystės ES priklauso nuo 14 pagrindinių prioritetų, išvardintų Komisijos nuomonėje dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės ES, įgyvendinimo; |
| --- | --- |

F.

kadangi Bosnijos ir Hercegovinos pažanga siekiant narystės ES priklauso nuo 14 pagrindinių prioritetų, išvardintų Komisijos nuomonėje dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės ES, įgyvendinimo;

| G. | kadangi šalis ir toliau susiduria su daugybe iššūkių, susijusių su teisine valstybe, demokratinėmis institucijomis, žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laivėmis, valdymu, atskaitomybe, kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, saviraiškos laisve ir žiniasklaidos laisve bei veikiančia rinkos ekonomika, o pasitikėjimas plėtros procesu yra grindžiamas neabejotinais rezultatais šiose pagrindinėse srityse; |
| --- | --- |

G.

kadangi šalis ir toliau susiduria su daugybe iššūkių, susijusių su teisine valstybe, demokratinėmis institucijomis, žmogaus teisėmis ir pagrindinėmis laivėmis, valdymu, atskaitomybe, kova su korupcija ir organizuotu nusikalstamumu, saviraiškos laisve ir žiniasklaidos laisve bei veikiančia rinkos ekonomika, o pasitikėjimas plėtros procesu yra grindžiamas neabejotinais rezultatais šiose pagrindinėse srityse;

| H. | kadangi 2019 m. rugsėjo 9 d. sostinėje Sarajeve buvo surengtos pirmosios LGBTI asmenų eitynės; |
| --- | --- |

H.

kadangi 2019 m. rugsėjo 9 d. sostinėje Sarajeve buvo surengtos pirmosios LGBTI asmenų eitynės;

| I. | kadangi kultūra ir kultūros paveldas padeda stiprinti tapatybę ir skatinti socialinę sanglaudą, stabilumą ir supratimą visuomenėje; kadangi kultūros paveldas savaime yra vertybė; |
| --- | --- |

I.

kadangi kultūra ir kultūros paveldas padeda stiprinti tapatybę ir skatinti socialinę sanglaudą, stabilumą ir supratimą visuomenėje; kadangi kultūros paveldas savaime yra vertybė;

| J. | kadangi nuolatinės problemos, susijusios su susitaikymo procesu, turėtų būti sprendžiamos ryžtingiau; |
| --- | --- |

J.

kadangi nuolatinės problemos, susijusios su susitaikymo procesu, turėtų būti sprendžiamos ryžtingiau;

| K. | kadangi Bosnija ir Hercegovina yra migrantų tranzito maršrutas, o priėmimo pajėgumai tebėra nepakankami, kad būtų galima tinkamai reaguoti į sunkią humanitarinę padėtį visapusiškai laikantis žmogaus teisių standartų ir asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, pagrindinių teisių, užtikrinti integruotą sienų valdymą ir kontroliuoti neteisėtos migracijos srautus atsižvelgiant į sunkią socialinę ir ekonominę padėtį ir nepaisant reikšmingos ES finansinės paramos; |
| --- | --- |

K.

kadangi Bosnija ir Hercegovina yra migrantų tranzito maršrutas, o priėmimo pajėgumai tebėra nepakankami, kad būtų galima tinkamai reaguoti į sunkią humanitarinę padėtį visapusiškai laikantis žmogaus teisių standartų ir asmenų, kuriems reikia tarptautinės apsaugos, pagrindinių teisių, užtikrinti integruotą sienų valdymą ir kontroliuoti neteisėtos migracijos srautus atsižvelgiant į sunkią socialinę ir ekonominę padėtį ir nepaisant reikšmingos ES finansinės paramos;

| L. | kadangi ES yra didžiausia Bosnijos ir Hercegovinos prekybos partnerė ir iki šiol svarbiausia finansinės paramos teikėja, o tai iš esmės keičia padėtį šalyje; |
| --- | --- |

L.

kadangi ES yra didžiausia Bosnijos ir Hercegovinos prekybos partnerė ir iki šiol svarbiausia finansinės paramos teikėja, o tai iš esmės keičia padėtį šalyje;

| M. | kadangi COVID-19 pandemija dar pablogino Bosnijos ir Hercegovinos socialinę ir ekonominę padėtį; kadangi ES sutelkė 80,5 mln. EUR, kad padėtų Bosnijai ir Hercegovinai kovoti su COVID-19 ir jos atsigavimu po pandemijos, taip pat numatė iki 250 mln. EUR makrofinansinei pagalbai; kadangi Vakarų Balkanams skirtas ekonomikos ir investicijų planas sudarys palankesnes sąlygas ir tvirtą pagrindą ilgalaikiam šalies atsigavimui nuo pandemijos padarinių; |
| --- | --- |

M.

kadangi COVID-19 pandemija dar pablogino Bosnijos ir Hercegovinos socialinę ir ekonominę padėtį; kadangi ES sutelkė 80,5 mln. EUR, kad padėtų Bosnijai ir Hercegovinai kovoti su COVID-19 ir jos atsigavimu po pandemijos, taip pat numatė iki 250 mln. EUR makrofinansinei pagalbai; kadangi Vakarų Balkanams skirtas ekonomikos ir investicijų planas sudarys palankesnes sąlygas ir tvirtą pagrindą ilgalaikiam šalies atsigavimui nuo pandemijos padarinių;

| 1. | pakartoja, kad labai remia Bosnijoje ir Hercegovinoje vykdomą Europos integraciją ir ragina Europos Vadovų Tarybą toliau remti jos Europos perspektyvą, be kita ko pasiunčiant teigiamą politinę žinią dėl kandidatės statuso suteikimo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palankiai vertina Bosnijos ir Hercegovinos įsipareigojimą sparčiau žengti į priekį ES keliu ir pabrėžia, kad jos gyventojai reiškia tvirtą paramą Europos integracijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad Parlamentas tvirtai remia nuopelnais grindžiamą požiūrį, pagal kurį nustatytų kriterijų įvykdymas susiejamas su nuosekliomis ir patikimomis sąlygomis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palankiai vertina veiksmus, kurių ėmėsi Bosnija ir Hercegovina atsižvelgdama į kai kuriuos pagrindinius Komisijos nuomonės aspektus, ir jos tęsiamą Stabilizacijos ir asociacijos susitarimo įgyvendinimą, įskaitant padarytą pažangą, susijusią su jungtiniu parlamentiniu komitetu, taip pat priimtus teisės aktų pakeitimus, kuriais buvo sudarytos sąlygos 2020 m. gruodžio mėn. Mostare surengti vietos rinkimus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | primena, kad kelias į ES priklauso nuo tvarios taikos, ilgalaikio stabilumo, socialinės sanglaudos ir tikro susitaikymo, užtikrinančių demokratinį ir daugiakultūrį Bosnijos ir Hercegovinos pobūdį; primygtinai ragina šalį paspartinti veiksmingą baudžiamąjį persekiojimą už karo nusikaltimus pagal persvarstytą nacionalinę karo nusikaltimų nagrinėjimo strategiją ir ragina atlikti nešališkus ir veiksmingus šių nusikaltimų tyrimus; smerkia bet kokį istorijos perrašinėjimą, TBTBJ ir Tarptautinio Teisingumo Teismo (TTT) sprendimų neįgyvendinimą, antikonstitucinę, separatistinę, nacionalistinę ir provokacinę retoriką ir susijusius veiksmus, 1990 m. karo metu įvykdytų karo nusikaltimų, įskaitant Srebrenicos genocidą, neigimą ar šlovinimą; primygtinai ragina imtis labai pavėluotų veiksmų, kad būtų išspręsta dešimčių tūkstančių moterų, kurios buvo išžagintos arba patyrė kitokią seksualinę prievartą per dešimtojo dešimtmečio karus, problema; |
| --- | --- |

5.

| 6. | patvirtina tvirtai remiantis Bosnijos ir Hercegovinos suverenumą, teritorinį vientisumą ir nepriklausomybę; smerkia pareiškimus ir pasiūlymus, kuriais siekiama pakenkti Bosnijos ir Hercegovinos valstybingumo ir konstitucinėms vertybėms, ir pakartoja, kad visos Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijos, įstaigos, pareigūnai ir politiniai lyderiai turi suderinti konstituciją su Europos žmogaus teisių konvencija; |
| --- | --- |

6.

Susitaikymas

| 7. | palankiai vertina vietos ir tarptautinių organizacijų, įskaitant Tarptautinę be žinios dingusių asmenų komisiją pastangas siekiant apskaityti daugiau kaip 30 000 asmenų, dingusių be žinios per praėjusio amžiaus paskutiniojo dešimtmečio konfliktus buvusios Jugoslavijos teritorijoje, ir 8 000 Srebrenicos genocido aukų; primena, kad daugiau kaip 7 200 žmonių vis dar tebėra dingę be žinios, ir ragina regionines ir nacionalines valdžios institucijas ir tarptautinius suinteresuotuosius subjektus intensyvinti bendradarbiavimą ir dalijimąsi duomenimis klausimais, susijusiais su dingusiais asmenimis, civilių karo aukų, įskaitant po seksualinio smurto išgyvenusius asmenis, teisių gynimu, ir užtikrinti saugų pabėgėlių ir šalies viduje perkeltų asmenų grįžimą, sudarant sąlygas gauti sveikatos priežiūros, švietimo ir socialinės apsaugos paslaugas; pripažįsta tai, kad, įgyvendinant Deitono taikos susitarimo VII priedą dėl pabėgėlių ir perkeltų asmenų, padaryta tam tikra pažanga, nors ir nepakankama; pakartoja savo raginimą panaikinti visų formų grąžinamų asmenų diskriminaciją; ragina priimti įstatymą, kuriuo būtų draudžiama neigti genocidą, holokaustą, nusikaltimus žmoniškumui ir karo nusikaltimus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ragina visas valdžios institucijas regione įsteigti Regioninę komisiją, kuriai būtų pavesta nustatyti faktus apie visas karo nusikaltimų ir kitų sunkių žmogaus teisių pažeidimų, padarytų buvusios Jugoslavijos teritorijoje nuo 1991 m. sausio 1 d. iki 2001 m. gruodžio 31 d., aukas (RECOM), remiantis dideliu „Coalition for RECOM“ atliktu darbu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pabrėžia Regioninio jaunimo bendradarbiavimo biuro (angl. RYCO) darbo siekiant skatinti regiono jaunimo susitaikymo dvasią ir bendradarbiavimą, įgyvendinant jaunimo mainų programas, svarbą ir palankiai vertina aktyvų Bosnijos ir Hercegovinos dalyvavimą; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pakartoja, kad su susitaikymo procesu susijęs darbas turi būti sutelktas į šalies jaunimą ir prasidėti ankstyvame amžiuje, įtraukiant susitaikymą į švietimo procesą, todėl primygtinai ragina valdžios institucijas visais lygmenimis užtikrinti įtraukų ir nediskriminacinį visų vaikų švietimą, neatsižvelgiant į jų etninę, kultūrinę ar asmeninę kilmę, vadovaujantis Europos Tarybos Ministrų komiteto rezoliucija dėl 2019 m. Bosnijos ir Hercegovinos tautinių mažumų apsaugos pagrindų konvencijos įgyvendinimo; pabrėžia galimybę pasinaudoti daugiataučių ir daugiakultūrių valstybių narių geriausia integracijos ir įtraukties patirtimi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pabrėžia, kad reikia skubiai panaikinti segregaciją švietimo srityje, kurią visų pirma skatina nuolatinė diskriminacinė „dviejų mokyklų po vienu stogu“ praktika, pagal kurią institucionalizuojamas etninis susiskaldymas, įtvirtinami stereotipai ir išankstinės nuostatos ir skatinamas nepasitikėjimas užkertant kelią skirtingų sluoksnių moksleivių bendravimui; pabrėžia, kad ši praktika ne tik visiškai prieštarauja pačiai susitaikymo sąvokai, bet ir kelia ilgalaikę grėsmę šalies stabilumui ir gerovei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pabrėžia, kad istorijos mokymo ir vadovėlių skirtumai kelia didelę grėsmę bendram pilietiškumo jausmui ir socialinei sanglaudai, ir ragina prasmingai suderinti tris esamas mokymo programas, integruojant kritinio mąstymo įgūdžius ir panaikinant faktams prieštaraujantį turinį, kuris skatina susiskaidymą; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ragina Komisiją parengti programą kuria būtų siekiama remti tvarią Bosnijos ir Hercegovinos švietimo sistemos reformą; pabrėžia, kad kokybišku švietimu jaunimui suteikiama teigiamos ateities vizija ir perspektyva ir kad juo prisidedama sprendžiant protų nutekėjimo ir jaunimo nedarbo problemą; ragina aktyviau dalyvauti Europos švietimo, kultūros ir mokslinių tyrimų programose, pvz., „Europos horizontas“. „Kūrybiška Europa“, „Erasmus+“, ir jas propaguoti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prašo sprendimus priimančių asmenų sudaryti sąlygas Bosnijai ir Hercegovinai dalyvauti kitoje EBPO tarptautinio studentų vertinimo programoje (PISA) ir įgyvendinti pasiūlymus, susijusius su 2018 m. PISA tyrimo rezultatais; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ragina Bosniją ir Hercegoviną skubiai ištaisyti padėtį, susijusią su nevienodomis galimybėms naudotis nuotoliniu mokymusi, dėl kurios pandemijos metu vaikams neužtikrinama teisė į mokslą; |
| --- | --- |

15.

Demokratinių institucijų veikimas

| 16. | ragina visas Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas, įstaigas, pareigūnus ir politinius lyderius gerokai paspartinti darbą ir bendradarbiavimą, kad būtų visapusiškai laikomasi 14 pagrindinių prioritetų, išdėstytų Komisijos nuomonėje dėl Bosnijos ir Hercegovinos paraiškos dėl narystės ES; ragina valdžios institucijas sutelkti politinę valią siekiant sudaryti palankesnes sąlygas tvirtesniam bendradarbiavimui, kurio reikia COVID-19 krizei spręsti, ir teikti pirmenybę darbui demokratinio veikimo, teisinės valstybės, pagrindinių teisių ir viešojo administravimo reformos srityse; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pabrėžia, kad reikia gerokai sustiprinti bendradarbiavimą ir keitimąsi duomenimis tarp valstybės, autonominio vieneto ir kantonų jurisdikcijų visose politikos srityse; pažymi, kad reikia skubiai stiprinti šalies gebėjimus ir kompetenciją įvairiais klausimais, susijusiais su jos įsipareigojimų, kylančių dėl Europos integracijos, vykdymu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pabrėžia, kad veiksmingas demokratinių institucijų steigimas, nepriklausomas veikimas ir atskaitomybė yra esminis gyvybingos demokratijos bruožas ir išankstinė ES integracijos proceso pažangos, įskaitant šalies kandidatės statuso gavimą, sąlyga; įspėja, kad skaldanti ir separatistinė etnonacionalistinė ir antikonstitucinė retorika ir bandymai trukdyti institucijų veiklai kenkia visos šalies masto koordinavimui ir sprendimų dėl pagrindinių politikos krypčių ir reformų priėmimui, taip pat vienybei ir ilgalaikiam stabilumui; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pabrėžia, kad Bosnija ir Hercegovina priėmė rinkimų įstatymo pakeitimus, pagal kuriuos pirmą kartą nuo 2008 m. Mostaro piliečiai galėjo balsuoti 2020 m. vietos rinkimuose ir palankiai vertina naujų vietos valdžios institucijų suformavimą; ragina miesto tarybą ir merą vykdyti savo demokratinius įgaliojimus; pabrėžia, kad politinis susitarimas jokiu būdu neturėtų pakenkti ilgalaikiam Sąjungos tikslui panaikinti segregaciją ir užtikrinti miesto susivienijimą; pabrėžia, kad bet koks ES tarpininkavimas ar bendra pagalba sudarant susitarimus turi būti atliekami demokratiniu būdu išrinktų institucijų sistemoje vykstant įtraukiam procesui, įskaitant opozicines partijas ir pilietinės visuomenės atstovus, ir tai turėtų priartinti šalį prie tarptautinių standartų ir būti naudinga visiems piliečiams, nedidinant etninio susiskaldymo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palankiai vertina tai, kad 2020 m. liepos 22 d. Parlamentinė Asamblėja balsavo dėl darbo tvarkos taisyklių, kuriomis reglamentuojami Stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto (SAPK) posėdžiai, sudarant sąlygas kuo greičiau jas oficialiai patvirtinti 2-ajame ES ir Bosnijos ir Hercegovinos stabilizacijos ir asociacijos parlamentinio komiteto posėdyje ir konstruktyviam parlamentiniam bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

20.

| 21. | primena, kad 2002 m. stodama į Europos Tarybą Bosnija ir Hercegovina įsipareigojo šalinti konstitucinės sistemos trūkumus, be kita ko, derinant įstatymus kantonų ir federaliniu lygmenimis, ir daryti pažangą vykdant reformas, kuriomis Bosnija ir Hercegovina būtų pertvarkyta į visapusiškai veikiančią ir įtraukią valstybę, užtikrinančią visų piliečių teises; pabrėžia, kad institucinės reformos priklauso nuo šalies valdžios institucijų, įstaigų, pareigūnų ir politinių lyderių valios ir įsipareigojimo iki 2022 m. visuotinių rinkimų padaryti tikrą ir seniai vėluojančią pažangą darant Konstitucijos pakeitimus, kurie yra 14 pagrindinių prioritetų dalis; primygtinai ragina tarptautinę bendruomenę sudaryti palankesnes sąlygas ir aktyviai remti įtraukų dialogą dėl Konstitucijos keitimo, įskaitant Bosnijos ir Hercegovinos institucijas ir tarp išrinktų Bosnijos ir Hercegovinos atstovų, tarpininkaujant ES, ypač Parlamentui, ir aktyviai dalyvaujant pilietinei visuomenei ir piliečiams; primygtinai teigia, kad toks dialogas turi vykti kartu įgyvendinant kitas reformas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | primygtinai ragina Komisiją savo kitoje metinėje ataskaitoje labiau pabrėžti konstitucinę reformą; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ragina Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą (EIVT) intensyvinti savo tarpininkavimo veiklą Bosnijoje ir Hercegovinoje, siekiant sustiprinti politinį dialogą ir susitaikymą, ir nustatyti sistemą, skirtą praeities palikimo klausimams spręsti ir visuomenės susiskaidymui įveikti; ragina vykdyti ES subjektų ir institucijų Bosnijoje ir Hercegovinoje koordinuotą įtraukimą į veiklą ir stiprinti transatlantinį požiūrį; |
| --- | --- |

23.

Teisinė valstybė

| 24. | apgailestauja dėl nepakankamos pažangos teismų reformų srityje, įskaitant rekomendacijų, pateiktų Komisijos nuomonėje dėl 14 prioritetų ir Priebe ataskaitoje, įgyvendinimą; pakartoja, kad reikia skubiai gerinti teisminių institucijų profesionalumą ir atskaitomybę ir užtikrinti jų nepriklausomumą nuo netinkamos įtakos ir skubiai spręsti didėjančio dar neišnagrinėtų bylų skaičiaus problemą; pabrėžia, jog šios reformos yra būtinos siekiant, kad šalis įgytų šalies kandidatės statusą, ir kad jos priklauso tik nuo reikiamos politinės valios; |
| --- | --- |

24.

| 25. | primygtinai ragina įgyvendinti Aukštosios teismų ir prokuratūros tarybos ir teismų Bosnijoje ir Hercegovinoje reformą, laikantis ES standartų ir atsižvelgiant į Komisijos rekomendacijas ir Venecijos komisijos nuomonę, kuria būtų siekiama didinti Bosnijos ir Hercegovinos teisminių institucijų nepriklausomumą, pasitelkiant paskyrimo, vertinimo, sąžiningumo ir drausmines priemones, be kita ko, tikrinant turto deklaracijas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pabrėžia, kad reikia sudaryti sąlygas vienodai aiškinti teisę visoje šalyje; primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną įsteigti juridinį subjektą, kuris užtikrintų nuoseklų ir suderintą įstatymų aiškinimą, ir dar kartą ragina užtikrinti nepriklausomą teisminę peržiūrą, įsteigiant apeliacinį antrosios instancijos teismą; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palankiai vertina susitarimo memorandumą dėl Bendro teisėjų ir prokurorų asociacijų koordinavimo organo įsteigimo, kaip priemonės teisminių institucijų nepriklausomumui, skaidrumui ir atskaitingumui didinti, ir ragina visas atitinkamas asociacijas prie jo prisijungti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną įsteigti bendrą nacionalinį kontaktinį punktą bendradarbiavimui su Europolu, stiprinant keitimąsi kriminalinės žvalgybos informacija, ir pasirašyti bendradarbiavimo susitarimą su Eurojustu, kad būtų galima veiksmingai keistis teismine informacija ir dalytis įrodymais; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos sprendimus priimančius asmenis skubiai užtikrinti tinkamą teisminių institucijų veikimą, įskaitant Federacijos Konstitucinio Teismo teisėjų skyrimo procesą; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palankiai vertina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijų pastangas siekiant užkirsti kelią radikalizacijai, terorizmo finansavimui ir savo piliečių dalyvavimui užsienio konfliktų zonose; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ragina nedelsiant imtis veiksmų siekiant kovoti su plačiai paplitusiais korupcija ir nebaudžiamumu viešojoje erdvėje, kad būtų atkurtas piliečių pasitikėjimas institucijomis; šiuo atžvilgiu pažymi, kad svarbu įdiegti veiksmingus ir nuoseklius atgrasymo nuo korupcijos, prevencijos, nustatymo, aktyvaus tyrimo ir sankcijų mechanizmus, atitinkančius tarptautinius standartus ir Kovos su korupcija valstybių grupės (GRECO) rekomendacijas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | ragina Bosniją ir Hercegoviną priimti naują valstybės lygmens kovos su korupcija strategiją ir veiksmų planą ir užtikrinti tinkamą jų finansavimą bei veiksmingą korupcijos prevencijos įstaigų nepriklausomumą bei veikimą ir veiksmų koordinavimą visais valdžios sektoriaus lygmenimis, kad būtų sudarytos sąlygos netrukdomai atlikti tyrimus, siekiant užtikrinti atskaitomybę; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pakartoja, kad reikia panaikinti politines ir administracines sąsajas su organizuotu nusikalstamumu, taikant aiškias kovos su korupcija apsaugos priemones bei tikrinimus ir didesnį politinį ir administracinį skaidrumą ir veiksmingą baudžiamąjį persekiojimą didelio atgarsio sulaukusiose korupcijos bylose, ypatingą dėmesį skiriant ekonominiams, finansiniams ir su viešaisiais pirkimais susijusiems nusikaltimams, su COVID susijusioms korupcijos byloms, politinių partijų bei kampanijų finansavimui; primygtinai ragina kompetentingas institucijas pradėti tyrimą dėl neteisėto valstybės pareigūnų praturtėjimo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ragina Bosniją ir Hercegoviną baigti kurti savo teisinę sistemą dėl interesų konfliktų prevencijos ir informatorių apsaugos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti nuoseklius visos šalies profesionalios valstybės tarnybos standartus, ir ragina skiriant į valstybines pareigas ir paaukštinant pirmenybę teikti nuopelnais grindžiamų standartų ir skaidrumo taikymui, propaguojant sąžiningumo kultūrą; palankiai vertina tai, kad priimta viešojo administravimo reformos strategijos sistema, pagal kurią galima sutelkti susijusias ES lėšas; primena, kad reikia racionalizuoti ir suderinti viešąjį administravimą visoje šalyje, užtikrinant skaidrų, proporcingą, nuopelnais grindžiamą skyrimą ir atrankos procedūras; |
| --- | --- |

35.

Pagrindinės teisės

| 36. | išreiškia susirūpinimą dėl pagrindinių teisių padėties ir ragina parengti veiksmingesnes ir išsamesnes visos šalies žmogaus teisių ir kovos su diskriminacija strategijas, taip pat kovos su tarpkonfesine ir tarpetnine netolerancija priemones; pabrėžia, kad reikia tinkamai užkirsti kelią diskriminacijai ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn už neapykantą kurstančių kalbų internete ir realiame gyvenime plitimą, neapykantos nusikaltimus ir smurtą prieš etnines ir religines mažumas, moteris, LGBTIQ+ bendruomenę, migrantus ir prieglobsčio prašytojus, taip pat skatinti mažumų ir pažeidžiamų gyventojų, įskaitant neįgaliuosius ir romus, socialinę, švietimo ir profesinę įtrauktį, laikantis 2019 m. Poznanės deklaracijos dėl romų integracijos ES plėtros procese; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palankiai vertina pastangas siekiant skatinti religinę laisvę, tarpusavio pagarbą ir religijų dialogą, be kita ko, per Bosnijos ir Hercegovinos religijų tarybą; primygtinai ragina valdžios institucijas skubiai ištirti visus nusikaltimus, padarytus dėl religinių priežasčių, ir patraukti baudžiamojon atsakomybėn už juos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | primygtinai teigia, kad susitaikymas neįmanomas esant tebesitęsiant segregacijai ir diskriminacijai, įskaitant galimybės gauti išsilavinimą internetu arba tiesiogiai, užimtumo ir socialinių teisių srityje, ir ragina imtis priemonių, siekiant sumažinti didelio masto konkrečių grupių diskriminavimą; ragina kompetentingas valdžios institucijas užtikrinti įtraukų ir nediskriminacinį švietimą visiems vaikams; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atkreipia dėmesį į pažangą, padarytą vaiko apsaugos srityje, įskaitant įstatymų dėl vaikų ir nepilnamečių apsaugos ir požiūrio į juos baudžiamajame procese įgyvendinimą ir globos šeimoje sistemos sukūrimą; primena, kad reikia vaikų apsaugai skirto plano ir tolesnių priemonių siekiant užtikrinti vaikų teisę į sveikatą, švietimą, apsaugą, teisingumą ir lygias galimybes, vykdant įtraukų švietimą ir smurto prieš vaikus prevenciją; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pabrėžia, kad reikia tobulinti priemones, skirtas kovai su smurtu dėl lyties ir smurtu šeimoje, nes šios blogybės dėl COVID-19 pandemijos dar labiau sustiprėjo, užtikrinant visos šalies masto priemones, kuriomis būtų užtikrinta apsauga ir parama aukoms, teisinė pagalba ir saugus apgyvendinimas; primygtinai ragina valdžios institucijas suderinti ir įgyvendinti teisės aktus dėl lyčių lygybės ir užtikrinti tinkamą paramą moterų teisių gynėjams ir pilietinės visuomenės organizacijoms; primena, kad visose ES išorės finansavimo priemonėse finansavimą reikia sutelkti į lyčių lygybę ir gerinti vietos ir mažų pilietinės visuomenės organizacijų galimybes gauti finansavimą; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ragina Bosniją ir Hercegoviną dėl daugiau pastangų siekiant apsaugoti neįgaliuosius ir parengti bei priimti deinstitucionalizavimo strategiją ir taip užtikrinti neįgaliesiems orų gyvenimą; smerkia tai, kad pagal teisę iš neįgaliųjų gali būti atimamas jų teisinis veiksnumas, o tai yra akivaizdus Jungtinių Tautų neįgaliųjų teisių konvencijos, kurios pasirašiusioji šalis ji yra, pažeidimas; smerkia diskriminaciją, susijusią su parama neįgaliesiems, pvz., pirmenybės teikimą asmenims, turintiems su karu susijusią negalią; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pabrėžia, kad reikia užtikrinti piliečių dalyvavimą demokratiniame šalies gyvenime tinkamai ir įtraukiai įtraukiant pilietinės visuomenės organizacijas į ES integracijos procesą; ragina valdžios institucijas užtikrinti pilietinei visuomenei palankią aplinką, laikantis Europos standartų dėl asociacijų laisvės ir susirinkimų laisvės apsaugos ir skatinimo, ir apgailestauja dėl bet kokių selektyvių apribojimų; pabrėžia, kad kiekvienas pilietis turi teisę naudotis savo žodžio laisve savo gimtąja kalba; ragina valdžios institucijas parengti strateginę bendradarbiavimo su pilietine visuomene sistemą ir užtikrinti prasmingas konsultacijas, kaip įtraukaus politinio dialogo dalį; |
| --- | --- |

42.

| 43. | teigiamai vertina 2019 m. rugsėjo 9 d. surengtas pirmąsias LGBTIQ+ asmenų eitynes ir tikisi, kad naujausi su pandemija susiję apribojimai nesutrukdys artimiausiu metu surengti jas vėl; primena, kad reikia gerinti LGBTIQ+ asmenų padėtį, patraukti baudžiamojon atsakomybėn už smurtą ir neapykantos nusikaltimus prieš juos, taip pat skatinti jų socialinę įtrauktį ir priimti atitinkamą veiksmų planą; |
| --- | --- |

43.

| 44. | teigiamai vertina tai, kad Bosnija ir Hercegovina pasirašė Europos Tarybos konvenciją Nr. 108+, ir ragina valdžios institucijas imtis teisinių veiksmų užtikrinant ES reikalavimus atitinkančius asmens duomenų apsaugos standartus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pritaria 2019 m. spalio 4 d. Konstitucinio Teismo sprendimui panaikinti Serbų Respublikos autonominio vieneto konstitucijos 11 straipsnį ir taip panaikinti mirties bausmę Bosnijoje ir Hercegovinoje; vis dėlto apgailestauja, kad šį sprendimą, kuris atitinka vieno iš pagrindinių prioritetų dalį, turėjo priimti Teismas, o kad jis nėra politinio proceso rezultatas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | apgailestauja, kad Bosnija ir Hercegovina ir toliau pažeidžia Europos žmogaus teisių konvenciją, nes nesilaiko Europos Žmogaus Teisių Teismo (EŽTT) sprendimų dėl kovos su diskriminacija Sejdić-Finci, Zornić, Pilav ir Šlaku bylose dėl demokratinės piliečių lygybės šalies rinkimų procese užtikrinimo, o tai yra būtina sąlyga norint pradėti stojimo derybas; ragina nedelsiant įgyvendinti EŽTT ir Bosnijos ir Hercegovinos Konstitucinio Teismo sprendimus; atkreipia dėmesį į tebesitęsiančius rinkimų proceso trūkumus ir pakartoja, kad reikia skubiai šalinti diskriminacinius teisės būti kandidatu rinkimuose apribojimus etninės priklausomybės ir gyvenamosios vietos pagrindu, atliekant reikiamus Konstitucijos pakeitimus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | ragina valdžios institucijas, įstaigas, pareigūnus ir politinius lyderius atnaujinti įtraukias derybas dėl rinkimų reformos ir apgailestauja dėl jų nenoro įgyvendinti šiuos sprendimus panaikinant visų formų nelygybę ir diskriminaciją rinkimų procese; pabrėžia, kad buvo įmanoma susitarti dėl Mostaro rinkimų, parodant politinę valią pasiekti kompromisą, ir pabrėžia, kad jokiu susitarimu dėl su rinkimais susijusių klausimų neturi būti piktnaudžiaujama ir jis neturi būti naudojamas jokiais kitais tikslais, išskyrus tuos, kuriuos nustatė EŽTT; pabrėžia, kad šiuos pakeitimus pageidautina įgyvendinti iki 2022 m. visuotinių rinkimų, užtikrinant tinkamą politinį atstovavimą visais valdymo lygmenimis ir užtikrinant, kad rinkimai vyktų laikantis Europos standartų įgyvendinant ESBO Demokratinių institucijų ir žmogaus teisių biuro ir atitinkamas Venecijos komisijos rekomendacijas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ragina išsamiai ištirti tariamus rinkimų pažeidimus, įskaitant su rinkėjų registracija susijusį sukčiavimą, tapatybės vagystes, kliūtis nepriklausomam rinkimų stebėjimui ir nereikalingą politinį spaudimą balsuotojams ir Bosnijos ir Hercegovinos centrinei rinkimų komisijai (CRK) 2020 m. savivaldybių rinkimų metu, įskaitant rinkimus Mostare; ragina imtis priemonių, kuriomis būtų užtikrintas tinkamas CRK veikimas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | apgailestauja dėl COVID-19 pandemijos metu sustiprėjusio nuolatinio politinio ir finansinio spaudimo ir manipuliavimo žiniasklaida, kurie kenkia saviraiškos laisvei ir žiniasklaidos pliuralizmui; reiškia susirūpinimą dėl priešiškos nepriklausomos žiniasklaidos aplinkos ir ragina valdžios institucijas veiksmingai tirti grasinimus ir išpuolius prieš visus žurnalistus ir žiniasklaidos darbuotojus ir patraukti už juos baudžiamojon atsakomybėn; primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną įdiegti informacijos apie saviraiškos ir žiniasklaidos laisvės pažeidimus visoje šalyje rinkimo ir keitimosi ja mechanizmą pagal susitarimo memorandumą, pasirašytą su EBO; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pakartoja savo raginimą įgyvendinti veiksmingas teisėkūros priemones užtikrinant redakcijų ir žiniasklaidos nuosavybės struktūros, taip pat subsidijų ir reklamos taisyklių, skaidrumą; primygtinai teigia, kad turėtų būti imamasi veiksmingų priemonių, kuriomis būtų siekiama kovoti su neapykantą kurstančiomis kalbomis internete ir ne internete; |
| --- | --- |

50.

| 51. | primena, kad reikia užtikrinti valstybinės visuomeninio transliavimo tarnybos (BHRT), subjektų lygmens visuomeninių transliuotojų ir Ryšių reguliavimo agentūros tvarų finansavimą, nepriklausomumą, objektyvumą ir finansinį skaidrumą; |
| --- | --- |

51.

| 52. | primena, kad kokybiškas daugiakalbis turinys visomis oficialiosiomis Bosnijos ir Hercegovinos kalbomis yra tikro žiniasklaidos pliuralizmo dalis, galinti prisidėti kultūrinės įvairovės išsaugoti šalyje; ragina įsteigti daugiašalį ir daugiakalbį visuomeninį transliuotoją, kuris suvienytų žmones ir skatintų taiką bei susitaikymą tarp Pietryčių Europos valstybių, vadovaujantis ARTE pavyzdžiu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ragina užtikrinti žiniasklaidos laisvę ir skatinti kokybišką žurnalistiką, faktų tikrinimą ir gebėjimą naudotis žiniasklaidos priemonėmis, kad būtų kovojama su propaganda, dezinformacija ir melagingomis naujienomis, ir ragina į švietimo programas įtraukti žiniasklaidos, informacijos ir skaitmeninio raštingumo kursus; primygtinai teigia, kad ES turi stiprinti savo komunikacijos strategiją, kad aktyviai ir veiksmingai kovotų su dezinformacijos kampanijomis ir užsienio subjektų kišimusi; pažymi, kad iškreipdami faktus ir pasinaudodami etniniais ir religiniais skirtumais tam tikri užsienio subjektai siekia pakenkti reformoms, skatinti susiskaldymą, keliantį pavojų šalies vienybei, taip pat sumažinti ES ir jos veiksmų regione patikimumą, ypač atsižvelgiant į bendrą plėtros procesą ir finansinę paramą koronaviruso pandemijos metu, taip keliant pavojų Bosnijos ir Hercegovinos stabilumui ir integracijai į Europą; ragina ES teikti finansinę ir kitokią pagalbą atitinkamoms Bosnijos ir Hercegovinos institucijoms, siekiant padidinti šalies gebėjimą kovoti su šiomis grėsmėmis; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ragina tinkamai skleisti informaciją visuomenei apie ES integracijos procesą, įskaitant susitaikymo ir politinės kultūros, kuri būtų grindžiama kompromisu ir tarpusavio supratimu, projektą; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ragina EIVT ir Komisiją pagerinti koordinavimą ir spręsti dezinformaciją ir hibridines grėsmes, kuriomis siekiama pakenkti regiono Europos perspektyvai, strateginiu požiūriu labiau pabrėžiant, kad ES yra regiono svarbi piliečiams; |
| --- | --- |

55.

| 56. | yra susirūpinęs dėl padidėjusio migracijos spaudimo šaliai ir netinkamų priėmimo sąlygų, dėl kurių susidarė sunki humanitarinė padėtis; ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas dirbti ieškant prasmingų, tvarių, neatidėliotinų ir ilgalaikių šios padėties sprendimo būdų, koordinuotai, strategiškai ir visos šalies mastu reaguojant, užtikrinant veiksmingą tarpinstitucinį koordinavimą ir gerinant sienų valdymo ir priėmimo pajėgumus, kad būtų sudarytos sąlygos gauti humanitarinę pagalbą ir užtikrinti deramas pagrindines gyvenimo sąlygas, įskaitant specialias nelydimų nepilnamečių apsaugos priemones, galimybę gauti tinkamą būstą ir vaikų apsaugą; ragina tolygiai dalytis atsakomybe visoje Bosnijos ir Hercegovinos teritorijoje, vengiant politizavimo ir užtikrinant tinkamą paramą vietos bendruomenėms, kuriose steigiami laikini priėmimo centrai; primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną sudaryti susitarimą su Europos prieglobsčio paramos biuru (EASO), siekiant stiprinti prieglobsčio prašymų nagrinėjimo pajėgumus ir gerinti bendradarbiavimą su ES, be kita ko, dėl perkėlimo į ES kaip saugaus ir teisėto būdo tarptautinės apsaugos prašantiems asmenims; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ragina Bosniją ir Hercegoviną ir ES toliau stiprinti bendradarbiavimą asmenų, kuriems reikia pagalbos, tarptautinės apsaugos srityje, ieškoti solidarumu grindžiamų sprendimų ir užkirsti kelią tarptautinės teisės ir pagrindinių teisių pažeidimams, pvz., kaip pranešama, apie išsiuntimą prie Bosnijos ir Hercegovinos sienų; ragina Komisiją įdiegti nepriklausomą stebėsenos ir tyrimo mechanizmą; išreiškia paramą Europos Parlamento įsteigtos FRONTEX patikros darbo grupės darbui; ragina Komisiją, ES agentūras ir tarptautines organizacijas aktyviai bendradarbiauti su Bosnijos valdžios institucijomis siekiant sukurti veikiančią ir tvarią migracijos ir prieglobsčio sistemą; ragina Komisiją, ES agentūras ir tarptautines organizacijas teikti tolesnę operatyvinę, techninę, logistinę ir finansinę paramą Bosnijai ir Hercegovinai siekiant užtikrinti tinkamus priėmimo pajėgumus ir sąlygas visoje šalyje, pageidautina migrantų atvykimo į šalį punktuose, galimybę pasinaudoti veiksminga prieglobsčio suteikimo procedūra, didinti atvykstančių migrantų ir prieglobsčio prašytojų prašymų nagrinėjimo pajėgumus ir, kai taikoma, vykdyti grąžinimo procedūras laikantis tarptautinių ir Europos standartų; ragina įvertinti atitinkamą finansavimą siekiant užtikrinti, kad skaidri, sąlygomis grįsta ir patikima ES pagalba migracijos poreikiams atitiktų jos paskirtį ir pasiektų numatytus paramos gavėjus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | skatina Bosniją ir Hercegoviną dėti daugiau pastangų kovojant su tarpvalstybiniu nusikalstamumu, ypač su prekyba žmonėmis, šaunamaisiais ginklais ir narkotikais, stiprinant strateginį bendradarbiavimą su kaimyninėmis šalimis ir atitinkamomis ES agentūromis (Europolu, Eurojustu, FRONTEX); ragina šalį užtikrinti, kad su Europos sienų ir pakrančių apsaugos agentūra (FRONTEX) būtų greitai pasirašytas ir ratifikuotas 2019 m. vasario 5 d. pasiektas susitarimas dėl statuso, kuriuo būtų sudarytos palankesnės sąlygos geresnei sienų apsaugai visapusiškai užtikrinant pagrindines teises, kartu padedant kovoti su tarpvalstybiniu nusikalstamumu, įskaitant nusikalstamų organizacijų vykdomą neteisėtą žmonių gabenimą, ir užkertant kelią neteisėtai migracijai; |
| --- | --- |

58.

| 59. | ragina visoje šalyje koordinuotai, strategiškai ir skaidriai reaguoti į esamas ekstremalias sveikatai situacijas ir nediskriminacines poveikio švelninimo ir atsigavimo po pandemijos priemones, kuriomis būtų atsižvelgiama į konkrečius moterų, mažumų ir pažeidžiamų grupių, įskaitant migrantus ir pabėgėlius, poreikius; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ragina aktyviau keistis informacija ir duomenimis apie pandemiją ir ragina imtis skubių ir konkrečių priemonių, siekiant spręsti moterų padėties visose gyvenimo srityse problemą, įskaitant smurtą namuose, kuris dar padažnėjo pandemijos metu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | primena su COVID susijusią ES paramą siekiant spręsti sunkios padėties šalyje problemą, įskaitant 12 mln. EUR paskolų garantijas, suteikiamas MVĮ remti; ragina Bosniją ir Hercegoviną visiškai išnaudoti Sąjungos mechanizmus, įskaitant prisijungimą prie Bendro medicininės įrangos pirkimo susitarimo; pabrėžia Europos solidarumo svarbą ir ragina Komisiją ir valstybes nares skirti pakankamą vakcinų nuo COVID-19 skaičių Vakarų Balkanų šalims ir remti jų pasirengimą skiepijimui; atsižvelgdamas į tai palankiai vertina eksporto leidimų išimtį ir paketą, kuriuo Bosnijai ir Hercegovinai ir kitiems Vakarų Balkanų partneriams bus suteikta galimybė pagaliau pasinaudoti ES išankstinėmis pirkimo sutartimis; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pabrėžia, kad Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijoms reikia rasti tolygią pusiausvyrą tarp pagrindinių teisių ir laisvių ir dėl pandemijos būtinų apribojimų; visų pirma susirinkimų laisvės ir saviraiškos laisvės srityje; mano, kad trumpalaikėmis priemonėmis, kuriomis sprendžiama su pandemija susijusios ekonomikos sulėtėjimo prekybos, paslaugų, transporto, gamybos ir turizmo sektoriuose problema, neturėtų būti kenkiama ilgalaikių reformų įgyvendinimui; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ragina, kad teisinės valstybės principo trūkumai kartu su suskaidytomis ir netinkamai veikiančiomis produktų ir darbo rinkų veikimu kenkia rinkos ekonomikos veikimui, ekonomikos augimui ir tiesioginių užsienio investicijų (TUI) srautams; |
| --- | --- |

63.

Socialinės ir ekonominės reformos

| 64. | ragina Bosniją ir Hercegoviną stiprinti socialines, ekonomines ir aktyvias darbo rinkos priemones, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą, mažinti ilgalaikį nedarbą, įskaitant moterų ir jaunimo nedarbą, kad būtų sprendžiama demografinio nuosmukio ir didžiausio protų nutekėjimo regione, visų pirma sveikatos ir IT sektoriuose, problema, daugiau investuojant į švietimo sektorių, įskaitant profesinį rengimą ir mokymą, sprendžiant švietimo ir darbo rinkos poreikių neatitikimo problemą ir kovojant su diskriminacija užimtumo srityje; atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina pavyzdinę Jaunimo garantijų iniciatyvą, kaip Vakarų Balkanams skirto ekonomikos ir investicijų plano dalį, kuria siekiama jaunimui užtikrinti aukštos kokybės darbo galimybes, tęstinį švietimą ir stažuotes; |
| --- | --- |

64.

| 65. | ragina valdžios institucijas stiprinti priemones, kuriomis užtikrinama socialinė sanglauda, skurdo ir nelygybės mažinimas, galimybė naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ir socialine apsauga, suderinti teisės aktus dėl motinystės ir tėvystės atostogų įvairiuose subjektuose ir kantonuose, užkirsti kelią diskriminacijai dėl lyties ir seksualiniam priekabiavimui darbo vietoje ir skatinti socialinių partnerių socialinį ir ekonominį dialogą; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ragina valdžios institucijas pirmenybę teikti priemonėms, kuriomis siekiama skatinti ekonomikos įvairinimą, skaitmeninimą ir kovoti su neoficialia ekonomika, kartu kuriant veiksmingus ir skaidrius energijos rinkos, transporto infrastruktūros, tvaraus turizmo ir paramos MVĮ mechanizmus; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pabrėžia, kad reikia skubiai kurti visą šalį apimančią bendrą ekonominę erdvę, be kita ko, supaprastinant, centralizuojant ir suderinant procedūras, taikomas įmonių registravimui, licencijavimui, leidimų išdavimui ir nemokumui; atkreipia dėmesį į dideles skaitmeninimo galimybes plėtojant Bosnijos ir Hercegovinos ekonomiką; |
| --- | --- |

67.

| 68. | primena būtinybę visiškai įgyvendinti priemones, numatytas 2020–2022 m. Bosnijos ir Hercegovinos ekonominių reformų programoje ir politikos gairėse, remiantis ekonominiu ir finansiniu dialogu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | dar kartą ragina priimti visos šalies masto viešųjų finansų valdymo ir didesnio biudžeto skaidrumo užtikrinimo Bosnijoje ir Hercegovinoje strategiją, kad būtų galima teikti ES finansuojamą paramą biudžetui; primena, kad reikia daryti pažangą dedant pastangas siekiant užtikrinti valstybės skolos tvarumą ir biudžeto konsolidavimą; apgailestauja, kad subjektų tarpusavio ginčai trukdo veikti bendrai netiesioginio apmokestinimo sistemai; primena, kad reikia nuosekliai ir skaidriai restruktūrizuoti ir depolitizuoti visos šalies viešąsias įmones ir taip pagerinti valdymą ir padidinti skaidrumą; pabrėžia, kad reikia sukurti viešai prieinamą valstybei priklausančių įmonių registrą; |
| --- | --- |

69.

| 70. | ragina užtikrinti veiksmingą Konkurencijos tarybos ir valstybės pagalbos tarybos sprendimų veikimą ir vykdymą ir intelektinės nuosavybės teisių vykdymo užtikrinimu strategijos įgyvendinimą; pabrėžia, kad centrinio banko ir jo rezervų nepriklausomumas yra labai svarbus makroekonominiam stabilumui; primena, kad reikia užtikrinti savalaikę, išsamią, aukštos kokybės visos šalies statistiką; |
| --- | --- |

70.

| 71. | primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną aktyviai skatinti regioninę ekonominę integraciją Vakarų Balkanuose ir remia pasiūlymą sumažinti tarptinklinio ryšio mokesčius regione; atkreipia dėmesį į tai, kad ES prekybos lengvatų taikymas Vakarų Balkanams pratęstas iki 2025 m. gruodžio 31 d., taip prisidedant prie tvaraus Vakarų Balkanų šalių ekonominio vystymosi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | primygtinai ragina šalį visapusiškai įgyvendinti įstatymą dėl muitų politikos, įgyvendinti regioninės ekonominės erdvės (REE) prekybos aspektus ir užbaigti veiksmus, reikalingus norint užbaigti stojimą į PPO; |
| --- | --- |

72.

Junglumas, energetika ir aplinka

| 73. | palankiai vertina Komisijos pastangas strategiškiau investuoti į Vakarų Balkanus įgyvendinant specialų Ekonomikos ir investicijų planą (EIP) ir pripažįsta jo svarbą stiprinant regioninį ir tarpvalstybinį bendradarbiavimą; pabrėžia, kad visos investicijos pagal EIP turi atitikti Paryžiaus susitarimo ir ES klimato tikslus, ir apimti ex ante poveikio aplinkai vertinimus; pripažįsta EIP potencialą sudaryti palankesnes sąlygas socialiniam vystymuisi ir ilgalaikiam ekonomikos atsigavimui po pandemijos, ir pabrėžia, jog reikia užtikrinti, kad ES fonduose būtų ir paskatų ir sąlygų ir jų lėšomis būtų veiksmingai prisidedama prie demokratijos stiprinimo, gero valdymo, teisinės valstybės principo laikymosi ir pagrindinių teisių užtikrinimo visiems Bosnijos ir Hercegovinos žmonėms; |
| --- | --- |

73.

| 74. | primena, kad nuspėjamas pasirengimo narystei finansavimas bus teikiamas su sąlyga, jei bus taikomi veiksmingi koordinavimo metodai ir įgyvendinamos visos šalies masto strategijos ir reformos; pabrėžia, kad reikia gerinti pasirengimo narystei pagalbos įsisavinimo gebėjimus; pabrėžia, kad finansavimas turėtų būti skiriamas skaidriai, veiksmingai, atskaitingai, depolitizuotai ir nediskriminuojant; ragina visų lygmenų Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas ir kitus Sąjungos finansavimo gavėjus didinti Sąjungos veiksmų skaidrumą ir matomumą ir tinkamai informuoti apie pridėtinę Sąjungos paramos vertę; |
| --- | --- |

74.

| 75. | rekomenduoja daugiausia dėmesio skirti tvarioms ir integracinėms augimą skatinančioms viešosioms investicijoms, energetikos ir infrastruktūros projektams, kuriais didinamas susisiekimas, daugiarūšiškumui ir kelių eismo saugumui, visapusiškai laikantis valstybės pagalbos, viešųjų pirkimų ir socialinio bei ekologinio poveikio taisyklių, įskaitant direktyvų dėl poveikio aplinkai vertinimo (PAV) ir strateginio poveikio aplinkai vertinimo (SPAV) įgyvendinimą; |
| --- | --- |

75.

| 76. | ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas gerinti suderinamumą su ES klimato apsaugos ir energetikos standartais ir politikos tikslais, sudarant palankesnes sąlygas žaliajai ir skaitmeninei pertvarkai, ir ragina pirmenybę teikti priemonėms, kuriomis mažinamas ekologinės būklės blogėjimas ir aplinkos lemiamas pavojus sveikatai; |
| --- | --- |

76.

| 77. | palankiai vertina tai, kad priimta Žalioji Vakarų Balkanų darbotvarkė, kuria skatinamas perėjimas prie žiedinės ekonomikos, ir priimtos priemonės, reikalingos aplinkos požiūriu pažeidžiamoms teritorijoms išsaugoti ir apsaugoti; |
| --- | --- |

77.

| 78. | primygtinai ragina valdžios institucijas parengti nacionalinę energetikos strategiją, kuria būtų užtikrinamas Paryžiaus susitarimo ir atitinkami ES klimato ir biologinės įvairovės tikslai; pabrėžia, kad, laikantis Europos žaliojo kurso ir 2020 m. Sofijos deklaracijoje prisiimtų politinių įsipareigojimų, reikia nustatyti anglies dioksido kainos nustatymo mechanizmą kaip veiksmingo priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo priemonę; |
| --- | --- |

78.

| 79. | ragina Bosniją ir Hercegoviną didinti pastangas gamtos išsaugojimo srityje, nes ji yra viena iš šalių Europoje, turinčių didžiausią augalų ir gyvūnų rūšių įvairovę; primygtinai ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas dėl socialiniu ir ekologiniu požiūriu jautrių projektų konsultuotis su vietos bendruomenėmis, pilietine visuomene ir nepriklausomais ekspertais; |
| --- | --- |

79.

| 80. | ragina dėti didesnes, suderintas ir nuoseklias visos šalies pastangas siekiant gerinti oro kokybę, jas derinant su ES acquis dėl oro taršos mažinimo, ir mažinti kenksmingus tarpvalstybinius išmetamuosius teršalus; atkreipia dėmesį į tai, kad Bosnijos ir Hercegovinos išmetamas azoto oksidų kiekis dideliuose kurą deginančiuose įrenginiuose jau atitinka ES teisės aktus, ir ragina skubiai imtis veiksmų siekiant ištaisyti išmetamų dulkių ir sieros dioksido ribų pažeidimus; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pabrėžia, kad reikia didinti energijos gamybos sektoriaus tvarumą didinant energijos vartojimo efektyvumą ir įvairinimą tvariai naudojant atsinaujinančiuosius energijos išteklius; primena, kad dėl pernelyg didelio kliovimosi anglimi vėluoja jau ir taip vėluojantis perėjimas prie atsinaujinančiosios energijos; primygtinai ragina valdžios institucijas imtis veiksmų siekiant laipsniškai panaikinti neefektyvias ir taršias anglimi kūrenamas elektrines ir primena, kad reikia įdiegti ir taikyti sklandaus perėjimo mechanizmą; |
| --- | --- |

81.

| 82. | palankiai vertina elektros energijos jungčių kodekso reglamentų ir reglamento (ES) Nr. 1227/2011 (REMIT reglamentas) (11) perkėlimą į nacionalinę teisę ir įgyvendinimą bei įdiegimą į nacionalinę elektros energijos reguliavimo sistemą ir ragina valdžios institucijas taikyti tokį pat sąžiningumo režimą ir dujų sektoriui; |
| --- | --- |

82.

| 83. | primygtinai ragina šalį priimti visos valstybės masto įstatymą dėl elektros ir gamtinių dujų reguliavimo institucijos, perdavimo ir elektros rinkos ir įgyvendinti nacionalines energijos vartojimo efektyvumo didinimo ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos priemones, užtikrinant įsipareigojimų pagal trečiąjį energetikos teisės aktų rinkinį ir Energijos bendrijos sutartį laikymąsi; ragina Vakarų Balkanų šalių valdžios institucijas prisidėti prie regioninio sujungiamumo, siekiant baigti kurti regioninę energetikos rinką, ir pabrėžia, kad tai, jog Bosnija ir Hercegovina nesilaiko susijusio energetikos bendrijos acquis elektros energijos ir dujų sektoriuose, kelia pavojų regioninės energetikos sektoriaus integracijos perspektyvoms; |
| --- | --- |

83.

| 84. | pabrėžia, kad planuojant ir įgyvendinant ekologiniu požiūriu jautrius projektus, pvz., plėtojant hidroelektrines būtina laikytis tarptautinių ir ES poveikio vertinimų ir aplinkos apsaugos normų; pabrėžia, kad reikia užkirsti kelią nusikaltimams aplinkai ir veiksmingai patraukti už juos baudžiamojon atsakomybėn, stiprinti patikrinimų priežiūrą ir kovoti su neteisėta statyba; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ragina imtis veiksmų, kuriais būtų sudaromos sąlygos vykdyti tvaraus atliekų tvarkymo procesus kaip dalį atliekų tvarkymo informacinės sistemos, įdiegiant atitinkamus perdirbimo įrenginius ir užkertant kelią neteisėtam atliekų šalinimui; |
| --- | --- |

85.

| 86. | primena, kad reikia sustiprinti pasirengimą klimato kaitos reiškiniui, visų pirma potvyniams ir sausroms; primena, kad Bosnija ir Hercegovina dar turi sukurti integruotą civilinę reagavimo į ekstremaliąją situaciją informacinę sistemą; |
| --- | --- |

86.

Užsienio politika ir saugumas

| 87. | skatina Bosniją ir Hercegoviną toliau palaipsniui gerinti bendros užsienio ir saugumo politikos (BUSP) derinimą, net pasiekus apie 70 proc., nes ji yra vienas iš svarbiausių ES narystės komponentų; primygtinai ragina Bosniją ir Hercegoviną prisiderinti prie visų Tarybos sprendimų, kuriais nustatomos ribojamosios ES priemonės; |
| --- | --- |

87.

| 88. | ragina stiprinti gerus kaimyninius santykius ir dėti daugiau pastangų siekiant išspręsti visus neišspręstus dvišalius klausimus, pvz., sienų su Kroatija ir Serbija demarkavimo ir santykių su Kosovu normalizavimo klausimus; |
| --- | --- |

88.

| 89. | palankiai vertina Bosnijos ir Hercegovinos prisidėjimą prie bendros saugumo ir gynybos politikos (BSGP) mokomųjų misijų, dalyvavimą NATO narystės veiksmų plane (NVP) ir šalies indėlį į NATO misiją „Tvirta parama“ Afganistane; taip pat palankiai vertina, kad pasirašytas bendras ES ir Bosnijos ir Hercegovinos veiksmų planas dėl G7 partnerystės iniciatyvos įgyvendinant JT rezoliuciją 1325 dėl moterų, taikos ir saugumo; |
| --- | --- |

89.

| 90. | yra tvirtai įsitikinęs, kad geresnis informavimas apie ES įsipareigojimą regionui yra svarbiausias veiksnys kovojant su piktybiška užsienio šalių įtaka; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pabrėžia, kad ES ir Jungtinės Amerikos Valstijos turi stiprinti partnerystę ir koordinavimą su Vakarų Balkanais, kad padėtų daryti pažangą vykdant svarbias reformas, stiprinant valdymą ir susitaikymą; |
| --- | --- |

91.

| 92. | palankiai vertina tolesnį EUFOR operacijos ALTHEA vykdymą šalyje ir EUFOR įgaliojimų pratęsimą iki 2021 m. lapkričio mėn.; teigiamai vertina operacijos EUFOR ALTHEA metu atliktą darbą, kuriuo sukurtas pagrindas siekti taikos, stabilizavimo ir Bosnijos ir Hercegovinos Europos integracijos; primena, kad ši misija vis dar atlieka svarbų vaidmenį siekiant šalies ir regiono saugumo ir stabilumo; |
| --- | --- |

92.

| 93. | teigiamai vertina EUFOR dėl to, kad ji toliau veikia visu pajėgumu, ir toliau remia šalį nepaisant COVID-19 sukeltų sunkumų; apgailestauja dėl Jungtinės Karalystės pasitraukimo iš operacijos ALTHEA; laukia, kol bus atlikta būsima strateginė šios operacijos peržiūra, ir pabrėžia, kad ji turėtų išsaugoti savo žvalgybos turtą ir parengtus naudoti rezervus; |
| --- | --- |

93.

| 94. | palankiai vertina dabartines ir nuolatines pastangas naikinant ginklus, šaudmenis, sprogmenis ir atliekant išminavimą ir primena, kad svarbu tai tinkamai finansuoti; ragina teikti tolesnę ES ir tarptautinių organizacijų paramą siekiant užtikrinti, kad išminavimas galėtų būtų pagreitintas, sudarant sąlygas Bosnijai ir Hercegovinai išsivaduoti nuo šio karo metų palikimo; |
| --- | --- |

94.

| 95. | pabrėžia, kad svarbu didinti pastangas kovojant su neteisėta prekyba šaulių ginklais ir lengvaisiais ginklais Bosnijoje ir Hercegovinoje ir šiame regione; todėl palankiai vertina tai, kad buvo priimta 2021–2024 m. Bosnijos ir Hercegovinos šaulių ir lengvųjų ginklų kontrolės strategija ir jos veiksmų planas, taip pat 2018 m. pradėta atitinkama Prancūzijos ir Vokietijos iniciatyva, ir ragina Bosnijos ir Hercegovinos valdžios institucijas visapusiškai ir ryžtingai įsipareigoti jas įgyvendinti padedant ES; |
| --- | --- |

95.

| 96. | ragina kurti naujas aukšto lygmens politinio dialogo ir dialogo politikos klausimais su Vakarų Balkanų šalimis galimybes, reguliariai rengiant ES ir Vakarų Balkanų aukščiausiojo lygio susitikimus, kad būtų stiprinama politinė plėtros proceso atsakomybė, užtikrintas geresnis vadovavimas ir aukšto lygmens dalyvavimas – to, be kita ko, siekiama ir peržiūrėta plėtros metodika; |
| --- | --- |

96.

| 97. | dar kartą patvirtina savo poziciją, kad Bosnijos ir Hercegovinos bei kitų Vakarų Balkanų šalių atstovai turėtų būti tinkamai įtraukti ir aktyviai dalyvauti konferencijoje dėl Europos ateities tiek vyriausybiniu, tiek pilietinės visuomenės lygmenimis, įskaitant jaunimą; |
| --- | --- |

97.

o

o o

| 98. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Komisijos pirmininko pavaduotojui ir Sąjungos vyriausiajam įgaliotiniui užsienio reikalams ir saugumo politikai, Tarybai, Komisijai, Bosnijos ir Hercegovinos Prezidiumui, Bosnijos ir Hercegovinos Ministrų Tarybai, Bosnijos ir Hercegovinos Parlamentinei Asamblėjai ir Bosnijos ir Hercegovinos Federacijos, Serbų Respublikos ir Brčko Apygardos vyriausybėms ir parlamentams ir dešimties kantonų vyriausybėms. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0370.

(2)  Priimti tekstai, P9_TA(2020)0168.

(3)  OL C 265, 2017 8 11, p. 142.

(4)  OL C 46 E, 2010 2 24, p. 111.

(5)  OL C 157 E, 2006 7 6, p. 468.

(6)  OL C 137 E, 2010 5 27, p. 25.

(7)  OL C 171, 2021 5 6, p. 25.

(8)  OL C 399, 2017 11 24, p. 176.

(9)  OL C 363, 2020 10 28, p. 13.

(10)  OL C 93, 2016 3 9, p. 52.

(11)  2011 m. spalio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1227/2011 dėl didmeninės energijos rinkos vientisumo ir skaidrumo (OL L 326, 2011 12 8, p. 1).

---

III Parengiamieji aktai

Europos Parlamentas

2021 m. birželio 23 d., trečiadienis

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/96 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/96

---

P9_TA(2021)0298

Bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo, Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės 2021–2027 m. laikotarpiui ***II

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą, kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žvejybos ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2022/C 81/08)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06674/1/2021 – C9-0193/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06674/1/2021 – C9-0193/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 25 d. Audito Rūmų nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 25 d. Audito Rūmų nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. (2) ir 2020 m. rugsėjo 18 d. (3) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. (2) ir 2020 m. rugsėjo 18 d. (3) Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (4), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (4),

| — | atsižvelgdamas į savo per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją (5) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0375), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo per pirmąjį svarstymą priimtą poziciją (5) dėl Komisijos pasiūlymo Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0375),

| — | atsižvelgdamas į Komisijos iš dalies pakeistus pasiūlymus (COM(2020)0023) ir (COM(2020)0450), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos iš dalies pakeistus pasiūlymus (COM(2020)0023) ir (COM(2020)0450),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0206/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0206/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui Parlamento poziciją perduoti Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 17, 2019 1 14, p. 1.

(2)  OL C 62, 2019 2 15, p. 83.

(3)  OL C 429, 2020 12 11, p. 236.

(4)  OL C 86, 2019 3 7, p. 41.

(5)  OL C 108, 2021 3 26, p. 638.

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/98 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/98

---

P9_TA(2021)0299

Europos regioninės plėtros fondas (ERPF) ir Sanglaudos fondas 2021–2027 m. ***II

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl Europos regioninės plėtros fondo ir Sanglaudos fondo (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD))

Įprasta teisėkūros procedūra (antrasis svarstymas)

(2022/C 81/09)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06168/1/2021 – C9-0194/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (06168/1/2021 – C9-0194/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. spalio 17 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0372), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2018)0372),

| — | atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2020)0452), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į iš dalies pakeistą Komisijos pasiūlymą (COM(2020)0452),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0204/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0204/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 62, 2019 2 15, p. 90.

(2)  OL C 86, 2019 3 7, p. 115.

(3)  OL C 108, 2021 3 26, p. 566.

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/99 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/99

---

P9_TA(2021)0300

Konkrečios nuostatos, taikomos siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), kuris remiamas Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšomis 2021–2027 m. laikotarpiui ***II

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl per pirmąjį svarstymą priimtos Tarybos pozicijos siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą dėl konkrečių nuostatų, taikomų siekiant Europos teritorinio bendradarbiavimo tikslo (INTERREG), kuris remiamas Europos regioninės plėtros fondo ir išorės finansavimo priemonių lėšomis (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: antrasis svarstymas)

(2022/C 81/10)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05488/1/2021 – C9-0192/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą Tarybos poziciją (05488/1/2021 – C9-0192/2021),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. rugsėjo 19 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2018 m. gruodžio 5 d. Regionų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0289), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į per pirmąjį svarstymą priimtą savo poziciją (3) dėl Komisijos pasiūlymo Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2021)0289),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 67 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0205/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Regioninės plėtros komiteto rekomendaciją antrajam svarstymui (A9-0205/2021),

| 1. | pritaria per pirmąjį svarstymą priimtai Tarybos pozicijai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pažymi, kad aktas priimtas remiantis Tarybos pozicija; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui pasirašyti aktą su Tarybos pirmininku pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda generaliniam sekretoriui pasirašyti aktą, patikrinus, ar tinkamai įvykdytos visos procedūros, ir, susitarus su Tarybos generaliniu sekretoriumi, pasirūpinti, kad šis aktas būtų paskelbtas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OL C 440, 2018 12 6, p. 116.

(2)  OL C 86, 2019 3 7, p. 137.

(3)  OL C 108, 2021 3 26, p. 247.

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/100 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/100

---

P9_TA(2021)0301

Išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonių, taikytinų Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos (NAFO) reguliuojamame rajone, nustatymas ***I

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas 2019 m. gegužės 20 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 81/11)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0215), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0215),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0157/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 43 straipsnio 2 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0157/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 12 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. gegužės 12 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0220/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Žuvininkystės komiteto pranešimą (A9-0220/2020),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OL C 429, 2020 12 11, p. 279.

---

P9_TC1-COD(2020)0095

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2019/833, kuriuo nustatomos išsaugojimo ir vykdymo užtikrinimo priemonės, taikytinos Žvejybos šiaurės vakarų Atlante organizacijos reguliuojamame rajone

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/1231.)

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/101 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/101

---

P9_TA(2021)0302

Tarptautiniai mokėjimai Sąjungoje (kodifikuota redakcija) ***I

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl tarptautinių mokėjimų Sąjungoje (kodifikuota redakcija) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: kodifikavimas)

(2022/C 81/12)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0323), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0323),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 114 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0204/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 25 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2021 m. sausio 25 d. Europos Centrinio Banko nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 3 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. gruodžio 3 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 1994 m. gruodžio 20 d. Tarpinstitucinį susitarimą dėl pagreitinto teisės aktų tekstų oficialaus kodifikavimo darbo metodo (3),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 109 ir 59 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 109 ir 59 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0202/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Teisės reikalų komiteto pranešimą (A9-0202/2021),

| A. | kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus, nekeičiant jų esmės; |
| --- | --- |

A.

kadangi, Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos teisės tarnybų konsultacinės darbo grupės nuomone, minėtuoju pasiūlymu siekiama tik kodifikuoti esamus tekstus, nekeičiant jų esmės;

1.

priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją;

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams.

---

(1)  OL C 65, 2021 2 25, p. 4.

1

(2)  OL C 56, 2021 2 16, p. 43.

2

(3)  OL C 102, 1996 4 4, p. 2.

3

---

P9_TC1-COD(2020)0145

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 23 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl tarptautinių mokėjimų Sąjungoje (kodifikuota redakcija)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/1230.)

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/102 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/102

---

P9_TA(2021)0303

Ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Europos Parlamento reglamento, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

(2022/C 81/13)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 228 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 228 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnio 1 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties 106a straipsnio 1 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę (COM(2021)0329), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos nuomonę (COM(2021)0329),

| — | atsižvelgdamas į Tarybos pritarimą (09425/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos pritarimą (09425/2021),

| — | atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 10 d. sprendimą dėl Europos Parlamento reglamento, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, projekto (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo 2021 m. birželio 10 d. sprendimą dėl Europos Parlamento reglamento, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas, projekto (1),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 54 straipsnius, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 46 ir 54 straipsnius,

| — | atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0174/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Konstitucinių reikalų komiteto pranešimą (A9-0174/2021),

| 1. | priima pridedamą reglamentą; |
| --- | --- |

1.

| 2. | paveda Pirmininkui pasirašyti reglamentą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 297 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | paveda generaliniam sekretoriui paskelbti reglamentą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Priimti tekstai, P9_TA(2021)0280.

---

REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento reglamentas, kuriuo nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas) ir panaikinamas Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas (2021/2053(INL)–2019/0900(APP))

EUROPOS PARLAMENTAS,

atsižvelgdamas į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 228 straipsnio 4 dalį,

atsižvelgdamas į Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 106a straipsnio 1 dalį,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos Tarybos pritarimą (1),

atsižvelgdamas į Europos Komisijos nuomonę (2),

laikydamasis specialios teisėkūros procedūros,

kadangi:

| (1) | ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos turėtų būti nustatytos laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač jos 20 straipsnio 2 dalies d punkto ir 228 straipsnio, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) nuostatų; |
| --- | --- |

(1)

ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos turėtų būti nustatytos laikantis Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV), ypač jos 20 straipsnio 2 dalies d punkto ir 228 straipsnio, Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties ir Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos (toliau – Chartija) nuostatų;

| (2) | Europos Parlamento sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas (3) paskutinį kartą iš dalies keistas 2008 metais. 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas turėtų būti panaikintas ir pakeistas reglamentu, priimtu remiantis SESV 228 straipsnio 4 dalimi. |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas (3) paskutinį kartą iš dalies keistas 2008 metais. 2009 m. gruodžio 1 d. įsigaliojus Lisabonos sutarčiai, Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas turėtų būti panaikintas ir pakeistas reglamentu, priimtu remiantis SESV 228 straipsnio 4 dalimi.

| (3) | Chartijos 41 straipsnyje teisė į gerą administravimą pripažįstama kaip pagrindinė Sąjungos piliečių teisė. Chartijos 43 straipsnyje pripažįstama teisė kreiptis į Europos ombudsmeną dėl netinkamų Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų administravimo veiksmų. Siekiant užtikrinti, kad tos teisės būtų veiksmingos ir kad būtų padidintas ombudsmeno gebėjimas atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus, taip pagrindžiant ombudsmeno nepriklausomumą, nuo kurio jie abu priklauso, jam turėtų būti suteiktos visos priemonės, būtinos Sutartyse ir šiame reglamente nurodytoms ombudsmeno pareigoms sėkmingai vykdyti; |
| --- | --- |

(3)

Chartijos 41 straipsnyje teisė į gerą administravimą pripažįstama kaip pagrindinė Sąjungos piliečių teisė. Chartijos 43 straipsnyje pripažįstama teisė kreiptis į Europos ombudsmeną dėl netinkamų Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų administravimo veiksmų. Siekiant užtikrinti, kad tos teisės būtų veiksmingos ir kad būtų padidintas ombudsmeno gebėjimas atlikti išsamius ir nešališkus tyrimus, taip pagrindžiant ombudsmeno nepriklausomumą, nuo kurio jie abu priklauso, jam turėtų būti suteiktos visos priemonės, būtinos Sutartyse ir šiame reglamente nurodytoms ombudsmeno pareigoms sėkmingai vykdyti;

| (4) | nustatant sąlygas, kuriomis skundas gali būti pateiktas ombudsmenui, turėtų būti laikomasi visiškos, laisvos ir lengvos prieigos principo, tinkamai atsižvelgiant į specialius apribojimus, atsirandančius dėl teisinių ir administracinių procedūrų; |
| --- | --- |

(4)

nustatant sąlygas, kuriomis skundas gali būti pateiktas ombudsmenui, turėtų būti laikomasi visiškos, laisvos ir lengvos prieigos principo, tinkamai atsižvelgiant į specialius apribojimus, atsirandančius dėl teisinių ir administracinių procedūrų;

| (5) | ombudsmenas turėtų veikti tinkamai atsižvelgdamas į Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų, kurių veiklą jis tiria, kompetenciją; |
| --- | --- |

(5)

ombudsmenas turėtų veikti tinkamai atsižvelgdamas į Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų, kurių veiklą jis tiria, kompetenciją;

| (6) | būtina nustatyti procedūras, kurių reikia laikytis, kai ombudsmenas, atlikęs tyrimus, nustato netinkamo administravimo atvejus. Kiekvienos metinės sesijos pabaigoje ombudsmenas turėtų pateikti išsamų pranešimą Europos Parlamentui. Ombudsmenui taip pat turėtų būti suteikta teisė į tą metinį pranešimą įtraukti jo rekomendacijų laikymosi lygio vertinimą; |
| --- | --- |

(6)

būtina nustatyti procedūras, kurių reikia laikytis, kai ombudsmenas, atlikęs tyrimus, nustato netinkamo administravimo atvejus. Kiekvienos metinės sesijos pabaigoje ombudsmenas turėtų pateikti išsamų pranešimą Europos Parlamentui. Ombudsmenui taip pat turėtų būti suteikta teisė į tą metinį pranešimą įtraukti jo rekomendacijų laikymosi lygio vertinimą;

| (7) | siekiant sustiprinti ombudsmeno vaidmenį ir skatinti geriausią administravimo praktiką Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ir agentūrose, pageidautina leisti ombudsmenui, nedarant poveikio jo pirminei pareigai nagrinėti skundus, vykdyti tyrimus savo iniciatyva, kai jis tai mano esant reikalinga, ir visų pirma pasikartojančiais ar ypač rimtais netinkamo administravimo atvejais; |
| --- | --- |

(7)

siekiant sustiprinti ombudsmeno vaidmenį ir skatinti geriausią administravimo praktiką Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ir agentūrose, pageidautina leisti ombudsmenui, nedarant poveikio jo pirminei pareigai nagrinėti skundus, vykdyti tyrimus savo iniciatyva, kai jis tai mano esant reikalinga, ir visų pirma pasikartojančiais ar ypač rimtais netinkamo administravimo atvejais;

| (8) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 (4), papildytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1367/2006 (5), turėtų būti taikomas prašymams dėl galimybės visuomenei susipažinti su ombudsmeno dokumentais, išskyrus prašymus, gautus atliekant tyrimą, kurių atveju prašymus turėtų nagrinėti ta Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra, kuri yra iniciatorė; |
| --- | --- |

(8)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 (4), papildytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1367/2006 (5), turėtų būti taikomas prašymams dėl galimybės visuomenei susipažinti su ombudsmeno dokumentais, išskyrus prašymus, gautus atliekant tyrimą, kurių atveju prašymus turėtų nagrinėti ta Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra, kuri yra iniciatorė;

| (9) | ombudsmenas turėtų turėti galimybę susipažinti su visa informacija, reikalinga jo pareigoms atlikti. Tuo tikslu Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ir agentūros privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą tyrimui reikalingą informaciją. Tais atvejais, kai vykdydamas ombudsmeno pareigas jis turi susipažinti su Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų arba valstybių narių valdžios institucijų turima įslaptinta informacija, ombudsmenas turėtų turėti teisę susipažinti su tokia informacija, su sąlyga, kad buvo užtikrinta, jog buvo laikytasi jos apsaugos taisyklių; |
| --- | --- |

(9)

ombudsmenas turėtų turėti galimybę susipažinti su visa informacija, reikalinga jo pareigoms atlikti. Tuo tikslu Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ir agentūros privalo pateikti ombudsmenui visą jo prašomą tyrimui reikalingą informaciją. Tais atvejais, kai vykdydamas ombudsmeno pareigas jis turi susipažinti su Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų arba valstybių narių valdžios institucijų turima įslaptinta informacija, ombudsmenas turėtų turėti teisę susipažinti su tokia informacija, su sąlyga, kad buvo užtikrinta, jog buvo laikytasi jos apsaugos taisyklių;

| (10) | ombudsmenas ir jo personalas turėtų būti įpareigoti konfidencialiai tvarkyti bet kokią informaciją, kurią jie gavo vykdydami savo pareigas, nepažeidžiant ombudsmeno pareigos pranešti valstybių narių institucijoms apie faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su nusikalstama veika ir apie kuriuos jis sužinojo tyrimo metu. Ombudsmenas taip pat turėtų galėti informuoti Sąjungos atitinkamą instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą apie faktus, kurie kelia abejonių dėl jų darbuotojo elgesio. Ombudsmeno pareiga konfidencialiai tvarkyti visą atliekant jo pareigas gautą informaciją neturėtų pažeisti ombudsmeno pareigos veikti kiek įmanoma gerbiant atvirumo principą, kaip nustatyta SESV 15 straipsnio 1 dalyje. Visų pirma, kad galėtų tinkamai vykdyti savo pareigas ir pagrįsti išvadas, ombudsmenas savo ataskaitose turėtų galėti remtis bet kokia viešai prieinama informacija; |
| --- | --- |

(10)

ombudsmenas ir jo personalas turėtų būti įpareigoti konfidencialiai tvarkyti bet kokią informaciją, kurią jie gavo vykdydami savo pareigas, nepažeidžiant ombudsmeno pareigos pranešti valstybių narių institucijoms apie faktus, kurie, jo manymu, gali būti susiję su nusikalstama veika ir apie kuriuos jis sužinojo tyrimo metu. Ombudsmenas taip pat turėtų galėti informuoti Sąjungos atitinkamą instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą apie faktus, kurie kelia abejonių dėl jų darbuotojo elgesio. Ombudsmeno pareiga konfidencialiai tvarkyti visą atliekant jo pareigas gautą informaciją neturėtų pažeisti ombudsmeno pareigos veikti kiek įmanoma gerbiant atvirumo principą, kaip nustatyta SESV 15 straipsnio 1 dalyje. Visų pirma, kad galėtų tinkamai vykdyti savo pareigas ir pagrįsti išvadas, ombudsmenas savo ataskaitose turėtų galėti remtis bet kokia viešai prieinama informacija;

| (11) | ombudsmenui, kai tai būtina jo pareigoms atlikti, turėtų būti suteikta galimybė bendradarbiauti su valstybių narių institucijomis ir keistis informacija, laikantis taikytinos nacionalinės ir Sąjungos teisės, ir su kitomis Sąjungos institucijomis, organais, tarnybomis ar agentūromis laikantis taikytinos Sąjungos teisės; |
| --- | --- |

(11)

ombudsmenui, kai tai būtina jo pareigoms atlikti, turėtų būti suteikta galimybė bendradarbiauti su valstybių narių institucijomis ir keistis informacija, laikantis taikytinos nacionalinės ir Sąjungos teisės, ir su kitomis Sąjungos institucijomis, organais, tarnybomis ar agentūromis laikantis taikytinos Sąjungos teisės;

| (12) | ombudsmeną kadencijos pradžioje visai kadencijai turėtų rinkti Europos Parlamentas, parinkdamas jį iš asmenų, kurie yra Sąjungos piliečiai ir kurie visiškai užtikrina savo nepriklausomumą ir kompetenciją. Be to, turėtų būti nustatytos bendrosios sąlygos, inter alia, dėl ombudsmeno pareigų pasibaigimo, ombudsmeno pakeitimo, su ombudsmeno pareigomis nesuderinamų aplinkybių, ombudsmeno atlyginimo, privilegijų ir imunitetų; |
| --- | --- |

(12)

ombudsmeną kadencijos pradžioje visai kadencijai turėtų rinkti Europos Parlamentas, parinkdamas jį iš asmenų, kurie yra Sąjungos piliečiai ir kurie visiškai užtikrina savo nepriklausomumą ir kompetenciją. Be to, turėtų būti nustatytos bendrosios sąlygos, inter alia, dėl ombudsmeno pareigų pasibaigimo, ombudsmeno pakeitimo, su ombudsmeno pareigomis nesuderinamų aplinkybių, ombudsmeno atlyginimo, privilegijų ir imunitetų;

| (13) | turėtų būti patikslinta, kad ombudsmeno būstinė yra Europos Parlamento būstinėje, kaip nustatyta prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 6 dėl Europos Sąjungos institucijų, tam tikrų įstaigų, organų bei padalinių būstinių vietos (toliau – Protokolas Nr. 6) vienintelio straipsnio a punkte; |
| --- | --- |

(13)

turėtų būti patikslinta, kad ombudsmeno būstinė yra Europos Parlamento būstinėje, kaip nustatyta prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 6 dėl Europos Sąjungos institucijų, tam tikrų įstaigų, organų bei padalinių būstinių vietos (toliau – Protokolas Nr. 6) vienintelio straipsnio a punkte;

| (14) | ombudsmenas turėtų užtikrinti lyčių lygybę savo sekretoriate, tinkamai atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų, nustatytų Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (6) (toliau – Tarnybos nuostatai) 1d straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

(14)

ombudsmenas turėtų užtikrinti lyčių lygybę savo sekretoriate, tinkamai atsižvelgdamas į Europos Sąjungos pareigūnų tarnybos nuostatų ir kitų Sąjungos tarnautojų įdarbinimo sąlygų, nustatytų Tarybos reglamente (EEB, Euratomas, EAPB) Nr. 259/68 (6) (toliau – Tarnybos nuostatai) 1d straipsnio 2 dalį;

| (15) | pasikonsultavęs su Europos Parlamentu, Taryba ir Europos Komisija, ombudsmenas priima šio reglamento įgyvendinimo nuostatas. Jei per ombudsmeno nustatytą laikotarpį šios institucijos nepateikia nuomonės, jis gali priimti atitinkamas įgyvendinimo nuostatas. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir aukščiausius ombudsmeno pareigų vykdymo standartus, šiame reglamente turėtų būti nustatytas būtiniausias įgyvendinimo nuostatų turinys, |
| --- | --- |

(15)

pasikonsultavęs su Europos Parlamentu, Taryba ir Europos Komisija, ombudsmenas priima šio reglamento įgyvendinimo nuostatas. Jei per ombudsmeno nustatytą laikotarpį šios institucijos nepateikia nuomonės, jis gali priimti atitinkamas įgyvendinimo nuostatas. Siekiant užtikrinti teisinį tikrumą ir aukščiausius ombudsmeno pareigų vykdymo standartus, šiame reglamente turėtų būti nustatytas būtiniausias įgyvendinimo nuostatų turinys,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reguliavimo dalykas ir principai

1.   Šiuo reglamentu nustatomos ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančios nuostatos ir bendrosios sąlygos (Europos ombudsmeno statutas).

2.   Eidamas savo pareigas ombudsmenas yra visiškai nepriklausomas ir jo veiklai nereikalingas joks išankstinis leidimas.

3.   Ombudsmenas padeda atskleisti netinkamo administravimo atvejus Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų veikloje, išskyrus Europos Sąjungos Teisingumo Teismą, kai šis vykdo savo teismines funkcijas, tinkamai atsižvelgdamas į SESV 20 straipsnio 2 dalies d punktą ir 228 straipsnį bei Chartijos 41 straipsnį dėl teisės į gerą administravimą.

Ombudsmenui negali būti skundžiamas joks jokios kitos valdžios institucijos ar asmens veiksmas.

4.   Tinkamais atvejais ombudsmenas teikia rekomendacijas, sprendimų pasiūlymus ir pasiūlymus dėl patobulinimų, kad būtų išspręstas konkretus klausimas.

5.   Vykdydamas savo pareigas ombudsmenas negali ginčyti teismo sprendimo teisingumo ar teismo kompetencijos priimti sprendimą.

2 straipsnis

Skundai

1.   Kiekvienas Sąjungos pilietis arba kiekvienas bet kurioje valstybėje narėje gyvenantis ar savo registruotą būstinę turintis fizinis arba juridinis asmuo gali tiesiogiai ar per Europos Parlamento narį pateikti ombudsmenui skundą dėl netinkamo administravimo.

2.   Skunde turi būti aiškiai nurodomas skundo dalykas ir skundo pateikėjo tapatybė. Skundo pateikėjas gali prašyti, kad skundas ar jo dalys liktų konfidencialūs.

3.   Skundas turi būti pateiktas ne vėliau kaip per dvejus metus nuo tos dienos, kai skundo pateikėjas sužinojo apie faktus, kuriais jis grindžia savo skundą. Prieš pateikdamas skundą, skundo pateikėjas kreipiasi į atitinkamas Sąjungos institucijas, organus, tarnybas ar agentūras.

4.   Ombudsmenas atmeta skundą kaip nepriimtiną, jei jis nepatenka į jo įgaliojimų sritį arba jei netenkinami 2 ir 3 dalyse nustatyti procedūriniai reikalavimai. Jeigu skundas nepatenka į ombudsmeno įgaliojimų sritį, jis gali patarti skundo pateikėjui kreiptis į kitą instituciją.

5.   Jei ombudsmenas nustato, kad skundas yra akivaizdžiai nepagrįstas, jis baigia skundo nagrinėjimą ir apie tą išvadą informuoja jo pateikėją. Jei skundo pateikėjas apie savo skundą informavo atitinkamą Sąjungos instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą, ombudsmenas taip pat apie tai praneša atitinkamai institucijai.

6.   Skundai, susiję su Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų bei jų darbuotojų darbo santykiais, priimami tik tuo atveju, jeigu atitinkamas asmuo išnaudojo visas vidaus administracines procedūras, t. y. Tarnybos nuostatų 90 straipsnyje nurodytas procedūras, o atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros kompetentinga institucija yra priėmusi sprendimą arba pasibaigė atsakymo pateikimo terminas. Ombudsmenas taip pat turi teisę tikrinti priemones, kurių ėmėsi atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros kompetentinga institucija, kad užtikrintų galimų priekabiavimo aukų apsaugą ir atkurtų sveiką ir saugią darbo aplinką, kurioje gerbiamas susijusių asmenų orumas, kol vyksta administracinis tyrimas, jei tie susiję asmenys pasinaudojo visomis su šiomis priemonėmis susijusiomis vidaus administracinėmis procedūromis.

7.   Ombudsmenas informuoja atitinkamą Sąjungos instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą apie užregistruotą skundą, kai tik tas užregistruotas skundas paskelbiamas priimtinu priimamas sprendimas pradėti tyrimą.

8.   Ombudsmenui pateikiami skundai nedaro įtakos terminams pateikti apeliaciją administracinėje procedūroje arba teismo procese.

9.   Jei dėl to, kad skunde pateikiami faktai nagrinėjami ar buvo išnagrinėti teisme, ombudsmenas pripažįsta skundą nepriimtinu arba nusprendžia nutraukti jo nagrinėjimą, visų ombudsmeno iki to momento atliktų tyrimų rezultatai pridedami prie bylos ir ta byla uždaroma.

10.   Ombudsmenas kuo anksčiau praneša skundo pateikėjui apie veiksmus, kurių jis ėmėsi nagrinėdamas skundą, ir kiek įmanoma siekia rasti sprendimą kartu su atitinkama institucija, organu, tarnyba ar agentūra, kad būtų panaikinta netinkamo administravimo praktika. Ombudsmenas praneša skundo pateikėjui apie siūlomą sprendimą ir atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros pateiktas pastabas, jei tokių buvo. Skundo pateikėjas bet kuriuo skundo nagrinėjimo etapu gali pateikti pastabų arba papildomos informacijos, kuri nebuvo žinoma skundo teikimo momentu.

Radus sprendimą, kuriam pritarė skundo pateikėjas ir atitinkama Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra, ombudsmenas gali baigti nagrinėti bylą, netaikydamas 4 straipsnyje numatytos procedūros.

3 straipsnis

Tyrimas

1.   Eidamas savo pareigas ombudsmenas atlieka, jo nuomone, reikalingus tyrimus savo paties iniciatyva arba nagrinėdamas pateiktą skundą.

2.   Pradėjęs tokį tyrimą, ombudsmenas nepagrįstai nedelsdamas apie tai praneša atitinkamai Sąjungos institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai. Nedarant poveikio 5 straipsniui, atitinkama Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra gali savo iniciatyva arba ombudsmeno prašymu pateikti komentarų ar įrodymų, kurie gali būti naudingi.

3.   Ombudsmenas gali vykdyti tyrimus savo iniciatyva, kai jis tai mano esant reikalinga, ir visų pirma pasikartojančiais, sistemingais ar ypač rimtais netinkamo administravimo atvejais, ir traktuoti tuos atvejus kaip viešojo intereso klausimus. Tokių tyrimų kontekste jis taip pat gali teikti pasiūlymus ir iniciatyvas, kad paskatintų gerą administravimo praktiką Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ir agentūrose.

4 straipsnis

Ombudsmeno ir institucijų bendravimas

1.   Kai, atlikus tyrimą, nustatomi netinkamo administravimo atvejai, ombudsmenas nepagrįstai nedelsdamas informuoja atitinkamą Sąjungos instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą apie tyrimo rezultatus ir tinkamais atvejais pateikia rekomendacijų.

2.   Atitinkama Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra per tris mėnesius pateikia ombudsmenui išsamią nuomonę. Atitinkamai Sąjungos institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai pateikus pagrįstą prašymą, ombudsmenas gali tą terminą pratęsti. Tas pratęsimas negali viršyti dviejų mėnesių. Jei atitinkama Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra nepateikia nuomonės iki pirminio trijų mėnesių termino arba pratęsto termino pabaigos, ombudsmenas gali užbaigti tyrimą be tokios nuomonės.

3.   Užbaigus tyrimą ombudsmenas siunčia pranešimą atitinkamai Sąjungos institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai ir, jei tai būtina atsižvelgiant į nustatyto netinkamo administravimo atvejo pobūdį ar mastą, Europos Parlamentui. Savo pranešime ombudsmenas gali pateikti rekomendacijų. Ombudsmenas praneša skundo pateikėjui apie tyrimo rezultatus, atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros pateiktą nuomonę ir visas ataskaitoje pateiktas rekomendacijas.

4.   Atlikdamas Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros veiklos tyrimą, kai tinkama, ombudsmenas gali savo iniciatyva arba Europos Parlamentui paprašius tinkamu lygmeniu būti išklausytas Europos Parlamento posėdyje.

5.   Kiekvienos metinės sesijos pabaigoje ombudsmenas pateikia Europos Parlamentui pranešimą apie savo atliktų tyrimų rezultatus. Į pranešimą įtraukiamas ombudsmeno rekomendacijų laikymosi vertinimas, sprendimų pasiūlymai ir pasiūlymai dėl patobulinimų. Tinkamais atvejais į pranešimą taip pat įtraukiami ombudsmeno tyrimų, susijusių su priekabiavimu, informavimu apie pažeidimus, interesų konfliktais Sąjungos institucijose, organuose, tarnybose ar agentūrose, rezultatai.

5 straipsnis

Informacijos teikimas ombudsmenui

1.   Šiame straipsnyje informacijos teikimas apima visas fizines ir elektronines priemones, kuriomis ombudsmenas ir jo sekretoriatas gali susipažinti su informacija, įskaitant dokumentus, nesvarbu, kokios jie būtų formos.

2.   ES įslaptinta informacija – bet kuri informacija arba medžiaga, kuri pažymėta ES slaptumo žyma ir kurią neteisėtai atskleidus būtų padaryta tam tikro dydžio žala Sąjungos arba vienos ar kelių valstybių narių interesams.

3.   Vadovaudamosi šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis, Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ir agentūros bei valstybių narių kompetentingos institucijos ombudsmeno prašymu arba savo iniciatyva nepagrįstai nedelsdamos pateikia ombudsmenui visą informaciją, kurios jis paprašė tyrimo tikslais.

4.   ES įslaptinta informacija ombudsmenui suteikiama laikantis šių principų ir sąlygų:

| a) | Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra, teikianti ES įslaptintą informaciją, turi būti užbaigusi savo atitinkamas vidaus procedūras, o tais atvejais, kai įslaptintos informacijos rengėjas yra trečioji šalis, pastaroji turi būti davusi išankstinį raštišką sutikimą; |
| --- | --- |

a)

Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra, teikianti ES įslaptintą informaciją, turi būti užbaigusi savo atitinkamas vidaus procedūras, o tais atvejais, kai įslaptintos informacijos rengėjas yra trečioji šalis, pastaroji turi būti davusi išankstinį raštišką sutikimą;

| b) | nustatyta būtinybė ombudsmenui žinoti; |
| --- | --- |

b)

nustatyta būtinybė ombudsmenui žinoti;

| c) | būtina užtikrinti, kad teisė susipažinti su slaptumo žyma „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ arba aukštesnio laipsnio slaptumo žyma pažymėta informacija suteikiama tik asmenims, turintiems atitinkamo saugumo lygio asmens patikimumo pažymėjimą pagal nacionalinę teisę ir gavusiems kompetentingos saugumo institucijos leidimą. |
| --- | --- |

c)

būtina užtikrinti, kad teisė susipažinti su slaptumo žyma „CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL“ arba aukštesnio laipsnio slaptumo žyma pažymėta informacija suteikiama tik asmenims, turintiems atitinkamo saugumo lygio asmens patikimumo pažymėjimą pagal nacionalinę teisę ir gavusiems kompetentingos saugumo institucijos leidimą.

5.   Atitinkama Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra, teikdama ES įslaptintą informaciją, įvertina, ar ombudsmenas veiksmingai taiko vidaus saugumo taisykles ir fizines bei procedūrines priemones ES įslaptintai informacijai apsaugoti. Tuo tikslu ombudsmenas ir Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra taip pat gali sudaryti susitarimą, kuriuo nustatoma bendra ES įslaptintos informacijos teikimą reglamentuojanti sistema.

6.   Pagal 4 ir 5 dalis galimybė susipažinti su ES įslaptinta informacija suteikiama atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros patalpose, nebent su ombudsmenu būtų susitarta kitaip.

7.   Nedarant poveikio 3 daliai, valstybių narių kompetentingos institucijos gali atsisakyti suteikti ombudsmenui informaciją, kuriai taikomi nacionaliniai įstatymai dėl įslaptintos informacijos apsaugos arba nuostatos, draudžiančios jos perdavimą.

Vis dėlto atitinkama valstybė narė gali pateikti ombudsmenui tokią informaciją savo kompetentingos institucijos nustatytomis sąlygomis.

8.   Kai Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ar agentūros ir valstybių narių institucijos ruošiasi suteikti ombudsmenui ES įslaptintą informaciją ar kitą visuomenei neprieinamą informaciją, jos iš anksto informuoja apie tai ombudsmeną.

Ombudsmenas užtikrina, kad tokia informacija būtų tinkamai apsaugota ir visų pirma neatskleidžia jos skundo pateikėjui ar visuomenei be išankstinio Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros arba atitinkamos valstybės narės kompetentingos institucijos sutikimo. ES įslaptintos informacijos atveju sutikimas duodamas raštu.

9.   Sąjungos institucijos, organai, tarnybos ar agentūros, atsisakantys leisti susipažinti su ES įslaptinta informacija, raštu pateikia ombudsmenui pagrindimą, kuriame nurodomos bent atsisakymo priežastys.

10.   Ombudsmenas 8 dalyje nurodytą informaciją saugo tik tol, kol tyrimas galutinai užbaigiamas.

Ombudsmenas gali prašyti, kad Sąjungos institucija, organas, tarnyba ar agentūra arba valstybė narė tokią informaciją saugotų bent penkerius metus.

11.   Jei prašoma pagalba nebuvo suteikta, ombudsmenas apie tai gali pranešti Europos Parlamentui, kuris imasi tinkamų veiksmų.

6 straipsnis

Visuomenės galimybė susipažinti su ombudsmeno turimais dokumentais

Ombudsmenas nagrinėja prašymus dėl galimybės visuomenei susipažinti su dokumentais, išskyrus tuos, kurie gauti atliekant tyrimą ir ombudsmeno laikomi to tyrimo metu arba po jo užbaigimo, laikydamasis Reglamente (EB) Nr. 1049/2001, papildytame Reglamentu (EB) Nr. 1367/2006, , nustatytų sąlygų ir apribojimų.

7 straipsnis

Pareigūnų ir kitų tarnautojų parodymai

1.   Ombudsmeno prašymu Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų pareigūnai ir kiti tarnautojai duoda parodymus dėl faktų, kurie susiję su ombudsmeno atliekamu tyrimu.

2.   Tie pareigūnai ir kiti tarnautojai turi kalbėti savo institucijos, organo, tarnybos ar agentūros vardu. Jie ir toliau laikosi pagal jiems taikomas taisykles nustatytų įpareigojimų.

8 straipsnis

Tyrimai, susiję su informavimu apie pažeidimus

1.   Ombudsmenas gali atlikti tyrimą, siekdamas nustatyti netinkamą administravimo tvarkant informaciją, kaip apibrėžta Tarnybos nuostatų 22a straipsnyje, atvejus, kuriuos jam atskleidė pareigūnas ar kitas tarnautojas pagal atitinkamas Tarnybos nuostatuose nustatytas taisykles.

2.   Tokiais atvejais pareigūnui ar kitam tarnautojui taikoma Tarnybos nuostatuose numatyta apsauga nuo galimų žalingų padarinių dėl Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros veiksmų, kurių ji imasi dėl praneštos informacijos.

3.   Ombudsmenas taip pat gali ištirti, ar atitinkamai Sąjungos institucijai, organui, tarnybai ar agentūrai tiriant tokį atvejį būta netinkamo administravimo veiksmų, be kita ko, susijusių su atitinkamo pareigūno ar kito tarnautojo apsauga.

9 straipsnis

Profesinė paslaptis

1.   Ombudsmenas ir jo darbuotojai neatskleidžia informacijos ar dokumentų, kuriuos jie gauna atlikdami tyrimą. Nedarant poveikio 2 daliai, jie visų pirma neatskleidžia jokios ombudsmenui pateiktos ES įslaptintos informacijos ar Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų vidaus dokumentų arba dokumentų, kurie patenka į Sąjungos teisės aktų dėl asmens duomenų apsaugos taikymo sritį, taip pat informacijos, kuri galėtų pakenkti skundo pateikėjo ar bet kurio kito susijusio asmens teisėms.

2.   Nedarant poveikio bendrai visų Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ir agentūrų pareigai teikti ataskaitas Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 (7) 8 straipsnį, jei ombudsmenui atliekant tyrimą nustatyti faktai gali būti laikomi nusikalstama veika arba su ja susiję, ombudsmenas apie tai praneša kompetentingoms valstybių narių institucijoms ir pagal Tarybos reglamento (ES) 2017/1939 (8) 24 straipsnį Europos prokuratūrai bei OLAF tiek, kiek atitinkamas atvejis patenka į jų kompetencijos sritį.

3.   Prireikus ir susitarus su Europos prokuratūra ar OLAF, ombudsmenas taip pat informuoja apie tai Sąjungos instituciją, organą, tarnybą ar agentūrą, kuriai pavaldus atitinkamas pareigūnas ar kitas tarnautojas ir kuri gali pradėti atitinkamas procedūras.

10 straipsnis

Bendradarbiavimas su valstybių narių institucijomis ir Sąjungos institucijomis, organais, tarnybomis ir agentūromis

1.   Ombudsmenas, kai tai būtina jo pareigoms atlikti, gali bendradarbiauti su valstybių narių institucijomis, laikydamasis taikomų nacionalinės ir Sąjungos teisės aktų.

2.   Neviršydamas savo pareigų, ombudsmenas taip pat gali bendradarbiauti su kitomis Sąjungos institucijomis, organais, tarnybomis ir agentūromis, visų pirma su tomis, kurios yra atsakingos už pagrindinių teisių propagavimą ir apsaugą. Ombudsmenas vengia bet kokio tų Sąjungos institucijų, organų, tarnybų ar agentūrų veiklos sutapimo ar dubliavimosi.

3.   Su šio reglamento įgyvendinimu susijęs pranešimas valstybių narių institucijoms pateikiamas per valstybių narių nuolatines atstovybes Sąjungoje, išskyrus atvejus, kai atitinkama nuolatinė atstovybė sutinka, kad ombudsmeno sekretoriatas gali tiesiogiai kreiptis į atitinkamos valstybės narės institucijas.

11 straipsnis

Ombudsmeno rinkimai

1.   Ombudsmenas renkamas ir gali būti perrenkamas kitai kadencijai pagal SESV 228 straipsnio 2 dalį iš kandidatų, atrinktų laikantis skaidrios procedūros.

2.   Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbus kvietimą teikti kandidatūras, ombudsmenas parenkamas iš asmenų, kurie:

| — | yra Sąjungos piliečiai, |
| --- | --- |

—

yra Sąjungos piliečiai,

| — | turi visas pilietines ir politines teises, |
| --- | --- |

—

turi visas pilietines ir politines teises,

| — | visiškai užtikrina savo nepriklausomumą, |
| --- | --- |

—

visiškai užtikrina savo nepriklausomumą,

| — | atitinka reikalavimus, keliamus asmenims, norintiems užimti aukštas pareigas teisminėje institucijoje savo šalyje, arba turi pripažintą kompetenciją ir patirtį, kad galėtų atlikti ombudsmeno pareigas, ir |
| --- | --- |

—

atitinka reikalavimus, keliamus asmenims, norintiems užimti aukštas pareigas teisminėje institucijoje savo šalyje, arba turi pripažintą kompetenciją ir patirtį, kad galėtų atlikti ombudsmeno pareigas, ir

| — | nebuvo nacionalinių vyriausybių nariai arba Europos Parlamento, Europos Vadovų Tarybos ar Europos Komisijos nariai dvejus metus iki kvietimo teikti kandidatūras paskelbimo dienos. |
| --- | --- |

—

nebuvo nacionalinių vyriausybių nariai arba Europos Parlamento, Europos Vadovų Tarybos ar Europos Komisijos nariai dvejus metus iki kvietimo teikti kandidatūras paskelbimo dienos.

12 straipsnis

Ombudsmeno pareigų pasibaigimas

1.   Ombudsmenas baigia eiti savo pareigas pasibaigus jo kadencijos laikotarpiui arba jei atsistatydina ar yra atleidžiamas iš pareigų.

2.   Ombudsmenas toliau eina savo pareigas tol, kol paskiriamas naujas ombudsmenas, išskyrus atvejį, kai jis atleidžiamas iš pareigų.

3.   Ombudsmenui nustojus eiti pareigas dar prieš baigiantis kadencijai, per tris mėnesius nuo tada, kai pareigybė atsilaisvina, likusiam Europos Parlamento kadencijos laikotarpiui išrenkamas naujas ombudsmenas. Iki tol, kol bus išrinktas naujas ombudsmenas, už skubius klausimus, patenkančius į ombudsmeno pareigų sritį, atsakingas 16 straipsnio 2 dalyje nurodytas sekretoriato vadovas.

13 straipsnis

Atleidimas

Jei Europos Parlamentas ketina kreiptis dėl ombudsmeno atleidimo pagal SESV 228 straipsnio 2 dalį, prieš pateikdamas tokį prašymą jis išklauso ombudsmeną.

14 straipsnis

Ombudsmeno pareigų vykdymas

1.   Savo pareigas ombudsmenas atlieka vadovaudamasis SESV 228 straipsnio 3 dalimi. Ombudsmenas nesiima jokių su tų pareigų pobūdžiu nesuderinamų veiksmų.

2.   Pradėdamas eiti savo pareigas ombudsmenas iškilmingai prisiekia Teisingumo Teismui, kad eidamas Sutartyse ir šiame reglamente nurodytas pareigas jis bus visiškai nepriklausomas ir nešališkas ir kad tiek vykdydamas savo pareigas, tiek ir baigęs jas eiti jis paisys su jomis susijusių įsipareigojimų. Iškilminga priesaika visų pirma apima pareigą elgtis sąžiningai ir diskretiškai, kiek tai susiję su jam baigus eiti savo pareigas pateikiamų pasiūlymų eiti tam tikras kitas pareigas ar tam tikrų privilegijų priėmimu.

3.   Savo kadencijos metu ombudsmenas negali turėti jokių kitų politinių ar administracinių pareigų ar dirbti kito mokamo ar nemokamo darbo.

15 straipsnis

Atlyginimas, privilegijos ir imunitetai

1.   Ombudsmeno atlyginimas, išmokos ir pensija yra tokio paties lygio kaip Teisingumo Teismo teisėjo.

2.   Ombudsmenui ir jo sekretoriato pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikomi prie Europos Sąjungos sutarties, Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo ir Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutarties pridėto Protokolo Nr. 7 dėl Europos Sąjungos privilegijų ir imunitetų 11–14 ir 17 straipsniai.

16 straipsnis

Ombudsmeno sekretoriatas

1.   Ombudsmenui skiriamas tinkamas biudžetas, kuris turi būti pakankamas siekiant užtikrinti ombudsmeno nepriklausomumą ir sudaryti sąlygas vykdyti jo pareigas.

2.   Ombudsmenui padeda sekretoriatas. Ombudsmenas skiria sekretoriato vadovą.

3.   Ombudsmeno sekretoriato pareigūnams ir kitiems tarnautojams taikomi Europos Tarnybos nuostatai. Sekretoriato darbuotojų skaičius nustatomas kasmet, tvirtinant biudžetą.

4.   Tuo atveju, kai Sąjungos pareigūnai deleguojami į ombudsmeno sekretoriatą, tas delegavimas laikomas delegavimu tarnybos interesais pagal Tarnybos nuostatų 37 straipsnio pirmos pastraipos a punktą ir 38 straipsnį.

17 straipsnis

Ombudsmeno būstinė

Ombudsmeno būstinė yra Europos Parlamento būstinėje, kaip nustatyta Protokolo Nr. 6 vienintelio straipsnio a punkte.

18 straipsnis

Įgyvendinimo nuostatos

Ombudsmenas priima šio reglamento įgyvendinimo nuostatas pasikonsultavęs su Europos Parlamentu, Taryba ir Europos Komisija. Tos įgyvendinimo nuostatos atitinka šį reglamentą ir apima bent nuostatas dėl:

| a) | skundą pateikusio asmens ir atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros procesinių teisių; |
| --- | --- |

a)

skundą pateikusio asmens ir atitinkamos Sąjungos institucijos, organo, tarnybos ar agentūros procesinių teisių;

| b) | skundų gavimo, tvarkymo ir baigimo nagrinėti; |
| --- | --- |

b)

skundų gavimo, tvarkymo ir baigimo nagrinėti;

| c) | tyrimų savo iniciatyva; ir |
| --- | --- |

c)

tyrimų savo iniciatyva; ir

| d) | paskesnių tyrimų. |
| --- | --- |

d)

paskesnių tyrimų.

19 straipsnis

Baigiamosios nuostatos

1.   Sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas panaikinamas.

2.   Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3.   Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

---

(1)  2021 m. birželio 18 d. pritarimas (dar nepaskelbtas Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  2021 m. birželio 18 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  1994 m. kovo 9 d. Europos Parlamento sprendimas 94/262/EAPB, EB, Euratomas dėl ombudsmeno pareigų atlikimą reglamentuojančių nuostatų ir bendrųjų sąlygų (OL L 113, 1994 5 4, p. 15).

3

(4)  2001 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1049/2001 dėl galimybės visuomenei susipažinti su Europos Parlamento, Tarybos ir Komisijos dokumentais (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

4

(5)  2006 m. rugsėjo 6 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1367/2006 dėl Orhuso konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais nuostatų taikymo Bendrijos institucijoms ir organams (OL L 264, 2006 9 25, p. 13).

5

(6)  OL L 56, 1968 3 4, p. 1.

6

(7)  2013 m. rugsėjo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES, Euratomas) Nr. 883/2013 dėl Europos kovos su sukčiavimu tarnybos (OLAF) atliekamų tyrimų ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1073/1999 ir Tarybos reglamentas (Euratomas) Nr. 1074/1999 (OL L 248, 2013 9 18, p. 1).

7

(8)  2017 m. spalio 12 d. Tarybos reglamentas (ES) 2017/1939, kuriuo įgyvendinamas tvirtesnis bendradarbiavimas Europos prokuratūros įsteigimo srityje (OL L 283, 2017 10 31, p. 1).

8

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/112 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/112

---

P9_TA(2021)0304

Sąjungos ir Tailando Karalystės susitarimas dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo, susijusio su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos ***

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Tailando Karalystės susitarimo pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo, susijusio su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos, sudarymo projekto (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2022/C 81/14)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05444/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (05444/2021),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Tailando Karalystės susitarimo pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo, susijusio su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos, projektą (05445/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Tailando Karalystės susitarimo pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo, susijusio su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos, projektą (05445/2021),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0171/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0171/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0180/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0180/2021),

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Tailando Karalystės vyriausybėms ir parlamentams.

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/113 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/113

---

P9_TA(2021)0305

ES ir Indonezijos susitarimas dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo, susijusio su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos ***

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį, susijusio su visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimu dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos, sudarymo Sąjungos vardu projekto (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2022/C 81/15)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06505/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06505/2021),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį, susijusį su visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimu dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos projektą (06506/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Indonezijos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal 1994 m. Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT) XXVIII straipsnį, susijusį su visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimu dėl Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos projektą (06506/2021),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0181/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalies pirmą pastraipą ir 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punkto v papunktį (C9-0181/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0182/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0182/2021),

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir valstybių narių bei Indonezijos Respublikos parlamentams ir vyriausybėms.

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/114 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/114

---

P9_TA(2021)0306

ES ir Argentinos susitarimas dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo, susijusio su Jungtinės Karalystės išstojimu iš Europos Sąjungos ***

2021 m. birželio 23 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos, sudarymo Europos Sąjungos vardu, projekto (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE))

(Pritarimo procedūra)

(2022/C 81/16)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06837/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarybos sprendimo projektą (06837/2021),

| — | atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos projektą (06838/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos ir Argentinos Respublikos susitarimo pasikeičiant laiškais pagal Bendrojo susitarimo dėl muitų tarifų ir prekybos (GATT 1994) XXVIII straipsnį dėl visoms į ES skirtą CLXXV sąrašą įtrauktoms tarifinėms kvotoms taikomų nuolaidų pakeitimo po Jungtinės Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos projektą (06838/2021),

| — | atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą (C9-0170/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į prašymą dėl pritarimo, kurį Taryba pateikė pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 207 straipsnio 4 dalį ir 218 straipsnio 6 dalies antrą pastraipą (C9-0170/2021),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 105 straipsnio 1 ir 4 dalis ir į 114 straipsnio 7 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0175/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Tarptautinės prekybos komiteto rekomendaciją (A9-0175/2021),

1.

pritaria susitarimo sudarymui;

2.

paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai, valstybių narių vyriausybėms ir parlamentams ir Argentinos Respublikai.

---

2021 m. birželio 24 d., ketvirtadienis

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/115 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/115

---

P9_TA(2021)0309

Europos klimato teisės aktas ***I

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 81/17)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0080) ir iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2020)0563), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0080) ir iš dalies pakeistą pasiūlymą (COM(2020)0563),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0077/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį ir 192 straipsnio 1 dalį, pagal kurias Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0077/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Senato, Nyderlandų Karalystės Pirmųjų Rūmų ir Austrijos Respublikos Bundesrato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Prancūzijos Respublikos Senato, Nyderlandų Karalystės Pirmųjų Rūmų ir Austrijos Respublikos Bundesrato pagal Protokolą Nr. 2 dėl subsidiarumo ir proporcingumo principų taikymo pateiktas pagrįstas nuomones, kuriose tvirtinama, kad teisėkūros procedūra priimamo akto projektas neatitinka subsidiarumo principo,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 15 d. ir 2020 m. spalio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones (1) (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 15 d. ir 2020 m. spalio 29 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomones (1) (2),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 2 d. Regionų komiteto nuomonę (3), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. liepos 2 d. Regionų komiteto nuomonę (3),

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. gegužės 5 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. gegužės 5 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto, Transporto ir turizmo komiteto, Regioninės plėtros komiteto ir Žemės ūkio ir kaimo plėtros komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A9-0162/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto pranešimą (A9-0162/2020),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | atsižvelgia į Komisijos pareiškimą, pridėtą prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkei perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 364, 2020 10 28, p. 143.

(2)  OL C 10, 2021 1 11, p. 69.

(3)  OL C 324, 2020 10 1, p. 58.

(4)  Ši pozicija pakeičia 2020 m. spalio 8 d. priimtus pakeitimus (Priimti tekstai, P9_TA(2020)0253).

---

P9_TC1-COD(2020)0036

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/..., kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralumo pasiekimo sistema ir iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 401/2009 ir (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas)

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/1119.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Komisijos pareiškimai

LULUCF absorbentas ir 2030 m. tikslas

ES žemės naudojimo, žemės naudojimo keitimo ir miškininkystės (LULUCF) sektorius tiek pats išmeta šiltnamio efektą sukeliančias dujas, tiek absorbuoja CO2 dirvožemyje ir biomasėje. Mūsų klimato srities tikslams pasiekti labai svarbu atkurti ir didinti žemės pajėgumą absorbuoti CO2 per mūsų natūralią aplinką, pavyzdžiui, medžius.

Kad iki 2050 metų ES pasiektų poveikio klimatui neutralizavimo tikslą, reikia, kad absorbentas didėtų. Norint pakeisti dabartinę tendenciją į priešingą, reikia trumpuoju laikotarpiu imtis efektyvių veiksmų. Komisijos komunikate „Platesnis Europos 2030 m. klimato srities užmojis. Investavimas į neutralaus poveikio klimatui ateitį žmonių labui“ apskaičiuota, kad yra reikalinga ir įmanoma pakeisti dabartinę tendenciją ir iki 2030 metų padidinti anglies dioksido absorbento pajėgumą iki daugiau kaip 300 mln. tonų CO2 ekvivalento.

Atsižvelgdama į šį užmojį, Komisija pateiks pasiūlymų dėl LULUCF reglamento peržiūros.

Teisė kreiptis į teismą

ES ir jos valstybės narės yra 1998 m. birželio 25 d. Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos konvencijos dėl teisės gauti informaciją, visuomenės dalyvavimo priimant sprendimus ir teisės kreiptis į teismus aplinkosaugos klausimais (toliau – Orhuso konvencija) šalys.

Vykdydamos pagal Reglamentą (ES) 2018/1999 joms tenkančias pareigas dėl visuomenės dalyvavimo nacionalinių energetikos ir klimato srities veiksmų planų rengimo procese ir konsultacijose dėl ilgalaikių strategijų, valstybės narės turėtų užtikrinti, kad suinteresuotajai visuomenei būtų suteikta teisė tokių pareigų nevykdymo atveju kreiptis į teismą. Tai turi neprieštarauti atitinkamai Europos Sąjungos Teisingumo Teismo praktikai, susijusiai su teise kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais, ir visapusiškai atitikti įsipareigojimus, kuriuos valstybės narės prisiėmė kaip Orhuso konvencijos šalys (1).

---

(1)  Taip pat žr. komunikatą „Geresnis teisės kreiptis į teismą aplinkosaugos klausimais ES ir jos valstybėse narėse užtikrinimas“ (COM(2020)0643).

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/117 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/117

---

P9_TA(2021)0310

Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės sukūrimas *

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės sukūrimo (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE))

(Konsultavimosi procedūra)

(2022/C 81/18)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2020)0569), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Tarybai (COM(2020)0569),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsnį ir 118 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0335/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 187 straipsnį ir 118 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Taryba kreipėsi į Parlamentą dėl konsultacijos (C9-0335/2020),

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 82 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0177/2021), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto pranešimą (A9-0177/2021),

| 1. | pritaria Komisijos pasiūlymui su pakeitimais; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ragina Komisiją atitinkamai pakeisti savo pasiūlymą pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 293 straipsnio 2 dalį; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Tarybą pranešti Parlamentui, jei ji ketina nukrypti nuo teksto, kuriam pritarė Parlamentas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ragina Tarybą dar kartą konsultuotis su Parlamentu, jei ji ketina iš esmės keisti Komisijos pasiūlymą; |
| --- | --- |

4.

| 5. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai ir Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Pakeitimas 1

Pasiūlymas dėl reglamento

5 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (5) | 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikate „Europos duomenų strategija“ apibūdinama Europos strategija dėl politikos priemonių ir investicijų siekiant sudaryti sąlygas duomenų ekonomikai per ateinančius penkerius metus. Jame atkreipiamas dėmesys į Europos viešųjų bendrų duomenų erdvių, kurios paskatins augimą ir kurs vertę, sukūrimą. Remiant tokių bendrų Europos duomenų erdvių ir sietinės ir saugios debesijos infrastruktūros sukūrimą būtų užtikrinama, kad ekonomikoje ir visuomenėje būtų prieinama daugiau duomenų ir kad duomenis kuriančios įmonės ir asmenys būtų kontroliuojami. Našioji kompiuterija ir kvantinė kompiuterija yra labai svarbūs komponentai užtikrinant, kad įvairių darbinių parametrų kompiuterijos ištekliai, kurių reikia siekiant kuo labiau padidinti Europos viešųjų bendrų duomenų erdvių bei sietinės ir saugios debesijos infrastruktūros, skirtos naudoti viešosioms, pramonės ir mokslo reikmėms, augimą ir eksploatavimą, būtų teikiami sklandžiai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(5)

2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikate „Europos duomenų strategija“ apibūdinama Europos strategija dėl politikos priemonių ir investicijų siekiant sudaryti sąlygas duomenų ekonomikai per ateinančius penkerius metus. Jame atkreipiamas dėmesys į Europos viešųjų bendrų duomenų erdvių, kurios paskatins augimą ir kurs vertę, sukūrimą. Remiant tokių bendrų Europos duomenų erdvių ir sietinės ir saugios debesijos infrastruktūros sukūrimą būtų užtikrinama, kad ekonomikoje ir visuomenėje būtų prieinama daugiau duomenų ir kad duomenis kuriančios įmonės ir asmenys būtų kontroliuojami. Našioji kompiuterija ir kvantinė kompiuterija yra labai svarbūs komponentai užtikrinant, kad įvairių darbinių parametrų kompiuterijos ištekliai, kurių reikia siekiant kuo labiau padidinti Europos viešųjų bendrų duomenų erdvių bei sietinės ir saugios debesijos infrastruktūros, skirtos naudoti viešosioms, pramonės ir mokslo reikmėms, augimą ir eksploatavimą, būtų teikiami sklandžiai;

| (5) | 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikate „Europos duomenų strategija“ apibūdinama Europos strategija dėl politikos priemonių ir investicijų siekiant sudaryti sąlygas duomenų ekonomikai per ateinančius penkerius metus. Jame atkreipiamas dėmesys į Europos viešųjų bendrų duomenų erdvių, kurios paskatins augimą ir kurs vertę, sukūrimą. Remiant tokių bendrų Europos duomenų erdvių ir sietinės ir saugios debesijos infrastruktūros sukūrimą būtų užtikrinama, kad ekonomikoje ir visuomenėje būtų prieinama daugiau duomenų ir kad duomenis kuriančios įmonės ir asmenys būtų kontroliuojami.
  Siekiant užtikrinti, kad naudotojų duomenys būtų perduodami veiksmingai, debesijos infrastruktūra Sąjungoje turėtų būti grindžiama pasitikėjimo, atvirumo, saugumo, sąveikumo ir perkeliamumo principais.
  Našioji kompiuterija ir kvantinė kompiuterija yra labai svarbūs komponentai užtikrinant, kad įvairių darbinių parametrų kompiuterijos ištekliai, kurių reikia siekiant kuo labiau padidinti Europos viešųjų bendrų duomenų erdvių bei sietinės ir saugios debesijos infrastruktūros, skirtos naudoti viešosioms, pramonės ir mokslo reikmėms, augimą ir eksploatavimą, būtų teikiami sklandžiai; |
| --- | --- |

(5)

2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikate „Europos duomenų strategija“ apibūdinama Europos strategija dėl politikos priemonių ir investicijų siekiant sudaryti sąlygas duomenų ekonomikai per ateinančius penkerius metus. Jame atkreipiamas dėmesys į Europos viešųjų bendrų duomenų erdvių, kurios paskatins augimą ir kurs vertę, sukūrimą. Remiant tokių bendrų Europos duomenų erdvių ir sietinės ir saugios debesijos infrastruktūros sukūrimą būtų užtikrinama, kad ekonomikoje ir visuomenėje būtų prieinama daugiau duomenų ir kad duomenis kuriančios įmonės ir asmenys būtų kontroliuojami.
  Siekiant užtikrinti, kad naudotojų duomenys būtų perduodami veiksmingai, debesijos infrastruktūra Sąjungoje turėtų būti grindžiama pasitikėjimo, atvirumo, saugumo, sąveikumo ir perkeliamumo principais.
  Našioji kompiuterija ir kvantinė kompiuterija yra labai svarbūs komponentai užtikrinant, kad įvairių darbinių parametrų kompiuterijos ištekliai, kurių reikia siekiant kuo labiau padidinti Europos viešųjų bendrų duomenų erdvių bei sietinės ir saugios debesijos infrastruktūros, skirtos naudoti viešosioms, pramonės ir mokslo reikmėms, augimą ir eksploatavimą, būtų teikiami sklandžiai;

Pakeitimas 2

Pasiūlymas dėl reglamento

6 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (6) | 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikate „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ pristatoma Europos skaitmeninė strategija ir sutelkiamas dėmesys į pagrindinius tikslus užtikrinti, kad skaitmeniniai sprendimai padėtų Europai rasti savo skaitmeninės pertvarkos, kuri būtų naudinga žmonėms, kelią. Tarp pagrindinių veiksmų siūloma investuoti į pažangiausių bendrų skaitmeninių pajėgumų, be kita ko, superkompiuterių ir kvantinių technologijų srityje, plėtojimą ir diegimą ir plėtoti Europos superkompiuterių pajėgumus siekiant kurti novatoriškus sprendimus medicinos, transporto ir aplinkos
  srityse
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(6)

2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikate „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ pristatoma Europos skaitmeninė strategija ir sutelkiamas dėmesys į pagrindinius tikslus užtikrinti, kad skaitmeniniai sprendimai padėtų Europai rasti savo skaitmeninės pertvarkos, kuri būtų naudinga žmonėms, kelią. Tarp pagrindinių veiksmų siūloma investuoti į pažangiausių bendrų skaitmeninių pajėgumų, be kita ko, superkompiuterių ir kvantinių technologijų srityje, plėtojimą ir diegimą ir plėtoti Europos superkompiuterių pajėgumus siekiant kurti novatoriškus sprendimus medicinos, transporto ir aplinkos
  srityse
  ;

| (6) | 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikate „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ pristatoma Europos skaitmeninė strategija ir sutelkiamas dėmesys į pagrindinius tikslus užtikrinti, kad skaitmeniniai sprendimai padėtų Europai rasti savo
  į žmogų orientuotos
  skaitmeninės pertvarkos, kuri būtų naudinga žmonėms
  ir prisidėtų prie Europos žaliojo kurso
  , kelią. Tarp pagrindinių veiksmų siūloma investuoti į pažangiausių bendrų skaitmeninių pajėgumų, be kita ko, superkompiuterių ir kvantinių technologijų srityje, plėtojimą ir diegimą ir plėtoti Europos superkompiuterių pajėgumus siekiant kurti novatoriškus sprendimus
  visuose ekonomikos sektoriuose, kaip antai pramonės, gamybos, kibernetinio saugumo, sveikatos ir
  medicinos, transporto ir
  tvaraus judumo, taip pat
  aplinkos
  , energetikos ir klimato kaitos
  ; |
| --- | --- |

(6)

2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikate „Europos skaitmeninės ateities formavimas“ pristatoma Europos skaitmeninė strategija ir sutelkiamas dėmesys į pagrindinius tikslus užtikrinti, kad skaitmeniniai sprendimai padėtų Europai rasti savo
  į žmogų orientuotos
  skaitmeninės pertvarkos, kuri būtų naudinga žmonėms
  ir prisidėtų prie Europos žaliojo kurso
  , kelią. Tarp pagrindinių veiksmų siūloma investuoti į pažangiausių bendrų skaitmeninių pajėgumų, be kita ko, superkompiuterių ir kvantinių technologijų srityje, plėtojimą ir diegimą ir plėtoti Europos superkompiuterių pajėgumus siekiant kurti novatoriškus sprendimus
  visuose ekonomikos sektoriuose, kaip antai pramonės, gamybos, kibernetinio saugumo, sveikatos ir
  medicinos, transporto ir
  tvaraus judumo, taip pat
  aplinkos
  , energetikos ir klimato kaitos
  ;

Pakeitimas 3

Pasiūlymas dėl reglamento

7 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (7) | 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikate „Nauja Europos pramonės strategija“ pristatoma plataus užmojo pramonės strategija, kuria siekiama padėti Europai vykdyti dvejopą pertvarką: pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ir prie skaitmeninės lyderystės. Komunikate pabrėžiama, kad, be kita ko, siekiama remti bazinių didelio poveikio technologijų, kurios yra strategiškai svarbios Europos pramonės ateičiai, įskaitant našiosios kompiuterijos ir kvantines technologijas, plėtojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(7)

2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikate „Nauja Europos pramonės strategija“ pristatoma plataus užmojo pramonės strategija, kuria siekiama padėti Europai vykdyti dvejopą pertvarką: pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ir prie skaitmeninės lyderystės. Komunikate pabrėžiama, kad, be kita ko, siekiama remti bazinių didelio poveikio technologijų, kurios yra strategiškai svarbios Europos pramonės ateičiai, įskaitant našiosios kompiuterijos ir kvantines technologijas, plėtojimą;

| (7) | 2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikate „Nauja Europos pramonės strategija“ pristatoma plataus užmojo pramonės strategija, kuria siekiama padėti Europai vykdyti dvejopą pertvarką: pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ir prie skaitmeninės lyderystės. Komunikate pabrėžiama, kad, be kita ko, siekiama remti bazinių didelio poveikio technologijų, kurios yra strategiškai svarbios Europos pramonės ateičiai, įskaitant našiosios kompiuterijos ir kvantines technologijas, plėtojimą
  . Pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos infrastruktūros ir ekosistemos kūrimas yra strateginis išteklius Sąjungos pramonės ir MVĮ ateičiai ir atsparumui užtikrinti, kartu kovojant su regioniniais skirtumais, kuriant naujas darbo vietas ir skatinant pasaulinę konkurenciją, o tai galėtų padėti kurti gyvybingą duomenų ekonomiką ir kovoti su klimato kaita; |
| --- | --- |

(7)

2020 m. kovo 10 d. Komisijos komunikate „Nauja Europos pramonės strategija“ pristatoma plataus užmojo pramonės strategija, kuria siekiama padėti Europai vykdyti dvejopą pertvarką: pereiti prie neutralaus poveikio klimatui ir prie skaitmeninės lyderystės. Komunikate pabrėžiama, kad, be kita ko, siekiama remti bazinių didelio poveikio technologijų, kurios yra strategiškai svarbios Europos pramonės ateičiai, įskaitant našiosios kompiuterijos ir kvantines technologijas, plėtojimą
  . Pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos infrastruktūros ir ekosistemos kūrimas yra strateginis išteklius Sąjungos pramonės ir MVĮ ateičiai ir atsparumui užtikrinti, kartu kovojant su regioniniais skirtumais, kuriant naujas darbo vietas ir skatinant pasaulinę konkurenciją, o tai galėtų padėti kurti gyvybingą duomenų ekonomiką ir kovoti su klimato kaita;

Pakeitimas 4

Pasiūlymas dėl reglamento

9 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (9) | Europos vadovaujantis vaidmuo duomenų ekonomikos srityje, mokslinė kompetencija ir pramonės stiprumas vis labiau priklausys nuo jos gebėjimo kurti bazines našiosios kompiuterijos technologijas, suteikti prieigą prie pasaulinio lygio superkompiuterių ir duomenų infrastruktūros bei išlaikyti dabartinę lyderystę našiosios kompiuterijos taikomųjų programų srityje. Našioji kompiuterija – tai pagrindinė Europos ekonomikos skaitmeninės pertvarkos technologija,
  kurią taikant sudaroma galimybė
  daugeliui tradicinių pramonės sektorių diegti naujoves kuriant didesnės vertės produktus ir paslaugas. Naudojama kartu su kitomis pažangiosiomis skaitmeninėmis technologijomis, kaip antai dirbtiniu intelektu, didžiaisiais duomenimis ir debesijos technologijomis, našioji kompiuterija padeda kurti novatoriškas visuomenės ir pramonės reikmėms skirtas taikomąsias programas tokiose ypatingos svarbos Europai srityse, kaip individualizuotoji medicina, orų prognozė ir klimato kaita, pažangusis ir žaliasis vystymasis ir transportas,
  naujos medžiagos švariai energijai
  , vaistų kūrimas ir virtualūs bandymai, tvarus žemės ūkis arba inžinerija ir gamyba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(9)

Europos vadovaujantis vaidmuo duomenų ekonomikos srityje, mokslinė kompetencija ir pramonės stiprumas vis labiau priklausys nuo jos gebėjimo kurti bazines našiosios kompiuterijos technologijas, suteikti prieigą prie pasaulinio lygio superkompiuterių ir duomenų infrastruktūros bei išlaikyti dabartinę lyderystę našiosios kompiuterijos taikomųjų programų srityje. Našioji kompiuterija – tai pagrindinė Europos ekonomikos skaitmeninės pertvarkos technologija,
  kurią taikant sudaroma galimybė
  daugeliui tradicinių pramonės sektorių diegti naujoves kuriant didesnės vertės produktus ir paslaugas. Naudojama kartu su kitomis pažangiosiomis skaitmeninėmis technologijomis, kaip antai dirbtiniu intelektu, didžiaisiais duomenimis ir debesijos technologijomis, našioji kompiuterija padeda kurti novatoriškas visuomenės ir pramonės reikmėms skirtas taikomąsias programas tokiose ypatingos svarbos Europai srityse, kaip individualizuotoji medicina, orų prognozė ir klimato kaita, pažangusis ir žaliasis vystymasis ir transportas,
  naujos medžiagos švariai energijai
  , vaistų kūrimas ir virtualūs bandymai, tvarus žemės ūkis arba inžinerija ir gamyba;

| (9) | Europos vadovaujantis vaidmuo duomenų ekonomikos srityje, mokslinė kompetencija ir pramonės stiprumas vis labiau priklausys nuo jos gebėjimo kurti bazines našiosios kompiuterijos technologijas, suteikti prieigą prie pasaulinio lygio superkompiuterių ir duomenų infrastruktūros bei išlaikyti dabartinę lyderystę našiosios kompiuterijos taikomųjų programų srityje. Našioji kompiuterija – tai pagrindinė Europos ekonomikos skaitmeninės pertvarkos technologija,
  potencialiai suteikianti galimybių
  daugeliui tradicinių pramonės sektorių diegti naujoves kuriant didesnės vertės produktus ir paslaugas. Naudojama kartu su kitomis pažangiosiomis skaitmeninėmis technologijomis, kaip antai dirbtiniu intelektu, didžiaisiais duomenimis ir debesijos technologijomis,
  taip pat diegiama ir naudojama į žmogų orientuotu būdu ir etiškai,
  našioji kompiuterija padeda kurti novatoriškas visuomenės ir pramonės reikmėms skirtas taikomąsias programas tokiose ypatingos svarbos Europai srityse, kaip individualizuotoji medicina, orų prognozė ir klimato kaita, pažangusis ir žaliasis vystymasis ir transportas,
  moksliniai naujų medžiagų tyrimai tvarioms švarios energijos technologijoms kurti
  , vaistų kūrimas ir virtualūs bandymai, tvarus žemės ūkis arba inžinerija ir gamyba; |
| --- | --- |

(9)

Europos vadovaujantis vaidmuo duomenų ekonomikos srityje, mokslinė kompetencija ir pramonės stiprumas vis labiau priklausys nuo jos gebėjimo kurti bazines našiosios kompiuterijos technologijas, suteikti prieigą prie pasaulinio lygio superkompiuterių ir duomenų infrastruktūros bei išlaikyti dabartinę lyderystę našiosios kompiuterijos taikomųjų programų srityje. Našioji kompiuterija – tai pagrindinė Europos ekonomikos skaitmeninės pertvarkos technologija,
  potencialiai suteikianti galimybių
  daugeliui tradicinių pramonės sektorių diegti naujoves kuriant didesnės vertės produktus ir paslaugas. Naudojama kartu su kitomis pažangiosiomis skaitmeninėmis technologijomis, kaip antai dirbtiniu intelektu, didžiaisiais duomenimis ir debesijos technologijomis,
  taip pat diegiama ir naudojama į žmogų orientuotu būdu ir etiškai,
  našioji kompiuterija padeda kurti novatoriškas visuomenės ir pramonės reikmėms skirtas taikomąsias programas tokiose ypatingos svarbos Europai srityse, kaip individualizuotoji medicina, orų prognozė ir klimato kaita, pažangusis ir žaliasis vystymasis ir transportas,
  moksliniai naujų medžiagų tyrimai tvarioms švarios energijos technologijoms kurti
  , vaistų kūrimas ir virtualūs bandymai, tvarus žemės ūkis arba inžinerija ir gamyba;

Pakeitimas 5

Pasiūlymas dėl reglamento

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (10) | našioji kompiuterija – tai strateginis politikos formavimo išteklius, kurį pasitelkiant sukuriamos taikomosios programos, kurių paskirtis – padėti suprasti ir kurti veiksmingus daugelio sudėtingų visuotinių problemų sprendimus ir valdyti krizes. Našiąja kompiuterija prisidedama prie pagrindinių politikos sričių, kaip antai Europos žaliojo kurso, pagal kurį numatomi modeliai ir įrankiai siekiant paversti vis daugėjančias sudėtingas aplinkos problemas socialinių inovacijų ir ekonomikos augimo galimybėmis. Pavyzdys – iniciatyva „Tikslas – Žemė“, paskelbta 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso ir 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatuose dėl Europos duomenų strategijos ir dėl Europos skaitmeninės ateities formavimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(10)

našioji kompiuterija – tai strateginis politikos formavimo išteklius, kurį pasitelkiant sukuriamos taikomosios programos, kurių paskirtis – padėti suprasti ir kurti veiksmingus daugelio sudėtingų visuotinių problemų sprendimus ir valdyti krizes. Našiąja kompiuterija prisidedama prie pagrindinių politikos sričių, kaip antai Europos žaliojo kurso, pagal kurį numatomi modeliai ir įrankiai siekiant paversti vis daugėjančias sudėtingas aplinkos problemas socialinių inovacijų ir ekonomikos augimo galimybėmis. Pavyzdys – iniciatyva „Tikslas – Žemė“, paskelbta 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso ir 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatuose dėl Europos duomenų strategijos ir dėl Europos skaitmeninės ateities formavimo;

| (10) | našioji kompiuterija – tai strateginis politikos formavimo išteklius, kurį pasitelkiant sukuriamos taikomosios programos, kurių paskirtis – padėti suprasti ir kurti veiksmingus daugelio sudėtingų visuotinių problemų sprendimus ir valdyti krizes. Našiąja kompiuterija prisidedama prie pagrindinių politikos sričių, kaip antai Europos žaliojo kurso, pagal kurį numatomi modeliai ir įrankiai siekiant paversti vis daugėjančias sudėtingas aplinkos problemas socialinių inovacijų ir
  tvaraus
  ekonomikos augimo galimybėmis. Pavyzdys – iniciatyva „Tikslas – Žemė“, paskelbta 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso ir 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatuose dėl Europos duomenų strategijos ir dėl Europos skaitmeninės ateities formavimo
  . Itin našios kompiuterinės sistemos – tai strateginis turtas siekiant apsaugoti Sąjungos inovacijų pajėgumus ir strateginį savarankiškumą ir skatinti ekonomikos augimą; |
| --- | --- |

(10)

našioji kompiuterija – tai strateginis politikos formavimo išteklius, kurį pasitelkiant sukuriamos taikomosios programos, kurių paskirtis – padėti suprasti ir kurti veiksmingus daugelio sudėtingų visuotinių problemų sprendimus ir valdyti krizes. Našiąja kompiuterija prisidedama prie pagrindinių politikos sričių, kaip antai Europos žaliojo kurso, pagal kurį numatomi modeliai ir įrankiai siekiant paversti vis daugėjančias sudėtingas aplinkos problemas socialinių inovacijų ir
  tvaraus
  ekonomikos augimo galimybėmis. Pavyzdys – iniciatyva „Tikslas – Žemė“, paskelbta 2019 m. gruodžio 11 d. Komisijos komunikate dėl Europos žaliojo kurso ir 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikatuose dėl Europos duomenų strategijos ir dėl Europos skaitmeninės ateities formavimo
  . Itin našios kompiuterinės sistemos – tai strateginis turtas siekiant apsaugoti Sąjungos inovacijų pajėgumus ir strateginį savarankiškumą ir skatinti ekonomikos augimą;

Pakeitimas 6

Pasiūlymas dėl reglamento

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (11) | iš pasaulinių įvykių, kaip antai COVID-19 pandemijos, matyti, kaip svarbu investuoti į našiąją kompiuteriją ir su sveikata susijusio modeliavimo platformas ir įrankius, nes jie atlieka svarbų vaidmenį kovojant su pandemija, juos neretai taikant kartu su kitomis skaitmeninėmis technologijomis, kaip antai didžiaisiais duomenimis ir dirbtiniu intelektu. Našioji kompiuterija naudojama siekiant paspartinti gydymo būdų nustatymą ir sukūrimą, nuspėti viruso plitimą, padėti planuoti medicinos reikmenų ir išteklių paskirstymą ir modeliuoti atsigavimo po epidemijos priemones siekiant įvertinti įvairius scenarijus. Našiosios kompiuterijos modeliavimo platformos ir įrankiai yra ypatingos svarbos priemonės kovojant su dabartine ir būsimomis pandemijomis ir atliks svarbų vaidmenį sveikatos ir
  individualizuotosios
  medicinos
  srityse
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(11)

iš pasaulinių įvykių, kaip antai COVID-19 pandemijos, matyti, kaip svarbu investuoti į našiąją kompiuteriją ir su sveikata susijusio modeliavimo platformas ir įrankius, nes jie atlieka svarbų vaidmenį kovojant su pandemija, juos neretai taikant kartu su kitomis skaitmeninėmis technologijomis, kaip antai didžiaisiais duomenimis ir dirbtiniu intelektu. Našioji kompiuterija naudojama siekiant paspartinti gydymo būdų nustatymą ir sukūrimą, nuspėti viruso plitimą, padėti planuoti medicinos reikmenų ir išteklių paskirstymą ir modeliuoti atsigavimo po epidemijos priemones siekiant įvertinti įvairius scenarijus. Našiosios kompiuterijos modeliavimo platformos ir įrankiai yra ypatingos svarbos priemonės kovojant su dabartine ir būsimomis pandemijomis ir atliks svarbų vaidmenį sveikatos ir
  individualizuotosios
  medicinos
  srityse
  ;

| (11) | iš pasaulinių įvykių, kaip antai COVID-19 pandemijos, matyti, kaip svarbu investuoti į našiąją kompiuteriją ir su sveikata susijusio modeliavimo platformas ir įrankius, nes jie atlieka svarbų vaidmenį kovojant su pandemija, juos neretai taikant kartu su kitomis skaitmeninėmis technologijomis, kaip antai didžiaisiais duomenimis ir dirbtiniu intelektu
  , taip pat kompiuteriniu modeliavimu ir simuliacija
  . Našioji kompiuterija naudojama siekiant paspartinti
  svarbiausių farmacijos sektoriaus suderamųjų dalių ir
  gydymo būdų nustatymą ir sukūrimą, nuspėti viruso plitimą, padėti planuoti medicinos reikmenų ir išteklių paskirstymą ir modeliuoti atsigavimo po epidemijos priemones siekiant įvertinti įvairius scenarijus. Našiosios kompiuterijos modeliavimo platformos ir įrankiai yra ypatingos svarbos priemonės kovojant su dabartine ir būsimomis pandemijomis ir atliks svarbų vaidmenį sveikatos
  sektoriuje, nes jie suteikia galimybę išbandyti naujų prevencinių strategijų saugumą, veiksmingumą
  ir
  rezultatyvumą, optimizuoti automatizuotą diagnostikos modeliavimą, vaistus ir
  medicinos
  priemones. Taip pat svarbu užtikrinti našiosios kompiuterijos, dirbtinio intelekto (įskaitant mašinų ir gilųjį mokymąsi), didžiųjų duomenų, našiosios duomenų analizės ir debesijos konvergenciją, nes pagrindiniai ekonomikos sektoriai, kuriuose remiamasi našiąja kompiuterija, apima gamybos, sveikatos priežiūros ir farmacijos sektorius; |
| --- | --- |

(11)

iš pasaulinių įvykių, kaip antai COVID-19 pandemijos, matyti, kaip svarbu investuoti į našiąją kompiuteriją ir su sveikata susijusio modeliavimo platformas ir įrankius, nes jie atlieka svarbų vaidmenį kovojant su pandemija, juos neretai taikant kartu su kitomis skaitmeninėmis technologijomis, kaip antai didžiaisiais duomenimis ir dirbtiniu intelektu
  , taip pat kompiuteriniu modeliavimu ir simuliacija
  . Našioji kompiuterija naudojama siekiant paspartinti
  svarbiausių farmacijos sektoriaus suderamųjų dalių ir
  gydymo būdų nustatymą ir sukūrimą, nuspėti viruso plitimą, padėti planuoti medicinos reikmenų ir išteklių paskirstymą ir modeliuoti atsigavimo po epidemijos priemones siekiant įvertinti įvairius scenarijus. Našiosios kompiuterijos modeliavimo platformos ir įrankiai yra ypatingos svarbos priemonės kovojant su dabartine ir būsimomis pandemijomis ir atliks svarbų vaidmenį sveikatos
  sektoriuje, nes jie suteikia galimybę išbandyti naujų prevencinių strategijų saugumą, veiksmingumą
  ir
  rezultatyvumą, optimizuoti automatizuotą diagnostikos modeliavimą, vaistus ir
  medicinos
  priemones. Taip pat svarbu užtikrinti našiosios kompiuterijos, dirbtinio intelekto (įskaitant mašinų ir gilųjį mokymąsi), didžiųjų duomenų, našiosios duomenų analizės ir debesijos konvergenciją, nes pagrindiniai ekonomikos sektoriai, kuriuose remiamasi našiąja kompiuterija, apima gamybos, sveikatos priežiūros ir farmacijos sektorius;

Pakeitimas 7

Pasiūlymas dėl reglamento

14 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (14) | siekiant aprūpinti Sąjungą tokiais kompiuterijos pajėgumais, kad ji ir toliau galėtų pirmauti mokslinių tyrimų ir pramonės pajėgumų srityse, valstybių narių investicijos į našiąją kompiuteriją ir kvantinę kompiuteriją turėtų būti koordinuojamos, o našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų diegimas pramonėje ir rinkoje turėtų būti intensyvinamas ir viešajame, ir privačiajame sektoriuje. Sąjunga turėtų veiksmingiau užtikrinti technologinės plėtros virsmą į paklausą orientuotomis ir naudojimu grindžiamomis aukščiausios kokybės Europos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos sistemomis, veiksmingai susiejant technologijų tiekimą, bendrą projektavimą, kuriame dalyvautų naudotojai, ir bendrą pasaulinio lygio sistemų pirkimą ir sukuriant pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų ir taikomųjų programų ekosistemą. Kartu Sąjunga turėtų užtikrinti galimybę savo tiekimo pramonei pasinaudoti tokiomis investicijomis, sudarant sąlygas jas diegti didelės apimties ir besiformuojančiose taikomosiose srityse,
  tokiose kaip individualizuotoji medicina, klimato kaita, susietasis ir automatizuotas judumas
  ,
  ar kitose pirmaujančiose rinkose
  , kurios yra grindžiamos dirbtiniu intelektu, blokų grandinės technologijomis, tinklo paribio kompiuterija ar, apskritai, Europos pramonės skaitmeninimu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14)

siekiant aprūpinti Sąjungą tokiais kompiuterijos pajėgumais, kad ji ir toliau galėtų pirmauti mokslinių tyrimų ir pramonės pajėgumų srityse, valstybių narių investicijos į našiąją kompiuteriją ir kvantinę kompiuteriją turėtų būti koordinuojamos, o našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų diegimas pramonėje ir rinkoje turėtų būti intensyvinamas ir viešajame, ir privačiajame sektoriuje. Sąjunga turėtų veiksmingiau užtikrinti technologinės plėtros virsmą į paklausą orientuotomis ir naudojimu grindžiamomis aukščiausios kokybės Europos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos sistemomis, veiksmingai susiejant technologijų tiekimą, bendrą projektavimą, kuriame dalyvautų naudotojai, ir bendrą pasaulinio lygio sistemų pirkimą ir sukuriant pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų ir taikomųjų programų ekosistemą. Kartu Sąjunga turėtų užtikrinti galimybę savo tiekimo pramonei pasinaudoti tokiomis investicijomis, sudarant sąlygas jas diegti didelės apimties ir besiformuojančiose taikomosiose srityse,
  tokiose kaip individualizuotoji medicina, klimato kaita, susietasis ir automatizuotas judumas
  ,
  ar kitose pirmaujančiose rinkose
  , kurios yra grindžiamos dirbtiniu intelektu, blokų grandinės technologijomis, tinklo paribio kompiuterija ar, apskritai, Europos pramonės skaitmeninimu;

| (14) | siekiant aprūpinti Sąjungą tokiais kompiuterijos pajėgumais, kad ji ir toliau galėtų pirmauti mokslinių tyrimų ir pramonės pajėgumų srityse, valstybių narių investicijos į našiąją kompiuteriją ir kvantinę kompiuteriją turėtų būti koordinuojamos, o našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų diegimas pramonėje ir rinkoje turėtų būti intensyvinamas ir viešajame, ir privačiajame sektoriuje. Sąjunga turėtų veiksmingiau užtikrinti technologinės plėtros virsmą į paklausą orientuotomis ir naudojimu grindžiamomis aukščiausios kokybės
  ir visoje Europos paplitusiomis ir prieinamomis
  Europos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos sistemomis, veiksmingai susiejant technologijų tiekimą, bendrą projektavimą, kuriame dalyvautų naudotojai, ir bendrą
  saugių
  pasaulinio lygio sistemų pirkimą ir sukuriant pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų ir taikomųjų programų ekosistemą
  , suteikiant naudos visoms valstybėms narėms ir regionams
  . Kartu Sąjunga turėtų užtikrinti galimybę savo tiekimo pramonei pasinaudoti tokiomis investicijomis, sudarant sąlygas jas diegti didelės apimties ir besiformuojančiose taikomosiose srityse, kurios yra grindžiamos dirbtiniu intelektu,
  kompiuteriniu modeliavimu ir simuliacija
  , blokų grandinės technologijomis, tinklo paribio kompiuterija ar, apskritai, Europos pramonės skaitmeninimu; |
| --- | --- |

(14)

siekiant aprūpinti Sąjungą tokiais kompiuterijos pajėgumais, kad ji ir toliau galėtų pirmauti mokslinių tyrimų ir pramonės pajėgumų srityse, valstybių narių investicijos į našiąją kompiuteriją ir kvantinę kompiuteriją turėtų būti koordinuojamos, o našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų diegimas pramonėje ir rinkoje turėtų būti intensyvinamas ir viešajame, ir privačiajame sektoriuje. Sąjunga turėtų veiksmingiau užtikrinti technologinės plėtros virsmą į paklausą orientuotomis ir naudojimu grindžiamomis aukščiausios kokybės
  ir visoje Europos paplitusiomis ir prieinamomis
  Europos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos sistemomis, veiksmingai susiejant technologijų tiekimą, bendrą projektavimą, kuriame dalyvautų naudotojai, ir bendrą
  saugių
  pasaulinio lygio sistemų pirkimą ir sukuriant pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų ir taikomųjų programų ekosistemą
  , suteikiant naudos visoms valstybėms narėms ir regionams
  . Kartu Sąjunga turėtų užtikrinti galimybę savo tiekimo pramonei pasinaudoti tokiomis investicijomis, sudarant sąlygas jas diegti didelės apimties ir besiformuojančiose taikomosiose srityse, kurios yra grindžiamos dirbtiniu intelektu,
  kompiuteriniu modeliavimu ir simuliacija
  , blokų grandinės technologijomis, tinklo paribio kompiuterija ar, apskritai, Europos pramonės skaitmeninimu;

Pakeitimas 8

Pasiūlymas dėl reglamento

14 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (14a) | siekiant sukurti, atnaujinti ir įgyvendinti naujas mažo galingumo ir labai efektyviai energiją vartojančias Europos pasaulinio lygio ir novatoriškas superkompiuterių ekosistemas, technologijas ir aparatinės įrangos sistemas, būtina didžiulė mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos apimtis bei didžiuliai ištekliai. Sąveikaudama su kitomis Europos partnerystėmis ir iniciatyvomis, Bendroji įmonė turi geras galimybes parengti strateginius veiksmų planus ir mokslinių tyrimų bei investicijų planus, kurie padėtų stiprinti Europos elektronikos ir įterptųjų sistemų vertės grandinę, siekiant išplėsti Europos pramonės pozicijas, spręsti pagrindinius technologinius, saugumo ir visuomenės uždavinius ir sukurti pažangius Europos aparatinės įrangos projektavimo pajėgumus bei gamybos priemones; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(14a)

siekiant sukurti, atnaujinti ir įgyvendinti naujas mažo galingumo ir labai efektyviai energiją vartojančias Europos pasaulinio lygio ir novatoriškas superkompiuterių ekosistemas, technologijas ir aparatinės įrangos sistemas, būtina didžiulė mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos apimtis bei didžiuliai ištekliai. Sąveikaudama su kitomis Europos partnerystėmis ir iniciatyvomis, Bendroji įmonė turi geras galimybes parengti strateginius veiksmų planus ir mokslinių tyrimų bei investicijų planus, kurie padėtų stiprinti Europos elektronikos ir įterptųjų sistemų vertės grandinę, siekiant išplėsti Europos pramonės pozicijas, spręsti pagrindinius technologinius, saugumo ir visuomenės uždavinius ir sukurti pažangius Europos aparatinės įrangos projektavimo pajėgumus bei gamybos priemones;

Pakeitimas 9

Pasiūlymas dėl reglamento

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (15) | Sąjungai
  ir jos
  valstybėms narėms siekiant
  technologinio savarankiškumo bazinių skaitmeninių technologijų, kaip
  antai našiosios kompiuterijos
  ir
  kvantinės kompiuterijos
  srityse,
  jos
  turėtų investuoti į naujos kartos mažos vartojamosios galios superkompiuterių technologijas, novatorišką programinę įrangą ir pažangiąsias superkompiuterių sistemas,
  susijusias su
  eksalygmens ir eksalygmenį
  pranokstančia kompiuterija
  ir
  kvantine kompiuterija
  , taip pat
  su novatoriškomis superkompiuterių
  ir duomenų
  taikomosiomis programomis medicinos
  ,
  aplinkos, gamybos
  ir
  inžinerijos srityse
  . Tai turėtų sudaryti sąlygas Europos tiekimo pramonei klestėti daugelyje įvairių bazinių technologijų ir taikomųjų programų srityse, apimančiose ne tik našiąją kompiuteriją ir kvantinę kompiuteriją, ir ilgainiui tiekti tokias technologijas didesnėms IRT rinkoms. Taip būtų remiama ir našiosios kompiuterijos, ir kvantinės kompiuterijos mokslo ir naudotojų pramonė, kad joje įvyktų skaitmeninė pertvarka ir padidėtų jos inovacijų potencialas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15)

Sąjungai
  ir jos
  valstybėms narėms siekiant
  technologinio savarankiškumo bazinių skaitmeninių technologijų, kaip
  antai našiosios kompiuterijos
  ir
  kvantinės kompiuterijos
  srityse,
  jos
  turėtų investuoti į naujos kartos mažos vartojamosios galios superkompiuterių technologijas, novatorišką programinę įrangą ir pažangiąsias superkompiuterių sistemas,
  susijusias su
  eksalygmens ir eksalygmenį
  pranokstančia kompiuterija
  ir
  kvantine kompiuterija
  , taip pat
  su novatoriškomis superkompiuterių
  ir duomenų
  taikomosiomis programomis medicinos
  ,
  aplinkos, gamybos
  ir
  inžinerijos srityse
  . Tai turėtų sudaryti sąlygas Europos tiekimo pramonei klestėti daugelyje įvairių bazinių technologijų ir taikomųjų programų srityse, apimančiose ne tik našiąją kompiuteriją ir kvantinę kompiuteriją, ir ilgainiui tiekti tokias technologijas didesnėms IRT rinkoms. Taip būtų remiama ir našiosios kompiuterijos, ir kvantinės kompiuterijos mokslo ir naudotojų pramonė, kad joje įvyktų skaitmeninė pertvarka ir padidėtų jos inovacijų potencialas;

| (15) | Sąjunga
  ir jos
  valstybės narės, norėdamos pasiekti strateginio
  technologinio savarankiškumo
  , kartu išsaugant atvirą ekonomiką tokių
  bazinių skaitmeninių technologijų kaip
  našioji kompiuterija
  ir
  kvantinė kompiuterija
  srityse, turėtų investuoti į naujos kartos mažos vartojamosios galios
  ir efektyviai energiją ir išteklius vartojančių
  superkompiuterių technologijas, novatorišką programinę įrangą ir pažangiąsias superkompiuterių sistemas,
  skirtas
  eksalygmens ir eksalygmenį
  pranokstančiai kompiuterijai
  ir
  kvantinei kompiuterijai, įskaitant privatumą užtikrinančias skaičiavimo technologijas
  , taip pat
  novatoriškoms superkompiuterių ir duomenų taikmenoms. Našioji kompiuterija ir duomenų valdymas turėtų būti aktyviai remiami visose mokslinių tyrimų srityse, įskaitant socialinius ir humanitarinius mokslus. Investicijos reikalingos siekiant plėtoti atitinkamas kompetencijas
  . Tai turėtų sudaryti sąlygas Europos tiekimo pramonei klestėti daugelyje įvairių bazinių technologijų ir taikomųjų programų srityse, apimančiose ne tik našiąją kompiuteriją ir kvantinę kompiuteriją, ir ilgainiui tiekti tokias technologijas didesnėms IRT rinkoms. Taip būtų remiama ir našiosios kompiuterijos, ir kvantinės kompiuterijos mokslo ir naudotojų pramonė, kad joje įvyktų skaitmeninė pertvarka ir padidėtų jos inovacijų potencialas; |
| --- | --- |

(15)

Sąjunga
  ir jos
  valstybės narės, norėdamos pasiekti strateginio
  technologinio savarankiškumo
  , kartu išsaugant atvirą ekonomiką tokių
  bazinių skaitmeninių technologijų kaip
  našioji kompiuterija
  ir
  kvantinė kompiuterija
  srityse, turėtų investuoti į naujos kartos mažos vartojamosios galios
  ir efektyviai energiją ir išteklius vartojančių
  superkompiuterių technologijas, novatorišką programinę įrangą ir pažangiąsias superkompiuterių sistemas,
  skirtas
  eksalygmens ir eksalygmenį
  pranokstančiai kompiuterijai
  ir
  kvantinei kompiuterijai, įskaitant privatumą užtikrinančias skaičiavimo technologijas
  , taip pat
  novatoriškoms superkompiuterių ir duomenų taikmenoms. Našioji kompiuterija ir duomenų valdymas turėtų būti aktyviai remiami visose mokslinių tyrimų srityse, įskaitant socialinius ir humanitarinius mokslus. Investicijos reikalingos siekiant plėtoti atitinkamas kompetencijas
  . Tai turėtų sudaryti sąlygas Europos tiekimo pramonei klestėti daugelyje įvairių bazinių technologijų ir taikomųjų programų srityse, apimančiose ne tik našiąją kompiuteriją ir kvantinę kompiuteriją, ir ilgainiui tiekti tokias technologijas didesnėms IRT rinkoms. Taip būtų remiama ir našiosios kompiuterijos, ir kvantinės kompiuterijos mokslo ir naudotojų pramonė, kad joje įvyktų skaitmeninė pertvarka ir padidėtų jos inovacijų potencialas;

Pakeitimas 10

Pasiūlymas dėl reglamento

15 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (15a) | siekiant sukurti tvirtą kvantinės kompiuterijos ekosistemą Sąjungoje būtina investuoti į aparatinės įrangos algoritmų kūrimą neuroniniams tinklams, įvesties-išvesties duomenų kodavimo standartizavimą ir naudojantis debesijos paslaugomis palengvinti prieigą galutiniams naudotojams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(15a)

siekiant sukurti tvirtą kvantinės kompiuterijos ekosistemą Sąjungoje būtina investuoti į aparatinės įrangos algoritmų kūrimą neuroniniams tinklams, įvesties-išvesties duomenų kodavimo standartizavimą ir naudojantis debesijos paslaugomis palengvinti prieigą galutiniams naudotojams;

Pakeitimas 11

Pasiūlymas dėl reglamento

16 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (16) | norint įgyvendinti Sąjungos ir jos valstybių narių siekį skaitmeninėje
  ekonomikoje
  užsitikrinti pirmaujantį vaidmenį ir strateginį savarankiškumą, būtina siekti bendros strateginės ES vizijos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse. Tikslas būtų Europoje sukurti geriausią pasaulyje hipersusietą, sietinę ir saugią našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros ekosistemą bei gebėti gaminti novatoriškas ir konkurencingas našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos sistemas, veikiančias tiekimo grandinėje,
  kurioje bus užtikrinamos sudedamosios dalys
  ,
  technologijos
  ir
  žinios
  ribojant sutrikimų riziką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(16)

norint įgyvendinti Sąjungos ir jos valstybių narių siekį skaitmeninėje
  ekonomikoje
  užsitikrinti pirmaujantį vaidmenį ir strateginį savarankiškumą, būtina siekti bendros strateginės ES vizijos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse. Tikslas būtų Europoje sukurti geriausią pasaulyje hipersusietą, sietinę ir saugią našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros ekosistemą bei gebėti gaminti novatoriškas ir konkurencingas našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos sistemas, veikiančias tiekimo grandinėje,
  kurioje bus užtikrinamos sudedamosios dalys
  ,
  technologijos
  ir
  žinios
  ribojant sutrikimų riziką;

| (16) | norint įgyvendinti Sąjungos ir jos valstybių narių siekį skaitmeninėje
  pertvarkoje
  užsitikrinti pirmaujantį vaidmenį ir strateginį savarankiškumą
  , kartu išlaikant atvirą ekonomiką
  , būtina siekti bendros strateginės ES vizijos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse
  ir užtikrinti perėjimą nuo į modeliavimą orientuotos našiosios kompiuterijos prie integruotosios našiosios kompiuterijos visoje IT infrastruktūroje, įskaitant kitas ekosistemas, kaip antai didžiųjų duomenų, dirbtinio intelekto ir daiktų intelekto
  . Tikslas būtų Europoje sukurti geriausią pasaulyje hipersusietą, sietinę ir saugią našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros ekosistemą bei gebėti gaminti novatoriškas ir konkurencingas našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos sistemas, veikiančias
  atsparioje ir atsakingoje
  tiekimo grandinėje,
  užtikrinant galimybes gauti sudedamąsias dalis
  ,
  technologijas
  ir
  žinias
  ribojant sutrikimų riziką
  , kartu apsaugant žmones ir aplinką
  ; |
| --- | --- |

(16)

norint įgyvendinti Sąjungos ir jos valstybių narių siekį skaitmeninėje
  pertvarkoje
  užsitikrinti pirmaujantį vaidmenį ir strateginį savarankiškumą
  , kartu išlaikant atvirą ekonomiką
  , būtina siekti bendros strateginės ES vizijos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse
  ir užtikrinti perėjimą nuo į modeliavimą orientuotos našiosios kompiuterijos prie integruotosios našiosios kompiuterijos visoje IT infrastruktūroje, įskaitant kitas ekosistemas, kaip antai didžiųjų duomenų, dirbtinio intelekto ir daiktų intelekto
  . Tikslas būtų Europoje sukurti geriausią pasaulyje hipersusietą, sietinę ir saugią našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros ekosistemą bei gebėti gaminti novatoriškas ir konkurencingas našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos sistemas, veikiančias
  atsparioje ir atsakingoje
  tiekimo grandinėje,
  užtikrinant galimybes gauti sudedamąsias dalis
  ,
  technologijas
  ir
  žinias
  ribojant sutrikimų riziką
  , kartu apsaugant žmones ir aplinką
  ;

Pakeitimas 12

Pasiūlymas dėl reglamento

17 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (17) | Bendroji įmonė yra geriausia priemonė, kurią naudojant galima įgyvendinti ES strateginę viziją našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse, užtikrinant, kad Sąjunga turėtų pasaulinio lygio superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos ir duomenų pajėgumus, atitinkančius jos ekonominį potencialą ir Europos naudotojų poreikius, ir kartu turėtų strateginį savarankiškumą ypatingos svarbos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų srityse. Bendroji įmonė yra
  geriausia priemonė
  pašalinti esamus apribojimus, kaip aprašyta kartu su šiuo reglamentu teikiamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, kartu užtikrinant
  didžiausią
  poveikį ekonomikai, visuomenei ir aplinkai ir
  kuo geriau
  apsaugant Sąjungos interesus našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse. Ji gali sutelkti Sąjungos, valstybių narių ir programos „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programos ar Europos infrastruktūros tinklų priemonės asocijuotųjų šalių išteklius ir privačiojo sektoriaus išteklius. Ji gali įgyvendinti viešųjų pirkimų sistemą ir eksploatuoti pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos sistemas. Ji gali vykdyti mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, skirtas kurti Europos technologijas ir toliau jas integruoti į pasaulinio lygio superkompiuterių sistemas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(17)

Bendroji įmonė yra geriausia priemonė, kurią naudojant galima įgyvendinti ES strateginę viziją našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse, užtikrinant, kad Sąjunga turėtų pasaulinio lygio superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos ir duomenų pajėgumus, atitinkančius jos ekonominį potencialą ir Europos naudotojų poreikius, ir kartu turėtų strateginį savarankiškumą ypatingos svarbos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų srityse. Bendroji įmonė yra
  geriausia priemonė
  pašalinti esamus apribojimus, kaip aprašyta kartu su šiuo reglamentu teikiamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, kartu užtikrinant
  didžiausią
  poveikį ekonomikai, visuomenei ir aplinkai ir
  kuo geriau
  apsaugant Sąjungos interesus našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse. Ji gali sutelkti Sąjungos, valstybių narių ir programos „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programos ar Europos infrastruktūros tinklų priemonės asocijuotųjų šalių išteklius ir privačiojo sektoriaus išteklius. Ji gali įgyvendinti viešųjų pirkimų sistemą ir eksploatuoti pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos sistemas. Ji gali vykdyti mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, skirtas kurti Europos technologijas ir toliau jas integruoti į pasaulinio lygio superkompiuterių sistemas;

| (17) | Bendroji įmonė yra geriausia
  turima
  priemonė, kurią naudojant galima įgyvendinti ES strateginę viziją našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse, užtikrinant, kad Sąjunga turėtų pasaulinio lygio superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos ir duomenų pajėgumus, atitinkančius jos ekonominį potencialą ir Europos naudotojų poreikius, ir kartu turėtų strateginį savarankiškumą ypatingos svarbos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų srityse
  , kartu išsaugant atvirą ekonomiką
  . Bendroji įmonė yra
  viena iš geriausių priemonių, padedanti
  pašalinti esamus apribojimus, kaip aprašyta kartu su šiuo reglamentu teikiamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, kartu užtikrinant
  didelį
  poveikį ekonomikai, visuomenei ir aplinkai ir
  geriausiai
  apsaugant Sąjungos interesus našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse
  , jeigu ji bus tinkamai finansuojama, plėtojama ir įgyvendinama
  . Ji gali sutelkti Sąjungos, valstybių narių ir programos „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programos ar Europos infrastruktūros tinklų priemonės asocijuotųjų šalių išteklius ir privačiojo sektoriaus išteklius. Ji gali įgyvendinti viešųjų pirkimų sistemą ir eksploatuoti pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos sistemas. Ji gali vykdyti mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, skirtas kurti Europos technologijas ir toliau jas integruoti į pasaulinio lygio superkompiuterių sistemas; |
| --- | --- |

(17)

Bendroji įmonė yra geriausia
  turima
  priemonė, kurią naudojant galima įgyvendinti ES strateginę viziją našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse, užtikrinant, kad Sąjunga turėtų pasaulinio lygio superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos ir duomenų pajėgumus, atitinkančius jos ekonominį potencialą ir Europos naudotojų poreikius, ir kartu turėtų strateginį savarankiškumą ypatingos svarbos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų srityse
  , kartu išsaugant atvirą ekonomiką
  . Bendroji įmonė yra
  viena iš geriausių priemonių, padedanti
  pašalinti esamus apribojimus, kaip aprašyta kartu su šiuo reglamentu teikiamame Komisijos tarnybų darbiniame dokumente, kartu užtikrinant
  didelį
  poveikį ekonomikai, visuomenei ir aplinkai ir
  geriausiai
  apsaugant Sąjungos interesus našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse
  , jeigu ji bus tinkamai finansuojama, plėtojama ir įgyvendinama
  . Ji gali sutelkti Sąjungos, valstybių narių ir programos „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programos ar Europos infrastruktūros tinklų priemonės asocijuotųjų šalių išteklius ir privačiojo sektoriaus išteklius. Ji gali įgyvendinti viešųjų pirkimų sistemą ir eksploatuoti pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos sistemas. Ji gali vykdyti mokslinių tyrimų ir inovacijų programas, skirtas kurti Europos technologijas ir toliau jas integruoti į pasaulinio lygio superkompiuterių sistemas;

Pakeitimas 13

Pasiūlymas dėl reglamento

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (18) | Europos našiosios kompiuterijos bendroji įmonė yra programos „Europos horizontas“ instituciškai įteisintų partnerystės programų portfelio dalis; ji turėtų siekti stiprinti ES mokslinius pajėgumus kovoti su kylančiomis grėsmėmis ir ateities iššūkiais sustiprintoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje, užtikrinti į tvarumą orientuotas ES vertės grandines ir ES strateginį savarankiškumą bazinių technologijų srityse ir pramonės sektoriuose; bei paspartinti novatoriškų sprendimų, skirtų spręsti klimato, aplinkos, sveikatos ir kitas pasaulines visuomenės problemas, diegimą atsižvelgiant į Sąjungos strateginius prioritetus, be kita ko, iki 2050 m. Sąjungoje pasiekiant neutralų poveikį klimatui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(18)

Europos našiosios kompiuterijos bendroji įmonė yra programos „Europos horizontas“ instituciškai įteisintų partnerystės programų portfelio dalis; ji turėtų siekti stiprinti ES mokslinius pajėgumus kovoti su kylančiomis grėsmėmis ir ateities iššūkiais sustiprintoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje, užtikrinti į tvarumą orientuotas ES vertės grandines ir ES strateginį savarankiškumą bazinių technologijų srityse ir pramonės sektoriuose; bei paspartinti novatoriškų sprendimų, skirtų spręsti klimato, aplinkos, sveikatos ir kitas pasaulines visuomenės problemas, diegimą atsižvelgiant į Sąjungos strateginius prioritetus, be kita ko, iki 2050 m. Sąjungoje pasiekiant neutralų poveikį klimatui;

| (18) | Europos našiosios kompiuterijos bendroji įmonė yra programos „Europos horizontas“ instituciškai įteisintų partnerystės programų portfelio dalis; ji turėtų siekti stiprinti ES mokslinius pajėgumus kovoti su kylančiomis grėsmėmis ir ateities iššūkiais sustiprintoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje, užtikrinti
  aplinkos tikslus ir
  į tvarumą orientuotas ES vertės grandines ir ES strateginį savarankiškumą bazinių technologijų srityse ir pramonės sektoriuose; bei paspartinti novatoriškų sprendimų, skirtų spręsti klimato, aplinkos, sveikatos ir kitas pasaulines visuomenės problemas, diegimą atsižvelgiant į Sąjungos strateginius prioritetus, be kita ko,
  ne vėliau kaip
  iki 2050 m. Sąjungoje pasiekiant neutralų poveikį klimatui; |
| --- | --- |

(18)

Europos našiosios kompiuterijos bendroji įmonė yra programos „Europos horizontas“ instituciškai įteisintų partnerystės programų portfelio dalis; ji turėtų siekti stiprinti ES mokslinius pajėgumus kovoti su kylančiomis grėsmėmis ir ateities iššūkiais sustiprintoje Europos mokslinių tyrimų erdvėje, užtikrinti
  aplinkos tikslus ir
  į tvarumą orientuotas ES vertės grandines ir ES strateginį savarankiškumą bazinių technologijų srityse ir pramonės sektoriuose; bei paspartinti novatoriškų sprendimų, skirtų spręsti klimato, aplinkos, sveikatos ir kitas pasaulines visuomenės problemas, diegimą atsižvelgiant į Sąjungos strateginius prioritetus, be kita ko,
  ne vėliau kaip
  iki 2050 m. Sąjungoje pasiekiant neutralų poveikį klimatui;

Pakeitimas 14

Pasiūlymas dėl reglamento

19 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (19) | Bendroji įmonė turėtų būti įsteigta ir pradėti veikti ne vėliau nei 2021 m. 
  pradžioje
  ir veikti iki 2033 m. gruodžio 31 d., kad aprūpintų Sąjungą pasaulinio lygio sietine, saugia ir hipersusieta superkompiuterių infrastruktūra ir kad būtų kuriamos reikiamos technologijos, taikomosios programos ir įgūdžiai siekiant maždaug 2022–2024 m. pasiekti eksalygmens pajėgumus, o maždaug 2025–2027 m. – eksalygmenį pranokstančius pajėgumus, kartu skatinant pasaulinio lygio Europos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos inovacijų ekosistemą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(19)

Bendroji įmonė turėtų būti įsteigta ir pradėti veikti ne vėliau nei 2021 m. 
  pradžioje
  ir veikti iki 2033 m. gruodžio 31 d., kad aprūpintų Sąjungą pasaulinio lygio sietine, saugia ir hipersusieta superkompiuterių infrastruktūra ir kad būtų kuriamos reikiamos technologijos, taikomosios programos ir įgūdžiai siekiant maždaug 2022–2024 m. pasiekti eksalygmens pajėgumus, o maždaug 2025–2027 m. – eksalygmenį pranokstančius pajėgumus, kartu skatinant pasaulinio lygio Europos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos inovacijų ekosistemą;

| (19) | Bendroji įmonė turėtų būti įsteigta ir pradėti veikti ne vėliau nei 2021 m. ir veikti iki 2033 m. gruodžio 31 d., kad aprūpintų Sąjungą pasaulinio lygio sietine, saugia ir hipersusieta superkompiuterių infrastruktūra ir kad būtų kuriamos reikiamos technologijos, taikomosios programos ir įgūdžiai siekiant maždaug 2022–2024 m. pasiekti eksalygmens pajėgumus, o maždaug 2025–2027 m. – eksalygmenį pranokstančius pajėgumus, kartu skatinant pasaulinio lygio Europos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos inovacijų ekosistemą; |
| --- | --- |

(19)

Bendroji įmonė turėtų būti įsteigta ir pradėti veikti ne vėliau nei 2021 m. ir veikti iki 2033 m. gruodžio 31 d., kad aprūpintų Sąjungą pasaulinio lygio sietine, saugia ir hipersusieta superkompiuterių infrastruktūra ir kad būtų kuriamos reikiamos technologijos, taikomosios programos ir įgūdžiai siekiant maždaug 2022–2024 m. pasiekti eksalygmens pajėgumus, o maždaug 2025–2027 m. – eksalygmenį pranokstančius pajėgumus, kartu skatinant pasaulinio lygio Europos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos inovacijų ekosistemą;

Pakeitimas 15

Pasiūlymas dėl reglamento

20 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (20) | kaip Bendroji įmonė veikianti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė turėtų sutelkti finansines ir technines priemones, kurios būtinos, norint neatsilikti nuo vis spartėjančio šios srities inovacijų tempo. Taigi, Bendrosios įmonės nariai turėtų būti Sąjunga, valstybės narės ir programos „Europos horizontas“, Skaitmeninės Europos programos ar Europos infrastruktūros tinklų priemonės asocijuotosios šalys, susitariančios dėl bendros Europos iniciatyvos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse, taip pat asociacijos, atstovaujančios jas sudarantiems subjektams ir kitoms organizacijoms, kurios akivaizdžiai aktyviai
  dalyvauja
  siekiant mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų, kuriant ir naudojant našiosios kompiuterijos ar kvantinės kompiuterijos pajėgumus arba padedant pašalinti įgūdžių trūkumą ir kaupiant praktinę patirtį našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse Europoje. Bendroji įmonė turėtų būti atvira naujiems nariams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(20)

kaip Bendroji įmonė veikianti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė turėtų sutelkti finansines ir technines priemones, kurios būtinos, norint neatsilikti nuo vis spartėjančio šios srities inovacijų tempo. Taigi, Bendrosios įmonės nariai turėtų būti Sąjunga, valstybės narės ir programos „Europos horizontas“, Skaitmeninės Europos programos ar Europos infrastruktūros tinklų priemonės asocijuotosios šalys, susitariančios dėl bendros Europos iniciatyvos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse, taip pat asociacijos, atstovaujančios jas sudarantiems subjektams ir kitoms organizacijoms, kurios akivaizdžiai aktyviai
  dalyvauja
  siekiant mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų, kuriant ir naudojant našiosios kompiuterijos ar kvantinės kompiuterijos pajėgumus arba padedant pašalinti įgūdžių trūkumą ir kaupiant praktinę patirtį našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse Europoje. Bendroji įmonė turėtų būti atvira naujiems nariams;

| (20) | kaip Bendroji įmonė veikianti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė turėtų sutelkti finansines ir technines priemones, kurios būtinos, norint neatsilikti nuo vis spartėjančio šios srities inovacijų tempo
  , kartu užtikrinant, kad Bendrosios įmonės veikimas išliktų paprastas ir lankstus
  . Taigi, Bendrosios įmonės nariai turėtų būti Sąjunga, valstybės narės ir programos „Europos horizontas“, Skaitmeninės Europos programos ar Europos infrastruktūros tinklų priemonės asocijuotosios šalys, susitariančios dėl bendros Europos iniciatyvos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse, taip pat asociacijos, atstovaujančios jas sudarantiems subjektams ir kitoms organizacijoms, kurios akivaizdžiai aktyviai
  įsipareigoja
  siekiant mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų, kuriant ir naudojant našiosios kompiuterijos ar kvantinės kompiuterijos pajėgumus arba padedant pašalinti įgūdžių trūkumą ir kaupiant praktinę patirtį našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse Europoje. Bendroji įmonė turėtų būti atvira naujiems nariams.
  Naujos mokymo ir rengimo sistemos kūrimas ir tobulinimas yra labai svarbus, nes technologijos ir programinė įranga našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse nuolat keičiasi. Bendroji įmonė turėtų sudaryti palankias sąlygas remti dalyvaujančias valstybes. Siekiant kuo labiau padidinti netiesioginių veiksmų poveikį, valdant dalyvaujančių valstybių finansinius įnašus reikėtų atsižvelgti į Bendrosios įmonės ir jos trišalio modelio ypatumus; |
| --- | --- |

(20)

kaip Bendroji įmonė veikianti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystė turėtų sutelkti finansines ir technines priemones, kurios būtinos, norint neatsilikti nuo vis spartėjančio šios srities inovacijų tempo
  , kartu užtikrinant, kad Bendrosios įmonės veikimas išliktų paprastas ir lankstus
  . Taigi, Bendrosios įmonės nariai turėtų būti Sąjunga, valstybės narės ir programos „Europos horizontas“, Skaitmeninės Europos programos ar Europos infrastruktūros tinklų priemonės asocijuotosios šalys, susitariančios dėl bendros Europos iniciatyvos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse, taip pat asociacijos, atstovaujančios jas sudarantiems subjektams ir kitoms organizacijoms, kurios akivaizdžiai aktyviai
  įsipareigoja
  siekiant mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų, kuriant ir naudojant našiosios kompiuterijos ar kvantinės kompiuterijos pajėgumus arba padedant pašalinti įgūdžių trūkumą ir kaupiant praktinę patirtį našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse Europoje. Bendroji įmonė turėtų būti atvira naujiems nariams.
  Naujos mokymo ir rengimo sistemos kūrimas ir tobulinimas yra labai svarbus, nes technologijos ir programinė įranga našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos srityse nuolat keičiasi. Bendroji įmonė turėtų sudaryti palankias sąlygas remti dalyvaujančias valstybes. Siekiant kuo labiau padidinti netiesioginių veiksmų poveikį, valdant dalyvaujančių valstybių finansinius įnašus reikėtų atsižvelgti į Bendrosios įmonės ir jos trišalio modelio ypatumus;

Pakeitimas 16

Pasiūlymas dėl reglamento

25 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (25) | Bendroji įmonė turėtų nagrinėti aiškiai apibrėžtas temas, kurios akademinei bendruomenei ir apskritai Europos pramonės sektoriams, būtų naudingos, projektuojant, vystant ir naudojant naujoviškiausias našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijas, taip pat Sąjungos mastu diegiant integruotą, sietinę ir saugią tinkle sujungtą infrastruktūrą, kurios veikimas pagrįstas pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos pajėgumais, sparčiuoju ryšiu, pažangiausiomis taikomosiomis programomis ir duomenų bei programinės įrangos paslaugomis Bendrosios įmonės mokslininkams ir kitiems svarbiems naudotojams iš pramonės, įskaitant MVĮ, ir viešojo sektoriaus. Bendroji įmonė turėtų
  siekti
  kurti ir naudoti aukščiausios klasės technologijas ir infrastruktūrą
  tenkindama
  didelius Europos mokslo, pramonės ir viešojo sektorių naudotojų poreikius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25)

Bendroji įmonė turėtų nagrinėti aiškiai apibrėžtas temas, kurios akademinei bendruomenei ir apskritai Europos pramonės sektoriams, būtų naudingos, projektuojant, vystant ir naudojant naujoviškiausias našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijas, taip pat Sąjungos mastu diegiant integruotą, sietinę ir saugią tinkle sujungtą infrastruktūrą, kurios veikimas pagrįstas pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos pajėgumais, sparčiuoju ryšiu, pažangiausiomis taikomosiomis programomis ir duomenų bei programinės įrangos paslaugomis Bendrosios įmonės mokslininkams ir kitiems svarbiems naudotojams iš pramonės, įskaitant MVĮ, ir viešojo sektoriaus. Bendroji įmonė turėtų
  siekti
  kurti ir naudoti aukščiausios klasės technologijas ir infrastruktūrą
  tenkindama
  didelius Europos mokslo, pramonės ir viešojo sektorių naudotojų poreikius;

| (25) | Bendroji įmonė turėtų nagrinėti aiškiai apibrėžtas temas, kurios akademinei bendruomenei ir apskritai Europos pramonės sektoriams, būtų naudingos, projektuojant, vystant ir naudojant naujoviškiausias našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijas, taip pat Sąjungos mastu diegiant integruotą, sietinę ir saugią tinkle sujungtą infrastruktūrą, kurios veikimas pagrįstas pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos pajėgumais, sparčiuoju ryšiu, pažangiausiomis taikomosiomis programomis ir duomenų bei programinės įrangos paslaugomis Bendrosios įmonės mokslininkams ir kitiems svarbiems naudotojams iš pramonės, įskaitant MVĮ,
  startuolius bei novatoriškas įmones,
  ir viešojo sektoriaus. Bendroji įmonė turėtų
  gebėti dirbti aktyviai, paprastai ir lanksčiai, kad būtų galima
  kurti ir naudoti aukščiausios klasės technologijas ir infrastruktūrą
  bei tenkinti
  didelius Europos mokslo, pramonės ir viešojo sektorių naudotojų poreikius
  . Bendroji įmonė turėtų gerokai sumažinti MVĮ ir startualiams mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) etapu kliūtis prieigai, pvz., paslaugų įkainius, sunkią administracinę naštą ir nepakankamą informuotumą, kad būtų suteikta atviresnė prieiga prie paslaugos ir užtikrintas geresnis paskirstymas. Bendroji įmonė turėtų parengti aiškių ir paprastų, Sąjungos teisės aktus atitinkančių taisyklių rinkinį, visų pirma dėl intelektinės nuosavybės, atsakomybės ar nepiniginių įnašų į papildomą veiklą, siekiant padidinti patrauklumą visiems suinteresuotiesiems subjektams, visų pirma pramonei ir MVĮ; |
| --- | --- |

(25)

Bendroji įmonė turėtų nagrinėti aiškiai apibrėžtas temas, kurios akademinei bendruomenei ir apskritai Europos pramonės sektoriams, būtų naudingos, projektuojant, vystant ir naudojant naujoviškiausias našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijas, taip pat Sąjungos mastu diegiant integruotą, sietinę ir saugią tinkle sujungtą infrastruktūrą, kurios veikimas pagrįstas pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos pajėgumais, sparčiuoju ryšiu, pažangiausiomis taikomosiomis programomis ir duomenų bei programinės įrangos paslaugomis Bendrosios įmonės mokslininkams ir kitiems svarbiems naudotojams iš pramonės, įskaitant MVĮ,
  startuolius bei novatoriškas įmones,
  ir viešojo sektoriaus. Bendroji įmonė turėtų
  gebėti dirbti aktyviai, paprastai ir lanksčiai, kad būtų galima
  kurti ir naudoti aukščiausios klasės technologijas ir infrastruktūrą
  bei tenkinti
  didelius Europos mokslo, pramonės ir viešojo sektorių naudotojų poreikius
  . Bendroji įmonė turėtų gerokai sumažinti MVĮ ir startualiams mokslinių tyrimų ir plėtros (MTP) etapu kliūtis prieigai, pvz., paslaugų įkainius, sunkią administracinę naštą ir nepakankamą informuotumą, kad būtų suteikta atviresnė prieiga prie paslaugos ir užtikrintas geresnis paskirstymas. Bendroji įmonė turėtų parengti aiškių ir paprastų, Sąjungos teisės aktus atitinkančių taisyklių rinkinį, visų pirma dėl intelektinės nuosavybės, atsakomybės ar nepiniginių įnašų į papildomą veiklą, siekiant padidinti patrauklumą visiems suinteresuotiesiems subjektams, visų pirma pramonei ir MVĮ;

Pakeitimas 17

Pasiūlymas dėl reglamento

25 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (25a) | Bendroji įmonė turėtų būti suskirstyta į septynis ramsčius – vieną administracinį ir šešis techninius. Infrastruktūros ramstis, kuris yra superkompiuterių paslaugų susiejimo ramsčio dalis ir naudojimosi bei įgūdžių plėtojimo ramstis, turėtų būti finansuojami pagal Skaitmeninės Europos programą. Likusi superkompiuterių paslaugų susiejimo ramsčio veikla, įskaitant sąsają su Sąjungos bendromis Europos duomenų erdvėmis ir saugia debesijos infrastruktūra, turėtų būti finansuojama pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę. Technologijos, taikomosios programos ir tarptautinio bendradarbiavimo ramsčiai turėtų būti finansuojami pagal bendrąją programą „Europos horizontas“; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(25a)

Bendroji įmonė turėtų būti suskirstyta į septynis ramsčius – vieną administracinį ir šešis techninius. Infrastruktūros ramstis, kuris yra superkompiuterių paslaugų susiejimo ramsčio dalis ir naudojimosi bei įgūdžių plėtojimo ramstis, turėtų būti finansuojami pagal Skaitmeninės Europos programą. Likusi superkompiuterių paslaugų susiejimo ramsčio veikla, įskaitant sąsają su Sąjungos bendromis Europos duomenų erdvėmis ir saugia debesijos infrastruktūra, turėtų būti finansuojama pagal Europos infrastruktūros tinklų priemonę. Technologijos, taikomosios programos ir tarptautinio bendradarbiavimo ramsčiai turėtų būti finansuojami pagal bendrąją programą „Europos horizontas“;

Pakeitimas 18

Pasiūlymas dėl reglamento

26 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (26) | Bendroji
  įmonė turėtų padėti sumažinti specialių įgūdžių visoje Sąjungoje trūkumą,
  imdamasi informuotumo didinimo priemonių
  ir padėdama kaupti naujas žinias ir stiprinti žmogiškąjį kapitalą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26)

Bendroji
  įmonė turėtų padėti sumažinti specialių įgūdžių visoje Sąjungoje trūkumą,
  imdamasi informuotumo didinimo priemonių
  ir padėdama kaupti naujas žinias ir stiprinti žmogiškąjį kapitalą;

| (26) | kadangi įgūdžių trūkumas yra pagrindinė kliūtis norint pasinaudoti mokslinių tyrimų ir inovacijų infrastruktūra, daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas bei skaitmeninimą, bei naudotis našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijomis, Bendroji
  įmonė turėtų
  aktyviai
  padėti sumažinti specialių įgūdžių visoje Sąjungoje trūkumą
  keliant kvalifikaciją ir perkvalifikuojant ir patvirtinant priemones
  ,
  skirtas lyčių pusiausvyrai didinti
  ir
  atsižvelgti į lyčių aspektą, kartu pritraukdama ir išlaikydama geriausius talentus. Ji turėtų to siekti
  padėdama kaupti naujas žinias ir stiprinti žmogiškąjį kapitalą
  , vykdydama informuotumo didinimo kampanijas ir skatindama švietimo bei sklaidos veiklą, dalyvaujant akademiniams, mokslo ir žinių tinklams, socialiniams ir ekonominiams partneriams, žiniasklaidai, pramonės ir MVĮ organizacijoms ir kitiems subjektams, kartu neleisdama, kad algoritmuose, produktuose ar jos veiklos rezultate padarytose išvadose atsirastų bet kokio pobūdžio šališkumas, ypač lyties ir rasės atžvilgiu. Visa tai turėtų būti koordinuotų pastangų siekiant informuoti potencialius vartotojus apie galimybes, kurias teikia našioji kompiuterija ir kvantinė kompiuterija, dalis. Taip pat reikia stiprinti gebėjimus pagal šį reglamentą vykdomų viešųjų pirkimų srityje; |
| --- | --- |

(26)

kadangi įgūdžių trūkumas yra pagrindinė kliūtis norint pasinaudoti mokslinių tyrimų ir inovacijų infrastruktūra, daugiau investuoti į mokslinius tyrimus ir inovacijas bei skaitmeninimą, bei naudotis našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijomis, Bendroji
  įmonė turėtų
  aktyviai
  padėti sumažinti specialių įgūdžių visoje Sąjungoje trūkumą
  keliant kvalifikaciją ir perkvalifikuojant ir patvirtinant priemones
  ,
  skirtas lyčių pusiausvyrai didinti
  ir
  atsižvelgti į lyčių aspektą, kartu pritraukdama ir išlaikydama geriausius talentus. Ji turėtų to siekti
  padėdama kaupti naujas žinias ir stiprinti žmogiškąjį kapitalą
  , vykdydama informuotumo didinimo kampanijas ir skatindama švietimo bei sklaidos veiklą, dalyvaujant akademiniams, mokslo ir žinių tinklams, socialiniams ir ekonominiams partneriams, žiniasklaidai, pramonės ir MVĮ organizacijoms ir kitiems subjektams, kartu neleisdama, kad algoritmuose, produktuose ar jos veiklos rezultate padarytose išvadose atsirastų bet kokio pobūdžio šališkumas, ypač lyties ir rasės atžvilgiu. Visa tai turėtų būti koordinuotų pastangų siekiant informuoti potencialius vartotojus apie galimybes, kurias teikia našioji kompiuterija ir kvantinė kompiuterija, dalis. Taip pat reikia stiprinti gebėjimus pagal šį reglamentą vykdomų viešųjų pirkimų srityje;

Pakeitimas 19

Pasiūlymas dėl reglamento

26 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (26a) | atsižvelgiant į tai, kad įgūdžių ir patirties trūkumas yra kliūtis naudotis našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijomis, Bendroji įmonė turėtų skatinti kurti konkrečius universitetinius diplomus ir mokymo programas kvantinės kompiuterijos tema, atsižvelgdama į didėjantį tos srities ekspertų poreikį ir siekdama išvengti „kvantinės kompiuterijos keblumų“. Tuo atžvilgiu Bendroji įmonė gali padėti didinti atitinkamų sričių studentų, akademinės bendruomenės atstovų ir ekspertų (užtikrinant lyčių pusiausvyrą) įgūdžių ir patirties lygį visoje Sąjungoje, tobulinti gebėjimus, derinant programinės įrangos ir sektorines žinias su supratimu apie mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus ir inovacijas, ypatingą dėmesį skiriant lyčių aspektui ir patvirtinant priemones lyčių pusiausvyrai toje srityje skatinti, kartu užtikrinant kuo platesnę geografinę aprėptį Sąjungoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(26a)

atsižvelgiant į tai, kad įgūdžių ir patirties trūkumas yra kliūtis naudotis našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijomis, Bendroji įmonė turėtų skatinti kurti konkrečius universitetinius diplomus ir mokymo programas kvantinės kompiuterijos tema, atsižvelgdama į didėjantį tos srities ekspertų poreikį ir siekdama išvengti „kvantinės kompiuterijos keblumų“. Tuo atžvilgiu Bendroji įmonė gali padėti didinti atitinkamų sričių studentų, akademinės bendruomenės atstovų ir ekspertų (užtikrinant lyčių pusiausvyrą) įgūdžių ir patirties lygį visoje Sąjungoje, tobulinti gebėjimus, derinant programinės įrangos ir sektorines žinias su supratimu apie mažai tirtų sričių mokslinius tyrimus ir inovacijas, ypatingą dėmesį skiriant lyčių aspektui ir patvirtinant priemones lyčių pusiausvyrai toje srityje skatinti, kartu užtikrinant kuo platesnę geografinę aprėptį Sąjungoje;

Pakeitimas 20

Pasiūlymas dėl reglamento

27 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (27) | atsižvelgdama į išorės politikos tikslus ir Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus Bendroji įmonė turėtų sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungai bendradarbiauti su tarptautiniais subjektais parengdama bendradarbiavimo strategiją, be kita ko, nustatydama ir remdama bendradarbiavimo sritis MTTP ir įgūdžių tobulinimo srityse bei imdamasi visoms šalims naudingų veiksmų, taip pat užtikrindama, kad prieigos prie atitinkamų našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos pajėgumų ir taikomųjų programų politika būtų
  pirmiausia
  grindžiama abipusiškumo principu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(27)

atsižvelgdama į išorės politikos tikslus ir Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus Bendroji įmonė turėtų sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungai bendradarbiauti su tarptautiniais subjektais parengdama bendradarbiavimo strategiją, be kita ko, nustatydama ir remdama bendradarbiavimo sritis MTTP ir įgūdžių tobulinimo srityse bei imdamasi visoms šalims naudingų veiksmų, taip pat užtikrindama, kad prieigos prie atitinkamų našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos pajėgumų ir taikomųjų programų politika būtų
  pirmiausia
  grindžiama abipusiškumo principu;

| (27) | atsižvelgdama į išorės politikos tikslus ir Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus Bendroji įmonė turėtų sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungai bendradarbiauti su tarptautiniais subjektais parengdama bendradarbiavimo strategiją, be kita ko, nustatydama ir remdama bendradarbiavimo sritis MTTP ir įgūdžių tobulinimo srityse bei imdamasi visoms šalims naudingų veiksmų, taip pat užtikrindama, kad prieigos prie atitinkamų našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos pajėgumų ir taikomųjų programų politika būtų grindžiama abipusiškumo principu; |
| --- | --- |

(27)

atsižvelgdama į išorės politikos tikslus ir Sąjungos tarptautinius įsipareigojimus Bendroji įmonė turėtų sudaryti palankesnes sąlygas Sąjungai bendradarbiauti su tarptautiniais subjektais parengdama bendradarbiavimo strategiją, be kita ko, nustatydama ir remdama bendradarbiavimo sritis MTTP ir įgūdžių tobulinimo srityse bei imdamasi visoms šalims naudingų veiksmų, taip pat užtikrindama, kad prieigos prie atitinkamų našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos pajėgumų ir taikomųjų programų politika būtų grindžiama abipusiškumo principu;

Pakeitimas 21

Pasiūlymas dėl reglamento

28 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (28) | Bendroji įmonė turėtų siekti skatinti visas sukuriamas našiosios kompiuterijos technologijas eksploatuoti ES. Ji taip pat turėtų apsaugoti investicijas į jos įsigyjamus superkompiuterius. Tam ji turėtų imtis reikiamų priemonių užtikrinti įsigyjamų technologijų tiekimo grandinės saugumą per visą tokių superkompiuterių naudojimo trukmės laikotarpį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(28)

Bendroji įmonė turėtų siekti skatinti visas sukuriamas našiosios kompiuterijos technologijas eksploatuoti ES. Ji taip pat turėtų apsaugoti investicijas į jos įsigyjamus superkompiuterius. Tam ji turėtų imtis reikiamų priemonių užtikrinti įsigyjamų technologijų tiekimo grandinės saugumą per visą tokių superkompiuterių naudojimo trukmės laikotarpį;

| (28) | Bendroji įmonė turėtų bendradarbiauti su Pažangiosios kompiuterijos partneryste Europoje (PRACE), GÉANT tinklu, taip pat su kitomis Europos ir nacionalinėmis superkompiuterių bei duomenų infrastruktūromis.
  Bendroji įmonė turėtų siekti skatinti visas sukuriamas našiosios kompiuterijos technologijas eksploatuoti ES. Ji taip pat turėtų apsaugoti investicijas į jos įsigyjamus superkompiuterius. Tam ji turėtų imtis reikiamų priemonių užtikrinti įsigyjamų technologijų tiekimo grandinės saugumą per visą tokių superkompiuterių naudojimo trukmės laikotarpį; |
| --- | --- |

(28)

Bendroji įmonė turėtų bendradarbiauti su Pažangiosios kompiuterijos partneryste Europoje (PRACE), GÉANT tinklu, taip pat su kitomis Europos ir nacionalinėmis superkompiuterių bei duomenų infrastruktūromis.
  Bendroji įmonė turėtų siekti skatinti visas sukuriamas našiosios kompiuterijos technologijas eksploatuoti ES. Ji taip pat turėtų apsaugoti investicijas į jos įsigyjamus superkompiuterius. Tam ji turėtų imtis reikiamų priemonių užtikrinti įsigyjamų technologijų tiekimo grandinės saugumą per visą tokių superkompiuterių naudojimo trukmės laikotarpį;

Pakeitimas 22

Pasiūlymas dėl reglamento

30 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (30) | norėdama pasiekti savo tikslą, susijusį su naujoviškiausių našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų projektavimu, vystymu ir naudojimu, Bendroji įmonė turėtų teikti finansinę paramą, visų pirma, skirti dotacijas ir rengti viešuosius pirkimus, skelbdama atvirus ir konkurencingus kvietimus teikti pasiūlymus ir kvietimus dalyvauti konkurse, remiantis metinėmis darbo programomis. Tokia finansinė parama turėtų būti, visų pirma, skiriama nustatytoms rinkos nepakankamumo problemoms, kurios yra kliūtis atitinkamos programos plėtojimui, spręsti, neturėtų išstumti privačių investicijų ir turėtų daryti skatinamąjį poveikį, t. y. dėl jos turėtų keistis paramos gavėjo elgesys; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(30)

norėdama pasiekti savo tikslą, susijusį su naujoviškiausių našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų projektavimu, vystymu ir naudojimu, Bendroji įmonė turėtų teikti finansinę paramą, visų pirma, skirti dotacijas ir rengti viešuosius pirkimus, skelbdama atvirus ir konkurencingus kvietimus teikti pasiūlymus ir kvietimus dalyvauti konkurse, remiantis metinėmis darbo programomis. Tokia finansinė parama turėtų būti, visų pirma, skiriama nustatytoms rinkos nepakankamumo problemoms, kurios yra kliūtis atitinkamos programos plėtojimui, spręsti, neturėtų išstumti privačių investicijų ir turėtų daryti skatinamąjį poveikį, t. y. dėl jos turėtų keistis paramos gavėjo elgesys;

| (30) | norėdama pasiekti savo tikslą, susijusį su naujoviškiausių našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų projektavimu, vystymu ir naudojimu, Bendroji įmonė turėtų teikti finansinę paramą, visų pirma, skirti dotacijas ir rengti viešuosius pirkimus, skelbdama atvirus
  , teisingus, skaidrius
  ir konkurencingus kvietimus teikti pasiūlymus ir kvietimus dalyvauti konkurse, remiantis metinėmis darbo programomis. Tokia finansinė parama turėtų būti, visų pirma, skiriama nustatytoms rinkos nepakankamumo problemoms, kurios yra kliūtis atitinkamos programos plėtojimui, spręsti, neturėtų išstumti privačių investicijų ir turėtų daryti skatinamąjį poveikį, t. y. dėl jos turėtų keistis paramos gavėjo elgesys; |
| --- | --- |

(30)

norėdama pasiekti savo tikslą, susijusį su naujoviškiausių našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų projektavimu, vystymu ir naudojimu, Bendroji įmonė turėtų teikti finansinę paramą, visų pirma, skirti dotacijas ir rengti viešuosius pirkimus, skelbdama atvirus
  , teisingus, skaidrius
  ir konkurencingus kvietimus teikti pasiūlymus ir kvietimus dalyvauti konkurse, remiantis metinėmis darbo programomis. Tokia finansinė parama turėtų būti, visų pirma, skiriama nustatytoms rinkos nepakankamumo problemoms, kurios yra kliūtis atitinkamos programos plėtojimui, spręsti, neturėtų išstumti privačių investicijų ir turėtų daryti skatinamąjį poveikį, t. y. dėl jos turėtų keistis paramos gavėjo elgesys;

Pakeitimas 23

Pasiūlymas dėl reglamento

31 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (31) | norėdama pasiekti savo tikslą padidinti pramonės, ypač MVĮ, inovacinį potencialą, prisidėti prie specialių įgūdžių trūkumo mažinimo, remti žinių kaupimą ir žmogiškojo kapitalo stiprinimą ir kelti našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos pajėgumų lygį, Bendroji įmonė turėtų remti nacionalinių našiosios kompiuterijos kompetencijos centrų visoje Sąjungoje kūrimą ir, visų pirma, jų tinklaveiką ir veiklos koordinavimą. Šie kompetencijos centrai turėtų teikti našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos paslaugas pramonei, akademikams ir viešojo administravimo institucijoms, gavę jų prašymą. Jie, visų pirma, turėtų propaguoti ir užtikrinti prieigą prie našiosios kompiuterijos inovacijų ekosistemos, sudaryti palankesnes sąlygas prieigai prie superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių, spręsti reikšmingą kvalifikuotų techninių ekspertų trūkumo problemą, imdamiesi sąmoningumo ugdymo, mokymo ir informavimo veiklos, ir imtis tinklaveikos veiklos su suinteresuotaisiais subjektais ir kitais kompetencijos centrais platesnėms inovacijoms skatinti, pavyzdžiui, keičiantis geriausios praktikos taikymo pavyzdžiais ar naudojimo patirtimi ir juos propaguojant, dalijantis savo patalpomis mokymui ir patirties pavyzdžiais, sudarant palankesnes sąlygas bendram lygiagrečių kodų rengimui ir dalijimuisi šiais kodais arba remiant dalijimąsi naujoviškomis taikomosiomis programomis ir priemonėmis, skirtomis viešiems ir privatiems naudotojams, visų pirma, MVĮ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(31)

norėdama pasiekti savo tikslą padidinti pramonės, ypač MVĮ, inovacinį potencialą, prisidėti prie specialių įgūdžių trūkumo mažinimo, remti žinių kaupimą ir žmogiškojo kapitalo stiprinimą ir kelti našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos pajėgumų lygį, Bendroji įmonė turėtų remti nacionalinių našiosios kompiuterijos kompetencijos centrų visoje Sąjungoje kūrimą ir, visų pirma, jų tinklaveiką ir veiklos koordinavimą. Šie kompetencijos centrai turėtų teikti našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos paslaugas pramonei, akademikams ir viešojo administravimo institucijoms, gavę jų prašymą. Jie, visų pirma, turėtų propaguoti ir užtikrinti prieigą prie našiosios kompiuterijos inovacijų ekosistemos, sudaryti palankesnes sąlygas prieigai prie superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių, spręsti reikšmingą kvalifikuotų techninių ekspertų trūkumo problemą, imdamiesi sąmoningumo ugdymo, mokymo ir informavimo veiklos, ir imtis tinklaveikos veiklos su suinteresuotaisiais subjektais ir kitais kompetencijos centrais platesnėms inovacijoms skatinti, pavyzdžiui, keičiantis geriausios praktikos taikymo pavyzdžiais ar naudojimo patirtimi ir juos propaguojant, dalijantis savo patalpomis mokymui ir patirties pavyzdžiais, sudarant palankesnes sąlygas bendram lygiagrečių kodų rengimui ir dalijimuisi šiais kodais arba remiant dalijimąsi naujoviškomis taikomosiomis programomis ir priemonėmis, skirtomis viešiems ir privatiems naudotojams, visų pirma, MVĮ;

| (31) | norėdama pasiekti savo tikslą padidinti pramonės, ypač MVĮ,
  startuolių ir novatoriškų įmonių,
  inovacinį potencialą, prisidėti prie specialių įgūdžių trūkumo mažinimo, remti žinių kaupimą ir žmogiškojo kapitalo stiprinimą ir kelti našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos pajėgumų lygį, Bendroji įmonė turėtų remti nacionalinių našiosios kompiuterijos kompetencijos centrų visoje Sąjungoje kūrimą ir, visų pirma, jų tinklaveiką ir veiklos koordinavimą. Šie kompetencijos centrai turėtų teikti našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos paslaugas pramonei, akademikams ir viešojo administravimo institucijoms, gavę jų prašymą
  , ir suteikti galimybę asmenims ir nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) naudoti kompiuterijos pajėgumus siekiant visuomenei ir aplinkai naudingų tikslų
  . Jie, visų pirma, turėtų propaguoti ir užtikrinti prieigą prie našiosios kompiuterijos inovacijų ekosistemos, sudaryti palankesnes sąlygas prieigai prie superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių, spręsti reikšmingą kvalifikuotų techninių ekspertų trūkumo problemą, imdamiesi sąmoningumo ugdymo, mokymo ir informavimo veiklos, ir imtis tinklaveikos veiklos su suinteresuotaisiais subjektais ir kitais kompetencijos centrais platesnėms inovacijoms skatinti, pavyzdžiui, keičiantis geriausios praktikos taikymo pavyzdžiais ar naudojimo patirtimi ir juos propaguojant, dalijantis savo patalpomis mokymui ir patirties pavyzdžiais, sudarant palankesnes sąlygas bendram lygiagrečių kodų rengimui ir dalijimuisi šiais kodais arba remiant dalijimąsi naujoviškomis taikomosiomis programomis ir priemonėmis, skirtomis viešiems ir privatiems naudotojams, visų pirma, MVĮ
  , startuoliams ir novatoriškoms įmonėms. Kad būtų išvengta dubliavimosi, turėtų būti užtikrinta sąveika ir koordinavimas su kitomis panašiomis struktūromis, tokiomis kaip skaitmeninių inovacijų centrai; |
| --- | --- |

(31)

norėdama pasiekti savo tikslą padidinti pramonės, ypač MVĮ,
  startuolių ir novatoriškų įmonių,
  inovacinį potencialą, prisidėti prie specialių įgūdžių trūkumo mažinimo, remti žinių kaupimą ir žmogiškojo kapitalo stiprinimą ir kelti našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos pajėgumų lygį, Bendroji įmonė turėtų remti nacionalinių našiosios kompiuterijos kompetencijos centrų visoje Sąjungoje kūrimą ir, visų pirma, jų tinklaveiką ir veiklos koordinavimą. Šie kompetencijos centrai turėtų teikti našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos paslaugas pramonei, akademikams ir viešojo administravimo institucijoms, gavę jų prašymą
  , ir suteikti galimybę asmenims ir nevyriausybinėms organizacijoms (NVO) naudoti kompiuterijos pajėgumus siekiant visuomenei ir aplinkai naudingų tikslų
  . Jie, visų pirma, turėtų propaguoti ir užtikrinti prieigą prie našiosios kompiuterijos inovacijų ekosistemos, sudaryti palankesnes sąlygas prieigai prie superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių, spręsti reikšmingą kvalifikuotų techninių ekspertų trūkumo problemą, imdamiesi sąmoningumo ugdymo, mokymo ir informavimo veiklos, ir imtis tinklaveikos veiklos su suinteresuotaisiais subjektais ir kitais kompetencijos centrais platesnėms inovacijoms skatinti, pavyzdžiui, keičiantis geriausios praktikos taikymo pavyzdžiais ar naudojimo patirtimi ir juos propaguojant, dalijantis savo patalpomis mokymui ir patirties pavyzdžiais, sudarant palankesnes sąlygas bendram lygiagrečių kodų rengimui ir dalijimuisi šiais kodais arba remiant dalijimąsi naujoviškomis taikomosiomis programomis ir priemonėmis, skirtomis viešiems ir privatiems naudotojams, visų pirma, MVĮ
  , startuoliams ir novatoriškoms įmonėms. Kad būtų išvengta dubliavimosi, turėtų būti užtikrinta sąveika ir koordinavimas su kitomis panašiomis struktūromis, tokiomis kaip skaitmeninių inovacijų centrai;

Pakeitimas 24

Pasiūlymas dėl reglamento

33 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (33) | Bendroji
  įmonė turėtų hipersusieti visus superkompiuterius ir duomenų infrastruktūrą, kurių savininkė ar bendrasavininkė ji yra, su pažangiosiomis tinklo technologijomis, kad jos būtų plačiai prieinamos visoje Sąjungoje, ir turėtų tarpusavyje sujungti ir susieti savo superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos duomenų infrastruktūrą bei nacionalinę, regioninę ir kitą kompiuterijos infrastruktūrą su bendra platforma. Bendroji įmonė taip pat turėtų užtikrinti sietinės ir saugios superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros tarpusavio sujungimą su bendromis Europos duomenų erdvėmis ir sietine ir saugia debesijos infrastruktūra, kaip paskelbta 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikate „Europos duomenų strategija“, kad paslaugos būtų sklandžiai teikiamos įvairiems viešiems ir privatiems naudotojams visoje Europoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(33)

Bendroji
  įmonė turėtų hipersusieti visus superkompiuterius ir duomenų infrastruktūrą, kurių savininkė ar bendrasavininkė ji yra, su pažangiosiomis tinklo technologijomis, kad jos būtų plačiai prieinamos visoje Sąjungoje, ir turėtų tarpusavyje sujungti ir susieti savo superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos duomenų infrastruktūrą bei nacionalinę, regioninę ir kitą kompiuterijos infrastruktūrą su bendra platforma. Bendroji įmonė taip pat turėtų užtikrinti sietinės ir saugios superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros tarpusavio sujungimą su bendromis Europos duomenų erdvėmis ir sietine ir saugia debesijos infrastruktūra, kaip paskelbta 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikate „Europos duomenų strategija“, kad paslaugos būtų sklandžiai teikiamos įvairiems viešiems ir privatiems naudotojams visoje Europoje;

| (33) | siekiant sukurti stiprią Europos ekosistemą, kurioje kiekvienas debesijos paslaugų naudotojas turėtų potencialią prieigą prie aukščiausio lygio kompiuterijos išteklių, taip pat prie mokslinių ir komercinių duomenų saugyklų, Bendroji
  įmonė turėtų hipersusieti visus superkompiuterius ir duomenų infrastruktūrą, kurių savininkė ar bendrasavininkė ji yra, su pažangiosiomis tinklo technologijomis, kad jos būtų plačiai prieinamos visoje Sąjungoje,
  visų pirma MVĮ, startuoliams MTP etapu ir tyrėjams,
  ir turėtų tarpusavyje sujungti ir susieti savo superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos duomenų infrastruktūrą bei nacionalinę, regioninę ir kitą kompiuterijos infrastruktūrą su bendra platforma
  , kartu užtikrinant išteklius tam, kad sąveikusis apdorojimas būtų glaudžiau susijęs su našiosios kompiuterijos sistemomis ir susijusiomis didelio masto duomenų saugyklomis. Taip pat reikalingos susietosios kompiuterijos paslaugos, kad bendradarbiavimas būtų lengvesnis
  . Bendroji įmonė taip pat turėtų užtikrinti sietinės ir saugios superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros
  , Europos atvirojo mokslo debesijos ir „GAIA-X“
  tarpusavio
  sujungimą ir
  sujungimą su bendromis Europos duomenų erdvėmis ir sietine ir saugia debesijos infrastruktūra, kaip paskelbta 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikate „Europos duomenų strategija“, kad paslaugos būtų sklandžiai teikiamos įvairiems viešiems ir privatiems naudotojams visoje Europoje
  , taip pat remti atvirų standartų, atvirojo kodo programinės ir aparatinės įrangos, atvirojo kodo platformų ir prireikus atvirų, gerai parengtų programų sąsajų (API) naudojimą siekiant sąveikumo
  ; |
| --- | --- |

(33)

siekiant sukurti stiprią Europos ekosistemą, kurioje kiekvienas debesijos paslaugų naudotojas turėtų potencialią prieigą prie aukščiausio lygio kompiuterijos išteklių, taip pat prie mokslinių ir komercinių duomenų saugyklų, Bendroji
  įmonė turėtų hipersusieti visus superkompiuterius ir duomenų infrastruktūrą, kurių savininkė ar bendrasavininkė ji yra, su pažangiosiomis tinklo technologijomis, kad jos būtų plačiai prieinamos visoje Sąjungoje,
  visų pirma MVĮ, startuoliams MTP etapu ir tyrėjams,
  ir turėtų tarpusavyje sujungti ir susieti savo superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos duomenų infrastruktūrą bei nacionalinę, regioninę ir kitą kompiuterijos infrastruktūrą su bendra platforma
  , kartu užtikrinant išteklius tam, kad sąveikusis apdorojimas būtų glaudžiau susijęs su našiosios kompiuterijos sistemomis ir susijusiomis didelio masto duomenų saugyklomis. Taip pat reikalingos susietosios kompiuterijos paslaugos, kad bendradarbiavimas būtų lengvesnis
  . Bendroji įmonė taip pat turėtų užtikrinti sietinės ir saugios superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros
  , Europos atvirojo mokslo debesijos ir „GAIA-X“
  tarpusavio
  sujungimą ir
  sujungimą su bendromis Europos duomenų erdvėmis ir sietine ir saugia debesijos infrastruktūra, kaip paskelbta 2020 m. vasario 19 d. Komisijos komunikate „Europos duomenų strategija“, kad paslaugos būtų sklandžiai teikiamos įvairiems viešiems ir privatiems naudotojams visoje Europoje
  , taip pat remti atvirų standartų, atvirojo kodo programinės ir aparatinės įrangos, atvirojo kodo platformų ir prireikus atvirų, gerai parengtų programų sąsajų (API) naudojimą siekiant sąveikumo
  ;

Pakeitimas 25

Pasiūlymas dėl reglamento

34 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (34) | programa „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programa turėtų atitinkamai prisidėti prie mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkio Sąjungoje mažinimo ir įvairių superkompiuterių pajėgumų naudojimo, skatinant sinergiją su Europos
  struktūriniais
  ir
  investiciniais fondais
  (
  toliau – ESI fondai
  ). Todėl Bendroji įmonė turėtų siekti plėtoti glaudžias sąsajas su
  ESI
  fondais,
  nes tai gali
  konkrečiai padėti sustiprinti vietos, regionų ir nacionalinius mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(34)

programa „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programa turėtų atitinkamai prisidėti prie mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkio Sąjungoje mažinimo ir įvairių superkompiuterių pajėgumų naudojimo, skatinant sinergiją su Europos
  struktūriniais
  ir
  investiciniais fondais
  (
  toliau – ESI fondai
  ). Todėl Bendroji įmonė turėtų siekti plėtoti glaudžias sąsajas su
  ESI
  fondais,
  nes tai gali
  konkrečiai padėti sustiprinti vietos, regionų ir nacionalinius mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus;

| (34) | programa „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programa turėtų atitinkamai prisidėti prie mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkio Sąjungoje mažinimo ir įvairių superkompiuterių pajėgumų naudojimo, skatinant sinergiją su
  visomis atitinkamomis programomis ir politika, ypač daug dėmesio skiriant
  Europos
  regioninės plėtros fondui (ERPF), Europos socialiniam fondui + (ESF+), Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (EJRŽF)
  ir
  Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai
  (
  EŽŪFKP), taip pat Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonei (RRF
  )
  , „InvestEU“ ir kitoms EIB programoms
  . Todėl Bendroji įmonė turėtų siekti plėtoti glaudžias sąsajas su
  tais
  fondais,
  siekiant
  konkrečiai padėti sustiprinti vietos, regionų ir nacionalinius mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus; |
| --- | --- |

(34)

programa „Europos horizontas“ ir Skaitmeninės Europos programa turėtų atitinkamai prisidėti prie mokslinių tyrimų ir inovacijų atotrūkio Sąjungoje mažinimo ir įvairių superkompiuterių pajėgumų naudojimo, skatinant sinergiją su
  visomis atitinkamomis programomis ir politika, ypač daug dėmesio skiriant
  Europos
  regioninės plėtros fondui (ERPF), Europos socialiniam fondui + (ESF+), Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondui (EJRŽF)
  ir
  Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai
  (
  EŽŪFKP), taip pat Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonei (RRF
  )
  , „InvestEU“ ir kitoms EIB programoms
  . Todėl Bendroji įmonė turėtų siekti plėtoti glaudžias sąsajas su
  tais
  fondais,
  siekiant
  konkrečiai padėti sustiprinti vietos, regionų ir nacionalinius mokslinių tyrimų ir inovacijų pajėgumus;

Pakeitimas 26

Pasiūlymas dėl reglamento

35 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (35) | Bendroji įmonė turėtų sudaryti palankias sąlygas dalyvaujančioms valstybėms, kurios yra valstybės narės, naudoti
  savo
  ESI
  fondų lėšas
  našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros įsigijimui ir jos tarpusavio sujungimui.
  ESI fondų lėšų
  naudojimas Bendrosios įmonės veikloje yra esminis veiksnys siekiant
  plėtoti
  Sąjungoje integruotą, sietinę, saugią ir hipersusietą pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos, kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūrą
  , kadangi tokios infrastruktūros nauda pasiekia gerokai daugiau nei tik naudotojus iš valstybių narių
  . Jeigu valstybės narės nusprendžia
  panaudoti ESI fondų lėšas,
  norėdamos prisidėti prie Bendrosios įmonės superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių įsigijimo išlaidų,
  Bendroji įmonė
  turėtų
  atsižvelgti
  į 
  Sąjungos dalį šios valstybės narės ESI fonduose, apskaitydama tik nacionalinę ESI fondų dalį, kaip nacionalinį įnašą į Bendrosios įmonės biudžetą
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(35)

Bendroji įmonė turėtų sudaryti palankias sąlygas dalyvaujančioms valstybėms, kurios yra valstybės narės, naudoti
  savo
  ESI
  fondų lėšas
  našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros įsigijimui ir jos tarpusavio sujungimui.
  ESI fondų lėšų
  naudojimas Bendrosios įmonės veikloje yra esminis veiksnys siekiant
  plėtoti
  Sąjungoje integruotą, sietinę, saugią ir hipersusietą pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos, kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūrą
  , kadangi tokios infrastruktūros nauda pasiekia gerokai daugiau nei tik naudotojus iš valstybių narių
  . Jeigu valstybės narės nusprendžia
  panaudoti ESI fondų lėšas,
  norėdamos prisidėti prie Bendrosios įmonės superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių įsigijimo išlaidų,
  Bendroji įmonė
  turėtų
  atsižvelgti
  į 
  Sąjungos dalį šios valstybės narės ESI fonduose, apskaitydama tik nacionalinę ESI fondų dalį, kaip nacionalinį įnašą į Bendrosios įmonės biudžetą
  ;

| (35) | Bendroji įmonė turėtų sudaryti palankias sąlygas dalyvaujančioms valstybėms, kurios yra valstybės narės, naudoti
  finansinius įnašus į
  ESI
  fondus, EGADP ir pagal programas, bendrai finansuojamas ERPF, ESF+, EJRŽF ir EŽŪFKP lėšomis,
  našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros įsigijimui ir jos tarpusavio sujungimui.
  Finansinių įnašų
  naudojimas Bendrosios įmonės veikloje yra esminis veiksnys siekiant
  visoje
  Sąjungoje
  plėtoti
  integruotą,
  kompetencija grindžiamą,
  sietinę, saugią ir hipersusietą pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos, kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūrą. Jeigu valstybės narės nusprendžia
  tuo finansinius įnašus panaudoti
  norėdamos prisidėti prie Bendrosios įmonės superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių įsigijimo išlaidų,
  šie įnašai
  turėtų
  būti laikomi nacionaliniais įnašais
  į 
  Bendrosios įmonės biudžetą, su sąlyga, kad yra laikomasi Reglamento (ES) .../...

   (1a)

  106 straipsnio ir kitų taikytinų nuostatų bei konkretiems fondams taikomų reglamentų
  ; |
| --- | --- |

(35)

Bendroji įmonė turėtų sudaryti palankias sąlygas dalyvaujančioms valstybėms, kurios yra valstybės narės, naudoti
  finansinius įnašus į
  ESI
  fondus, EGADP ir pagal programas, bendrai finansuojamas ERPF, ESF+, EJRŽF ir EŽŪFKP lėšomis,
  našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros įsigijimui ir jos tarpusavio sujungimui.
  Finansinių įnašų
  naudojimas Bendrosios įmonės veikloje yra esminis veiksnys siekiant
  visoje
  Sąjungoje
  plėtoti
  integruotą,
  kompetencija grindžiamą,
  sietinę, saugią ir hipersusietą pasaulinio lygio našiosios kompiuterijos, kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūrą. Jeigu valstybės narės nusprendžia
  tuo finansinius įnašus panaudoti
  norėdamos prisidėti prie Bendrosios įmonės superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių įsigijimo išlaidų,
  šie įnašai
  turėtų
  būti laikomi nacionaliniais įnašais
  į 
  Bendrosios įmonės biudžetą, su sąlyga, kad yra laikomasi Reglamento (ES) .../...

   (1a)

  106 straipsnio ir kitų taikytinų nuostatų bei konkretiems fondams taikomų reglamentų
  ;

Pakeitimas 27

Pasiūlymas dėl reglamento

35 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (35a) | Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) lėšomis turėtų būti įmanoma papildyti Bendrosios įmonės finansuojamus veiksmus, jei parama pagal EGADP papildo paramą, teikiamą iš bendrosios įmonės Sąjungos fondų ir ja nepadengiamos tos pačios išlaidos, nepaisant to, kad EGADP neturėtų būti apskaitomas kaip nacionalinis įnašas į bendrosios įmonės biudžetą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(35a)

Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės (EGADP) lėšomis turėtų būti įmanoma papildyti Bendrosios įmonės finansuojamus veiksmus, jei parama pagal EGADP papildo paramą, teikiamą iš bendrosios įmonės Sąjungos fondų ir ja nepadengiamos tos pačios išlaidos, nepaisant to, kad EGADP neturėtų būti apskaitomas kaip nacionalinis įnašas į bendrosios įmonės biudžetą;

Pakeitimas 28

Pasiūlymas dėl reglamento

36 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (36) | Sąjungos įnašas Skaitmeninės Europos programos lėšomis turėtų iš dalies padengti aukščiausios klasės superkompiuterių, kvantinių kompiuterių, pramoninių superkompiuterių ir vidutinio lygio superkompiuterių įsigijimo išlaidas, laikantis Bendrosios įmonės tikslo prisidėti prie išteklių telkimo siekiant aprūpinti Sąjungą aukščiausios klasės superkompiuteriais ir kvantiniais kompiuteriais. Papildomas tokių superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių sąnaudas turėtų padengti dalyvaujančios valstybės arba privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas. Sąjungos prieigos prie tų superkompiuterių ar kvantinių kompiuterių laiko dalis turėtų būti tiesiogiai proporcinga Sąjungos finansiniam įnašui, skirtam įsigyti tuos superkompiuterius ir kvantinius kompiuterius, ir neturėtų viršyti 50 proc. viso prieigos prie tų superkompiuterių ar kvantinių kompiuterių laiko; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(36)

Sąjungos įnašas Skaitmeninės Europos programos lėšomis turėtų iš dalies padengti aukščiausios klasės superkompiuterių, kvantinių kompiuterių, pramoninių superkompiuterių ir vidutinio lygio superkompiuterių įsigijimo išlaidas, laikantis Bendrosios įmonės tikslo prisidėti prie išteklių telkimo siekiant aprūpinti Sąjungą aukščiausios klasės superkompiuteriais ir kvantiniais kompiuteriais. Papildomas tokių superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių sąnaudas turėtų padengti dalyvaujančios valstybės arba privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas. Sąjungos prieigos prie tų superkompiuterių ar kvantinių kompiuterių laiko dalis turėtų būti tiesiogiai proporcinga Sąjungos finansiniam įnašui, skirtam įsigyti tuos superkompiuterius ir kvantinius kompiuterius, ir neturėtų viršyti 50 proc. viso prieigos prie tų superkompiuterių ar kvantinių kompiuterių laiko;

| (36) | Sąjungos įnašas Skaitmeninės Europos programos lėšomis turėtų iš dalies padengti aukščiausios klasės superkompiuterių, kvantinių kompiuterių,
  bent jau vidutinio lygio
  pramoninių superkompiuterių ir vidutinio lygio superkompiuterių įsigijimo išlaidas, laikantis Bendrosios įmonės tikslo prisidėti prie išteklių telkimo siekiant aprūpinti Sąjungą aukščiausios klasės superkompiuteriais ir kvantiniais kompiuteriais. Papildomas tokių superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių sąnaudas turėtų padengti dalyvaujančios valstybės arba privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas. Sąjungos prieigos prie tų superkompiuterių ar kvantinių kompiuterių laiko dalis turėtų būti tiesiogiai proporcinga Sąjungos finansiniam įnašui, skirtam įsigyti tuos superkompiuterius ir kvantinius kompiuterius, ir neturėtų viršyti 50 proc. viso prieigos prie tų superkompiuterių ar kvantinių kompiuterių laiko; |
| --- | --- |

(36)

Sąjungos įnašas Skaitmeninės Europos programos lėšomis turėtų iš dalies padengti aukščiausios klasės superkompiuterių, kvantinių kompiuterių,
  bent jau vidutinio lygio
  pramoninių superkompiuterių ir vidutinio lygio superkompiuterių įsigijimo išlaidas, laikantis Bendrosios įmonės tikslo prisidėti prie išteklių telkimo siekiant aprūpinti Sąjungą aukščiausios klasės superkompiuteriais ir kvantiniais kompiuteriais. Papildomas tokių superkompiuterių ir kvantinių kompiuterių sąnaudas turėtų padengti dalyvaujančios valstybės arba privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas. Sąjungos prieigos prie tų superkompiuterių ar kvantinių kompiuterių laiko dalis turėtų būti tiesiogiai proporcinga Sąjungos finansiniam įnašui, skirtam įsigyti tuos superkompiuterius ir kvantinius kompiuterius, ir neturėtų viršyti 50 proc. viso prieigos prie tų superkompiuterių ar kvantinių kompiuterių laiko;

Pakeitimas 29

Pasiūlymas dėl reglamento

37 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (37) | Bendrosios įmonės įsigyti aukščiausios klasės superkompiuteriai ir kvantiniai kompiuteriai turėtų jai priklausyti nuosavybės teise. Eksploatuoti kiekvieną aukščiausios klasės superkompiuterį ar kvantinį kompiuterį turėtų būti pavesta prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų turėti galimybę atstovauti vienai atskirai dalyvaujančiai valstybei, kuri yra valstybė narė, arba dalyvaujančių valstybių prieglobos konsorciumui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų galėti pateikti tikslią sąmatą ir patikrinti bei patvirtinti superkompiuterio eksploatavimo išlaidas, užtikrindamas, pavyzdžiui, kad Bendrosios įmonės aukščiausios klasės superkompiuteriai ar kvantiniai kompiuteriai būtų funkciškai ir, kiek įmanoma, fiziškai atskiri nuo nacionalinių ar regioninių jo eksploatuojamų kompiuterių sistemų. Prieglobos paslaugą teikiantį subjektą turėtų atrinkti Bendrosios įmonės valdyba (toliau – valdyba), paskelbusi kvietimą pareikšti susidomėjimą; pateiktas paraiškas turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Atrinkus prieglobos paslaugą teikiantį subjektą, dalyvaujanti valstybė, kurioje yra įsisteigęs prieglobos teisę turintis subjektas arba prieglobos konsorciumas, turėtų galėti nuspręsti pakviesti kitas dalyvaujančias valstybes prisijungti ir prisidėti prie aukščiausios klasės superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio, kuris turi būti įrengtas atrinktame prieglobos paslaugą teikiančiame subjekte, finansavimo. Jeigu prie atrinkto prieglobos konsorciumo prisijungia papildomos dalyvaujančios valstybės, tai neturėtų daryti poveikio Sąjungos prieigos prie superkompiuterių laikui. Prieglobos konsorciume dalyvaujančių valstybių įnašai, skirti padengti superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio įsigijimo išlaidas, turėtų būti paversti prieigos prie to superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio laiko dalimis. Dalyvaujančios valstybės turėtų tarpusavyje susitarti dėl jų prieigos prie superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio laiko dalies skyrimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(37)

Bendrosios įmonės įsigyti aukščiausios klasės superkompiuteriai ir kvantiniai kompiuteriai turėtų jai priklausyti nuosavybės teise. Eksploatuoti kiekvieną aukščiausios klasės superkompiuterį ar kvantinį kompiuterį turėtų būti pavesta prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų turėti galimybę atstovauti vienai atskirai dalyvaujančiai valstybei, kuri yra valstybė narė, arba dalyvaujančių valstybių prieglobos konsorciumui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų galėti pateikti tikslią sąmatą ir patikrinti bei patvirtinti superkompiuterio eksploatavimo išlaidas, užtikrindamas, pavyzdžiui, kad Bendrosios įmonės aukščiausios klasės superkompiuteriai ar kvantiniai kompiuteriai būtų funkciškai ir, kiek įmanoma, fiziškai atskiri nuo nacionalinių ar regioninių jo eksploatuojamų kompiuterių sistemų. Prieglobos paslaugą teikiantį subjektą turėtų atrinkti Bendrosios įmonės valdyba (toliau – valdyba), paskelbusi kvietimą pareikšti susidomėjimą; pateiktas paraiškas turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Atrinkus prieglobos paslaugą teikiantį subjektą, dalyvaujanti valstybė, kurioje yra įsisteigęs prieglobos teisę turintis subjektas arba prieglobos konsorciumas, turėtų galėti nuspręsti pakviesti kitas dalyvaujančias valstybes prisijungti ir prisidėti prie aukščiausios klasės superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio, kuris turi būti įrengtas atrinktame prieglobos paslaugą teikiančiame subjekte, finansavimo. Jeigu prie atrinkto prieglobos konsorciumo prisijungia papildomos dalyvaujančios valstybės, tai neturėtų daryti poveikio Sąjungos prieigos prie superkompiuterių laikui. Prieglobos konsorciume dalyvaujančių valstybių įnašai, skirti padengti superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio įsigijimo išlaidas, turėtų būti paversti prieigos prie to superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio laiko dalimis. Dalyvaujančios valstybės turėtų tarpusavyje susitarti dėl jų prieigos prie superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio laiko dalies skyrimo;

| (37) | Bendrosios įmonės įsigyti aukščiausios klasės superkompiuteriai ir kvantiniai kompiuteriai turėtų jai priklausyti nuosavybės teise. Eksploatuoti kiekvieną aukščiausios klasės superkompiuterį ar kvantinį kompiuterį turėtų būti pavesta prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų turėti galimybę atstovauti vienai atskirai dalyvaujančiai valstybei, kuri yra valstybė narė, arba dalyvaujančių valstybių prieglobos konsorciumui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų galėti pateikti tikslią sąmatą ir patikrinti bei patvirtinti superkompiuterio eksploatavimo išlaidas, užtikrindamas, pavyzdžiui, kad Bendrosios įmonės aukščiausios klasės superkompiuteriai ar kvantiniai kompiuteriai būtų funkciškai ir, kiek įmanoma, fiziškai atskiri nuo nacionalinių ar regioninių jo eksploatuojamų kompiuterių sistemų. Prieglobos paslaugą
  teikiantis subjektas turėtų parengti įsigytos infrastruktūros tvaraus energijos valdymo planą. Prieglobos paslaugą
  teikiantį subjektą turėtų atrinkti Bendrosios įmonės valdyba (toliau – valdyba), paskelbusi
  atvirą, teisingą ir skaidrų
  kvietimą pareikšti susidomėjimą; pateiktas paraiškas turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Atrinkus prieglobos paslaugą teikiantį subjektą, dalyvaujanti valstybė, kurioje yra įsisteigęs prieglobos teisę turintis subjektas arba prieglobos konsorciumas, turėtų galėti nuspręsti pakviesti kitas dalyvaujančias valstybes prisijungti ir prisidėti prie aukščiausios klasės superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio, kuris turi būti įrengtas atrinktame prieglobos paslaugą teikiančiame subjekte, finansavimo. Jeigu prie atrinkto prieglobos konsorciumo prisijungia papildomos dalyvaujančios valstybės, tai neturėtų daryti poveikio Sąjungos prieigos prie superkompiuterių laikui. Prieglobos konsorciume dalyvaujančių valstybių įnašai, skirti padengti superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio įsigijimo išlaidas, turėtų būti paversti prieigos prie to superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio laiko dalimis. Dalyvaujančios valstybės turėtų tarpusavyje susitarti dėl jų prieigos prie superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio laiko dalies skyrimo; |
| --- | --- |

(37)

Bendrosios įmonės įsigyti aukščiausios klasės superkompiuteriai ir kvantiniai kompiuteriai turėtų jai priklausyti nuosavybės teise. Eksploatuoti kiekvieną aukščiausios klasės superkompiuterį ar kvantinį kompiuterį turėtų būti pavesta prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų turėti galimybę atstovauti vienai atskirai dalyvaujančiai valstybei, kuri yra valstybė narė, arba dalyvaujančių valstybių prieglobos konsorciumui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų galėti pateikti tikslią sąmatą ir patikrinti bei patvirtinti superkompiuterio eksploatavimo išlaidas, užtikrindamas, pavyzdžiui, kad Bendrosios įmonės aukščiausios klasės superkompiuteriai ar kvantiniai kompiuteriai būtų funkciškai ir, kiek įmanoma, fiziškai atskiri nuo nacionalinių ar regioninių jo eksploatuojamų kompiuterių sistemų. Prieglobos paslaugą
  teikiantis subjektas turėtų parengti įsigytos infrastruktūros tvaraus energijos valdymo planą. Prieglobos paslaugą
  teikiantį subjektą turėtų atrinkti Bendrosios įmonės valdyba (toliau – valdyba), paskelbusi
  atvirą, teisingą ir skaidrų
  kvietimą pareikšti susidomėjimą; pateiktas paraiškas turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Atrinkus prieglobos paslaugą teikiantį subjektą, dalyvaujanti valstybė, kurioje yra įsisteigęs prieglobos teisę turintis subjektas arba prieglobos konsorciumas, turėtų galėti nuspręsti pakviesti kitas dalyvaujančias valstybes prisijungti ir prisidėti prie aukščiausios klasės superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio, kuris turi būti įrengtas atrinktame prieglobos paslaugą teikiančiame subjekte, finansavimo. Jeigu prie atrinkto prieglobos konsorciumo prisijungia papildomos dalyvaujančios valstybės, tai neturėtų daryti poveikio Sąjungos prieigos prie superkompiuterių laikui. Prieglobos konsorciume dalyvaujančių valstybių įnašai, skirti padengti superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio įsigijimo išlaidas, turėtų būti paversti prieigos prie to superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio laiko dalimis. Dalyvaujančios valstybės turėtų tarpusavyje susitarti dėl jų prieigos prie superkompiuterio ar kvantinio kompiuterio laiko dalies skyrimo;

Pakeitimas 30

Pasiūlymas dėl reglamento

39 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (39) | Bendroji įmonė turėtų kartu su dalyvaujančiomis valstybėmis įsigyti vidutinio lygio superkompiuterius. Eksploatuoti kiekvieną vidutinio lygio superkompiuterį turėtų būti pavesta prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų turėti galimybę atstovauti vienai atskirai dalyvaujančiai valstybei, kuri yra valstybė narė, arba dalyvaujančių valstybių prieglobos konsorciumui. Bendrajai įmonei nuosavybės teise turėtų priklausyti Sąjungos finansinio įnašo, skirto padengti šias įsigijimo išlaidas pagal Skaitmeninės Europos programą dalį atitinkanti dalis. Prieglobos paslaugą teikiantį subjektą turėtų atrinkti valdyba, paskelbusi kvietimą pareikšti susidomėjimą; pateiktas paraiškas turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Sąjungos prieigos prie kiekvieno vidutinio lygio superkompiuterio laikas turėtų būti tiesiogiai proporcingas Sąjungos finansiniam įnašui pagal Skaitmeninės Europos programą, skirtam padengti šio vidutinio lygio superkompiuterio įsigijimo išlaidas. Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę perleisti savo nuosavybės teisę prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui arba kai ji yra likviduojama. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų kompensuoti Bendrajai įmonei superkompiuterio likutinę vertę; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(39)

Bendroji įmonė turėtų kartu su dalyvaujančiomis valstybėmis įsigyti vidutinio lygio superkompiuterius. Eksploatuoti kiekvieną vidutinio lygio superkompiuterį turėtų būti pavesta prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų turėti galimybę atstovauti vienai atskirai dalyvaujančiai valstybei, kuri yra valstybė narė, arba dalyvaujančių valstybių prieglobos konsorciumui. Bendrajai įmonei nuosavybės teise turėtų priklausyti Sąjungos finansinio įnašo, skirto padengti šias įsigijimo išlaidas pagal Skaitmeninės Europos programą dalį atitinkanti dalis. Prieglobos paslaugą teikiantį subjektą turėtų atrinkti valdyba, paskelbusi kvietimą pareikšti susidomėjimą; pateiktas paraiškas turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Sąjungos prieigos prie kiekvieno vidutinio lygio superkompiuterio laikas turėtų būti tiesiogiai proporcingas Sąjungos finansiniam įnašui pagal Skaitmeninės Europos programą, skirtam padengti šio vidutinio lygio superkompiuterio įsigijimo išlaidas. Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę perleisti savo nuosavybės teisę prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui arba kai ji yra likviduojama. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų kompensuoti Bendrajai įmonei superkompiuterio likutinę vertę;

| (39) | Bendroji įmonė turėtų kartu su dalyvaujančiomis valstybėmis įsigyti vidutinio lygio superkompiuterius. Eksploatuoti kiekvieną vidutinio lygio superkompiuterį turėtų būti pavesta prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų turėti galimybę atstovauti vienai atskirai dalyvaujančiai valstybei, kuri yra valstybė narė, arba dalyvaujančių valstybių prieglobos konsorciumui. Bendrajai įmonei nuosavybės teise turėtų priklausyti Sąjungos finansinio įnašo, skirto padengti šias įsigijimo išlaidas pagal Skaitmeninės Europos programą dalį atitinkanti dalis. Prieglobos paslaugą teikiantį subjektą turėtų atrinkti valdyba, paskelbusi
  atvirą, teisingą ir skaidrų
  kvietimą pareikšti susidomėjimą; pateiktas paraiškas turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Sąjungos prieigos prie kiekvieno vidutinio lygio superkompiuterio laikas turėtų būti tiesiogiai proporcingas Sąjungos finansiniam įnašui pagal Skaitmeninės Europos programą, skirtam padengti šio vidutinio lygio superkompiuterio įsigijimo išlaidas. Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę perleisti savo nuosavybės teisę prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui arba kai ji yra likviduojama. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų kompensuoti Bendrajai įmonei superkompiuterio likutinę vertę; |
| --- | --- |

(39)

Bendroji įmonė turėtų kartu su dalyvaujančiomis valstybėmis įsigyti vidutinio lygio superkompiuterius. Eksploatuoti kiekvieną vidutinio lygio superkompiuterį turėtų būti pavesta prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų turėti galimybę atstovauti vienai atskirai dalyvaujančiai valstybei, kuri yra valstybė narė, arba dalyvaujančių valstybių prieglobos konsorciumui. Bendrajai įmonei nuosavybės teise turėtų priklausyti Sąjungos finansinio įnašo, skirto padengti šias įsigijimo išlaidas pagal Skaitmeninės Europos programą dalį atitinkanti dalis. Prieglobos paslaugą teikiantį subjektą turėtų atrinkti valdyba, paskelbusi
  atvirą, teisingą ir skaidrų
  kvietimą pareikšti susidomėjimą; pateiktas paraiškas turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Sąjungos prieigos prie kiekvieno vidutinio lygio superkompiuterio laikas turėtų būti tiesiogiai proporcingas Sąjungos finansiniam įnašui pagal Skaitmeninės Europos programą, skirtam padengti šio vidutinio lygio superkompiuterio įsigijimo išlaidas. Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę perleisti savo nuosavybės teisę prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui arba kai ji yra likviduojama. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų kompensuoti Bendrajai įmonei superkompiuterio likutinę vertę;

Pakeitimas 31

Pasiūlymas dėl reglamento

39 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (39a) | siekiant skatinti subalansuotą superkompiuterių „EuroHPC“ platinimą visoje Sąjungoje ir sukurti lengvai prieinamos sietinės infrastruktūros ekosistemą, kvietimuose teikti paraiškas dėl superkompiuterio „EuroHPC“ turėtų būti taikomos specialios tinkamumo sąlygos dalyvaujančiai valstybei, kurioje jau eksploatuojamas „EuroHPC“ superkompiuteris; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(39a)

siekiant skatinti subalansuotą superkompiuterių „EuroHPC“ platinimą visoje Sąjungoje ir sukurti lengvai prieinamos sietinės infrastruktūros ekosistemą, kvietimuose teikti paraiškas dėl superkompiuterio „EuroHPC“ turėtų būti taikomos specialios tinkamumo sąlygos dalyvaujančiai valstybei, kurioje jau eksploatuojamas „EuroHPC“ superkompiuteris;

Pakeitimas 32

Pasiūlymas dėl reglamento

40 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (40) | Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę įsigyti pramoninius superkompiuterius kartu su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu. Eksploatuoti kiekvieną tokį superkompiuterį turėtų būti pavesta esamam prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų turėti galimybę susijungti su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu, kad įsigytų ir eksploatuotų tokį superkompiuterį. Bendrajai įmonei nuosavybės teise turėtų priklausyti Sąjungos finansinio įnašo, skirto padengti šias įsigijimo išlaidas pagal Skaitmeninės Europos programą dalį atitinkanti dalis. Prieglobos paslaugą teikiantį subjektą ir su juo susijusius privačius narius ar privačių partnerių konsorciumą turėtų atrinkti valdyba, paskelbusi kvietimą pareikšti susidomėjimą; pateiktas paraiškas turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Sąjungos prieigos prie tokio superkompiuterio laikas turėtų būti tiesiogiai proporcingas Sąjungos finansiniam įnašui pagal Skaitmeninės Europos programą, skirtam padengti šio pramoninio superkompiuterio įsigijimo išlaidas. Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu susitarti parduoti tokį superkompiuterį kitam subjektui arba nutraukti jo eksploatavimą. Kita vertus, Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę perleisti nuosavybės teisę į tokį superkompiuterį privatiems nariams ar privačių partnerių konsorciumui. Tokiu atveju arba kai Bendroji įmonė yra likviduojama, privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas Bendrajai įmonei turėtų kompensuoti likutinę Sąjungos superkompiuterio dalies vertę. Jeigu Bendroji įmonė ir privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas nusprendžia nutraukti superkompiuterio eksploatavimą jam visiškai nusidėvėjus, tokias sąnaudas turėtų padengti privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(40)

Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę įsigyti pramoninius superkompiuterius kartu su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu. Eksploatuoti kiekvieną tokį superkompiuterį turėtų būti pavesta esamam prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų turėti galimybę susijungti su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu, kad įsigytų ir eksploatuotų tokį superkompiuterį. Bendrajai įmonei nuosavybės teise turėtų priklausyti Sąjungos finansinio įnašo, skirto padengti šias įsigijimo išlaidas pagal Skaitmeninės Europos programą dalį atitinkanti dalis. Prieglobos paslaugą teikiantį subjektą ir su juo susijusius privačius narius ar privačių partnerių konsorciumą turėtų atrinkti valdyba, paskelbusi kvietimą pareikšti susidomėjimą; pateiktas paraiškas turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Sąjungos prieigos prie tokio superkompiuterio laikas turėtų būti tiesiogiai proporcingas Sąjungos finansiniam įnašui pagal Skaitmeninės Europos programą, skirtam padengti šio pramoninio superkompiuterio įsigijimo išlaidas. Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu susitarti parduoti tokį superkompiuterį kitam subjektui arba nutraukti jo eksploatavimą. Kita vertus, Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę perleisti nuosavybės teisę į tokį superkompiuterį privatiems nariams ar privačių partnerių konsorciumui. Tokiu atveju arba kai Bendroji įmonė yra likviduojama, privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas Bendrajai įmonei turėtų kompensuoti likutinę Sąjungos superkompiuterio dalies vertę. Jeigu Bendroji įmonė ir privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas nusprendžia nutraukti superkompiuterio eksploatavimą jam visiškai nusidėvėjus, tokias sąnaudas turėtų padengti privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas;

| (40) | Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę įsigyti pramoninius
  bent jau vidutinio lygio
  superkompiuterius kartu su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu. Eksploatuoti kiekvieną tokį superkompiuterį turėtų būti pavesta esamam prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų turėti galimybę susijungti su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu, kad įsigytų ir eksploatuotų tokį superkompiuterį. Bendrajai įmonei nuosavybės teise turėtų priklausyti Sąjungos finansinio įnašo, skirto padengti šias įsigijimo išlaidas pagal Skaitmeninės Europos programą dalį atitinkanti dalis. Prieglobos paslaugą teikiantį subjektą ir su juo susijusius privačius narius ar privačių partnerių konsorciumą turėtų atrinkti valdyba, paskelbusi
  skaidrią, atvirą ir konkurencingą procedūrą bei
  kvietimą pareikšti susidomėjimą
  , o
  pateiktas paraiškas turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Sąjungos prieigos prie tokio superkompiuterio laikas turėtų būti tiesiogiai proporcingas Sąjungos finansiniam įnašui pagal Skaitmeninės Europos programą, skirtam padengti šio pramoninio superkompiuterio įsigijimo išlaidas. Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu susitarti parduoti tokį superkompiuterį kitam subjektui arba nutraukti jo eksploatavimą. Kita vertus, Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę perleisti nuosavybės teisę į tokį superkompiuterį privatiems nariams ar privačių partnerių konsorciumui. Tokiu atveju arba kai Bendroji įmonė yra likviduojama, privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas Bendrajai įmonei turėtų kompensuoti likutinę Sąjungos superkompiuterio dalies vertę. Jeigu Bendroji įmonė ir privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas nusprendžia nutraukti superkompiuterio eksploatavimą jam visiškai nusidėvėjus, tokias sąnaudas turėtų padengti privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas; |
| --- | --- |

(40)

Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę įsigyti pramoninius
  bent jau vidutinio lygio
  superkompiuterius kartu su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu. Eksploatuoti kiekvieną tokį superkompiuterį turėtų būti pavesta esamam prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui. Prieglobos paslaugą teikiantis subjektas turėtų turėti galimybę susijungti su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu, kad įsigytų ir eksploatuotų tokį superkompiuterį. Bendrajai įmonei nuosavybės teise turėtų priklausyti Sąjungos finansinio įnašo, skirto padengti šias įsigijimo išlaidas pagal Skaitmeninės Europos programą dalį atitinkanti dalis. Prieglobos paslaugą teikiantį subjektą ir su juo susijusius privačius narius ar privačių partnerių konsorciumą turėtų atrinkti valdyba, paskelbusi
  skaidrią, atvirą ir konkurencingą procedūrą bei
  kvietimą pareikšti susidomėjimą
  , o
  pateiktas paraiškas turėtų įvertinti nepriklausomi ekspertai. Sąjungos prieigos prie tokio superkompiuterio laikas turėtų būti tiesiogiai proporcingas Sąjungos finansiniam įnašui pagal Skaitmeninės Europos programą, skirtam padengti šio pramoninio superkompiuterio įsigijimo išlaidas. Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu susitarti parduoti tokį superkompiuterį kitam subjektui arba nutraukti jo eksploatavimą. Kita vertus, Bendroji įmonė turėtų turėti galimybę perleisti nuosavybės teisę į tokį superkompiuterį privatiems nariams ar privačių partnerių konsorciumui. Tokiu atveju arba kai Bendroji įmonė yra likviduojama, privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas Bendrajai įmonei turėtų kompensuoti likutinę Sąjungos superkompiuterio dalies vertę. Jeigu Bendroji įmonė ir privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas nusprendžia nutraukti superkompiuterio eksploatavimą jam visiškai nusidėvėjus, tokias sąnaudas turėtų padengti privatūs nariai ar privačių partnerių konsorciumas;

Pakeitimas 33

Pasiūlymas dėl reglamento

41 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (41) | pramoninių
  superkompiuterių atveju Bendroji įmonė turėtų atsižvelgti į konkrečius pramoninių naudotojų poreikius, pavyzdžiui, prieigos procedūras, paslaugų kokybę ir rūšį, duomenų apsaugą, pramonės inovacijų ir intelektinės nuosavybės apsaugą, tinkamumą naudoti, pasitikėjimą ir kitus konfidencialumo ir saugumo reikalavimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(41)

pramoninių
  superkompiuterių atveju Bendroji įmonė turėtų atsižvelgti į konkrečius pramoninių naudotojų poreikius, pavyzdžiui, prieigos procedūras, paslaugų kokybę ir rūšį, duomenų apsaugą, pramonės inovacijų ir intelektinės nuosavybės apsaugą, tinkamumą naudoti, pasitikėjimą ir kitus konfidencialumo ir saugumo reikalavimus;

| (41) | vidutinės trukmės laikotarpiu Bendroji įmonė turėtų siekti apibrėžti ir įgyvendinti visus „EuroHPC“ superkompiuterius ir turėtų užtikrinti, kad jie atitinka aukščiausius saugumo reikalavimus, visų pirma kibernetinio saugumo, prieinamumo ir tinkamumo naudoti standartus ir reikalavimus, visų pirma pramonės ir MVĮ. Pramoninių
  superkompiuterių atveju Bendroji įmonė turėtų atsižvelgti į konkrečius pramoninių naudotojų poreikius, pavyzdžiui, prieigos procedūras, paslaugų kokybę ir rūšį, duomenų apsaugą, pramonės inovacijų ir intelektinės nuosavybės apsaugą, tinkamumą naudoti, pasitikėjimą ir kitus konfidencialumo ir saugumo reikalavimus; |
| --- | --- |

(41)

vidutinės trukmės laikotarpiu Bendroji įmonė turėtų siekti apibrėžti ir įgyvendinti visus „EuroHPC“ superkompiuterius ir turėtų užtikrinti, kad jie atitinka aukščiausius saugumo reikalavimus, visų pirma kibernetinio saugumo, prieinamumo ir tinkamumo naudoti standartus ir reikalavimus, visų pirma pramonės ir MVĮ. Pramoninių
  superkompiuterių atveju Bendroji įmonė turėtų atsižvelgti į konkrečius pramoninių naudotojų poreikius, pavyzdžiui, prieigos procedūras, paslaugų kokybę ir rūšį, duomenų apsaugą, pramonės inovacijų ir intelektinės nuosavybės apsaugą, tinkamumą naudoti, pasitikėjimą ir kitus konfidencialumo ir saugumo reikalavimus;

Pakeitimas 34

Pasiūlymas dėl reglamento

42 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (42) | projektuojant ir eksploatuojant Bendrosios įmonės remiamus superkompiuterius reikėtų atsižvelgti į energijos vartojimo efektyvumą
  ir
  aplinkosauginį tvarumą, naudojant, pavyzdžiui, taupias technologijas, dinaminį energijos taupymą ir pakartotinio naudojimo metodus, kaip antai pažangų aušinimą ir šilumos perdirbimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42)

projektuojant ir eksploatuojant Bendrosios įmonės remiamus superkompiuterius reikėtų atsižvelgti į energijos vartojimo efektyvumą
  ir
  aplinkosauginį tvarumą, naudojant, pavyzdžiui, taupias technologijas, dinaminį energijos taupymą ir pakartotinio naudojimo metodus, kaip antai pažangų aušinimą ir šilumos perdirbimą;

| (42) | projektuojant ir eksploatuojant Bendrosios įmonės remiamus superkompiuterius reikėtų
  visuomet
  atsižvelgti į energijos vartojimo efektyvumą, aplinkosauginį tvarumą
  ir žiediškumą, prisidedant prie anglies dioksido poveikio neutralumo, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių energijos pirkimo susitarimus, atsižvelgiant į jų integravimo į visapusišką energetikos sistemą jų buvimo vietoje, pridėtinę vertę
  , naudojant, pavyzdžiui, taupias technologijas, dinaminį energijos taupymą ir pakartotinio naudojimo metodus, kaip antai pažangų aušinimą ir šilumos perdirbimą
  bei kitas technologijas
  ; |
| --- | --- |

(42)

projektuojant ir eksploatuojant Bendrosios įmonės remiamus superkompiuterius reikėtų
  visuomet
  atsižvelgti į energijos vartojimo efektyvumą, aplinkosauginį tvarumą
  ir žiediškumą, prisidedant prie anglies dioksido poveikio neutralumo, įskaitant atsinaujinančiųjų išteklių energijos pirkimo susitarimus, atsižvelgiant į jų integravimo į visapusišką energetikos sistemą jų buvimo vietoje, pridėtinę vertę
  , naudojant, pavyzdžiui, taupias technologijas, dinaminį energijos taupymą ir pakartotinio naudojimo metodus, kaip antai pažangų aušinimą ir šilumos perdirbimą
  bei kitas technologijas
  ;

Pakeitimas 35

Pasiūlymas dėl reglamento

42 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (42a) | Bendroji įmonė turėtų atsižvelgti į augančią energijos paklausą, kurią sukelia padidėjęs našiosios kompiuterijos infrastruktūros naudojimas, racionalizuodama savo tikslus atitinkamomis strategijomis, politika ir teisės aktais energetikos sektoriuje. Be to, derindama energiją taupančius serverius su sudėtingomis darbo krūvio valdymo priemonėmis, Bendroji įmonė padidins efektyvumą tiek patalpose, tiek debesijoje, mažindama išlaidas ir duomenų centrų anglies pėdsaką; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(42a)

Bendroji įmonė turėtų atsižvelgti į augančią energijos paklausą, kurią sukelia padidėjęs našiosios kompiuterijos infrastruktūros naudojimas, racionalizuodama savo tikslus atitinkamomis strategijomis, politika ir teisės aktais energetikos sektoriuje. Be to, derindama energiją taupančius serverius su sudėtingomis darbo krūvio valdymo priemonėmis, Bendroji įmonė padidins efektyvumą tiek patalpose, tiek debesijoje, mažindama išlaidas ir duomenų centrų anglies pėdsaką;

Pakeitimas 36

Pasiūlymas dėl reglamento

44 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (44) | prieigos prie Bendrosios įmonės superkompiuterių laikas viešiems naudotojams turėtų būti skiriamas nemokamai. Jis taip pat turėtų būti nemokamas privatiems naudotojams, kurie juos naudoja savo reikmėms
  , susijusioms su
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veikla
  ,
  finansuojama pagal programą „Europos horizontas“ ar Skaitmeninės Europos programą
  ,
  taip pat privačia MVĮ inovacijų veikla, kai tinkama
  . Skiriant prieigos laiką pirmiausia turėtų būti remiamasi Bendrosios įmonės inicijuotais atvirais kvietimais pareikšti susidomėjimą, paraiškas įvertinus nepriklausomiems ekspertams. Išskyrus MVĮ naudotojus, vykdančius privačią inovacijų veiklą, visi naudotojai, kuriems leidžiama nemokamai naudotis Bendrosios įmonės superkompiuteriais, turėtų taikyti atvirojo mokslo metodą ir skleisti gavus tokią prieigą įgytas žinias pagal reglamentą dėl programos „Europos horizontas“. Prieigos laikas naudotojams, vykdantiems kitą ekonominę veiklą, nei MVĮ vykdoma privati inovacijų veikla (kuri susiduria su konkrečiais rinkos nepakankamumo atvejais), turėtų būti skiriamas mokant pagal naudojimą
  , remiantis rinkos
  kainomis. Prieigos laiko skyrimas tokiai ekonominei veiklai turėtų būti leidžiamas, bet ribojamas, o mokėtino mokesčio dydį turėtų nustatyti valdyba. Prieigos teisės turėtų būti skirstomos skaidriai. Prireikus valdyba turėtų nustatyti konkrečias nemokamo prieigos laiko suteikimo taisykles neskelbiant kvietimo pareikšti susidomėjimą, kai įgyvendinamos iniciatyvos, kurias Sąjunga ar valdyba laiko strateginės svarbos iniciatyvomis. Tipiški Sąjungos strateginių iniciatyvų pavyzdžiai: iniciatyva „Tikslas – Žemė“, pavyzdinis projektas „Žmogaus smegenys“, iniciatyva „1+ milijonas genomų“, bendros Europos duomenų erdvės viešojo intereso srityse, visų pirma sveikatos duomenų erdvė, našiosios kompiuterijos kompetencijos centrai, skaitmeninių inovacijų centrai ir kt. Sąjungos prašymu Bendroji įmonė turėtų suteikti laikiną ar nuolatinę tiesioginę prieigą prie strateginių iniciatyvų ir esamų ar būsimų taikomųjų programų platformų, kurios, jos nuomone, yra būtinos siekiant teikti su sveikata susijusias ar kitas itin svarbias skubios pagalbos paslaugas visuomenės naudai ir svarbios nepaprastosiose ir krizių valdymo situacijose arba tais atvejais, kurie, Sąjungos nuomone, yra itin svarbūs jos saugumui ir gynybai. Bendrajai įmonei turėtų būti leidžiama vykdyti tam tikrą ribotos apimties ekonominę veiklą komerciniais tikslais. Prieigą reikėtų suteikti naudotojams, gyvenantiems, įsteigtiems ar esantiems ES valstybėje narėje arba Skaitmeninės Europos programos ir programos „Europos horizontas“ asocijuotojoje šalyje. Prieigos teisės visiems naudotojams turėtų būti skirstomos laikantis teisingumo principo ir skaidriai. Teises naudotis Sąjungai priklausančia prieigos prie kiekvieno superkompiuterio laiko dalimi turėtų nustatyti ir stebėti valdyba; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(44)

prieigos prie Bendrosios įmonės superkompiuterių laikas viešiems naudotojams turėtų būti skiriamas nemokamai. Jis taip pat turėtų būti nemokamas privatiems naudotojams, kurie juos naudoja savo reikmėms
  , susijusioms su
  mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veikla
  ,
  finansuojama pagal programą „Europos horizontas“ ar Skaitmeninės Europos programą
  ,
  taip pat privačia MVĮ inovacijų veikla, kai tinkama
  . Skiriant prieigos laiką pirmiausia turėtų būti remiamasi Bendrosios įmonės inicijuotais atvirais kvietimais pareikšti susidomėjimą, paraiškas įvertinus nepriklausomiems ekspertams. Išskyrus MVĮ naudotojus, vykdančius privačią inovacijų veiklą, visi naudotojai, kuriems leidžiama nemokamai naudotis Bendrosios įmonės superkompiuteriais, turėtų taikyti atvirojo mokslo metodą ir skleisti gavus tokią prieigą įgytas žinias pagal reglamentą dėl programos „Europos horizontas“. Prieigos laikas naudotojams, vykdantiems kitą ekonominę veiklą, nei MVĮ vykdoma privati inovacijų veikla (kuri susiduria su konkrečiais rinkos nepakankamumo atvejais), turėtų būti skiriamas mokant pagal naudojimą
  , remiantis rinkos
  kainomis. Prieigos laiko skyrimas tokiai ekonominei veiklai turėtų būti leidžiamas, bet ribojamas, o mokėtino mokesčio dydį turėtų nustatyti valdyba. Prieigos teisės turėtų būti skirstomos skaidriai. Prireikus valdyba turėtų nustatyti konkrečias nemokamo prieigos laiko suteikimo taisykles neskelbiant kvietimo pareikšti susidomėjimą, kai įgyvendinamos iniciatyvos, kurias Sąjunga ar valdyba laiko strateginės svarbos iniciatyvomis. Tipiški Sąjungos strateginių iniciatyvų pavyzdžiai: iniciatyva „Tikslas – Žemė“, pavyzdinis projektas „Žmogaus smegenys“, iniciatyva „1+ milijonas genomų“, bendros Europos duomenų erdvės viešojo intereso srityse, visų pirma sveikatos duomenų erdvė, našiosios kompiuterijos kompetencijos centrai, skaitmeninių inovacijų centrai ir kt. Sąjungos prašymu Bendroji įmonė turėtų suteikti laikiną ar nuolatinę tiesioginę prieigą prie strateginių iniciatyvų ir esamų ar būsimų taikomųjų programų platformų, kurios, jos nuomone, yra būtinos siekiant teikti su sveikata susijusias ar kitas itin svarbias skubios pagalbos paslaugas visuomenės naudai ir svarbios nepaprastosiose ir krizių valdymo situacijose arba tais atvejais, kurie, Sąjungos nuomone, yra itin svarbūs jos saugumui ir gynybai. Bendrajai įmonei turėtų būti leidžiama vykdyti tam tikrą ribotos apimties ekonominę veiklą komerciniais tikslais. Prieigą reikėtų suteikti naudotojams, gyvenantiems, įsteigtiems ar esantiems ES valstybėje narėje arba Skaitmeninės Europos programos ir programos „Europos horizontas“ asocijuotojoje šalyje. Prieigos teisės visiems naudotojams turėtų būti skirstomos laikantis teisingumo principo ir skaidriai. Teises naudotis Sąjungai priklausančia prieigos prie kiekvieno superkompiuterio laiko dalimi turėtų nustatyti ir stebėti valdyba;

| (44) | prieigos prie Bendrosios įmonės superkompiuterių laikas viešiems naudotojams turėtų būti skiriamas nemokamai. Jis taip pat turėtų būti nemokamas privatiems naudotojams,
  įskaitant NVO ir asmenis,
  kurie juos naudoja savo reikmėms mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veikloje
  ,
  taip pat privačiai MVĮ ir startuolių inovacijų veiklai
  ,
  vadovaujantis teisingais ir skaidriais kriterijais ir procedūromis
  . Skiriant prieigos laiką pirmiausia turėtų būti remiamasi Bendrosios įmonės inicijuotais
  periodiškais, tarpusavio vertinimu pagrįstais ir
  atvirais kvietimais pareikšti susidomėjimą, paraiškas įvertinus nepriklausomiems ekspertams
  , siekiant užtikrinti subalansuotą ir tinkamą našiosios kompiuterijos išteklių paskirstymą
  . Išskyrus MVĮ
  ir startuolių
  naudotojus, vykdančius privačią inovacijų veiklą, visi naudotojai, kuriems leidžiama nemokamai naudotis Bendrosios įmonės superkompiuteriais, turėtų taikyti atvirojo mokslo metodą ir skleisti gavus tokią prieigą įgytas žinias pagal reglamentą dėl programos „Europos horizontas“. Prieigos laikas naudotojams, vykdantiems kitą ekonominę veiklą, nei MVĮ
  ir startuolių
  vykdoma privati inovacijų veikla (kuri susiduria su konkrečiais rinkos nepakankamumo atvejais), turėtų būti skiriamas mokant pagal naudojimą
  išlaidomis pagrįstomis
  kainomis. Prieigos laiko skyrimas tokiai ekonominei veiklai turėtų būti leidžiamas, bet ribojamas, o mokėtino mokesčio dydį turėtų
  skaidriai
  nustatyti valdyba. Prieigos teisės turėtų būti skirstomos
  atvirai ir
  skaidriai. Prireikus valdyba turėtų nustatyti konkrečias nemokamo prieigos laiko suteikimo taisykles neskelbiant kvietimo pareikšti susidomėjimą, kai įgyvendinamos iniciatyvos, kurias Sąjunga ar valdyba laiko strateginės svarbos iniciatyvomis. Tipiški Sąjungos strateginių iniciatyvų pavyzdžiai: iniciatyva „Tikslas – Žemė“, pavyzdinis projektas „Žmogaus smegenys“, iniciatyva „1+ milijonas genomų“, bendros Europos duomenų erdvės viešojo intereso srityse, visų pirma sveikatos duomenų erdvė, našiosios kompiuterijos kompetencijos centrai, skaitmeninių inovacijų centrai ir kt. Sąjungos prašymu Bendroji įmonė turėtų suteikti laikiną ar nuolatinę tiesioginę prieigą prie strateginių iniciatyvų ir esamų ar būsimų taikomųjų programų platformų, kurios, jos nuomone, yra būtinos siekiant teikti su sveikata susijusias ar kitas itin svarbias skubios pagalbos paslaugas visuomenės naudai ir svarbios nepaprastosiose ir krizių valdymo situacijose arba tais atvejais, kurie, Sąjungos nuomone, yra itin svarbūs jos saugumui ir gynybai. Bendrajai įmonei turėtų būti leidžiama vykdyti tam tikrą ribotos apimties ekonominę veiklą komerciniais tikslais. Prieigą reikėtų suteikti naudotojams, gyvenantiems, įsteigtiems ar esantiems ES valstybėje narėje arba Skaitmeninės Europos programos ir programos „Europos horizontas“ asocijuotojoje šalyje. Prieigos teisės visiems naudotojams turėtų būti skirstomos laikantis teisingumo principo
  , atvirai
  ir skaidriai. Teises naudotis Sąjungai priklausančia prieigos prie kiekvieno superkompiuterio laiko dalimi turėtų nustatyti ir stebėti valdyba; |
| --- | --- |

(44)

prieigos prie Bendrosios įmonės superkompiuterių laikas viešiems naudotojams turėtų būti skiriamas nemokamai. Jis taip pat turėtų būti nemokamas privatiems naudotojams,
  įskaitant NVO ir asmenis,
  kurie juos naudoja savo reikmėms mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veikloje
  ,
  taip pat privačiai MVĮ ir startuolių inovacijų veiklai
  ,
  vadovaujantis teisingais ir skaidriais kriterijais ir procedūromis
  . Skiriant prieigos laiką pirmiausia turėtų būti remiamasi Bendrosios įmonės inicijuotais
  periodiškais, tarpusavio vertinimu pagrįstais ir
  atvirais kvietimais pareikšti susidomėjimą, paraiškas įvertinus nepriklausomiems ekspertams
  , siekiant užtikrinti subalansuotą ir tinkamą našiosios kompiuterijos išteklių paskirstymą
  . Išskyrus MVĮ
  ir startuolių
  naudotojus, vykdančius privačią inovacijų veiklą, visi naudotojai, kuriems leidžiama nemokamai naudotis Bendrosios įmonės superkompiuteriais, turėtų taikyti atvirojo mokslo metodą ir skleisti gavus tokią prieigą įgytas žinias pagal reglamentą dėl programos „Europos horizontas“. Prieigos laikas naudotojams, vykdantiems kitą ekonominę veiklą, nei MVĮ
  ir startuolių
  vykdoma privati inovacijų veikla (kuri susiduria su konkrečiais rinkos nepakankamumo atvejais), turėtų būti skiriamas mokant pagal naudojimą
  išlaidomis pagrįstomis
  kainomis. Prieigos laiko skyrimas tokiai ekonominei veiklai turėtų būti leidžiamas, bet ribojamas, o mokėtino mokesčio dydį turėtų
  skaidriai
  nustatyti valdyba. Prieigos teisės turėtų būti skirstomos
  atvirai ir
  skaidriai. Prireikus valdyba turėtų nustatyti konkrečias nemokamo prieigos laiko suteikimo taisykles neskelbiant kvietimo pareikšti susidomėjimą, kai įgyvendinamos iniciatyvos, kurias Sąjunga ar valdyba laiko strateginės svarbos iniciatyvomis. Tipiški Sąjungos strateginių iniciatyvų pavyzdžiai: iniciatyva „Tikslas – Žemė“, pavyzdinis projektas „Žmogaus smegenys“, iniciatyva „1+ milijonas genomų“, bendros Europos duomenų erdvės viešojo intereso srityse, visų pirma sveikatos duomenų erdvė, našiosios kompiuterijos kompetencijos centrai, skaitmeninių inovacijų centrai ir kt. Sąjungos prašymu Bendroji įmonė turėtų suteikti laikiną ar nuolatinę tiesioginę prieigą prie strateginių iniciatyvų ir esamų ar būsimų taikomųjų programų platformų, kurios, jos nuomone, yra būtinos siekiant teikti su sveikata susijusias ar kitas itin svarbias skubios pagalbos paslaugas visuomenės naudai ir svarbios nepaprastosiose ir krizių valdymo situacijose arba tais atvejais, kurie, Sąjungos nuomone, yra itin svarbūs jos saugumui ir gynybai. Bendrajai įmonei turėtų būti leidžiama vykdyti tam tikrą ribotos apimties ekonominę veiklą komerciniais tikslais. Prieigą reikėtų suteikti naudotojams, gyvenantiems, įsteigtiems ar esantiems ES valstybėje narėje arba Skaitmeninės Europos programos ir programos „Europos horizontas“ asocijuotojoje šalyje. Prieigos teisės visiems naudotojams turėtų būti skirstomos laikantis teisingumo principo
  , atvirai
  ir skaidriai. Teises naudotis Sąjungai priklausančia prieigos prie kiekvieno superkompiuterio laiko dalimi turėtų nustatyti ir stebėti valdyba;

Pakeitimas 37

Pasiūlymas dėl reglamento

47 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (47) | Bendrosios įmonės valdymą turėtų užtikrinti du organai: valdyba ir Pramonės ir mokslo patariamoji taryba. Valdybą turėtų sudaryti Sąjungos ir dalyvaujančių valstybių atstovai. Valdyba turėtų būti atsakinga už strateginės politikos formavimą ir finansavimo sprendimus, susijusius su Bendrosios įmonės veikla, įskaitant visą viešųjų pirkimų veiklą. Pramonės ir mokslo patariamojoje taryboje turėtų dalyvauti akademinės bendruomenės ir pramonės atstovai, kaip naudotojai ir technologijų tiekėjai. Ji turėtų teikti valdybai nepriklausomas rekomendacijas dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės, Bendrosios įmonės valdomų superkompiuterių įsigijimo ir eksploatavimo, pajėgumų stiprinimo ir didinimo veiksmų programos bei susiejimo, junglumo ir tarptautinio bendradarbiavimo veiksmų programos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(47)

Bendrosios įmonės valdymą turėtų užtikrinti du organai: valdyba ir Pramonės ir mokslo patariamoji taryba. Valdybą turėtų sudaryti Sąjungos ir dalyvaujančių valstybių atstovai. Valdyba turėtų būti atsakinga už strateginės politikos formavimą ir finansavimo sprendimus, susijusius su Bendrosios įmonės veikla, įskaitant visą viešųjų pirkimų veiklą. Pramonės ir mokslo patariamojoje taryboje turėtų dalyvauti akademinės bendruomenės ir pramonės atstovai, kaip naudotojai ir technologijų tiekėjai. Ji turėtų teikti valdybai nepriklausomas rekomendacijas dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės, Bendrosios įmonės valdomų superkompiuterių įsigijimo ir eksploatavimo, pajėgumų stiprinimo ir didinimo veiksmų programos bei susiejimo, junglumo ir tarptautinio bendradarbiavimo veiksmų programos;

| (47) | Bendrosios įmonės valdymą turėtų užtikrinti du organai: valdyba ir Pramonės ir mokslo patariamoji taryba. Valdybą turėtų sudaryti Sąjungos ir dalyvaujančių valstybių atstovai. Valdyba turėtų būti atsakinga už strateginės politikos formavimą ir finansavimo sprendimus, susijusius su Bendrosios įmonės veikla, įskaitant visą viešųjų pirkimų veiklą. Pramonės ir mokslo patariamojoje taryboje turėtų dalyvauti akademinės bendruomenės ir pramonės atstovai, kaip naudotojai ir technologijų tiekėjai. Ji turėtų teikti valdybai nepriklausomas rekomendacijas dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės, Bendrosios įmonės valdomų superkompiuterių įsigijimo ir eksploatavimo, pajėgumų stiprinimo ir didinimo veiksmų programos bei susiejimo, junglumo ir tarptautinio bendradarbiavimo veiksmų programos.
  Bendrosios įmonės valdymo sistemoje taip pat turėtų būti sukurtas naudotojų forumas, kuriame valdybai ir kitoms grupėms būtų teikiamos nepriklausomos konsultacijos dėl naudotojų poreikių. Naudotojų forumas nustato jo skiriamiems nariams taikomus konkrečius kriterijus ir jų atrankos tvarką; |
| --- | --- |

(47)

Bendrosios įmonės valdymą turėtų užtikrinti du organai: valdyba ir Pramonės ir mokslo patariamoji taryba. Valdybą turėtų sudaryti Sąjungos ir dalyvaujančių valstybių atstovai. Valdyba turėtų būti atsakinga už strateginės politikos formavimą ir finansavimo sprendimus, susijusius su Bendrosios įmonės veikla, įskaitant visą viešųjų pirkimų veiklą. Pramonės ir mokslo patariamojoje taryboje turėtų dalyvauti akademinės bendruomenės ir pramonės atstovai, kaip naudotojai ir technologijų tiekėjai. Ji turėtų teikti valdybai nepriklausomas rekomendacijas dėl strateginės mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkės, Bendrosios įmonės valdomų superkompiuterių įsigijimo ir eksploatavimo, pajėgumų stiprinimo ir didinimo veiksmų programos bei susiejimo, junglumo ir tarptautinio bendradarbiavimo veiksmų programos.
  Bendrosios įmonės valdymo sistemoje taip pat turėtų būti sukurtas naudotojų forumas, kuriame valdybai ir kitoms grupėms būtų teikiamos nepriklausomos konsultacijos dėl naudotojų poreikių. Naudotojų forumas nustato jo skiriamiems nariams taikomus konkrečius kriterijus ir jų atrankos tvarką;

Pakeitimas 38

Pasiūlymas dėl reglamento

47 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (47a) | kadangi superkompiuteriai yra orientuoti į paklausą ir į naudotojus, Bendroji įmonė turėtų palaikyti nuolatinį dialogą su pilietine visuomene bei našiosios kompiuterijos infrastruktūros naudotojais. Nuolatinis ir veiksmingas naudotojų dalyvavimas, visų pirma siekiant įgyvendinti bendro projektavimo metodą, kurio reikia, kad pramonė, MVĮ, novatoriškos bendrovės ir startuoliai aktyviau naudotųsi komercinėms prietaikoms, gali turėti didelę pridėtinę vertę ir didinamąjį poveikį. Su naudotojais susijusios informacijos turėtų būti aktyviai ieškoma reguliariai konsultuojantis su galutiniais naudotojais iš viešojo ir privačiojo sektorių. Tuo tikslu valdyba turėtų sudaryti naudotojų darbo grupę (toliau – naudotojų forumas), kuri padėtų nustatyti geresnę viešų ir privačių naudotojų paslaugų kokybę, tinkamumą naudoti, pasitikėjimą ir saugumo reikalavimus. Naudotojų forumas turėtų įtraukti pilietinės visuomenės atstovus, pramonės ir viešuosius naudotojus, Sąjungos socialinius partnerius, MVĮ ir nepriklausomus Europos programinės įrangos kūrimo vertės grandinės subjektus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(47a)

kadangi superkompiuteriai yra orientuoti į paklausą ir į naudotojus, Bendroji įmonė turėtų palaikyti nuolatinį dialogą su pilietine visuomene bei našiosios kompiuterijos infrastruktūros naudotojais. Nuolatinis ir veiksmingas naudotojų dalyvavimas, visų pirma siekiant įgyvendinti bendro projektavimo metodą, kurio reikia, kad pramonė, MVĮ, novatoriškos bendrovės ir startuoliai aktyviau naudotųsi komercinėms prietaikoms, gali turėti didelę pridėtinę vertę ir didinamąjį poveikį. Su naudotojais susijusios informacijos turėtų būti aktyviai ieškoma reguliariai konsultuojantis su galutiniais naudotojais iš viešojo ir privačiojo sektorių. Tuo tikslu valdyba turėtų sudaryti naudotojų darbo grupę (toliau – naudotojų forumas), kuri padėtų nustatyti geresnę viešų ir privačių naudotojų paslaugų kokybę, tinkamumą naudoti, pasitikėjimą ir saugumo reikalavimus. Naudotojų forumas turėtų įtraukti pilietinės visuomenės atstovus, pramonės ir viešuosius naudotojus, Sąjungos socialinius partnerius, MVĮ ir nepriklausomus Europos programinės įrangos kūrimo vertės grandinės subjektus;

Pakeitimas 39

Pasiūlymas dėl reglamento

49 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (49) | Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti valdomas pagal patikimo finansų valdymo principą ir atitinkamas netiesioginio valdymo taisykles, nustatytas Reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046. Bendrajai įmonei taikytinos taisyklės dėl viešųjų pirkimų procedūrų taikymo turėtų būti nustatytos jos finansinėse taisyklėse; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(49)

Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti valdomas pagal patikimo finansų valdymo principą ir atitinkamas netiesioginio valdymo taisykles, nustatytas Reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046. Bendrajai įmonei taikytinos taisyklės dėl viešųjų pirkimų procedūrų taikymo turėtų būti nustatytos jos finansinėse taisyklėse;

| (49) | Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti valdomas pagal patikimo finansų valdymo
  ir administracinės tvarkos supaprastinimo
  principą ir atitinkamas netiesioginio valdymo taisykles, nustatytas Reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046. Bendrajai įmonei taikytinos taisyklės dėl viešųjų pirkimų procedūrų taikymo turėtų būti nustatytos jos finansinėse taisyklėse; |
| --- | --- |

(49)

Sąjungos finansinis įnašas turėtų būti valdomas pagal patikimo finansų valdymo
  ir administracinės tvarkos supaprastinimo
  principą ir atitinkamas netiesioginio valdymo taisykles, nustatytas Reglamente (ES, Euratomas) 2018/1046. Bendrajai įmonei taikytinos taisyklės dėl viešųjų pirkimų procedūrų taikymo turėtų būti nustatytos jos finansinėse taisyklėse;

Pakeitimas 40

Pasiūlymas dėl reglamento

50 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (50) | siekiant skatinti naujovišką ir
  konkurencingą
  pripažintos kompetencijos Europos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos ekosistemą, Bendroji įmonė turėtų tinkamai naudotis viešojo pirkimo ir dotacijų priemonėmis, įskaitant bendrus pirkimus, ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir naujoviškų sprendimų viešuosius pirkimus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(50)

siekiant skatinti naujovišką ir
  konkurencingą
  pripažintos kompetencijos Europos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos ekosistemą, Bendroji įmonė turėtų tinkamai naudotis viešojo pirkimo ir dotacijų priemonėmis, įskaitant bendrus pirkimus, ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir naujoviškų sprendimų viešuosius pirkimus;

| (50) | siekiant skatinti naujovišką, konkurencingą ir
  atsparią
  pripažintos kompetencijos Europos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos ekosistemą
  ir jos paplitimą visoje Sąjungoje
  , Bendroji įmonė turėtų tinkamai naudotis viešojo pirkimo ir dotacijų priemonėmis, įskaitant bendrus pirkimus, ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir naujoviškų sprendimų viešuosius pirkimus
  . Tokių viešųjų pirkimų ir dotacijų priemonių naudojimas turėtų palengvinti MVĮ, labai mažų įmonių ir startuolių bei jų grupių dalyvavimą. Bendroji įmonė apsvarstys galimybę atnaujinti esamus įrenginius, kad būtų užtikrintos pažangiausios technologijos ir pasaulinio lygio ekosistema, susijusi su našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijomis ir taikomosiomis programomis; |
| --- | --- |

(50)

siekiant skatinti naujovišką, konkurencingą ir
  atsparią
  pripažintos kompetencijos Europos našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos ekosistemą
  ir jos paplitimą visoje Sąjungoje
  , Bendroji įmonė turėtų tinkamai naudotis viešojo pirkimo ir dotacijų priemonėmis, įskaitant bendrus pirkimus, ikiprekybinius viešuosius pirkimus ir naujoviškų sprendimų viešuosius pirkimus
  . Tokių viešųjų pirkimų ir dotacijų priemonių naudojimas turėtų palengvinti MVĮ, labai mažų įmonių ir startuolių bei jų grupių dalyvavimą. Bendroji įmonė apsvarstys galimybę atnaujinti esamus įrenginius, kad būtų užtikrintos pažangiausios technologijos ir pasaulinio lygio ekosistema, susijusi su našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijomis ir taikomosiomis programomis;

Pakeitimas 41

Pasiūlymas dėl reglamento

53 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (53) | dalyvavimas netiesioginiuose veiksmuose, kuriuos finansuoja Bendroji įmonė, turėtų atitikti Reglamentą (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“. Be to, Bendroji įmonė turėtų užtikrinti nuoseklų tų taisyklių taikymą, remiantis atitinkamomis Komisijos priimtomis priemonėmis. Siekiant užtikrinti tinkamą netiesioginių veiksmų bendrą finansavimą dalyvaujančių valstybių lėšomis, laikantis Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, dalyvaujančios valstybės turėtų prisidėti bent tokia suma, kuri lygi Bendrosios įmonės kompensuotų, tinkamų finansuoti išlaidų, kurias dalyvaudami veiksmuose patyrė paramos gavėjai, sumai. Tuo tikslu pagal Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 30 straipsnį
  turėtų būti
  atitinkamai
  nustatytos
  Bendrosios įmonės metinėje darbo programoje
  išdėstytos maksimalios
  finansavimo
  normos
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(53)

dalyvavimas netiesioginiuose veiksmuose, kuriuos finansuoja Bendroji įmonė, turėtų atitikti Reglamentą (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“. Be to, Bendroji įmonė turėtų užtikrinti nuoseklų tų taisyklių taikymą, remiantis atitinkamomis Komisijos priimtomis priemonėmis. Siekiant užtikrinti tinkamą netiesioginių veiksmų bendrą finansavimą dalyvaujančių valstybių lėšomis, laikantis Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, dalyvaujančios valstybės turėtų prisidėti bent tokia suma, kuri lygi Bendrosios įmonės kompensuotų, tinkamų finansuoti išlaidų, kurias dalyvaudami veiksmuose patyrė paramos gavėjai, sumai. Tuo tikslu pagal Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 30 straipsnį
  turėtų būti
  atitinkamai
  nustatytos
  Bendrosios įmonės metinėje darbo programoje
  išdėstytos maksimalios
  finansavimo
  normos
  ;

| (53) | dalyvavimas netiesioginiuose veiksmuose, kuriuos finansuoja Bendroji įmonė, turėtų atitikti Reglamentą (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“. Be to, Bendroji įmonė turėtų užtikrinti nuoseklų tų taisyklių taikymą, remiantis atitinkamomis Komisijos priimtomis priemonėmis. Siekiant užtikrinti tinkamą netiesioginių veiksmų bendrą finansavimą dalyvaujančių valstybių lėšomis, laikantis Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, dalyvaujančios valstybės turėtų prisidėti bent tokia suma, kuri lygi Bendrosios įmonės kompensuotų, tinkamų finansuoti išlaidų, kurias dalyvaudami veiksmuose patyrė paramos gavėjai, sumai. Tuo tikslu pagal Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 30 straipsnį
  valdyba
  atitinkamai
  nustato
  Bendrosios įmonės metinėje darbo programoje
  išdėstytas maksimalias
  finansavimo
  normas
  ; |
| --- | --- |

(53)

dalyvavimas netiesioginiuose veiksmuose, kuriuos finansuoja Bendroji įmonė, turėtų atitikti Reglamentą (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“. Be to, Bendroji įmonė turėtų užtikrinti nuoseklų tų taisyklių taikymą, remiantis atitinkamomis Komisijos priimtomis priemonėmis. Siekiant užtikrinti tinkamą netiesioginių veiksmų bendrą finansavimą dalyvaujančių valstybių lėšomis, laikantis Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, dalyvaujančios valstybės turėtų prisidėti bent tokia suma, kuri lygi Bendrosios įmonės kompensuotų, tinkamų finansuoti išlaidų, kurias dalyvaudami veiksmuose patyrė paramos gavėjai, sumai. Tuo tikslu pagal Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 30 straipsnį
  valdyba
  atitinkamai
  nustato
  Bendrosios įmonės metinėje darbo programoje
  išdėstytas maksimalias
  finansavimo
  normas
  ;

Pakeitimas 42

Pasiūlymas dėl reglamento

53 a konstatuojamoji dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | (53a) | siekiant užtikrinti tinkamą suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo Bendrosios įmonės finansuojamuose veiksmuose pusiausvyrą, būtina leisti diferencijuoti kompensavimo normas, visų pirma MVĮ, startuoliams ir ne pelno teisės subjektams. Taikant diferencijuotas normas neturėtų padidėti projektų administracinis sudėtingumas, o tai turėtų būti daroma paprasčiausiu ir veiksmingiausiu būdu. Kompensavimo normos turėtų būti nurodytos darbo programoje; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(53a)

siekiant užtikrinti tinkamą suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo Bendrosios įmonės finansuojamuose veiksmuose pusiausvyrą, būtina leisti diferencijuoti kompensavimo normas, visų pirma MVĮ, startuoliams ir ne pelno teisės subjektams. Taikant diferencijuotas normas neturėtų padidėti projektų administracinis sudėtingumas, o tai turėtų būti daroma paprasčiausiu ir veiksmingiausiu būdu. Kompensavimo normos turėtų būti nurodytos darbo programoje;

Pakeitimas 43

Pasiūlymas dėl reglamento

56 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (56) | Sąjungos ir kitų Bendrosios įmonės narių finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis apsaugoti per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, aptikimą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tikslinga, administracinių ir finansinių nuobaudų taikymą pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(56)

Sąjungos ir kitų Bendrosios įmonės narių finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis priemonėmis apsaugoti per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, aptikimą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tikslinga, administracinių ir finansinių nuobaudų taikymą pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046;

| (56) | Sąjungos ir kitų Bendrosios įmonės narių finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis
  ir paprastomis
  priemonėmis apsaugoti per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, aptikimą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tikslinga, administracinių ir finansinių nuobaudų taikymą pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046; |
| --- | --- |

(56)

Sąjungos ir kitų Bendrosios įmonės narių finansiniai interesai turėtų būti proporcingomis
  ir paprastomis
  priemonėmis apsaugoti per visą išlaidų ciklą, įskaitant pažeidimų prevenciją, aptikimą ir tyrimą, prarastų, nepagrįstai išmokėtų ar netinkamai panaudotų lėšų susigrąžinimą ir, kai tikslinga, administracinių ir finansinių nuobaudų taikymą pagal Reglamentą (ES, Euratomas) 2018/1046;

Pakeitimas 44

Pasiūlymas dėl reglamento

57 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (57) | Bendroji įmonė turėtų veikti atvirai ir skaidriai, laiku teikdama visą aktualią informaciją ir propaguodama savo veiklą, įskaitant informavimo ir sklaidos veiklą, platesnei visuomenei. Bendrosios įmonės organų darbo tvarkos taisyklės turėtų būti skelbiamos viešai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(57)

Bendroji įmonė turėtų veikti atvirai ir skaidriai, laiku teikdama visą aktualią informaciją ir propaguodama savo veiklą, įskaitant informavimo ir sklaidos veiklą, platesnei visuomenei. Bendrosios įmonės organų darbo tvarkos taisyklės turėtų būti skelbiamos viešai;

| (57) | Bendroji įmonė turėtų veikti
  paprastai, lanksčiai,
  atvirai ir skaidriai, laiku teikdama visą aktualią informaciją ir propaguodama savo veiklą, įskaitant informavimo ir sklaidos veiklą, platesnei visuomenei. Bendrosios įmonės organų darbo tvarkos taisyklės turėtų būti skelbiamos viešai; |
| --- | --- |

(57)

Bendroji įmonė turėtų veikti
  paprastai, lanksčiai,
  atvirai ir skaidriai, laiku teikdama visą aktualią informaciją ir propaguodama savo veiklą, įskaitant informavimo ir sklaidos veiklą, platesnei visuomenei. Bendrosios įmonės organų darbo tvarkos taisyklės turėtų būti skelbiamos viešai;

Pakeitimas 45

Pasiūlymas dėl reglamento

58 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (58) | supaprastinimo tikslais visoms šalims turėtų būti sumažinta administracinė našta. Turėtų būti vengiama dvigubo audito, neproporcingo kiekio dokumentų ir ataskaitų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(58)

supaprastinimo tikslais visoms šalims turėtų būti sumažinta administracinė našta. Turėtų būti vengiama dvigubo audito, neproporcingo kiekio dokumentų ir ataskaitų;

| (58) | supaprastinimo tikslais visoms šalims,
  visų pirma Bendrajai įmonei ir naudos gavėjams
  , turėtų būti sumažinta administracinė našta. Turėtų būti vengiama dvigubo audito, neproporcingo kiekio dokumentų ir ataskaitų.
  Bendroji įmonė turėtų sudaryti palankias sąlygas remti dalyvaujančias valstybes. Siekiant kuo labiau padidinti netiesioginių veiksmų poveikį, valdant dalyvaujančių valstybių finansinius įnašus reikėtų atsižvelgti į Bendrosios įmonės ir jos trišalio modelio ypatumus; |
| --- | --- |

(58)

supaprastinimo tikslais visoms šalims,
  visų pirma Bendrajai įmonei ir naudos gavėjams
  , turėtų būti sumažinta administracinė našta. Turėtų būti vengiama dvigubo audito, neproporcingo kiekio dokumentų ir ataskaitų.
  Bendroji įmonė turėtų sudaryti palankias sąlygas remti dalyvaujančias valstybes. Siekiant kuo labiau padidinti netiesioginių veiksmų poveikį, valdant dalyvaujančių valstybių finansinius įnašus reikėtų atsižvelgti į Bendrosios įmonės ir jos trišalio modelio ypatumus;

Pakeitimas 46

Pasiūlymas dėl reglamento

61 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (61) | Bendrosios įmonės atžvilgiu Komisijos vidaus auditorius turėtų turėti tuos pačius įgaliojimus, kaip ir Komisijos atžvilgiu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(61)

Bendrosios įmonės atžvilgiu Komisijos vidaus auditorius turėtų turėti tuos pačius įgaliojimus, kaip ir Komisijos atžvilgiu;

| (61) | Bendrosios įmonės atžvilgiu Komisijos vidaus auditorius turėtų turėti tuos pačius įgaliojimus, kaip ir Komisijos atžvilgiu
  , kartu vengiant didinti administracinę naštą Bendrajai įmonei ar jos naudos gavėjams
  ; |
| --- | --- |

(61)

Bendrosios įmonės atžvilgiu Komisijos vidaus auditorius turėtų turėti tuos pačius įgaliojimus, kaip ir Komisijos atžvilgiu
  , kartu vengiant didinti administracinę naštą Bendrajai įmonei ar jos naudos gavėjams
  ;

Pakeitimas 47

Pasiūlymas dėl reglamento

62 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| (62) | Komisijai, Bendrajai įmonei, Audito Rūmams, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos prokuratūrai (EPPO) turėtų būti užtikrinta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija ir galimybė patekti į patalpas, kad jie galėtų atlikti auditą ir tyrimus, susijusius su Bendrosios įmonės skirtomis dotacijomis ir pasirašytomis sutartimis bei susitarimais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

(62)

Komisijai, Bendrajai įmonei, Audito Rūmams, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos prokuratūrai (EPPO) turėtų būti užtikrinta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija ir galimybė patekti į patalpas, kad jie galėtų atlikti auditą ir tyrimus, susijusius su Bendrosios įmonės skirtomis dotacijomis ir pasirašytomis sutartimis bei susitarimais;

| (62) | Komisijai, Bendrajai įmonei, Audito Rūmams, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos prokuratūrai (EPPO) turėtų būti užtikrinta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija ir galimybė patekti į patalpas, kad jie galėtų atlikti auditą ir tyrimus, susijusius su Bendrosios įmonės skirtomis dotacijomis ir pasirašytomis sutartimis bei susitarimais
  , kartu siekiant kuo labiau supaprastinti administracinę tvarką naudos gavėjams ir sumažinti jiems tenkančią administracinę naštą
  ; |
| --- | --- |

(62)

Komisijai, Bendrajai įmonei, Audito Rūmams, Europos kovos su sukčiavimu tarnybai (OLAF) ir Europos prokuratūrai (EPPO) turėtų būti užtikrinta galimybė susipažinti su visa reikiama informacija ir galimybė patekti į patalpas, kad jie galėtų atlikti auditą ir tyrimus, susijusius su Bendrosios įmonės skirtomis dotacijomis ir pasirašytomis sutartimis bei susitarimais
  , kartu siekiant kuo labiau supaprastinti administracinę tvarką naudos gavėjams ir sumažinti jiems tenkančią administracinę naštą
  ;

Pakeitimas 48

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 2 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2) | prieigos laikas – superkompiuterio skaičiavimo laikas, skirtas naudotojui arba naudotojų grupei jų kompiuterio programoms vykdyti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

2)

prieigos laikas – superkompiuterio skaičiavimo laikas, skirtas naudotojui arba naudotojų grupei jų kompiuterio programoms vykdyti;

| 2) | prieigos laikas – superkompiuterio skaičiavimo laikas, skirtas naudotojui arba naudotojų grupei jų kompiuterio programoms vykdyti
  , vadovaujantis skaidriu ir atviru procesu
  ; |
| --- | --- |

2)

prieigos laikas – superkompiuterio skaičiavimo laikas, skirtas naudotojui arba naudotojų grupei jų kompiuterio programoms vykdyti
  , vadovaujantis skaidriu ir atviru procesu
  ;

Pakeitimas 49

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 4 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4) | kompetencijos centras – HPC srityje tai iniciatyva, kuria siekiama skatinti kuriamų itin našios kompiuterijos pajėgumų naudojimą, sudarant galimybę naudotojų bendruomenėms, bendradarbiaujant su kitais HPC srities suinteresuotaisiais subjektais, tobulinti esamus lygiagrečius kodus siekiant eksalygio ir aukščiausio lygio našumo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

4)

kompetencijos centras – HPC srityje tai iniciatyva, kuria siekiama skatinti kuriamų itin našios kompiuterijos pajėgumų naudojimą, sudarant galimybę naudotojų bendruomenėms, bendradarbiaujant su kitais HPC srities suinteresuotaisiais subjektais, tobulinti esamus lygiagrečius kodus siekiant eksalygio ir aukščiausio lygio našumo;

| 4) | kompetencijos centras – HPC srityje tai
  bendradarbiavimo
  iniciatyva
  , atrinkta atviro, skaidraus ir konkurencingo kvietimo teikti pasiūlymus pagalba
  , kuria siekiama skatinti kuriamų itin našios kompiuterijos pajėgumų naudojimą, sudarant galimybę naudotojų bendruomenėms, bendradarbiaujant su kitais HPC srities suinteresuotaisiais subjektais, tobulinti esamus lygiagrečius kodus siekiant eksalygio ir aukščiausio lygio našumo; |
| --- | --- |

4)

kompetencijos centras – HPC srityje tai
  bendradarbiavimo
  iniciatyva
  , atrinkta atviro, skaidraus ir konkurencingo kvietimo teikti pasiūlymus pagalba
  , kuria siekiama skatinti kuriamų itin našios kompiuterijos pajėgumų naudojimą, sudarant galimybę naudotojų bendruomenėms, bendradarbiaujant su kitais HPC srities suinteresuotaisiais subjektais, tobulinti esamus lygiagrečius kodus siekiant eksalygio ir aukščiausio lygio našumo;

Pakeitimas 50

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 5 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5) | bendras projektavimas – bendras metodas, kurį taiko technologijų tiekėjai ir naudotojai, dalyvaujantys pasikartojančiame bendradarbiaujamajame projektavimo procese naujoms technologijoms, taikomosioms programoms ir
  sistemoms
  kurti; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

5)

bendras projektavimas – bendras metodas, kurį taiko technologijų tiekėjai ir naudotojai, dalyvaujantys pasikartojančiame bendradarbiaujamajame projektavimo procese naujoms technologijoms, taikomosioms programoms ir
  sistemoms
  kurti;

| 5) | bendras projektavimas – bendras metodas, kurį taiko technologijų tiekėjai ir naudotojai, dalyvaujantys pasikartojančiame bendradarbiaujamajame projektavimo procese naujoms technologijoms, taikomosioms programoms
  , sistemoms, paslaugoms, įgūdžiams
  ir
  kompetencijoms
  kurti; |
| --- | --- |

5)

bendras projektavimas – bendras metodas, kurį taiko technologijų tiekėjai ir naudotojai, dalyvaujantys pasikartojančiame bendradarbiaujamajame projektavimo procese naujoms technologijoms, taikomosioms programoms
  , sistemoms, paslaugoms, įgūdžiams
  ir
  kompetencijoms
  kurti;

Pakeitimas 51

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 6 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6) | našiosios
  kompiuterijos (HPC) kompetencijos centras – dalyvaujančioje valstybėje įsisteigęs juridinis asmuo, pagal pareikalavimą naudotojams iš pramonės sektoriaus,
  įskaitant
  MVĮ, akademinės bendruomenės ir viešojo administravimo institucijų teikiantis prieigą prie superkompiuterių ir naujausių našiosios kompiuterijos technologijų, priemonių, taikomųjų programų ir paslaugų ir siūlantis ekspertines žinias, įgūdžius, mokymą, tinklaveiką ir informavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

6)

našiosios
  kompiuterijos (HPC) kompetencijos centras – dalyvaujančioje valstybėje įsisteigęs juridinis asmuo, pagal pareikalavimą naudotojams iš pramonės sektoriaus,
  įskaitant
  MVĮ, akademinės bendruomenės ir viešojo administravimo institucijų teikiantis prieigą prie superkompiuterių ir naujausių našiosios kompiuterijos technologijų, priemonių, taikomųjų programų ir paslaugų ir siūlantis ekspertines žinias, įgūdžius, mokymą, tinklaveiką ir informavimą;

| 6) | Sąjungos našiosios
  kompiuterijos (HPC) kompetencijos centras – dalyvaujančioje valstybėje įsisteigęs
  Sąjungos
  juridinis asmuo,
  atrinktas vadovaujantis atviru ir skaidriu procesu bei
  pagal pareikalavimą naudotojams iš pramonės sektoriaus,
  ypač
  MVĮ
  bei startuolių
  , akademinės bendruomenės ir viešojo administravimo institucijų teikiantis prieigą prie superkompiuterių ir naujausių našiosios kompiuterijos technologijų, priemonių, taikomųjų programų ir paslaugų ir siūlantis ekspertines žinias, įgūdžius, mokymą, tinklaveiką ir informavimą; |
| --- | --- |

6)

Sąjungos našiosios
  kompiuterijos (HPC) kompetencijos centras – dalyvaujančioje valstybėje įsisteigęs
  Sąjungos
  juridinis asmuo,
  atrinktas vadovaujantis atviru ir skaidriu procesu bei
  pagal pareikalavimą naudotojams iš pramonės sektoriaus,
  ypač
  MVĮ
  bei startuolių
  , akademinės bendruomenės ir viešojo administravimo institucijų teikiantis prieigą prie superkompiuterių ir naujausių našiosios kompiuterijos technologijų, priemonių, taikomųjų programų ir paslaugų ir siūlantis ekspertines žinias, įgūdžius, mokymą, tinklaveiką ir informavimą;

Pakeitimas 52

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 16 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 16) | pramoninis superkompiuteris – superkompiuteris, specialiai suprojektuotas pagal pramoninių naudotojų saugumo, konfidencialumo ir duomenų vientisumo reikalavimus, kurie yra griežtesni nei naudojant mokslo tikslais; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

16)

pramoninis superkompiuteris – superkompiuteris, specialiai suprojektuotas pagal pramoninių naudotojų saugumo, konfidencialumo ir duomenų vientisumo reikalavimus, kurie yra griežtesni nei naudojant mokslo tikslais;

| 16) | pramoninis superkompiuteris –
  bent jau vidutinio lygio
  superkompiuteris, specialiai suprojektuotas pagal pramoninių naudotojų saugumo, konfidencialumo ir duomenų vientisumo reikalavimus, kurie yra griežtesni nei naudojant mokslo tikslais; |
| --- | --- |

16)

pramoninis superkompiuteris –
  bent jau vidutinio lygio
  superkompiuteris, specialiai suprojektuotas pagal pramoninių naudotojų saugumo, konfidencialumo ir duomenų vientisumo reikalavimus, kurie yra griežtesni nei naudojant mokslo tikslais;

Pakeitimas 53

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 19 a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 19a) | daugiametė strateginė programa – dokumentas, kuriame išdėstoma Bendrosios įmonės tikslų įgyvendinimo strategija ir planai; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

19a)

Pakeitimas 54

Pasiūlymas dėl reglamento

2 straipsnio 1 pastraipos 20 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 20) | nacionalinis našiosios kompiuterijos kompetencijos centras – dalyvaujančioje valstybėje, kuri yra valstybė narė, įsisteigęs juridinis asmuo, susietas su tos valstybės narės nacionaliniu superkompiuterių centru, pagal pareikalavimą naudotojams iš pramonės sektoriaus,
  įskaitant
  MVĮ, akademinės bendruomenės ir viešojo administravimo institucijų teikiantis prieigą prie superkompiuterių ir naujausių našiosios kompiuterijos technologijų, priemonių, taikomųjų programų ir paslaugų ir siūlantis ekspertines žinias, įgūdžius, mokymą, tinklaveiką ir informavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

20)

nacionalinis našiosios kompiuterijos kompetencijos centras – dalyvaujančioje valstybėje, kuri yra valstybė narė, įsisteigęs juridinis asmuo, susietas su tos valstybės narės nacionaliniu superkompiuterių centru, pagal pareikalavimą naudotojams iš pramonės sektoriaus,
  įskaitant
  MVĮ, akademinės bendruomenės ir viešojo administravimo institucijų teikiantis prieigą prie superkompiuterių ir naujausių našiosios kompiuterijos technologijų, priemonių, taikomųjų programų ir paslaugų ir siūlantis ekspertines žinias, įgūdžius, mokymą, tinklaveiką ir informavimą;

| 20) | nacionalinis našiosios kompiuterijos kompetencijos centras – dalyvaujančioje valstybėje, kuri yra valstybė narė, įsisteigęs juridinis asmuo
  arba juridinių asmenų konsorciumas, atrinktas taikant atvirą ir skaidrią procedūrą
  , susietas su tos valstybės narės nacionaliniu superkompiuterių centru, pagal pareikalavimą naudotojams iš pramonės sektoriaus,
  ypač
  MVĮ
  ir startuolių
  , akademinės bendruomenės ir viešojo administravimo institucijų teikiantis prieigą prie superkompiuterių ir naujausių našiosios kompiuterijos technologijų, priemonių, taikomųjų programų ir paslaugų ir siūlantis ekspertines žinias, įgūdžius, mokymą, tinklaveiką ir informavimą; |
| --- | --- |

20)

nacionalinis našiosios kompiuterijos kompetencijos centras – dalyvaujančioje valstybėje, kuri yra valstybė narė, įsisteigęs juridinis asmuo
  arba juridinių asmenų konsorciumas, atrinktas taikant atvirą ir skaidrią procedūrą
  , susietas su tos valstybės narės nacionaliniu superkompiuterių centru, pagal pareikalavimą naudotojams iš pramonės sektoriaus,
  ypač
  MVĮ
  ir startuolių
  , akademinės bendruomenės ir viešojo administravimo institucijų teikiantis prieigą prie superkompiuterių ir naujausių našiosios kompiuterijos technologijų, priemonių, taikomųjų programų ir paslaugų ir siūlantis ekspertines žinias, įgūdžius, mokymą, tinklaveiką ir informavimą;

Pakeitimas 55

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Bendrosios įmonės misija – sukurti, diegti, plėtoti ir išlaikyti Sąjungoje pirmaujančią pasaulyje sietinę, saugią ir hipersusietą superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros ekosistemą, padėti
  gaminti
  novatoriškas ir konkurencingas superkompiuterių sistemas
  esant
  tiekimo
  grandinei
  , kurioje bus užtikrinamas sudedamųjų dalių technologijų ir žinių tiekimas, apribojant sutrikimų riziką, ir plėtoti daug įvairių optimizuotų naudoti tokiose sistemose taikomųjų programų, taip pat didinti tokios superkompiuterių infrastruktūros naudojimą, kad ja naudotųsi daug viešų ir privačių naudotojų, bei remti
  pagrindinių
  įgūdžių tobulinimą Europos mokslo ir pramonės
  srityse
  . | 1)   Bendrosios įmonės misija – sukurti, diegti, plėtoti ir išlaikyti Sąjungoje pirmaujančią pasaulyje sietinę, saugią ir hipersusietą superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros ekosistemą,
  taip prisidedant prie Sąjungos pirmavimo mokslo, skaitmeninėje ir pramonės srityse pasaulyje užtikrinimo;
  padėti
  kurti, diegti ir eksploatuoti
  novatoriškas ir konkurencingas superkompiuterių sistemas
  , pageidautina Sąjungoje, remiantis
  tiekimo
  grandine
  , kurioje bus užtikrinamas
  svarbiausių žaliavų ir pažangiausių
  sudedamųjų dalių technologijų ir žinių tiekimas, apribojant sutrikimų riziką, ir plėtoti daug įvairių optimizuotų naudoti tokiose sistemose taikomųjų programų
  grindžiama pasitikėjimo
  ,
  atvirumo, saugumo, sąveikumo ir perkeliamumo principais;
  taip pat didinti tokios superkompiuterių infrastruktūros naudojimą, kad ja naudotųsi daug
  Sąjungos
  viešų ir privačių naudotojų,
  ypač MVĮ ir startuolių, taip pat MTP etapu,
  bei remti
  aukšto lygio skaitmeninių
  įgūdžių
  , kompetencijų ir žinių
  tobulinimą Europos
  visuomenės,
  mokslo ir pramonės
  labui
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

1)   Bendrosios įmonės misija – sukurti, diegti, plėtoti ir išlaikyti Sąjungoje pirmaujančią pasaulyje sietinę, saugią ir hipersusietą superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros ekosistemą, padėti
  gaminti
  novatoriškas ir konkurencingas superkompiuterių sistemas
  esant
  tiekimo
  grandinei
  , kurioje bus užtikrinamas sudedamųjų dalių technologijų ir žinių tiekimas, apribojant sutrikimų riziką, ir plėtoti daug įvairių optimizuotų naudoti tokiose sistemose taikomųjų programų, taip pat didinti tokios superkompiuterių infrastruktūros naudojimą, kad ja naudotųsi daug viešų ir privačių naudotojų, bei remti
  pagrindinių
  įgūdžių tobulinimą Europos mokslo ir pramonės
  srityse
  .

1)   Bendrosios įmonės misija – sukurti, diegti, plėtoti ir išlaikyti Sąjungoje pirmaujančią pasaulyje sietinę, saugią ir hipersusietą superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros ekosistemą,
  taip prisidedant prie Sąjungos pirmavimo mokslo, skaitmeninėje ir pramonės srityse pasaulyje užtikrinimo;
  padėti
  kurti, diegti ir eksploatuoti
  novatoriškas ir konkurencingas superkompiuterių sistemas
  , pageidautina Sąjungoje, remiantis
  tiekimo
  grandine
  , kurioje bus užtikrinamas
  svarbiausių žaliavų ir pažangiausių
  sudedamųjų dalių technologijų ir žinių tiekimas, apribojant sutrikimų riziką, ir plėtoti daug įvairių optimizuotų naudoti tokiose sistemose taikomųjų programų
  grindžiama pasitikėjimo
  ,
  atvirumo, saugumo, sąveikumo ir perkeliamumo principais;
  taip pat didinti tokios superkompiuterių infrastruktūros naudojimą, kad ja naudotųsi daug
  Sąjungos
  viešų ir privačių naudotojų,
  ypač MVĮ ir startuolių, taip pat MTP etapu,
  bei remti
  aukšto lygio skaitmeninių
  įgūdžių
  , kompetencijų ir žinių
  tobulinimą Europos
  visuomenės,
  mokslo ir pramonės
  labui
  .

Pakeitimas 56

Pakeitimas 56

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies a punktas

3 straipsnio 2 dalies a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | padėti įgyvendinti Reglamentą (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, ypač jo 3 straipsnį, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas padarytų poveikį mokslui, ekonomikai, aplinkai, technologijoms ir visuomenei, kad būtų stiprinama Sąjungos mokslinė ir technologinė bazė, įgyvendinami Sąjungos strateginiai prioritetai bei prisidedama prie ES tikslų ir politikos įgyvendinimo ir visuotinių problemų sprendimo,
  įskaitant
  darnaus vystymosi tikslus, laikantis 2030 m. darbotvarkės principų ir Paryžiaus susitarimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

padėti įgyvendinti Reglamentą (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, ypač jo 3 straipsnį, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas padarytų poveikį mokslui, ekonomikai, aplinkai, technologijoms ir visuomenei, kad būtų stiprinama Sąjungos mokslinė ir technologinė bazė, įgyvendinami Sąjungos strateginiai prioritetai bei prisidedama prie ES tikslų ir politikos įgyvendinimo ir visuotinių problemų sprendimo,
  įskaitant
  darnaus vystymosi tikslus, laikantis 2030 m. darbotvarkės principų ir Paryžiaus susitarimo;

įskaitant

| a) | padėti įgyvendinti Reglamentą (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, ypač jo 3 straipsnį, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas padarytų poveikį mokslui, ekonomikai, aplinkai, technologijoms ir visuomenei, kad būtų stiprinama Sąjungos mokslinė ir technologinė bazė, įgyvendinami Sąjungos strateginiai prioritetai bei prisidedama prie ES tikslų ir politikos įgyvendinimo
  , įskaitant priemones, susijusias su Europos žaliuoju kursu, Europos ekonomikos atkūrimo planu, Europos duomenų strategija, skaitmenine, MVĮ
  ir
  pramonės strategijomis, Europos strateginio savarankiškumo siekiu, kartu išsaugant atvirą ekonomiką, paspartinta socialinė, ekologinė ir ekonominė pertvarka ir prisidedama prie
  visuotinių problemų sprendimo,
  vykdant
  darnaus vystymosi tikslus, laikantis 2030 m. darbotvarkės principų ir Paryžiaus susitarimo; |
| --- | --- |

a)

padėti įgyvendinti Reglamentą (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, ypač jo 3 straipsnį, siekiant užtikrinti, kad Sąjungos investicijos į mokslinius tyrimus ir inovacijas padarytų poveikį mokslui, ekonomikai, aplinkai, technologijoms ir visuomenei, kad būtų stiprinama Sąjungos mokslinė ir technologinė bazė, įgyvendinami Sąjungos strateginiai prioritetai bei prisidedama prie ES tikslų ir politikos įgyvendinimo
  , įskaitant priemones, susijusias su Europos žaliuoju kursu, Europos ekonomikos atkūrimo planu, Europos duomenų strategija, skaitmenine, MVĮ
  ir
  pramonės strategijomis, Europos strateginio savarankiškumo siekiu, kartu išsaugant atvirą ekonomiką, paspartinta socialinė, ekologinė ir ekonominė pertvarka ir prisidedama prie
  visuotinių problemų sprendimo,
  vykdant
  darnaus vystymosi tikslus, laikantis 2030 m. darbotvarkės principų ir Paryžiaus susitarimo;

, įskaitant priemones, susijusias su Europos žaliuoju kursu, Europos ekonomikos atkūrimo planu, Europos duomenų strategija, skaitmenine, MVĮ

pramonės strategijomis, Europos strateginio savarankiškumo siekiu, kartu išsaugant atvirą ekonomiką, paspartinta socialinė, ekologinė ir ekonominė pertvarka ir prisidedama prie

vykdant

Pakeitimas 57

Pakeitimas 57

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies b punktas

3 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | plėtoti glaudų bendradarbiavimą ir užtikrinti koordinavimą su kitomis Europos partnerystės programomis, be kita ko, skelbiant bendrus kvietimus, ir siekti sinergijos su atitinkama veikla ir programomis Sąjungos, nacionaliniu ir
  regioniniu
  lygmenimis, visų pirma tomis, kuriomis atitinkamais atvejais remiamas novatoriškų sprendimų diegimas, švietimas ir regioninė plėtra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

plėtoti glaudų bendradarbiavimą ir užtikrinti koordinavimą su kitomis Europos partnerystės programomis, be kita ko, skelbiant bendrus kvietimus, ir siekti sinergijos su atitinkama veikla ir programomis Sąjungos, nacionaliniu ir
  regioniniu
  lygmenimis, visų pirma tomis, kuriomis atitinkamais atvejais remiamas novatoriškų sprendimų diegimas, švietimas ir regioninė plėtra;

regioniniu

| b) | plėtoti glaudų bendradarbiavimą ir užtikrinti
  sinergiją bei
  koordinavimą su kitomis Europos partnerystės programomis, be kita ko, skelbiant bendrus kvietimus, ir siekti
  tęstinės, lygiagrečios arba integruotos
  sinergijos su atitinkama veikla ir programomis Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu
  ir vietos
  lygmenimis, visų pirma tomis, kuriomis atitinkamais atvejais remiamas novatoriškų sprendimų
  ir modeliavimo platformų
  diegimas, švietimas ir regioninė plėtra; |
| --- | --- |

b)

plėtoti glaudų bendradarbiavimą ir užtikrinti
  sinergiją bei
  koordinavimą su kitomis Europos partnerystės programomis, be kita ko, skelbiant bendrus kvietimus, ir siekti
  tęstinės, lygiagrečios arba integruotos
  sinergijos su atitinkama veikla ir programomis Sąjungos, nacionaliniu, regioniniu
  ir vietos
  lygmenimis, visų pirma tomis, kuriomis atitinkamais atvejais remiamas novatoriškų sprendimų
  ir modeliavimo platformų
  diegimas, švietimas ir regioninė plėtra;

sinergiją bei

tęstinės, lygiagrečios arba integruotos

ir vietos

ir modeliavimo platformų

Pakeitimas 58

Pakeitimas 58

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies c punktas

3 straipsnio 2 dalies c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | sukurti, diegti, plėtoti ir išlaikyti Sąjungoje integruotą, paklausa grindžiamą ir į naudotojus orientuotą hipersusietą pasaulinio lygio superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

sukurti, diegti, plėtoti ir išlaikyti Sąjungoje integruotą, paklausa grindžiamą ir į naudotojus orientuotą hipersusietą pasaulinio lygio superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą;

| c) | sukurti, diegti, plėtoti ir išlaikyti Sąjungoje integruotą, paklausa grindžiamą ir į naudotojus orientuotą hipersusietą pasaulinio lygio superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą
  , kuri padeda stiprinti Sąjungos strateginį savarankiškumą
  ; |
| --- | --- |

c)

sukurti, diegti, plėtoti ir išlaikyti Sąjungoje integruotą, paklausa grindžiamą ir į naudotojus orientuotą hipersusietą pasaulinio lygio superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą
  , kuri padeda stiprinti Sąjungos strateginį savarankiškumą
  ;

, kuri padeda stiprinti Sąjungos strateginį savarankiškumą

Pakeitimas 59

Pakeitimas 59

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies d punktas

3 straipsnio 2 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | susieti
  hipersusietą superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą ir tarpusavyje sujungti ją su Europos duomenų erdvėmis ir debesijos ekosistema, kurioje įvairiems viešiems ir privatiems naudotojams Europoje būtų teikiamos kompiuterijos ir duomenų paslaugos; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

susieti
  hipersusietą superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą ir tarpusavyje sujungti ją su Europos duomenų erdvėmis ir debesijos ekosistema, kurioje įvairiems viešiems ir privatiems naudotojams Europoje būtų teikiamos kompiuterijos ir duomenų paslaugos;

susieti

| d) | pasitelkiant aukštos kokybės tinklo infrastruktūrą visose valstybėse narėse susieti
  hipersusietą superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą ir tarpusavyje sujungti ją su Europos duomenų erdvėmis
  , visų pirma su Europos sveikatos duomenų erdve, kad būtų užtikrinta galimybė naudotis dideliais aukštos kokybės sveikatos duomenų rinkiniais,
  ir debesijos ekosistema, kurioje įvairiems
  ir geografiniu požiūriu diversifikuotiems
  viešiems ir privatiems naudotojams Europoje būtų teikiamos kompiuterijos ir duomenų paslaugos
  , vadovaujantis pasitikėjimo, atvirumo, saugumo, sąveikumo ir perkeliamumo principais
  ; |
| --- | --- |

d)

pasitelkiant aukštos kokybės tinklo infrastruktūrą visose valstybėse narėse susieti
  hipersusietą superkompiuterių ir duomenų infrastruktūrą ir tarpusavyje sujungti ją su Europos duomenų erdvėmis
  , visų pirma su Europos sveikatos duomenų erdve, kad būtų užtikrinta galimybė naudotis dideliais aukštos kokybės sveikatos duomenų rinkiniais,
  ir debesijos ekosistema, kurioje įvairiems
  ir geografiniu požiūriu diversifikuotiems
  viešiems ir privatiems naudotojams Europoje būtų teikiamos kompiuterijos ir duomenų paslaugos
  , vadovaujantis pasitikėjimo, atvirumo, saugumo, sąveikumo ir perkeliamumo principais
  ;

pasitelkiant aukštos kokybės tinklo infrastruktūrą visose valstybėse narėse susieti

, visų pirma su Europos sveikatos duomenų erdve, kad būtų užtikrinta galimybė naudotis dideliais aukštos kokybės sveikatos duomenų rinkiniais,

ir geografiniu požiūriu diversifikuotiems

, vadovaujantis pasitikėjimo, atvirumo, saugumo, sąveikumo ir perkeliamumo principais

Pakeitimas 60

Pakeitimas 60

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

3 straipsnio 2 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | skatinti mokslinę kompetenciją ir remti Sąjungoje sukurtų mokslinių tyrimų bei inovacijų rezultatų įsisavinimą ir sistemingą naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

skatinti mokslinę kompetenciją ir remti Sąjungoje sukurtų mokslinių tyrimų bei inovacijų rezultatų įsisavinimą ir sistemingą naudojimą;

skatinti mokslinę kompetenciją ir remti Sąjungoje sukurtų mokslinių tyrimų bei inovacijų rezultatų įsisavinimą ir sistemingą naudojimą;

Pakeitimas 61

Pakeitimas 61

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies e punktas

3 straipsnio 2 dalies e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | toliau plėtoti ir remti itin konkurencingą ir novatorišką superkompiuterių ir duomenų ekosistemą Europoje, prisidedant prie
  nuolatinio
  Sąjungos
  technologinio
  savarankiškumo
  skaitmeninės ekonomikos
  srityje,
  kad ji būtų pajėgi
  savarankiškai gaminti kompiuterijos technologijas ir architektūrą bei jas integruoti į pirmaujančias kompiuterijos sistemas, taip pat
  gaminti
  optimizuotas naudoti tokiose sistemose
  pažangiąsias taikomąsias programas
  ; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

toliau plėtoti ir remti itin konkurencingą ir novatorišką superkompiuterių ir duomenų ekosistemą Europoje, prisidedant prie
  nuolatinio
  Sąjungos
  technologinio
  savarankiškumo
  skaitmeninės ekonomikos
  srityje,
  kad ji būtų pajėgi
  savarankiškai gaminti kompiuterijos technologijas ir architektūrą bei jas integruoti į pirmaujančias kompiuterijos sistemas, taip pat
  gaminti
  optimizuotas naudoti tokiose sistemose
  pažangiąsias taikomąsias programas
  ;

nuolatinio

technologinio

skaitmeninės ekonomikos

kad ji būtų pajėgi

gaminti

pažangiąsias taikomąsias programas

| e) | toliau plėtoti ir remti itin konkurencingą
  , socialią, tvarią, efektyviai energiją vartojančią
  ir novatorišką
  tarpusavyje sujungtą sąveikią ir saugią
  superkompiuterių ir duomenų ekosistemą Europoje, prisidedant prie Sąjungos
  mokslinės ir technologinės lyderystės ir nuolatinio strateginio
  savarankiškumo
  vykstant skaitmeninei pertvarkai, kartu mažinant priklausomybę nuo užsienio technologijų, visų pirma ypatingos svarbos infrastruktūros komponentų
  srityje,
  kartu išsaugant atvirą ekonomiką, išlaikant pirmavimą pasaulyje našiosios kompiuterijos taikomųjų programų srityje, pajėgią
  savarankiškai gaminti
  ir turėti pasaulinio lygio
  kompiuterijos technologijas ir architektūrą bei jas integruoti į pirmaujančias kompiuterijos sistemas, taip pat
  pažangiąsias taikomąsias programas,
  optimizuotas naudoti tokiose sistemose; |
| --- | --- |

e)

toliau plėtoti ir remti itin konkurencingą
  , socialią, tvarią, efektyviai energiją vartojančią
  ir novatorišką
  tarpusavyje sujungtą sąveikią ir saugią
  superkompiuterių ir duomenų ekosistemą Europoje, prisidedant prie Sąjungos
  mokslinės ir technologinės lyderystės ir nuolatinio strateginio
  savarankiškumo
  vykstant skaitmeninei pertvarkai, kartu mažinant priklausomybę nuo užsienio technologijų, visų pirma ypatingos svarbos infrastruktūros komponentų
  srityje,
  kartu išsaugant atvirą ekonomiką, išlaikant pirmavimą pasaulyje našiosios kompiuterijos taikomųjų programų srityje, pajėgią
  savarankiškai gaminti
  ir turėti pasaulinio lygio
  kompiuterijos technologijas ir architektūrą bei jas integruoti į pirmaujančias kompiuterijos sistemas, taip pat
  pažangiąsias taikomąsias programas,
  optimizuotas naudoti tokiose sistemose;

, socialią, tvarią, efektyviai energiją vartojančią

tarpusavyje sujungtą sąveikią ir saugią

mokslinės ir technologinės lyderystės ir nuolatinio strateginio

vykstant skaitmeninei pertvarkai, kartu mažinant priklausomybę nuo užsienio technologijų, visų pirma ypatingos svarbos infrastruktūros komponentų

kartu išsaugant atvirą ekonomiką, išlaikant pirmavimą pasaulyje našiosios kompiuterijos taikomųjų programų srityje, pajėgią

ir turėti pasaulinio lygio

pažangiąsias taikomąsias programas,

Pakeitimas 62

Pakeitimas 62

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 2 dalies f punktas

3 straipsnio 2 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | plėtoti
  superkompiuterių paslaugų naudojimą
  ir
  pagrindinių įgūdžių, kurių reikia Europos mokslui ir pramonei,
  tobulinimą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

plėtoti
  superkompiuterių paslaugų naudojimą
  ir
  pagrindinių įgūdžių, kurių reikia Europos mokslui ir pramonei,
  tobulinimą
  .

plėtoti

ir

tobulinimą

| f) | skatinti, sudaryti palankesnes sąlygas ir plėtoti
  superkompiuterių paslaugų naudojimą
  visuose sektoriuose, taip pat prisidėti prie
  pagrindinių įgūdžių,
  kompetencijų ir žinių,
  kurių reikia Europos mokslui
  , visuomenei, ekonomikai, aplinkai
  ir pramonei,
  kad būtų pasiektas savarankiškumas ir pirmaujama pasaulyje, tobulinimo, ypatingą dėmesį skiriant moterų ir mergaičių dalyvavimo gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse skatinimui jas įtraukiant ir įdarbinant šiose srityse bei mažinant lyčių nelygybę skaitmeniniame sektoriuje
  . |
| --- | --- |

f)

skatinti, sudaryti palankesnes sąlygas ir plėtoti
  superkompiuterių paslaugų naudojimą
  visuose sektoriuose, taip pat prisidėti prie
  pagrindinių įgūdžių,
  kompetencijų ir žinių,
  kurių reikia Europos mokslui
  , visuomenei, ekonomikai, aplinkai
  ir pramonei,
  kad būtų pasiektas savarankiškumas ir pirmaujama pasaulyje, tobulinimo, ypatingą dėmesį skiriant moterų ir mergaičių dalyvavimo gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse skatinimui jas įtraukiant ir įdarbinant šiose srityse bei mažinant lyčių nelygybę skaitmeniniame sektoriuje
  .

skatinti, sudaryti palankesnes sąlygas ir plėtoti

visuose sektoriuose, taip pat prisidėti prie

kompetencijų ir žinių,

, visuomenei, ekonomikai, aplinkai

kad būtų pasiektas savarankiškumas ir pirmaujama pasaulyje, tobulinimo, ypatingą dėmesį skiriant moterų ir mergaičių dalyvavimo gamtos mokslų, technologijų, inžinerijos ir matematikos srityse skatinimui jas įtraukiant ir įdarbinant šiose srityse bei mažinant lyčių nelygybę skaitmeniniame sektoriuje

Pakeitimas 63

Pakeitimas 63

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 dalis

3 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Bendroji įmonė padeda apsaugoti Sąjungos interesus pirkdama superkompiuterius ir remdama našiosios kompiuterijos technologijų, sistemų ir taikomųjų programų kūrimą. Ji sudaro sąlygas taikyti bendro projektavimo metodą įsigyjant pasaulinio lygio superkompiuterius ir kartu užtikrinant įsigytų technologijų ir sistemų tiekimo grandinės saugumą. Ji remia Sąjungos
  technologinį
  savarankiškumą skatindama technologijų ir taikomųjų programų, kuriomis stiprinama Europos HPC technologijų tiekimo grandinė, kūrimą ir integravimą į superkompiuterių sistemas, tenkinančias daugelį visuomenės ir pramonės poreikių. | 3)   Bendroji įmonė padeda apsaugoti Sąjungos interesus pirkdama
  pasaulinio lygio
  superkompiuterius ir remdama našiosios kompiuterijos technologijų, sistemų ir taikomųjų programų kūrimą. Ji sudaro sąlygas taikyti bendro projektavimo metodą įsigyjant pasaulinio lygio superkompiuterius ir kartu užtikrinant įsigytų technologijų ir sistemų tiekimo grandinės saugumą
  bei aukščiausius kibernetinio saugumo standartus, taip pat užtikrina aukščiausius superkompiuteriams taikomus kibernetinio saugumo standartus
  . Ji remia Sąjungos
  strateginį
  savarankiškumą
  , kartu išlaikant atvirą ekonomiką, visų pirma ypatingos svarbos srityse, didindama Europos pramonės konkurencingumą,
  skatindama technologijų ir taikomųjų programų, kuriomis stiprinama
  efektyviai energiją vartojanti
  Europos HPC technologijų tiekimo grandinė, kūrimą ir integravimą į superkompiuterių sistemas, tenkinančias daugelį visuomenės ir pramonės poreikių.
  Ji remia Europos pirmavimą pasaulyje įvairiose pramonės šakose, visų pirma didelės pridėtinės vertės ir daug technologijų reikalaujančių produktų ir paslaugų srityje, kad būtų teikiamos ypatingos svarbos sudedamosios dalys, technologijos ir įgūdžiai, siekiant panaikinti technologines spragas su trečiosiomis šalimis. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Bendroji įmonė padeda apsaugoti Sąjungos interesus pirkdama superkompiuterius ir remdama našiosios kompiuterijos technologijų, sistemų ir taikomųjų programų kūrimą. Ji sudaro sąlygas taikyti bendro projektavimo metodą įsigyjant pasaulinio lygio superkompiuterius ir kartu užtikrinant įsigytų technologijų ir sistemų tiekimo grandinės saugumą. Ji remia Sąjungos
  technologinį
  savarankiškumą skatindama technologijų ir taikomųjų programų, kuriomis stiprinama Europos HPC technologijų tiekimo grandinė, kūrimą ir integravimą į superkompiuterių sistemas, tenkinančias daugelį visuomenės ir pramonės poreikių.

3)   Bendroji įmonė padeda apsaugoti Sąjungos interesus pirkdama
  pasaulinio lygio
  superkompiuterius ir remdama našiosios kompiuterijos technologijų, sistemų ir taikomųjų programų kūrimą. Ji sudaro sąlygas taikyti bendro projektavimo metodą įsigyjant pasaulinio lygio superkompiuterius ir kartu užtikrinant įsigytų technologijų ir sistemų tiekimo grandinės saugumą
  bei aukščiausius kibernetinio saugumo standartus, taip pat užtikrina aukščiausius superkompiuteriams taikomus kibernetinio saugumo standartus
  . Ji remia Sąjungos
  strateginį
  savarankiškumą
  , kartu išlaikant atvirą ekonomiką, visų pirma ypatingos svarbos srityse, didindama Europos pramonės konkurencingumą,
  skatindama technologijų ir taikomųjų programų, kuriomis stiprinama
  efektyviai energiją vartojanti
  Europos HPC technologijų tiekimo grandinė, kūrimą ir integravimą į superkompiuterių sistemas, tenkinančias daugelį visuomenės ir pramonės poreikių.
  Ji remia Europos pirmavimą pasaulyje įvairiose pramonės šakose, visų pirma didelės pridėtinės vertės ir daug technologijų reikalaujančių produktų ir paslaugų srityje, kad būtų teikiamos ypatingos svarbos sudedamosios dalys, technologijos ir įgūdžiai, siekiant panaikinti technologines spragas su trečiosiomis šalimis.

Pakeitimas 64

Pakeitimas 64

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 a dalis (nauja)

3 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  Bendroji įmonė aiškiai, paprastai ir lanksčiai įgyvendina savo misiją ir tikslus, kad padidintų patrauklumą pramonei, MVĮ ir visiems suinteresuotiesiems subjektams. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)
     
  Bendroji įmonė aiškiai, paprastai ir lanksčiai įgyvendina savo misiją ir tikslus, kad padidintų patrauklumą pramonei, MVĮ ir visiems suinteresuotiesiems subjektams.

Pakeitimas 65

Pakeitimas 65

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

3 straipsnio 3 b dalis (nauja)

3 straipsnio 3 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3b)
     
  Bendroji įmonė iki minimumo sumažina bet kokią riziką, susijusią su asmens duomenų tvarkymu, saugojimu ir apdorojimu superkompiuterių infrastruktūrose, ir laikosi Reglamento (ES) 2016/679 ir kitų susijusių Sąjungos teisės aktų. Ji taip pat užtikrina, kad našieji kompiuteriai būtų prieinami tik tiems subjektams, kurie laikosi tų pačių taisyklių, ir kad jos ištekliais galėtų naudotis visų dalyvaujančių valstybių mokslininkai. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3b)
     
  Bendroji įmonė iki minimumo sumažina bet kokią riziką, susijusią su asmens duomenų tvarkymu, saugojimu ir apdorojimu superkompiuterių infrastruktūrose, ir laikosi Reglamento (ES) 2016/679 ir kitų susijusių Sąjungos teisės aktų. Ji taip pat užtikrina, kad našieji kompiuteriai būtų prieinami tik tiems subjektams, kurie laikosi tų pačių taisyklių, ir kad jos ištekliais galėtų naudotis visų dalyvaujančių valstybių mokslininkai.

Pakeitimas 66

Pakeitimas 66

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies b punktas

4 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | infrastruktūros srities veiklą, aprėpiančią saugios ir hipersusietos pasaulinio lygio superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros įsigijimą, diegimą ir eksploatavimą, įskaitant
  Sąjungoje
  gautų mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų pasitelkimą ir sistemingą naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

infrastruktūros srities veiklą, aprėpiančią saugios ir hipersusietos pasaulinio lygio superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros įsigijimą, diegimą ir eksploatavimą, įskaitant
  Sąjungoje
  gautų mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų pasitelkimą ir sistemingą naudojimą;

Sąjungoje

| b) | infrastruktūros srities veiklą, aprėpiančią saugios ir hipersusietos pasaulinio lygio superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos ir
  Europos
  duomenų infrastruktūros įsigijimą,
  modernizavimą,
  diegimą ir eksploatavimą, įskaitant
  esamos infrastruktūros modernizavimą ir Bendrosios įmonės
  gautų mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų pasitelkimą ir sistemingą naudojimą
  Sąjungoje
  ; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros srities veiklą, aprėpiančią saugios ir hipersusietos pasaulinio lygio superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos ir
  Europos
  duomenų infrastruktūros įsigijimą,
  modernizavimą,
  diegimą ir eksploatavimą, įskaitant
  esamos infrastruktūros modernizavimą ir Bendrosios įmonės
  gautų mokslinių tyrimų ir inovacijų rezultatų pasitelkimą ir sistemingą naudojimą
  Sąjungoje
  ;

Europos

modernizavimą,

esamos infrastruktūros modernizavimą ir Bendrosios įmonės

Sąjungoje

Pakeitimas 67

Pakeitimas 67

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies c punkto įžanginė dalis

4 straipsnio 1 dalies c punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | superkompiuterių paslaugų
  srities veiklos
  susiejimo
  aprėpiant
  visą veiklą
  , susijusią su visoje Europoje suteikiama prieiga
  prie sietinių
  ir
  saugių superkompiuterių ir duomenų išteklių ir paslaugų visoje Europoje mokslinių tyrimų ir mokslo bendruomenei, pramonei (
  įskaitant
  MVĮ) ir viešajam sektoriui. Visų pirma tai: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

superkompiuterių paslaugų
  srities veiklos
  susiejimo
  aprėpiant
  visą veiklą
  , susijusią su visoje Europoje suteikiama prieiga
  prie sietinių
  ir
  saugių superkompiuterių ir duomenų išteklių ir paslaugų visoje Europoje mokslinių tyrimų ir mokslo bendruomenei, pramonei (
  įskaitant
  MVĮ) ir viešajam sektoriui. Visų pirma tai:

srities veiklos

aprėpiant

, susijusią su visoje Europoje suteikiama prieiga

ir

įskaitant

| c) | superkompiuterių paslaugų susiejimo
  ramsčiu, aprėpiančiu
  visą veiklą
  siekiant ES mastu suteikti prieigą
  prie sietinių
  bei
  saugių superkompiuterių ir duomenų išteklių ir paslaugų visoje Europoje mokslinių tyrimų ir mokslo bendruomenei, pramonei (
  visų pirma
  MVĮ) ir viešajam sektoriui
  , bendradarbiaujant, be kitų subjektų, su PRACE ir GEANT
  . Visų pirma tai: |
| --- | --- |

c)

superkompiuterių paslaugų susiejimo
  ramsčiu, aprėpiančiu
  visą veiklą
  siekiant ES mastu suteikti prieigą
  prie sietinių
  bei
  saugių superkompiuterių ir duomenų išteklių ir paslaugų visoje Europoje mokslinių tyrimų ir mokslo bendruomenei, pramonei (
  visų pirma
  MVĮ) ir viešajam sektoriui
  , bendradarbiaujant, be kitų subjektų, su PRACE ir GEANT
  . Visų pirma tai:

ramsčiu, aprėpiančiu

siekiant ES mastu suteikti prieigą

bei

visų pirma

, bendradarbiaujant, be kitų subjektų, su PRACE ir GEANT

Pakeitimas 68

Pakeitimas 68

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktis

4 straipsnio 1 dalies c punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | parama našiosios kompiuterijos, kvantinės kompiuterijos ir duomenų išteklių, kurie visiškai ar iš dalies nuosavybės teise priklauso Europos našiosios kompiuterijos bendrajai įmonei arba kuriuos savanoriškai teikia dalyvaujančios valstybės, tarpusavio sujungimui; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

parama našiosios kompiuterijos, kvantinės kompiuterijos ir duomenų išteklių, kurie visiškai ar iš dalies nuosavybės teise priklauso Europos našiosios kompiuterijos bendrajai įmonei arba kuriuos savanoriškai teikia dalyvaujančios valstybės, tarpusavio sujungimui;

| i) | parama našiosios kompiuterijos, kvantinės kompiuterijos ir duomenų išteklių, kurie visiškai ar iš dalies nuosavybės teise priklauso Europos našiosios kompiuterijos bendrajai įmonei arba kuriuos savanoriškai teikia dalyvaujančios
  arba stebinčios
  valstybės, tarpusavio sujungimui; |
| --- | --- |

i)

parama našiosios kompiuterijos, kvantinės kompiuterijos ir duomenų išteklių, kurie visiškai ar iš dalies nuosavybės teise priklauso Europos našiosios kompiuterijos bendrajai įmonei arba kuriuos savanoriškai teikia dalyvaujančios
  arba stebinčios
  valstybės, tarpusavio sujungimui;

arba stebinčios

Pakeitimas 69

Pakeitimas 69

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktis

4 straipsnio 1 dalies c punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | parama superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos duomenų infrastruktūros tarpusavio sujungimui su Sąjungos bendromis Europos duomenų erdvėmis ir sietine ir saugia debesijos infrastruktūra; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

parama superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos duomenų infrastruktūros tarpusavio sujungimui su Sąjungos bendromis Europos duomenų erdvėmis ir sietine ir saugia debesijos infrastruktūra;

| ii) | parama superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos duomenų infrastruktūros tarpusavio sujungimui su Sąjungos bendromis Europos duomenų erdvėmis ir sietine ir saugia debesijos
  ir duomenų
  infrastruktūra
  ir jų sąveikumui, kartu įtraukiant specialius kibernetinio saugumo, atvirųjų duomenų, duomenų perkeliamumo ir, kur įmanoma, atvirojo kodo programinės ir aparatinės įrangos naudojimo reikalavimus, nesukeliant pavojaus duomenų apsaugai ir privatumui
  ; |
| --- | --- |

ii)

parama superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos duomenų infrastruktūros tarpusavio sujungimui su Sąjungos bendromis Europos duomenų erdvėmis ir sietine ir saugia debesijos
  ir duomenų
  infrastruktūra
  ir jų sąveikumui, kartu įtraukiant specialius kibernetinio saugumo, atvirųjų duomenų, duomenų perkeliamumo ir, kur įmanoma, atvirojo kodo programinės ir aparatinės įrangos naudojimo reikalavimus, nesukeliant pavojaus duomenų apsaugai ir privatumui
  ;

ir duomenų

ir jų sąveikumui, kartu įtraukiant specialius kibernetinio saugumo, atvirųjų duomenų, duomenų perkeliamumo ir, kur įmanoma, atvirojo kodo programinės ir aparatinės įrangos naudojimo reikalavimus, nesukeliant pavojaus duomenų apsaugai ir privatumui

Pakeitimas 70

Pakeitimas 70

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktis

4 straipsnio 1 dalies c punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | parama platformos, kuria siekiama užtikrinti sklandų susiejimą ir saugų superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros paslaugų teikimą, sukūrimui, įsigijimui ir eksploatavimui įsteigiant vieno langelio principu veikiantį prieigos punktą bet kokioms superkompiuterių ar duomenų paslaugoms, kurias valdo Bendroji įmonė, suteikiant visiems naudotojams vieną prieigos punktą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

parama platformos, kuria siekiama užtikrinti sklandų susiejimą ir saugų superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros paslaugų teikimą, sukūrimui, įsigijimui ir eksploatavimui įsteigiant vieno langelio principu veikiantį prieigos punktą bet kokioms superkompiuterių ar duomenų paslaugoms, kurias valdo Bendroji įmonė, suteikiant visiems naudotojams vieną prieigos punktą;

| iii) | parama platformos, kuria siekiama užtikrinti sklandų susiejimą ir saugų superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros paslaugų teikimą, sukūrimui, įsigijimui ir eksploatavimui įsteigiant vieno langelio principu veikiantį prieigos punktą bet kokioms superkompiuterių ar duomenų paslaugoms, kurias valdo Bendroji įmonė, suteikiant visiems naudotojams vieną prieigos punktą
  ir sukuriant veiksmingą pažeidžiamumo valdymo programą ir dalijimosi duomenimis išteklius, kuri suteikia itin našaus skaičiavimo išteklių naudotojams galimybę perduoti savo duomenis, jais dalytis ir juos aptarti. |
| --- | --- |

iii)

parama platformos, kuria siekiama užtikrinti sklandų susiejimą ir saugų superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos ir duomenų infrastruktūros paslaugų teikimą, sukūrimui, įsigijimui ir eksploatavimui įsteigiant vieno langelio principu veikiantį prieigos punktą bet kokioms superkompiuterių ar duomenų paslaugoms, kurias valdo Bendroji įmonė, suteikiant visiems naudotojams vieną prieigos punktą
  ir sukuriant veiksmingą pažeidžiamumo valdymo programą ir dalijimosi duomenimis išteklius, kuri suteikia itin našaus skaičiavimo išteklių naudotojams galimybę perduoti savo duomenis, jais dalytis ir juos aptarti.

ir sukuriant veiksmingą pažeidžiamumo valdymo programą ir dalijimosi duomenimis išteklius, kuri suteikia itin našaus skaičiavimo išteklių naudotojams galimybę perduoti savo duomenis, jais dalytis ir juos aptarti.

Pakeitimas 71

Pakeitimas 71

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies d punkto įžanginė dalis

4 straipsnio 1 dalies d punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | technologijų
  veiklos srities
  ,
  kurioje vykdoma veikla, skirta remti
  plataus užmojo mokslinių tyrimų ir inovacijų
  darbotvarkę
  kuriant pasaulinio lygio konkurencingą ir novatorišką superkompiuterių ekosistemą, apimančią aparatinės ir programinės įrangos technologijas, ir
  jos integravimą
  į kompiuterijos sistemas aprėpiant visą mokslo ir pramonės vertės grandinę, kad būtų užtikrinamas Sąjungos
  savarankiškumas
  . Daugiausia dėmesio skiriama energiją
  taupančioms našiosios
  kompiuterijos technologijoms. Šioje veiklos srityje, inter alia, svarbu: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

technologijų
  veiklos srities
  ,
  kurioje vykdoma veikla, skirta remti
  plataus užmojo mokslinių tyrimų ir inovacijų
  darbotvarkę
  kuriant pasaulinio lygio konkurencingą ir novatorišką superkompiuterių ekosistemą, apimančią aparatinės ir programinės įrangos technologijas, ir
  jos integravimą
  į kompiuterijos sistemas aprėpiant visą mokslo ir pramonės vertės grandinę, kad būtų užtikrinamas Sąjungos
  savarankiškumas
  . Daugiausia dėmesio skiriama energiją
  taupančioms našiosios
  kompiuterijos technologijoms. Šioje veiklos srityje, inter alia, svarbu:

veiklos srities

kurioje vykdoma veikla, skirta remti

darbotvarkę

jos integravimą

savarankiškumas

taupančioms našiosios

inter alia

| d) | technologijų
  ramsčio
  ,
  aprėpiančio
  plataus užmojo mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veiklą
  kuriant pasaulinio lygio konkurencingą
  , patikimą, tvarią
  ir novatorišką superkompiuterių ekosistemą
  visoje Sąjungoje
  , apimančią aparatinės ir programinės įrangos technologijas, ir
  jas integruojant
  į kompiuterijos sistemas aprėpiant visą mokslo ir pramonės vertės grandinę
  nuo mokslinių tyrimų iki prototipų kūrimo, bandomųjų ir parodomųjų projektų
  , kad būtų užtikrinamas
  strateginis savarankiškumas, išlaikant Sąjungoje atvirą ekonomiką ir stiprinant
  Sąjungos
  mokslinių tyrimų pajėgumus. Patikimai superkompiuterijai reikia sukurti saugos, teisinius, etinius, saugumo ir sąveikumo standartus, kuriais būtų siekiama užkirsti kelią šališkumui. Įgyvendinant ramstį prisidedama prie atitinkamų Europos pramonės sektorių plėtros, kad jie galėtų apimti visą gamybos grandinę (projektavimą, gamybą, įgyvendinimą ir taikymą), tinkamai atsižvelgiama į energijos suvartojimą ir
  daugiausia dėmesio skiriama
  taupiausiai
  energiją
  vartojančioms našiosioms
  kompiuterijos technologijoms
  , ypač daug dėmesio skiriant atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais pagrįstiems sprendimams
  . Šioje veiklos srityje, inter alia, svarbu: |
| --- | --- |

d)

technologijų
  ramsčio
  ,
  aprėpiančio
  plataus užmojo mokslinių tyrimų ir inovacijų
  veiklą
  kuriant pasaulinio lygio konkurencingą
  , patikimą, tvarią
  ir novatorišką superkompiuterių ekosistemą
  visoje Sąjungoje
  , apimančią aparatinės ir programinės įrangos technologijas, ir
  jas integruojant
  į kompiuterijos sistemas aprėpiant visą mokslo ir pramonės vertės grandinę
  nuo mokslinių tyrimų iki prototipų kūrimo, bandomųjų ir parodomųjų projektų
  , kad būtų užtikrinamas
  strateginis savarankiškumas, išlaikant Sąjungoje atvirą ekonomiką ir stiprinant
  Sąjungos
  mokslinių tyrimų pajėgumus. Patikimai superkompiuterijai reikia sukurti saugos, teisinius, etinius, saugumo ir sąveikumo standartus, kuriais būtų siekiama užkirsti kelią šališkumui. Įgyvendinant ramstį prisidedama prie atitinkamų Europos pramonės sektorių plėtros, kad jie galėtų apimti visą gamybos grandinę (projektavimą, gamybą, įgyvendinimą ir taikymą), tinkamai atsižvelgiama į energijos suvartojimą ir
  daugiausia dėmesio skiriama
  taupiausiai
  energiją
  vartojančioms našiosioms
  kompiuterijos technologijoms
  , ypač daug dėmesio skiriant atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais pagrįstiems sprendimams
  . Šioje veiklos srityje, inter alia, svarbu:

ramsčio

aprėpiančio

veiklą

, patikimą, tvarią

visoje Sąjungoje

jas integruojant

nuo mokslinių tyrimų iki prototipų kūrimo, bandomųjų ir parodomųjų projektų

strateginis savarankiškumas, išlaikant Sąjungoje atvirą ekonomiką ir stiprinant

mokslinių tyrimų pajėgumus. Patikimai superkompiuterijai reikia sukurti saugos, teisinius, etinius, saugumo ir sąveikumo standartus, kuriais būtų siekiama užkirsti kelią šališkumui. Įgyvendinant ramstį prisidedama prie atitinkamų Europos pramonės sektorių plėtros, kad jie galėtų apimti visą gamybos grandinę (projektavimą, gamybą, įgyvendinimą ir taikymą), tinkamai atsižvelgiama į energijos suvartojimą ir

taupiausiai

vartojančioms našiosioms

, ypač daug dėmesio skiriant atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais pagrįstiems sprendimams

inter alia

Pakeitimas 72

Pakeitimas 72

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies d punkto i papunktis

4 straipsnio 1 dalies d punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | mažos vartojamosios galios mikroprocesorių sudedamosios dalys ir susijusios technologijos, kaip antai naujoviški algoritmai, programinės įrangos kodai, įrankiai ir aplinka; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

mažos vartojamosios galios mikroprocesorių sudedamosios dalys ir susijusios technologijos, kaip antai naujoviški algoritmai, programinės įrangos kodai, įrankiai ir aplinka;

| i) | mažos vartojamosios galios mikroprocesorių sudedamosios dalys
  , energiją taupanti ir pajėgumus didinanti nanoelektronika
  ir susijusios technologijos, kaip antai naujoviški algoritmai, programinės įrangos kodai, įrankiai
  , tarpinės įrangos sprendimai, lygiagretusis programavimas, kompiuterijos išteklių optimizavimo sprendimai
  ir aplinka; |
| --- | --- |

i)

mažos vartojamosios galios mikroprocesorių sudedamosios dalys
  , energiją taupanti ir pajėgumus didinanti nanoelektronika
  ir susijusios technologijos, kaip antai naujoviški algoritmai, programinės įrangos kodai, įrankiai
  , tarpinės įrangos sprendimai, lygiagretusis programavimas, kompiuterijos išteklių optimizavimo sprendimai
  ir aplinka;

, energiją taupanti ir pajėgumus didinanti nanoelektronika

, tarpinės įrangos sprendimai, lygiagretusis programavimas, kompiuterijos išteklių optimizavimo sprendimai

Pakeitimas 73

Pakeitimas 73

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies d punkto iii papunktis

4 straipsnio 1 dalies d punkto iii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| iii) | technologijos ir
  sistemos
  ,
  skirtos
  sujungti ir eksploatuoti klasikines superkompiuterių sistemas su kitomis, daugeliu atvejų pagalbinio pobūdžio kompiuterijos technologijomis, kaip antai neuromorfinės
  ar
  kvantinės kompiuterijos, ir užtikrinti
  veiksmingą
  jų eksploatavimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

technologijos ir
  sistemos
  ,
  skirtos
  sujungti ir eksploatuoti klasikines superkompiuterių sistemas su kitomis, daugeliu atvejų pagalbinio pobūdžio kompiuterijos technologijomis, kaip antai neuromorfinės
  ar
  kvantinės kompiuterijos, ir užtikrinti
  veiksmingą
  jų eksploatavimą;

sistemos

skirtos

ar

veiksmingą

| iii) | technologijos, sistemos
  ir algoritmai
  ,
  skirti
  sujungti ir eksploatuoti klasikines superkompiuterių sistemas su kitomis, daugeliu atvejų pagalbinio pobūdžio kompiuterijos technologijomis, kaip antai neuromorfinės, kvantinės kompiuterijos
  ar kitos besiformuojančios technologijos
  , ir užtikrinti
  saugią ir patikimą
  jų eksploatavimą; |
| --- | --- |

iii)

iii)

technologijos, sistemos
  ir algoritmai
  ,
  skirti
  sujungti ir eksploatuoti klasikines superkompiuterių sistemas su kitomis, daugeliu atvejų pagalbinio pobūdžio kompiuterijos technologijomis, kaip antai neuromorfinės, kvantinės kompiuterijos
  ar kitos besiformuojančios technologijos
  , ir užtikrinti
  saugią ir patikimą
  jų eksploatavimą;

ir algoritmai

skirti

ar kitos besiformuojančios technologijos

saugią ir patikimą

Pakeitimas 74

Pakeitimas 74

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies d punkto iii a papunktis (naujas)

4 straipsnio 1 dalies d punkto iii a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iiia) | mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, skirta nuolatiniam superkompiuterių aparatinės įrangos sistemos pajėgumų gerinimui, mažos galios superkompiuterių aparatinės įrangos sistemų technologinei plėtrai ir naujos kartos mikroschemų technologijų kūrimui. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iiia)

iiia)

mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, skirta nuolatiniam superkompiuterių aparatinės įrangos sistemos pajėgumų gerinimui, mažos galios superkompiuterių aparatinės įrangos sistemų technologinei plėtrai ir naujos kartos mikroschemų technologijų kūrimui.

mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, skirta nuolatiniam superkompiuterių aparatinės įrangos sistemos pajėgumų gerinimui, mažos galios superkompiuterių aparatinės įrangos sistemų technologinei plėtrai ir naujos kartos mikroschemų technologijų kūrimui.

Pakeitimas 75

Pakeitimas 75

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies e punkto įžanginė dalis

4 straipsnio 1 dalies e punkto įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | taikomųjų programų srities, aprėpiančios veiklą, kuria siekiama užtikrinti ir išlaikyti Europos kompetenciją pagrindinių kompiuterijos ir duomenų taikomųjų programų ir mokslui, pramonei (
  įskaitant
  MVĮ) ir viešajam sektoriui skirtų kodų srityje, įskaitant: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

e)

taikomųjų programų srities, aprėpiančios veiklą, kuria siekiama užtikrinti ir išlaikyti Europos kompetenciją pagrindinių kompiuterijos ir duomenų taikomųjų programų ir mokslui, pramonei (
  įskaitant
  MVĮ) ir viešajam sektoriui skirtų kodų srityje, įskaitant:

įskaitant

| e) | taikomųjų programų srities, aprėpiančios veiklą, kuria siekiama užtikrinti ir išlaikyti Europos kompetenciją
  ir lyderystę
  pagrindinių kompiuterijos ir duomenų taikomųjų programų ir mokslui, pramonei (
  ypač
  MVĮ
  ir startuoliams
  ) ir viešajam sektoriui skirtų kodų srityje
  , ypatingą dėmesį teikiant geografinei įvairovei ir lyčių pusiausvyrai
  , įskaitant: |
| --- | --- |

e)

taikomųjų programų srities, aprėpiančios veiklą, kuria siekiama užtikrinti ir išlaikyti Europos kompetenciją
  ir lyderystę
  pagrindinių kompiuterijos ir duomenų taikomųjų programų ir mokslui, pramonei (
  ypač
  MVĮ
  ir startuoliams
  ) ir viešajam sektoriui skirtų kodų srityje
  , ypatingą dėmesį teikiant geografinei įvairovei ir lyčių pusiausvyrai
  , įskaitant:

ir lyderystę

ypač

ir startuoliams

, ypatingą dėmesį teikiant geografinei įvairovei ir lyčių pusiausvyrai

Pakeitimas 76

Pakeitimas 76

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies e punkto i papunktis

4 straipsnio 1 dalies e punkto i papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| i) | taikomąsias programas,
  skirtas
  viešiems ir privatiems naudotojams, kurie eksploatuoja aukščiausios klasės superkompiuterių pajėgumus, ir jų sujungimą su pažangiosiomis skaitmeninėmis technologijomis, kaip antai dirbtinio intelekto, našiosios duomenų analizės, debesijos technologijomis ir kt., bendrai projektuojant, plėtojant ir optimizuojant didelio masto ir naujai kuriamus rinkoje pirmaujančius našiosios kompiuterijos kodus ir taikomąsias programas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

taikomąsias programas,
  skirtas
  viešiems ir privatiems naudotojams, kurie eksploatuoja aukščiausios klasės superkompiuterių pajėgumus, ir jų sujungimą su pažangiosiomis skaitmeninėmis technologijomis, kaip antai dirbtinio intelekto, našiosios duomenų analizės, debesijos technologijomis ir kt., bendrai projektuojant, plėtojant ir optimizuojant didelio masto ir naujai kuriamus rinkoje pirmaujančius našiosios kompiuterijos kodus ir taikomąsias programas;

skirtas

| i) | taikomąsias programas,
  algoritmus ir programinę įrangą, skirtus
  viešiems ir privatiems naudotojams, kurie eksploatuoja aukščiausios klasės superkompiuterių pajėgumus, ir jų sujungimą su pažangiosiomis skaitmeninėmis technologijomis, kaip antai dirbtinio intelekto,
  kompiuterinio modeliavimo ir simuliacijos, privatumo didinimo prietaikų,
  našiosios duomenų analizės, debesijos technologijomis
  , kvantine kompiuterija
  ir kt., bendrai projektuojant, plėtojant ir optimizuojant didelio masto ir naujai kuriamus rinkoje pirmaujančius našiosios kompiuterijos kodus ir taikomąsias programas
  , kurioms galimai naudingi atviri bendradarbiavimo modeliai, pvz., atvirojo kodo
  ; |
| --- | --- |

i)

taikomąsias programas,
  algoritmus ir programinę įrangą, skirtus
  viešiems ir privatiems naudotojams, kurie eksploatuoja aukščiausios klasės superkompiuterių pajėgumus, ir jų sujungimą su pažangiosiomis skaitmeninėmis technologijomis, kaip antai dirbtinio intelekto,
  kompiuterinio modeliavimo ir simuliacijos, privatumo didinimo prietaikų,
  našiosios duomenų analizės, debesijos technologijomis
  , kvantine kompiuterija
  ir kt., bendrai projektuojant, plėtojant ir optimizuojant didelio masto ir naujai kuriamus rinkoje pirmaujančius našiosios kompiuterijos kodus ir taikomąsias programas
  , kurioms galimai naudingi atviri bendradarbiavimo modeliai, pvz., atvirojo kodo
  ;

algoritmus ir programinę įrangą, skirtus

kompiuterinio modeliavimo ir simuliacijos, privatumo didinimo prietaikų,

, kvantine kompiuterija

, kurioms galimai naudingi atviri bendradarbiavimo modeliai, pvz., atvirojo kodo

Pakeitimas 77

Pakeitimas 77

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies e punkto ii papunktis

4 straipsnio 1 dalies e punkto ii papunktis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| ii) | paramą, be kita ko, našiosios kompiuterijos taikomųjų programų ir didelio masto našiosios kompiuterijos bandomųjų demonstracinių projektų ir bandymo platformų, skirtų didžiųjų duomenų taikomosioms programoms ir paslaugoms, kompetencijos centrams įvairiuose mokslo ir pramonės sektoriuose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

paramą, be kita ko, našiosios kompiuterijos taikomųjų programų ir didelio masto našiosios kompiuterijos bandomųjų demonstracinių projektų ir bandymo platformų, skirtų didžiųjų duomenų taikomosioms programoms ir paslaugoms, kompetencijos centrams įvairiuose mokslo ir pramonės sektoriuose;

| ii) | paramą, be kita ko, našiosios kompiuterijos taikomųjų programų ir didelio masto našiosios kompiuterijos bandomųjų demonstracinių projektų ir bandymo platformų, skirtų didžiųjų duomenų taikomosioms programoms ir paslaugoms, kompetencijos centrams įvairiuose mokslo
  , aplinkos
  ir pramonės sektoriuose
  , neįtraukiant asmens duomenų ir veiklos, kuri sukelia asmens duomenų išanoniminimą
  ; |
| --- | --- |

ii)

ii)

paramą, be kita ko, našiosios kompiuterijos taikomųjų programų ir didelio masto našiosios kompiuterijos bandomųjų demonstracinių projektų ir bandymo platformų, skirtų didžiųjų duomenų taikomosioms programoms ir paslaugoms, kompetencijos centrams įvairiuose mokslo
  , aplinkos
  ir pramonės sektoriuose
  , neįtraukiant asmens duomenų ir veiklos, kuri sukelia asmens duomenų išanoniminimą
  ;

, aplinkos

, neįtraukiant asmens duomenų ir veiklos, kuri sukelia asmens duomenų išanoniminimą

Pakeitimas 78

Pakeitimas 78

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies f punktas

4 straipsnio 1 dalies f punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| f) | naudojimo ir įgūdžių plėtojimo veiklos srities, kurioje siekiama skatinti kompetenciją superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos ir duomenų naudojimo ir įgūdžių srityje, atsižvelgiant į sinergiją su kitomis programomis ir priemonėmis, visų pirma Skaitmeninės Europos programa, plėtojant superkompiuterių išteklių ir duomenų taikomųjų programų naudojimą mokslo ir pramonės reikmėms ir skatinant pramonės sektoriaus prieigą prie superkompiuterių ir duomenų infrastruktūros ir jų naudojimą pramonės poreikiams pritaikytoms inovacijoms; taip pat formuojant Europoje išmanią pirmaujančią mokslo bendruomenę ir kvalifikuotą darbo jėgą, kuri pirmautų mokslo srityje ir užtikrintų pramonės skaitmeninę pertvarką, įskaitant nacionalinių našiosios kompiuterijos kompetencijos centrų ir našiosios kompiuterijos kompetencijos centrų paramą ir tinklų kūrimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

f)

naudojimo ir įgūdžių plėtojimo veiklos srities, kurioje siekiama skatinti kompetenciją superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos ir duomenų naudojimo ir įgūdžių srityje, atsižvelgiant į sinergiją su kitomis programomis ir priemonėmis, visų pirma Skaitmeninės Europos programa, plėtojant superkompiuterių išteklių ir duomenų taikomųjų programų naudojimą mokslo ir pramonės reikmėms ir skatinant pramonės sektoriaus prieigą prie superkompiuterių ir duomenų infrastruktūros ir jų naudojimą pramonės poreikiams pritaikytoms inovacijoms; taip pat formuojant Europoje išmanią pirmaujančią mokslo bendruomenę ir kvalifikuotą darbo jėgą, kuri pirmautų mokslo srityje ir užtikrintų pramonės skaitmeninę pertvarką, įskaitant nacionalinių našiosios kompiuterijos kompetencijos centrų ir našiosios kompiuterijos kompetencijos centrų paramą ir tinklų kūrimą;

| f) | naudojimo ir įgūdžių plėtojimo veiklos srities, kurioje siekiama skatinti kompetenciją
  ir ugdyti įgūdžius, pajėgumus ir žinias
  superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos ir duomenų naudojimo ir įgūdžių srityje,
  įskaitant įgūdžius, reikalingus rengiant viešųjų pirkimų procedūras pagal šį reglamentą,
  atsižvelgiant į sinergiją su kitomis programomis ir priemonėmis, visų pirma Skaitmeninės Europos programa, plėtojant superkompiuterių išteklių ir duomenų taikomųjų programų naudojimą mokslo ir pramonės reikmėms
  (ypač MVĮ bei startuoliuose)
  ir skatinant pramonės sektoriaus prieigą prie superkompiuterių ir duomenų infrastruktūros ir jų naudojimą pramonės poreikiams pritaikytoms inovacijoms; taip pat formuojant Europoje išmanią pirmaujančią mokslo bendruomenę ir kvalifikuotą darbo jėgą, kuri pirmautų mokslo srityje ir užtikrintų pramonės skaitmeninę pertvarką, įskaitant nacionalinių našiosios kompiuterijos kompetencijos centrų ir našiosios kompiuterijos kompetencijos centrų paramą ir tinklų kūrimą;
  vykdant bet kokią veiklą pagal šį ramstį turėtų būti atsižvelgiama į lyčių įvairovę ir poreikį didinti moterų dalyvavimą, be kita ko, parengiant specialias programas, skirtas papildomoms kliūtims, su kuriomis jos susiduria, mažinti, kartu užtikrinant, kad taikymo srities žinios ir praktinė patirtis būtų kuo platesnės geografinės aprėpties. Konkretūs veiksmai, susiję su pirmiau nurodyta veikla, gali apimti: |
| --- | --- |

f)

naudojimo ir įgūdžių plėtojimo veiklos srities, kurioje siekiama skatinti kompetenciją
  ir ugdyti įgūdžius, pajėgumus ir žinias
  superkompiuterių, kvantinės kompiuterijos ir duomenų naudojimo ir įgūdžių srityje,
  įskaitant įgūdžius, reikalingus rengiant viešųjų pirkimų procedūras pagal šį reglamentą,
  atsižvelgiant į sinergiją su kitomis programomis ir priemonėmis, visų pirma Skaitmeninės Europos programa, plėtojant superkompiuterių išteklių ir duomenų taikomųjų programų naudojimą mokslo ir pramonės reikmėms
  (ypač MVĮ bei startuoliuose)
  ir skatinant pramonės sektoriaus prieigą prie superkompiuterių ir duomenų infrastruktūros ir jų naudojimą pramonės poreikiams pritaikytoms inovacijoms; taip pat formuojant Europoje išmanią pirmaujančią mokslo bendruomenę ir kvalifikuotą darbo jėgą, kuri pirmautų mokslo srityje ir užtikrintų pramonės skaitmeninę pertvarką, įskaitant nacionalinių našiosios kompiuterijos kompetencijos centrų ir našiosios kompiuterijos kompetencijos centrų paramą ir tinklų kūrimą;
  vykdant bet kokią veiklą pagal šį ramstį turėtų būti atsižvelgiama į lyčių įvairovę ir poreikį didinti moterų dalyvavimą, be kita ko, parengiant specialias programas, skirtas papildomoms kliūtims, su kuriomis jos susiduria, mažinti, kartu užtikrinant, kad taikymo srities žinios ir praktinė patirtis būtų kuo platesnės geografinės aprėpties. Konkretūs veiksmai, susiję su pirmiau nurodyta veikla, gali apimti:

ir ugdyti įgūdžius, pajėgumus ir žinias

įskaitant įgūdžius, reikalingus rengiant viešųjų pirkimų procedūras pagal šį reglamentą,

(ypač MVĮ bei startuoliuose)

vykdant bet kokią veiklą pagal šį ramstį turėtų būti atsižvelgiama į lyčių įvairovę ir poreikį didinti moterų dalyvavimą, be kita ko, parengiant specialias programas, skirtas papildomoms kliūtims, su kuriomis jos susiduria, mažinti, kartu užtikrinant, kad taikymo srities žinios ir praktinė patirtis būtų kuo platesnės geografinės aprėpties. Konkretūs veiksmai, susiję su pirmiau nurodyta veikla, gali apimti:

Pakeitimas 79

Pakeitimas 79

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies f punkto i papunktis (naujas)

4 straipsnio 1 dalies f punkto i papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | i) | karjeros galimybių, įdarbinimo, susijusio su našiosios kompiuterijos naudojimu realioje aplinkoje, našiosios kompiuterijos hakatonų ir įgūdžių, reikalingų pasinaudoti „EuroHPC“, apibrėžimą siekiant skatinti tvarų augimą Europoje, nustatant aktualias, į misiją orientuotas mokslinių tyrimų ir taikymo problemas, finansuojant stažuotes ir stipendijas, pvz., našiosios kompiuterijos ir skaičiavimo mokslo magistro programas bei partnerystes su pramone ir akademine visuomene; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

i)

i)

karjeros galimybių, įdarbinimo, susijusio su našiosios kompiuterijos naudojimu realioje aplinkoje, našiosios kompiuterijos hakatonų ir įgūdžių, reikalingų pasinaudoti „EuroHPC“, apibrėžimą siekiant skatinti tvarų augimą Europoje, nustatant aktualias, į misiją orientuotas mokslinių tyrimų ir taikymo problemas, finansuojant stažuotes ir stipendijas, pvz., našiosios kompiuterijos ir skaičiavimo mokslo magistro programas bei partnerystes su pramone ir akademine visuomene;

karjeros galimybių, įdarbinimo, susijusio su našiosios kompiuterijos naudojimu realioje aplinkoje, našiosios kompiuterijos hakatonų ir įgūdžių, reikalingų pasinaudoti „EuroHPC“, apibrėžimą siekiant skatinti tvarų augimą Europoje, nustatant aktualias, į misiją orientuotas mokslinių tyrimų ir taikymo problemas, finansuojant stažuotes ir stipendijas, pvz., našiosios kompiuterijos ir skaičiavimo mokslo magistro programas bei partnerystes su pramone ir akademine visuomene;

Pakeitimas 80

Pakeitimas 80

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies f punkto ii papunktis (naujas)

4 straipsnio 1 dalies f punkto ii papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ii) | bendradarbiavimą su akademinės bendruomenės atstovais ir verslo sektoriaus lyderiais apibūdinant ir plėtojant mokymo programas, pagal kurias bus ruošiami nauji superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos ekspertai, turintys reikiamų įgūdžių ir inžinerijos žinių; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ii)

ii)

bendradarbiavimą su akademinės bendruomenės atstovais ir verslo sektoriaus lyderiais apibūdinant ir plėtojant mokymo programas, pagal kurias bus ruošiami nauji superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos ekspertai, turintys reikiamų įgūdžių ir inžinerijos žinių;

bendradarbiavimą su akademinės bendruomenės atstovais ir verslo sektoriaus lyderiais apibūdinant ir plėtojant mokymo programas, pagal kurias bus ruošiami nauji superkompiuterių ir kvantinės kompiuterijos ekspertai, turintys reikiamų įgūdžių ir inžinerijos žinių;

Pakeitimas 81

Pakeitimas 81

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies f punkto iii papunktis (naujas)

4 straipsnio 1 dalies f punkto iii papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iii) | darbą su kompiuterijos ir švietimo bendruomenių lyderiais, siekiant pritaikyti ir išbandyti naujus, lankstesnius švietimo ir darbuotojų ugdymo metodus, kurie suteikia galimybę sparčiai tobulinti žinias ir keisti profesiją pereinant į su našiąja kompiuterija susijusias pareigas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iii)

iii)

darbą su kompiuterijos ir švietimo bendruomenių lyderiais, siekiant pritaikyti ir išbandyti naujus, lankstesnius švietimo ir darbuotojų ugdymo metodus, kurie suteikia galimybę sparčiai tobulinti žinias ir keisti profesiją pereinant į su našiąja kompiuterija susijusias pareigas;

darbą su kompiuterijos ir švietimo bendruomenių lyderiais, siekiant pritaikyti ir išbandyti naujus, lankstesnius švietimo ir darbuotojų ugdymo metodus, kurie suteikia galimybę sparčiai tobulinti žinias ir keisti profesiją pereinant į su našiąja kompiuterija susijusias pareigas;

Pakeitimas 82

Pakeitimas 82

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 1 dalies f punkto iv papunktis (naujas)

4 straipsnio 1 dalies f punkto iv papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | iv) | konkrečios pramonės šakos mokymus, įskaitant praktinius mokymus ir realaus naudojimo atvejų sprendimą, taip pat MVĮ pritaikytus kursus ir siūlomą paramą, pvz., darbuotojų mainų programas, apimančias mokslinius tyrimus ir akademinę veiklą; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

iv)

iv)

konkrečios pramonės šakos mokymus, įskaitant praktinius mokymus ir realaus naudojimo atvejų sprendimą, taip pat MVĮ pritaikytus kursus ir siūlomą paramą, pvz., darbuotojų mainų programas, apimančias mokslinius tyrimus ir akademinę veiklą;

konkrečios pramonės šakos mokymus, įskaitant praktinius mokymus ir realaus naudojimo atvejų sprendimą, taip pat MVĮ pritaikytus kursus ir siūlomą paramą, pvz., darbuotojų mainų programas, apimančias mokslinius tyrimus ir akademinę veiklą;

Pakeitimas 83

Pakeitimas 83

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

4 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a)
     
  Įgyvendindama 1 ir 2 dalyse nurodytą veiklą, Bendroji įmonė nuolat atkreipia dėmesį į geografinę ir lyčių įvairovę, taip pat į naujų rinkos dalyvių, pavyzdžiui, startuolių ir MVĮ, dalyvavimą rinkoje. Be to, visuose ramsčiuose tinkamai atsižvelgiama į papildomumą su kitomis Sąjungos lygmens iniciatyvomis superkompiuterių srityje, pavyzdžiui, PRACE ir GEANT. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)
     
  Įgyvendindama 1 ir 2 dalyse nurodytą veiklą, Bendroji įmonė nuolat atkreipia dėmesį į geografinę ir lyčių įvairovę, taip pat į naujų rinkos dalyvių, pavyzdžiui, startuolių ir MVĮ, dalyvavimą rinkoje. Be to, visuose ramsčiuose tinkamai atsižvelgiama į papildomumą su kitomis Sąjungos lygmens iniciatyvomis superkompiuterių srityje, pavyzdžiui, PRACE ir GEANT.

Pakeitimas 84

Pakeitimas 84

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

5 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Sąjungos finansinis įnašas, įskaitant ELPA asignavimus, į Bendrąją įmonę sudaro iki [XXXXX] EUR, įskaitant iki
  [XXXXX] EUR
  administracinėms išlaidoms; šios sumos paskirstomos taip: | 1)   Sąjungos finansinis įnašas, įskaitant ELPA asignavimus, į Bendrąją įmonę sudaro iki [XXXXX] EUR, įskaitant iki
  5 proc.
  administracinėms išlaidoms
  ir techninei pagalbai
  ; šios sumos paskirstomos taip: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Sąjungos finansinis įnašas, įskaitant ELPA asignavimus, į Bendrąją įmonę sudaro iki [XXXXX] EUR, įskaitant iki
  [XXXXX] EUR
  administracinėms išlaidoms; šios sumos paskirstomos taip:

1)   Sąjungos finansinis įnašas, įskaitant ELPA asignavimus, į Bendrąją įmonę sudaro iki [XXXXX] EUR, įskaitant iki
  5 proc.
  administracinėms išlaidoms
  ir techninei pagalbai
  ; šios sumos paskirstomos taip:

Pakeitimas 85

Pakeitimas 85

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 3 dalis

5 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Bendrajai įmonei gali būti skirtos papildomos Sąjungos lėšos, kuriomis papildomas 1 dalyje nurodytas įnašas, siekiant remti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir novatoriškų sprendimų diegimą. | 3)   Bendrajai įmonei gali būti skirtos papildomos Sąjungos lėšos, kuriomis papildomas 1 dalyje nurodytas įnašas, siekiant remti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir novatoriškų sprendimų diegimą
  Sąjungoje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Bendrajai įmonei gali būti skirtos papildomos Sąjungos lėšos, kuriomis papildomas 1 dalyje nurodytas įnašas, siekiant remti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir novatoriškų sprendimų diegimą.

3)   Bendrajai įmonei gali būti skirtos papildomos Sąjungos lėšos, kuriomis papildomas 1 dalyje nurodytas įnašas, siekiant remti mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklą ir novatoriškų sprendimų diegimą
  Sąjungoje
  .

Pakeitimas 86

Pakeitimas 86

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 6 dalis

5 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6)   1 dalies a punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas Bendrojoje įmonėje naudojamas siekiant suteikti finansinę paramą reglamente dėl programos „Europos horizontas“ xxx straipsnyje apibrėžtiems netiesioginiams veiksmams pagal mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę. | 6)   1 dalies a punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas Bendrojoje įmonėje naudojamas siekiant suteikti finansinę paramą reglamente dėl programos „Europos horizontas“ xxx straipsnyje apibrėžtiems netiesioginiams veiksmams pagal mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę
  , pasitelktus atviras, konkurencingas ir skaidrias procedūras, laikantis šioje darbotvarkėje nurodytų prioritetų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6)   1 dalies a punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas Bendrojoje įmonėje naudojamas siekiant suteikti finansinę paramą reglamente dėl programos „Europos horizontas“ xxx straipsnyje apibrėžtiems netiesioginiams veiksmams pagal mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę.

6)   1 dalies a punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas Bendrojoje įmonėje naudojamas siekiant suteikti finansinę paramą reglamente dėl programos „Europos horizontas“ xxx straipsnyje apibrėžtiems netiesioginiams veiksmams pagal mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkę
  , pasitelktus atviras, konkurencingas ir skaidrias procedūras, laikantis šioje darbotvarkėje nurodytų prioritetų
  .

Pakeitimas 87

Pakeitimas 87

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 7 dalis

5 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7)   1 dalies b punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas naudojamas didinant pajėgumus visoje Sąjungoje, įskaitant našiųjų kompiuterių, kvantinių kompiuterių ar kvantinių simuliatorių įsigijimą ir eksploatavimą, našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros susiejimą ir jos naudojimo plėtojimą, bei tobulinant pažangiuosius įgūdžius ir mokymą. | 7)   1 dalies b punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas naudojamas didinant pajėgumus visoje Sąjungoje, įskaitant našiųjų kompiuterių, kvantinių kompiuterių ar kvantinių simuliatorių įsigijimą ir eksploatavimą,
  tik Bendrajai įmonei priklausančių superkompiuterių modernizavimą,
  našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros susiejimą ir jos naudojimo plėtojimą, bei tobulinant pažangiuosius įgūdžius ir mokymą
  , taip pat suteikiant galimybę piliečiams, gyvenantiems geografiškai izoliuotose ir nepalankioje padėtyje esančiose vietovėse, ir tinkamai atsižvelgiant į poreikį pagerinti lyčių pusiausvyrą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7)   1 dalies b punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas naudojamas didinant pajėgumus visoje Sąjungoje, įskaitant našiųjų kompiuterių, kvantinių kompiuterių ar kvantinių simuliatorių įsigijimą ir eksploatavimą, našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros susiejimą ir jos naudojimo plėtojimą, bei tobulinant pažangiuosius įgūdžius ir mokymą.

7)   1 dalies b punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas naudojamas didinant pajėgumus visoje Sąjungoje, įskaitant našiųjų kompiuterių, kvantinių kompiuterių ar kvantinių simuliatorių įsigijimą ir eksploatavimą,
  tik Bendrajai įmonei priklausančių superkompiuterių modernizavimą,
  našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos paslaugų ir duomenų infrastruktūros susiejimą ir jos naudojimo plėtojimą, bei tobulinant pažangiuosius įgūdžius ir mokymą
  , taip pat suteikiant galimybę piliečiams, gyvenantiems geografiškai izoliuotose ir nepalankioje padėtyje esančiose vietovėse, ir tinkamai atsižvelgiant į poreikį pagerinti lyčių pusiausvyrą
  .

Pakeitimas 88

Pakeitimas 88

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

5 straipsnio 8 dalis

5 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8)   1 dalies c punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas išmokamas iš Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų, skirtų Europos infrastruktūros tinklų priemonei, ir naudojamas tarpusavyje sujungiant našiosios kompiuterijos ir duomenų išteklius
  ir
  kuriant integruotą Europos masto hipersusietą našiosios kompiuterijos ir duomenų infrastruktūrą. | 8)   1 dalies c punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas išmokamas iš Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų, skirtų Europos infrastruktūros tinklų priemonei, ir naudojamas tarpusavyje sujungiant našiosios kompiuterijos ir duomenų išteklius
  , įsikūrusius Europos teritorijoje bei
  kuriant integruotą Europos masto hipersusietą našiosios kompiuterijos ir duomenų infrastruktūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8)   1 dalies c punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas išmokamas iš Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų, skirtų Europos infrastruktūros tinklų priemonei, ir naudojamas tarpusavyje sujungiant našiosios kompiuterijos ir duomenų išteklius
  ir
  kuriant integruotą Europos masto hipersusietą našiosios kompiuterijos ir duomenų infrastruktūrą.

8)   1 dalies c punkte nurodytas Sąjungos finansinis įnašas išmokamas iš Sąjungos bendrojo biudžeto asignavimų, skirtų Europos infrastruktūros tinklų priemonei, ir naudojamas tarpusavyje sujungiant našiosios kompiuterijos ir duomenų išteklius
  , įsikūrusius Europos teritorijoje bei
  kuriant integruotą Europos masto hipersusietą našiosios kompiuterijos ir duomenų infrastruktūrą.

Pakeitimas 89

Pakeitimas 89

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 pastraipa

6 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Įnašai iš kitų Sąjungos programų nei nurodytosios 5 straipsnio 1 dalyje, kurie yra Sąjungos bendrai finansuojamai programai, įgyvendinamai vienos iš dalyvaujančių valstybių, skirtos sumos dalis, nėra įtraukiami, skaičiuojant 5 straipsnyje nurodytą Sąjungos didžiausią finansinį įnašą. | Įnašai iš kitų Sąjungos programų nei nurodytosios 5 straipsnio 1 dalyje, kurie yra Sąjungos bendrai finansuojamai programai, įgyvendinamai vienos iš dalyvaujančių valstybių, skirtos sumos dalis, nėra įtraukiami, skaičiuojant 5 straipsnyje nurodytą Sąjungos didžiausią finansinį įnašą
  , ir jais negalima padengti tų pačių išlaidų
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Įnašai iš kitų Sąjungos programų nei nurodytosios 5 straipsnio 1 dalyje, kurie yra Sąjungos bendrai finansuojamai programai, įgyvendinamai vienos iš dalyvaujančių valstybių, skirtos sumos dalis, nėra įtraukiami, skaičiuojant 5 straipsnyje nurodytą Sąjungos didžiausią finansinį įnašą.

Įnašai iš kitų Sąjungos programų nei nurodytosios 5 straipsnio 1 dalyje, kurie yra Sąjungos bendrai finansuojamai programai, įgyvendinamai vienos iš dalyvaujančių valstybių, skirtos sumos dalis, nėra įtraukiami, skaičiuojant 5 straipsnyje nurodytą Sąjungos didžiausią finansinį įnašą
  , ir jais negalima padengti tų pačių išlaidų
  .

, ir jais negalima padengti tų pačių išlaidų

Pakeitimas 90

Pakeitimas 90

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

6 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

6 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Finansiniai įnašai pagal programas, bendrai finansuojamas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, ERPF, ESF+, EJRŽAF ir EŽŪFKP lėšomis, gali būti laikomi dalyvaujančios valstybės įnašu, jei laikomasi atitinkamų Reglamento (ES) .../... [2021–2027 m. Bendrųjų nuostatų reglamento] nuostatų ir kitų konkretiems fondams taikomų reglamentų nuostatų. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Finansiniai įnašai pagal programas, bendrai finansuojamas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, ERPF, ESF+, EJRŽAF ir EŽŪFKP lėšomis, gali būti laikomi dalyvaujančios valstybės įnašu, jei laikomasi atitinkamų Reglamento (ES) .../... [2021–2027 m. Bendrųjų nuostatų reglamento] nuostatų ir kitų konkretiems fondams taikomų reglamentų nuostatų.

Finansiniai įnašai pagal programas, bendrai finansuojamas Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonės, ERPF, ESF+, EJRŽAF ir EŽŪFKP lėšomis, gali būti laikomi dalyvaujančios valstybės įnašu, jei laikomasi atitinkamų Reglamento (ES) .../... [2021–2027 m. Bendrųjų nuostatų reglamento] nuostatų ir kitų konkretiems fondams taikomų reglamentų nuostatų.

Pakeitimas 91

Pakeitimas 91

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 dalis

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Dalyvaujančios valstybės skiria bendrą įnašą, kurio suma yra bent lygi šio reglamento 5 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo sumai, įskaitant iki
  [XXXXX] EUR
  įnašą administracinėms išlaidoms padengti [, kurio suma lygi šio reglamento 5 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo administracinėms išlaidoms padengti sumai]. Dalyvaujančios valstybės tarpusavyje susitaria, kaip teiks savo bendrą įnašą. | 1)   Dalyvaujančios valstybės skiria bendrą įnašą, kurio suma yra bent lygi šio reglamento 5 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo sumai, įskaitant iki
  5 proc.
  įnašą administracinėms išlaidoms
  ir techninei pagalbai
  padengti [, kurio suma lygi šio reglamento 5 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo administracinėms išlaidoms
  ir techninei pagalbai
  padengti sumai]. Dalyvaujančios valstybės tarpusavyje susitaria, kaip teiks savo bendrą įnašą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Dalyvaujančios valstybės skiria bendrą įnašą, kurio suma yra bent lygi šio reglamento 5 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo sumai, įskaitant iki
  [XXXXX] EUR
  įnašą administracinėms išlaidoms padengti [, kurio suma lygi šio reglamento 5 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo administracinėms išlaidoms padengti sumai]. Dalyvaujančios valstybės tarpusavyje susitaria, kaip teiks savo bendrą įnašą.

1)   Dalyvaujančios valstybės skiria bendrą įnašą, kurio suma yra bent lygi šio reglamento 5 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo sumai, įskaitant iki
  5 proc.
  įnašą administracinėms išlaidoms
  ir techninei pagalbai
  padengti [, kurio suma lygi šio reglamento 5 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo administracinėms išlaidoms
  ir techninei pagalbai
  padengti sumai]. Dalyvaujančios valstybės tarpusavyje susitaria, kaip teiks savo bendrą įnašą.

Pakeitimas 92

Pakeitimas 92

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 1 a dalis (nauja)

7 straipsnio 1 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1a)
     
  Bendroji įmonė sudaro palankias sąlygas remti dalyvaujančias valstybes. Siekiant kuo labiau padidinti netiesioginių veiksmų poveikį, valdant dalyvaujančių valstybių finansinius įnašus reikia atsižvelgti į Bendrosios įmonės ir jos trišalio modelio ypatumus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1a)
     
  Bendroji įmonė sudaro palankias sąlygas remti dalyvaujančias valstybes. Siekiant kuo labiau padidinti netiesioginių veiksmų poveikį, valdant dalyvaujančių valstybių finansinius įnašus reikia atsižvelgti į Bendrosios įmonės ir jos trišalio modelio ypatumus.

Pakeitimas 93

Pakeitimas 93

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

7 straipsnio 2 dalis

7 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Privatūs Bendrosios įmonės nariai pateikia arba susitaria, kad juos sudarantys subjektai ir su jais susiję subjektai pateiks, įnašus į Bendrąją įmonę, siekiančius bent [XXXXX] EUR, įskaitant iki
  [XXXXX] EUR
  administracinėms išlaidoms padengti [t. y. 22,22  proc. šio reglamento 5 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo administracinėms išlaidoms padengti sumos]. | 2)   Privatūs Bendrosios įmonės nariai pateikia arba susitaria, kad juos sudarantys subjektai ir su jais susiję subjektai pateiks, įnašus į Bendrąją įmonę, siekiančius bent [XXXXX] EUR, įskaitant iki
  5 proc.
  administracinėms išlaidoms
  ir techninei pagalbai
  padengti [t. y. 22,22  proc. šio reglamento 5 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo administracinėms išlaidoms
  ir techninei pagalbai
  padengti sumos]. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Privatūs Bendrosios įmonės nariai pateikia arba susitaria, kad juos sudarantys subjektai ir su jais susiję subjektai pateiks, įnašus į Bendrąją įmonę, siekiančius bent [XXXXX] EUR, įskaitant iki
  [XXXXX] EUR
  administracinėms išlaidoms padengti [t. y. 22,22  proc. šio reglamento 5 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo administracinėms išlaidoms padengti sumos].

2)   Privatūs Bendrosios įmonės nariai pateikia arba susitaria, kad juos sudarantys subjektai ir su jais susiję subjektai pateiks, įnašus į Bendrąją įmonę, siekiančius bent [XXXXX] EUR, įskaitant iki
  5 proc.
  administracinėms išlaidoms
  ir techninei pagalbai
  padengti [t. y. 22,22  proc. šio reglamento 5 straipsnyje nurodyto Sąjungos įnašo administracinėms išlaidoms
  ir techninei pagalbai
  padengti sumos].

Pakeitimas 94

Pakeitimas 94

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 1 dalis

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuteriai įrengiami dalyvaujančioje valstybėje, kuri yra valstybė narė. Daugiau nei vienas Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuteris dalyvaujančioje valstybėje įrengiamas tik jeigu
  tarp jų įsigijimo
  praėjo daugiau
  nei dveji
  metai arba
  jeigu jie veikia pasitelkiant skirtingas technologijas (klasikinis ir kvantinis)
  . | 1)   Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuteriai įrengiami dalyvaujančioje valstybėje, kuri yra valstybė narė. Daugiau nei vienas Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuteris dalyvaujančioje valstybėje įrengiamas tik, jeigu
  nuo kvietimų pareikšti susidomėjimą atrankos pabaigos
  praėjo daugiau
  kaip ketveri
  metai
  . Įsigyjant kvantinius kompiuterius ir stimuliatorius
  arba
  modernizuojant Europos HPC superkompiuterį, kuris priklauso Bendrajai įmonei, jame įrengiant kvantinius greitintuvus, nustatomas dvejų metų laikotarpis
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuteriai įrengiami dalyvaujančioje valstybėje, kuri yra valstybė narė. Daugiau nei vienas Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuteris dalyvaujančioje valstybėje įrengiamas tik jeigu
  tarp jų įsigijimo
  praėjo daugiau
  nei dveji
  metai arba
  jeigu jie veikia pasitelkiant skirtingas technologijas (klasikinis ir kvantinis)
  .

1)   Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuteriai įrengiami dalyvaujančioje valstybėje, kuri yra valstybė narė. Daugiau nei vienas Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuteris dalyvaujančioje valstybėje įrengiamas tik, jeigu
  nuo kvietimų pareikšti susidomėjimą atrankos pabaigos
  praėjo daugiau
  kaip ketveri
  metai
  . Įsigyjant kvantinius kompiuterius ir stimuliatorius
  arba
  modernizuojant Europos HPC superkompiuterį, kuris priklauso Bendrajai įmonei, jame įrengiant kvantinius greitintuvus, nustatomas dvejų metų laikotarpis
  .

Pakeitimas 95

Pakeitimas 95

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 5 dalies įžanginė dalis

8 straipsnio 5 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5)   Paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą, valdyba atrenka šio straipsnio 2 dalyje nurodytą prieglobos paslaugą teikiantį subjektą ir atitinkamą dalyvaujančią valstybę, kurioje yra įsisteigęs prieglobos paslaugą teikiantis subjektas, arba atitinkamą prieglobos konsorciumą, vykdydama sąžiningą ir skaidrų procesą, grindžiamą, inter alia, šiais kriterijais: | 5)   Paskelbus
  atvirą, teisingą ir skaidrų
  kvietimą pareikšti susidomėjimą, valdyba atrenka šio straipsnio 2 dalyje nurodytą prieglobos paslaugą teikiantį subjektą ir atitinkamą dalyvaujančią valstybę, kurioje yra įsisteigęs prieglobos paslaugą teikiantis subjektas, arba atitinkamą prieglobos konsorciumą, vykdydama sąžiningą ir skaidrų procesą, grindžiamą, inter alia, šiais kriterijais: |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5)   Paskelbus kvietimą pareikšti susidomėjimą, valdyba atrenka šio straipsnio 2 dalyje nurodytą prieglobos paslaugą teikiantį subjektą ir atitinkamą dalyvaujančią valstybę, kurioje yra įsisteigęs prieglobos paslaugą teikiantis subjektas, arba atitinkamą prieglobos konsorciumą, vykdydama sąžiningą ir skaidrų procesą, grindžiamą, inter alia, šiais kriterijais:

5)   Paskelbus
  atvirą, teisingą ir skaidrų
  kvietimą pareikšti susidomėjimą, valdyba atrenka šio straipsnio 2 dalyje nurodytą prieglobos paslaugą teikiantį subjektą ir atitinkamą dalyvaujančią valstybę, kurioje yra įsisteigęs prieglobos paslaugą teikiantis subjektas, arba atitinkamą prieglobos konsorciumą, vykdydama sąžiningą ir skaidrų procesą, grindžiamą, inter alia, šiais kriterijais:

Pakeitimas 96

Pakeitimas 96

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 5 dalies d punktas

8 straipsnio 5 dalies d punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| d) | prieglobos paslaugą teikiančio subjekto objekto fizinės ir IT infrastruktūros kokybė, saugumas ir junglumas su likusia Sąjungos dalimi; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

d)

prieglobos paslaugą teikiančio subjekto objekto fizinės ir IT infrastruktūros kokybė, saugumas ir junglumas su likusia Sąjungos dalimi;

| d) | prieglobos paslaugą teikiančio subjekto objekto fizinės
  , energetikos
  ir IT infrastruktūros kokybė, saugumas ir junglumas su likusia Sąjungos dalimi; |
| --- | --- |

d)

prieglobos paslaugą teikiančio subjekto objekto fizinės
  , energetikos
  ir IT infrastruktūros kokybė, saugumas ir junglumas su likusia Sąjungos dalimi;

, energetikos

Pakeitimas 97

Pakeitimas 97

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 5 dalies d a punktas (naujas)

8 straipsnio 5 dalies d a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | da) | energijos valdymo plano, kuriame nagrinėjama, ar yra pakankamai galimybių naudotis švaria įperkama energija, įskaitant atsinaujinančiosios energijos pirkimo sutartis, ir strategijos, kaip padidinti įrenginių energijos vartojimo efektyvumą, pateikimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

da)

da)

energijos valdymo plano, kuriame nagrinėjama, ar yra pakankamai galimybių naudotis švaria įperkama energija, įskaitant atsinaujinančiosios energijos pirkimo sutartis, ir strategijos, kaip padidinti įrenginių energijos vartojimo efektyvumą, pateikimas;

energijos valdymo plano, kuriame nagrinėjama, ar yra pakankamai galimybių naudotis švaria įperkama energija, įskaitant atsinaujinančiosios energijos pirkimo sutartis, ir strategijos, kaip padidinti įrenginių energijos vartojimo efektyvumą, pateikimas;

Pakeitimas 98

Pakeitimas 98

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

8 straipsnio 7 a dalis (nauja)

8 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a)
     
  Bendroji įmonė atsižvelgia į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, kad paspartintų energijos taupymą ir energijos vartojimo efektyvumo mokslinius tyrimus, skatintų nuolatinę technologinę pažangą, kad būtų pagerintas elektros energijos vartojimo efektyvumas tiek naujuose, tiek esamuose sistemų modeliuose, ir aktyviai vykdo mokslinius tyrimus, plėtoja ir išbando naujus efektyvaus energijos vartojimo metodus, įskaitant visų pirma visiškai atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamus metodus, kuriais mažinamas išmetamų ŠESD kiekis ir superkompiuterių aplinkosauginis pėdsakas. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a)
     
  Bendroji įmonė atsižvelgia į principą „svarbiausia – energijos vartojimo efektyvumas“, kad paspartintų energijos taupymą ir energijos vartojimo efektyvumo mokslinius tyrimus, skatintų nuolatinę technologinę pažangą, kad būtų pagerintas elektros energijos vartojimo efektyvumas tiek naujuose, tiek esamuose sistemų modeliuose, ir aktyviai vykdo mokslinius tyrimus, plėtoja ir išbando naujus efektyvaus energijos vartojimo metodus, įskaitant visų pirma visiškai atsinaujinančiaisiais energijos ištekliais grindžiamus metodus, kuriais mažinamas išmetamų ŠESD kiekis ir superkompiuterių aplinkosauginis pėdsakas.

Pakeitimas 99

Pakeitimas 99

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

9 straipsnio 2 dalies k punktas

9 straipsnio 2 dalies k punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| k) | prieglobos paslaugą teikiančio subjekto pareiga ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d. pateikti valdybai naudojimosi prieigos laiku praėjusiais finansiniais metais audito ataskaitą ir duomenis; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

k)

prieglobos paslaugą teikiančio subjekto pareiga ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d. pateikti valdybai naudojimosi prieigos laiku praėjusiais finansiniais metais audito ataskaitą ir duomenis;

| k) | prieglobos paslaugą teikiančio subjekto pareiga ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d. pateikti valdybai naudojimosi prieigos laiku praėjusiais finansiniais metais audito ataskaitą ir duomenis;
  audito ataskaita viešai paskelbiama per tris mėnesius nuo valdybos patvirtinimo; |
| --- | --- |

k)

prieglobos paslaugą teikiančio subjekto pareiga ne vėliau kaip kiekvienų metų sausio 31 d. pateikti valdybai naudojimosi prieigos laiku praėjusiais finansiniais metais audito ataskaitą ir duomenis;
  audito ataskaita viešai paskelbiama per tris mėnesius nuo valdybos patvirtinimo;

audito ataskaita viešai paskelbiama per tris mėnesius nuo valdybos patvirtinimo;

Pakeitimas 100

Pakeitimas 100

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

10 straipsnio 3 dalis

10 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Atrenkant aukščiausios klasės superkompiuterio tiekėją atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą. | 3)   Atrenkant aukščiausios klasės superkompiuterio tiekėją
  įvertinama atitiktis bendrosioms sistemos specifikacijoms, įskaitant naudotojų poreikius, bei užtikrinama kompetencija Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Taip pat
  atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Atrenkant aukščiausios klasės superkompiuterio tiekėją atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą.

3)   Atrenkant aukščiausios klasės superkompiuterio tiekėją
  įvertinama atitiktis bendrosioms sistemos specifikacijoms, įskaitant naudotojų poreikius, bei užtikrinama kompetencija Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Taip pat
  atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą.

Pakeitimas 101

Pakeitimas 101

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

11 straipsnio 3 dalis

11 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Atrenkant kvantinių kompiuterių ir kvantinių simuliatorių tiekėją atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą. | 3)   Atrenkant kvantinių kompiuterių ir kvantinių simuliatorių tiekėją
  įvertinama atitiktis bendrosioms sistemos specifikacijoms, įskaitant naudotojų poreikius, bei užtikrinama kompetencija Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Taip pat
  atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Atrenkant kvantinių kompiuterių ir kvantinių simuliatorių tiekėją atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą.

3)   Atrenkant kvantinių kompiuterių ir kvantinių simuliatorių tiekėją
  įvertinama atitiktis bendrosioms sistemos specifikacijoms, įskaitant naudotojų poreikius, bei užtikrinama kompetencija Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Taip pat
  atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą.

Pakeitimas 102

Pakeitimas 102

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 1 dalis

12 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Bendroji įmonė kartu su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu įsigyja superkompiuterius arba Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių dalis, pirmiausia skirtas naudoti pramonės reikmėms, ir jie yra jos nuosavybė arba jie yra jos ir privačių narių ar privačių narių konsorciumo bendroji dalinė nuosavybė. | 1)   Bendroji įmonė kartu su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu įsigyja
  bent vidutinio lygio
  superkompiuterius arba Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių dalis, pirmiausia skirtas naudoti pramonės reikmėms, ir jie yra jos nuosavybė arba jie yra jos ir privačių narių ar privačių narių konsorciumo bendroji dalinė nuosavybė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Bendroji įmonė kartu su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu įsigyja superkompiuterius arba Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių dalis, pirmiausia skirtas naudoti pramonės reikmėms, ir jie yra jos nuosavybė arba jie yra jos ir privačių narių ar privačių narių konsorciumo bendroji dalinė nuosavybė.

1)   Bendroji įmonė kartu su privačiais nariais ar privačių partnerių konsorciumu įsigyja
  bent vidutinio lygio
  superkompiuterius arba Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių dalis, pirmiausia skirtas naudoti pramonės reikmėms, ir jie yra jos nuosavybė arba jie yra jos ir privačių narių ar privačių narių konsorciumo bendroji dalinė nuosavybė.

Pakeitimas 103

Pakeitimas 103

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

12 straipsnio 3 dalis

12 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Atrenkant pramoninio Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterio tiekėją atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą. | 3)   Atrenkant pramoninio Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterio tiekėją
  įvertinama atitiktis bendrosioms sistemos specifikacijoms, įskaitant naudotojų poreikius, bei užtikrinama kompetencija Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Taip pat
  atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Atrenkant pramoninio Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterio tiekėją atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą.

3)   Atrenkant pramoninio Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterio tiekėją
  įvertinama atitiktis bendrosioms sistemos specifikacijoms, įskaitant naudotojų poreikius, bei užtikrinama kompetencija Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Taip pat
  atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą.

Pakeitimas 104

Pakeitimas 104

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 2 dalis

13 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   5 straipsnio 1 dalyje nurodytu Sąjungos finansiniu įnašu padengiama ne daugiau kaip
  35
   proc. vidutinio lygio superkompiuterių įsigijimo išlaidų. Likusią vidutinio lygio superkompiuterių bendrų nuosavybės išlaidų dalį padengia dalyvaujanti valstybė, kurioje yra įsisteigęs prieglobos paslaugą teikiantis subjektas, arba prieglobos konsorciume dalyvaujančios valstybės, įnašus galbūt papildant 6 straipsnyje nurodytais įnašais. | 2)   5 straipsnio 1 dalyje nurodytu Sąjungos finansiniu įnašu padengiama ne daugiau kaip
  50
   proc. vidutinio lygio superkompiuterių įsigijimo
  išlaidų ir ne daugiau kaip 50 proc. jų eksploatavimo
  išlaidų. Likusią vidutinio lygio superkompiuterių bendrų nuosavybės išlaidų dalį padengia dalyvaujanti valstybė, kurioje yra įsisteigęs prieglobos paslaugą teikiantis subjektas, arba prieglobos konsorciume dalyvaujančios valstybės, įnašus galbūt papildant 6 straipsnyje nurodytais įnašais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   5 straipsnio 1 dalyje nurodytu Sąjungos finansiniu įnašu padengiama ne daugiau kaip
  35
   proc. vidutinio lygio superkompiuterių įsigijimo išlaidų. Likusią vidutinio lygio superkompiuterių bendrų nuosavybės išlaidų dalį padengia dalyvaujanti valstybė, kurioje yra įsisteigęs prieglobos paslaugą teikiantis subjektas, arba prieglobos konsorciume dalyvaujančios valstybės, įnašus galbūt papildant 6 straipsnyje nurodytais įnašais.

2)   5 straipsnio 1 dalyje nurodytu Sąjungos finansiniu įnašu padengiama ne daugiau kaip
  50
   proc. vidutinio lygio superkompiuterių įsigijimo
  išlaidų ir ne daugiau kaip 50 proc. jų eksploatavimo
  išlaidų. Likusią vidutinio lygio superkompiuterių bendrų nuosavybės išlaidų dalį padengia dalyvaujanti valstybė, kurioje yra įsisteigęs prieglobos paslaugą teikiantis subjektas, arba prieglobos konsorciume dalyvaujančios valstybės, įnašus galbūt papildant 6 straipsnyje nurodytais įnašais.

Pakeitimas 105

Pakeitimas 105

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

13 straipsnio 3 dalis

13 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Atrenkant vidutinio lygio superkompiuterio tiekėją atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą. | 3)   Atrenkant vidutinio lygio superkompiuterio tiekėją
  įvertinama atitiktis bendrosioms sistemos specifikacijoms, įskaitant naudotojų poreikius, bei užtikrinama kompetencija Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Taip pat
  atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Atrenkant vidutinio lygio superkompiuterio tiekėją atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą.

3)   Atrenkant vidutinio lygio superkompiuterio tiekėją
  įvertinama atitiktis bendrosioms sistemos specifikacijoms, įskaitant naudotojų poreikius, bei užtikrinama kompetencija Europos mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje. Taip pat
  atsižvelgiama į tiekimo grandinės saugumą.

Pakeitimas 106

Pakeitimas 106

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 2 dalis

15 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)
     
  Sąjungos prieigos prie kiekvieno vidutinio lygio superkompiuterio laiko dalis tiesiogiai proporcinga 5 straipsnio 1 dalyje nurodytam Sąjungos finansiniam įnašui, skirtam superkompiuterio įsigijimo išlaidoms padengti, ir neviršija 35 proc. bendro prieigos prie superkompiuterio laiko. | Išbraukta. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)
     
  Sąjungos prieigos prie kiekvieno vidutinio lygio superkompiuterio laiko dalis tiesiogiai proporcinga 5 straipsnio 1 dalyje nurodytam Sąjungos finansiniam įnašui, skirtam superkompiuterio įsigijimo išlaidoms padengti, ir neviršija 35 proc. bendro prieigos prie superkompiuterio laiko.

Išbraukta.

Išbraukta.

Pakeitimas 107

Pakeitimas 107

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 5 dalis

15 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5)   Teises naudotis Sąjungai skirta prieigos prie Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių laiko dalimi nustato valdyba. | 5)   Teises naudotis Sąjungai skirta prieigos prie Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių laiko dalimi nustato
  ir viešai paskelbia
  valdyba. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5)   Teises naudotis Sąjungai skirta prieigos prie Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių laiko dalimi nustato valdyba.

5)   Teises naudotis Sąjungai skirta prieigos prie Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių laiko dalimi nustato
  ir viešai paskelbia
  valdyba.

Pakeitimas 108

Pakeitimas 108

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 6 dalis

15 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6)   Sąjungos prieigos prie Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių laiko dalies naudojimas yra nemokamas viešojo sektoriaus naudotojams, nurodytiems šio reglamento 14 straipsnio 4 dalyje. Jis taip pat nemokamas pramoniniams naudotojams, kurie juos naudoja savo reikmėms, susijusioms su mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla
  , finansuojama pagal programą „Europos horizontas“ ar Skaitmeninės Europos programą
  , taip pat privačia MVĮ inovacijų veikla, kai tinkama. Iš principo, prieigos laikas tokiai veiklai vykdyti skiriamas remiantis sąžiningo ir skaidraus tarpusavio vertinimo procesu, kurį nustato valdyba, Bendrajai įmonei nuolatos skelbiant kvietimus pareikšti susidomėjimą. | 6)   Sąjungos prieigos prie Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių laiko dalies naudojimas yra
  skaidrus ir
  nemokamas viešojo sektoriaus naudotojams, nurodytiems šio reglamento 14 straipsnio 4 dalyje. Jis taip pat nemokamas pramoniniams naudotojams,
  NVO, studentams ir kitiems asmenims,
  kurie juos naudoja savo reikmėms, susijusioms su
  atvirų
  mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, taip pat privačia MVĮ inovacijų veikla, kai tinkama. Iš principo, prieigos laikas tokiai veiklai vykdyti skiriamas remiantis sąžiningo ir skaidraus tarpusavio vertinimo procesu, kurį nustato valdyba, Bendrajai įmonei nuolatos skelbiant kvietimus pareikšti susidomėjimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6)   Sąjungos prieigos prie Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių laiko dalies naudojimas yra nemokamas viešojo sektoriaus naudotojams, nurodytiems šio reglamento 14 straipsnio 4 dalyje. Jis taip pat nemokamas pramoniniams naudotojams, kurie juos naudoja savo reikmėms, susijusioms su mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla
  , finansuojama pagal programą „Europos horizontas“ ar Skaitmeninės Europos programą
  , taip pat privačia MVĮ inovacijų veikla, kai tinkama. Iš principo, prieigos laikas tokiai veiklai vykdyti skiriamas remiantis sąžiningo ir skaidraus tarpusavio vertinimo procesu, kurį nustato valdyba, Bendrajai įmonei nuolatos skelbiant kvietimus pareikšti susidomėjimą.

6)   Sąjungos prieigos prie Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių laiko dalies naudojimas yra
  skaidrus ir
  nemokamas viešojo sektoriaus naudotojams, nurodytiems šio reglamento 14 straipsnio 4 dalyje. Jis taip pat nemokamas pramoniniams naudotojams,
  NVO, studentams ir kitiems asmenims,
  kurie juos naudoja savo reikmėms, susijusioms su
  atvirų
  mokslinių tyrimų ir inovacijų veikla, taip pat privačia MVĮ inovacijų veikla, kai tinkama. Iš principo, prieigos laikas tokiai veiklai vykdyti skiriamas remiantis sąžiningo ir skaidraus tarpusavio vertinimo procesu, kurį nustato valdyba, Bendrajai įmonei nuolatos skelbiant kvietimus pareikšti susidomėjimą.

Pakeitimas 109

Pakeitimas 109

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 8 dalis

15 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 8)   Valdyba nustato konkrečias taisykles dėl prieigos sąlygų, kuriomis nukrypstama nuo šio straipsnio 6 dalyje nurodytų pagrindinių principų. Jos yra susijusios su prieigos laiko skyrimu projektams ir veiklai, kuriuos Sąjunga ar valdyba laiko strateginiais. | 8)   Valdyba nustato konkrečias
  ir skaidrias
  taisykles dėl prieigos sąlygų, kuriomis nukrypstama nuo šio straipsnio 6 dalyje nurodytų pagrindinių principų. Jos yra susijusios su prieigos laiko skyrimu projektams ir veiklai, kuriuos Sąjunga ar valdyba laiko strateginiais. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

8)   Valdyba nustato konkrečias taisykles dėl prieigos sąlygų, kuriomis nukrypstama nuo šio straipsnio 6 dalyje nurodytų pagrindinių principų. Jos yra susijusios su prieigos laiko skyrimu projektams ir veiklai, kuriuos Sąjunga ar valdyba laiko strateginiais.

8)   Valdyba nustato konkrečias
  ir skaidrias
  taisykles dėl prieigos sąlygų, kuriomis nukrypstama nuo šio straipsnio 6 dalyje nurodytų pagrindinių principų. Jos yra susijusios su prieigos laiko skyrimu projektams ir veiklai, kuriuos Sąjunga ar valdyba laiko strateginiais.

Pakeitimas 110

Pakeitimas 110

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

15 straipsnio 9 dalis

15 straipsnio 9 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 9)   Sąjungos prašymu, vykdomasis direktorius tiesioginę prieigą prie Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių suteikia iniciatyvoms, kurios, Sąjungos nuomone, yra būtinos siekiant teikti su sveikata susijusias ar kitas itin svarbias skubios pagalbos paslaugas visuomenės naudai ir svarbios nepaprastosiose ir krizių valdymo situacijose arba tais atvejais, kurie, Sąjungos nuomone, yra itin svarbūs jos saugumui ir gynybai. Tokios prieigos sąlygos nustatomos valdybos tvirtinamose prieigos sąlygose. | 9)   Sąjungos prašymu, vykdomasis direktorius tiesioginę prieigą prie Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių suteikia iniciatyvoms, kurios, Sąjungos nuomone, yra būtinos siekiant teikti su
  aplinka ar
  sveikata susijusias ar kitas itin svarbias skubios pagalbos paslaugas visuomenės naudai ir svarbios nepaprastosiose ir krizių valdymo situacijose arba tais atvejais, kurie, Sąjungos nuomone, yra itin svarbūs jos saugumui ir gynybai. Tokios prieigos sąlygos nustatomos valdybos tvirtinamose prieigos sąlygose
  , atsižvelgiant į tai, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje daugiausia dėmesio bus skiriama tik civilinėms reikmėms, pripažįstant, kad yra dvejopo naudojimo technologijų sričių
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

9)   Sąjungos prašymu, vykdomasis direktorius tiesioginę prieigą prie Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių suteikia iniciatyvoms, kurios, Sąjungos nuomone, yra būtinos siekiant teikti su sveikata susijusias ar kitas itin svarbias skubios pagalbos paslaugas visuomenės naudai ir svarbios nepaprastosiose ir krizių valdymo situacijose arba tais atvejais, kurie, Sąjungos nuomone, yra itin svarbūs jos saugumui ir gynybai. Tokios prieigos sąlygos nustatomos valdybos tvirtinamose prieigos sąlygose.

9)   Sąjungos prašymu, vykdomasis direktorius tiesioginę prieigą prie Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių suteikia iniciatyvoms, kurios, Sąjungos nuomone, yra būtinos siekiant teikti su
  aplinka ar
  sveikata susijusias ar kitas itin svarbias skubios pagalbos paslaugas visuomenės naudai ir svarbios nepaprastosiose ir krizių valdymo situacijose arba tais atvejais, kurie, Sąjungos nuomone, yra itin svarbūs jos saugumui ir gynybai. Tokios prieigos sąlygos nustatomos valdybos tvirtinamose prieigos sąlygose
  , atsižvelgiant į tai, kad mokslinių tyrimų ir inovacijų veikloje daugiausia dėmesio bus skiriama tik civilinėms reikmėms, pripažįstant, kad yra dvejopo naudojimo technologijų sričių
  .

Pakeitimas 111

Pakeitimas 111

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 1 dalis

16 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Visiems pramoniniams naudotojams taikomos konkrečios prieigos komerciniais tikslais sąlygos. Visiems pramoniniams naudotojams taikomos konkrečios prieigos komerciniais tikslais sąlygos.
  Už komerciniais tikslais naudojamą paslaugą mokama pagal naudojimą rinkos kainomis
  . | 1)   Visiems pramoniniams naudotojams taikomos konkrečios prieigos komerciniais tikslais sąlygos. Visiems pramoniniams naudotojams taikomos konkrečios prieigos komerciniais tikslais sąlygos.
  Mokesčio dydį nustato valdyba, tačiau jis negali būti patekimo į rinką kliūtis, visų pirma MVĮ
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Visiems pramoniniams naudotojams taikomos konkrečios prieigos komerciniais tikslais sąlygos. Visiems pramoniniams naudotojams taikomos konkrečios prieigos komerciniais tikslais sąlygos.
  Už komerciniais tikslais naudojamą paslaugą mokama pagal naudojimą rinkos kainomis
  .

1)   Visiems pramoniniams naudotojams taikomos konkrečios prieigos komerciniais tikslais sąlygos. Visiems pramoniniams naudotojams taikomos konkrečios prieigos komerciniais tikslais sąlygos.
  Mokesčio dydį nustato valdyba, tačiau jis negali būti patekimo į rinką kliūtis, visų pirma MVĮ
  .

Pakeitimas 112

Pakeitimas 112

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 2 dalis

16 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Mokesčio dydį nustato valdyba. Pajamos, gautos dėl naudojimosi Sąjungos prieigos laiku komerciniais tikslais, yra Bendrosios įmonės biudžeto pajamos ir yra naudojamos Bendrosios įmonės veiklos sąnaudoms padengti. | 2)   Mokesčio dydį nustato valdyba. Pajamos, gautos dėl naudojimosi Sąjungos prieigos laiku komerciniais tikslais, yra Bendrosios įmonės biudžeto pajamos ir yra naudojamos Bendrosios įmonės veiklos sąnaudoms
  ir „EuroHPC“ superkompiuterių eksploatavimo išlaidoms
  padengti. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Mokesčio dydį nustato valdyba. Pajamos, gautos dėl naudojimosi Sąjungos prieigos laiku komerciniais tikslais, yra Bendrosios įmonės biudžeto pajamos ir yra naudojamos Bendrosios įmonės veiklos sąnaudoms padengti.

2)   Mokesčio dydį nustato valdyba. Pajamos, gautos dėl naudojimosi Sąjungos prieigos laiku komerciniais tikslais, yra Bendrosios įmonės biudžeto pajamos ir yra naudojamos Bendrosios įmonės veiklos sąnaudoms
  ir „EuroHPC“ superkompiuterių eksploatavimo išlaidoms
  padengti.

Pakeitimas 113

Pakeitimas 113

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

16 straipsnio 3 dalis

16 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Komercinėms paslaugoms skirtas prieigos laikas neturi viršyti 20 proc. bendro Sąjungos prieigos prie kiekvieno Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterio laiko. Dėl Sąjungos prieigos laiko skyrimo komercinių paslaugų naudotojams sprendžia valdyba, atsižvelgdama į 15 straipsnio 10 dalyje nurodytos stebėsenos rezultatus. | 3)   Komercinėms paslaugoms skirtas prieigos laikas
  iš esmės
  neturi viršyti 20 proc. bendro Sąjungos prieigos prie kiekvieno Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterio laiko. Dėl
  didžiausio
  Sąjungos prieigos laiko skyrimo komercinių paslaugų naudotojams sprendžia valdyba, atsižvelgdama į 15 straipsnio 10 dalyje nurodytos stebėsenos rezultatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Komercinėms paslaugoms skirtas prieigos laikas neturi viršyti 20 proc. bendro Sąjungos prieigos prie kiekvieno Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterio laiko. Dėl Sąjungos prieigos laiko skyrimo komercinių paslaugų naudotojams sprendžia valdyba, atsižvelgdama į 15 straipsnio 10 dalyje nurodytos stebėsenos rezultatus.

3)   Komercinėms paslaugoms skirtas prieigos laikas
  iš esmės
  neturi viršyti 20 proc. bendro Sąjungos prieigos prie kiekvieno Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterio laiko. Dėl
  didžiausio
  Sąjungos prieigos laiko skyrimo komercinių paslaugų naudotojams sprendžia valdyba, atsižvelgdama į 15 straipsnio 10 dalyje nurodytos stebėsenos rezultatus.

Pakeitimas 114

Pakeitimas 114

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

18 straipsnio 6 dalis

18 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6)   Personalo ištekliai nustatomi Bendrosios įmonės personalo etatų plane, kuriame laikantis jos metinio biudžeto nurodomas laikinų etatų skaičius pagal pareigų grupes bei lygį, taip pat sutartininkų skaičius, išreikštas etato ekvivalentu. | 6)   Personalo ištekliai nustatomi Bendrosios įmonės personalo etatų plane, kuriame laikantis jos metinio biudžeto nurodomas laikinų etatų skaičius pagal pareigų grupes bei lygį, taip pat sutartininkų skaičius, išreikštas etato ekvivalentu
  , ir tinkamai atspindi personalo skaičius ir kategorijas, reikalingus siekiant užtikrinti aukščiausius įdarbinimo standartus šioje srityje
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6)   Personalo ištekliai nustatomi Bendrosios įmonės personalo etatų plane, kuriame laikantis jos metinio biudžeto nurodomas laikinų etatų skaičius pagal pareigų grupes bei lygį, taip pat sutartininkų skaičius, išreikštas etato ekvivalentu.

6)   Personalo ištekliai nustatomi Bendrosios įmonės personalo etatų plane, kuriame laikantis jos metinio biudžeto nurodomas laikinų etatų skaičius pagal pareigų grupes bei lygį, taip pat sutartininkų skaičius, išreikštas etato ekvivalentu
  , ir tinkamai atspindi personalo skaičius ir kategorijas, reikalingus siekiant užtikrinti aukščiausius įdarbinimo standartus šioje srityje
  .

Pakeitimas 115

Pakeitimas 115

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

19 straipsnio 2 dalis

19 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Valdyba priima sprendimą, kuriuo nustatomos nacionalinių ekspertų delegavimo į Bendrąją įmonę taisyklės ir stažuotojų darbo taisyklės. | 2)   Valdyba priima sprendimą, kuriuo nustatomos nacionalinių ekspertų delegavimo į Bendrąją įmonę taisyklės ir stažuotojų darbo taisyklės
  , taip pat taisyklės dėl jų atlyginimo
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Valdyba priima sprendimą, kuriuo nustatomos nacionalinių ekspertų delegavimo į Bendrąją įmonę taisyklės ir stažuotojų darbo taisyklės.

2)   Valdyba priima sprendimą, kuriuo nustatomos nacionalinių ekspertų delegavimo į Bendrąją įmonę taisyklės ir stažuotojų darbo taisyklės
  , taip pat taisyklės dėl jų atlyginimo
  .

Pakeitimas 116

Pakeitimas 116

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 1 dalis

22 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Bendrosios įmonės veikla nuolat stebima ir periodiškai peržiūrima laikantis jos finansinių taisyklių, siekiant užtikrinti didžiausią poveikį ir kompetenciją bei veiksmingiausią išteklių panaudojimą. Atliekant vertinimą pagal programą „Europos horizontas“ ir vertinant Bendrąją įmonę atsižvelgiama į stebėsenos ir periodinės peržiūros rezultatus. | 1)   Bendrosios įmonės veikla nuolat stebima ir periodiškai peržiūrima laikantis jos finansinių taisyklių, siekiant užtikrinti didžiausią poveikį ir kompetenciją bei veiksmingiausią išteklių panaudojimą.
  Tokia stebėsena ir peržiūros negali didinti administracinės naštos Bendrajai įmonei ar jos naudos gavėjams.
  Atliekant vertinimą pagal programą „Europos horizontas“ ir vertinant Bendrąją įmonę atsižvelgiama į stebėsenos ir periodinės peržiūros rezultatus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Bendrosios įmonės veikla nuolat stebima ir periodiškai peržiūrima laikantis jos finansinių taisyklių, siekiant užtikrinti didžiausią poveikį ir kompetenciją bei veiksmingiausią išteklių panaudojimą. Atliekant vertinimą pagal programą „Europos horizontas“ ir vertinant Bendrąją įmonę atsižvelgiama į stebėsenos ir periodinės peržiūros rezultatus.

1)   Bendrosios įmonės veikla nuolat stebima ir periodiškai peržiūrima laikantis jos finansinių taisyklių, siekiant užtikrinti didžiausią poveikį ir kompetenciją bei veiksmingiausią išteklių panaudojimą.
  Tokia stebėsena ir peržiūros negali didinti administracinės naštos Bendrajai įmonei ar jos naudos gavėjams.
  Atliekant vertinimą pagal programą „Europos horizontas“ ir vertinant Bendrąją įmonę atsižvelgiama į stebėsenos ir periodinės peržiūros rezultatus.

Pakeitimas 117

Pakeitimas 117

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 3 dalis

22 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Bendrosios įmonės veiksmų vertinimai atliekami laiku, kad į juos būtų galima atsižvelgti atliekant bendrus tarpinius ir galutinius programos „Europos horizontas“ vertinimus ir vykdant susijusį sprendimų priėmimo procesą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 47 straipsnyje. | 3)   Bendrosios įmonės veiksmų vertinimai atliekami laiku
  ir nedidinant administracinės naštos Bendrajai įmonei ar jos naudos gavėjams
  , kad į juos būtų galima atsižvelgti atliekant bendrus tarpinius ir galutinius programos „Europos horizontas“ vertinimus ir vykdant susijusį sprendimų priėmimo procesą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 47 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Bendrosios įmonės veiksmų vertinimai atliekami laiku, kad į juos būtų galima atsižvelgti atliekant bendrus tarpinius ir galutinius programos „Europos horizontas“ vertinimus ir vykdant susijusį sprendimų priėmimo procesą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 47 straipsnyje.

3)   Bendrosios įmonės veiksmų vertinimai atliekami laiku
  ir nedidinant administracinės naštos Bendrajai įmonei ar jos naudos gavėjams
  , kad į juos būtų galima atsižvelgti atliekant bendrus tarpinius ir galutinius programos „Europos horizontas“ vertinimus ir vykdant susijusį sprendimų priėmimo procesą, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 47 straipsnyje.

Pakeitimas 118

Pakeitimas 118

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 4 dalis

22 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 4)   Komisija atlieka kiekvienos Bendrosios įmonės tarpinį vertinimą, kai atliekamas tarpinis programos „Europos horizontas“ vertinimas, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 47 straipsnyje. Toks vertinimas atliekamas padedant nepriklausomiems ekspertams ir laikantis skaidrios procedūros, gavus pakankamai informacijos apie programos „Europos horizontas“ įgyvendinimą, bet ne vėliau kaip praėjus ketveriems metams nuo programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo pradžios. Atliekant vertinimus nagrinėjama, kaip Bendroji įmonė vykdo savo misiją pagal savo ekonominius, technologinius, mokslinius, visuomeninius ir politikos tikslus, įskaitant su klimatu susijusius tikslus, ir vertinamas efektyvumas, veiksmingumas, svarba ir nuoseklumas, taip pat Bendrosios įmonės veiklos pridėtinė vertė Sąjungai pagal programą „Europos horizontas“, jos sinergija ir papildomumas įgyvendinant Europos, nacionalines ir, kai tinkama, regionines iniciatyvas, įskaitant sinergiją su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis (kaip antai misijomis, grupėmis ar teminėmis ir (arba) specialiosiomis programomis). Ypatingas dėmesys skiriamas Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis padarytam poveikiui, atsižvelgiant į sinergijos ir politikos modifikavimo komponentą. Kai tinkama, atliekant vertinimus taip pat vertinamas ilgalaikis Bendrosios įmonės mokslinis, visuomeninis, ekonominis ir su politika susijęs poveikis, kartu vertinant veiksmingiausią politikos intervencijos būdą ateityje imantis kokių nors veiksmų ir poziciją dėl bet kokio galimo Bendrosios įmonės atnaujinimo, atsižvelgiant į bendrą Europos partnerystės programų kontekstą ir į jos politikos prioritetus. | 4)   Komisija atlieka kiekvienos Bendrosios įmonės tarpinį vertinimą, kai atliekamas tarpinis programos „Europos horizontas“ vertinimas, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 47 straipsnyje
  ir nedidinant administracinės naštos Bendrajai įmonei
  . Toks vertinimas atliekamas padedant nepriklausomiems
  išorės
  ekspertams ir laikantis skaidrios procedūros, gavus pakankamai informacijos apie programos „Europos horizontas“ įgyvendinimą, bet ne vėliau kaip praėjus ketveriems metams nuo programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo pradžios. Atliekant vertinimus nagrinėjama, kaip Bendroji įmonė vykdo savo misiją pagal savo ekonominius, technologinius, mokslinius
  , aplinkos
  , visuomeninius ir politikos tikslus, įskaitant su klimatu
  ir sveikata
  susijusius tikslus, ir vertinamas efektyvumas, veiksmingumas, svarba ir nuoseklumas
  bei vientisumas
  , taip pat Bendrosios įmonės veiklos pridėtinė vertė Sąjungai pagal programą „Europos horizontas“, jos sinergija ir papildomumas įgyvendinant Europos, nacionalines ir, kai tinkama, regionines iniciatyvas, įskaitant sinergiją su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis (kaip antai
  kitomis Europos partnerystėmis,
  misijomis, grupėmis ar teminėmis ir (arba) specialiosiomis programomis). Ypatingas dėmesys skiriamas Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis padarytam poveikiui, atsižvelgiant į sinergijos ir politikos modifikavimo komponentą. Kai tinkama, atliekant vertinimus taip pat vertinamas ilgalaikis Bendrosios įmonės mokslinis, visuomeninis,
  poveikis aplinkai,
  ekonominis ir su politika susijęs poveikis,
  pažanga informavimo ir informuotumo didinimo srityse (pvz., naudotojų skaičius),
  kartu vertinant veiksmingiausią politikos intervencijos būdą ateityje imantis kokių nors veiksmų ir poziciją dėl bet kokio galimo Bendrosios įmonės atnaujinimo
  ar laipsniško jos atsisakymo
  , atsižvelgiant į bendrą Europos partnerystės programų kontekstą ir į jos politikos prioritetus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

4)   Komisija atlieka kiekvienos Bendrosios įmonės tarpinį vertinimą, kai atliekamas tarpinis programos „Europos horizontas“ vertinimas, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 47 straipsnyje. Toks vertinimas atliekamas padedant nepriklausomiems ekspertams ir laikantis skaidrios procedūros, gavus pakankamai informacijos apie programos „Europos horizontas“ įgyvendinimą, bet ne vėliau kaip praėjus ketveriems metams nuo programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo pradžios. Atliekant vertinimus nagrinėjama, kaip Bendroji įmonė vykdo savo misiją pagal savo ekonominius, technologinius, mokslinius, visuomeninius ir politikos tikslus, įskaitant su klimatu susijusius tikslus, ir vertinamas efektyvumas, veiksmingumas, svarba ir nuoseklumas, taip pat Bendrosios įmonės veiklos pridėtinė vertė Sąjungai pagal programą „Europos horizontas“, jos sinergija ir papildomumas įgyvendinant Europos, nacionalines ir, kai tinkama, regionines iniciatyvas, įskaitant sinergiją su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis (kaip antai misijomis, grupėmis ar teminėmis ir (arba) specialiosiomis programomis). Ypatingas dėmesys skiriamas Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis padarytam poveikiui, atsižvelgiant į sinergijos ir politikos modifikavimo komponentą. Kai tinkama, atliekant vertinimus taip pat vertinamas ilgalaikis Bendrosios įmonės mokslinis, visuomeninis, ekonominis ir su politika susijęs poveikis, kartu vertinant veiksmingiausią politikos intervencijos būdą ateityje imantis kokių nors veiksmų ir poziciją dėl bet kokio galimo Bendrosios įmonės atnaujinimo, atsižvelgiant į bendrą Europos partnerystės programų kontekstą ir į jos politikos prioritetus.

4)   Komisija atlieka kiekvienos Bendrosios įmonės tarpinį vertinimą, kai atliekamas tarpinis programos „Europos horizontas“ vertinimas, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 47 straipsnyje
  ir nedidinant administracinės naštos Bendrajai įmonei
  . Toks vertinimas atliekamas padedant nepriklausomiems
  išorės
  ekspertams ir laikantis skaidrios procedūros, gavus pakankamai informacijos apie programos „Europos horizontas“ įgyvendinimą, bet ne vėliau kaip praėjus ketveriems metams nuo programos „Europos horizontas“ įgyvendinimo pradžios. Atliekant vertinimus nagrinėjama, kaip Bendroji įmonė vykdo savo misiją pagal savo ekonominius, technologinius, mokslinius
  , aplinkos
  , visuomeninius ir politikos tikslus, įskaitant su klimatu
  ir sveikata
  susijusius tikslus, ir vertinamas efektyvumas, veiksmingumas, svarba ir nuoseklumas
  bei vientisumas
  , taip pat Bendrosios įmonės veiklos pridėtinė vertė Sąjungai pagal programą „Europos horizontas“, jos sinergija ir papildomumas įgyvendinant Europos, nacionalines ir, kai tinkama, regionines iniciatyvas, įskaitant sinergiją su kitomis programos „Europos horizontas“ dalimis (kaip antai
  kitomis Europos partnerystėmis,
  misijomis, grupėmis ar teminėmis ir (arba) specialiosiomis programomis). Ypatingas dėmesys skiriamas Sąjungos ir nacionaliniu lygmenimis padarytam poveikiui, atsižvelgiant į sinergijos ir politikos modifikavimo komponentą. Kai tinkama, atliekant vertinimus taip pat vertinamas ilgalaikis Bendrosios įmonės mokslinis, visuomeninis,
  poveikis aplinkai,
  ekonominis ir su politika susijęs poveikis,
  pažanga informavimo ir informuotumo didinimo srityse (pvz., naudotojų skaičius),
  kartu vertinant veiksmingiausią politikos intervencijos būdą ateityje imantis kokių nors veiksmų ir poziciją dėl bet kokio galimo Bendrosios įmonės atnaujinimo
  ar laipsniško jos atsisakymo
  , atsižvelgiant į bendrą Europos partnerystės programų kontekstą ir į jos politikos prioritetus.

Pakeitimas 119

Pakeitimas 119

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 6 dalis

22 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6)   Pasitelkdama skaidraus proceso metu atrinktus nepriklausomus išorės ekspertus Komisija, siekdama įvertinti, kaip Bendrajai įmonei sekasi siekti nustatytų tikslų, nustatyti veiklos įgyvendinimui įtakos turinčius veiksnius ir atpažinti geriausiąją patirtį, gali atlikti kitus strateginės svarbos temų ar klausimų vertinimus. Vykdydama šiuos kitus vertinimus Komisija visapusiškai atsižvelgia į administracinį poveikį Bendrajai įmonei. | 6)   
  Nedidindama administracinės naštos Bendrajai įmonei ir
  pasitelkdama skaidraus proceso metu atrinktus nepriklausomus išorės ekspertus Komisija, siekdama įvertinti, kaip Bendrajai įmonei sekasi siekti nustatytų tikslų, nustatyti veiklos įgyvendinimui įtakos turinčius veiksnius ir atpažinti geriausiąją patirtį, gali atlikti kitus strateginės svarbos temų ar klausimų vertinimus. Vykdydama šiuos kitus vertinimus Komisija visapusiškai atsižvelgia į administracinį poveikį Bendrajai įmonei
  ir visų pirma deda visas pastangas, kad sumažintų administracinę naštą ir užtikrintų, kad vertinimo procesas būtų paprastas ir visiškai skaidrus. Visi vertinimai grindžiami patikimu politikos galimybių vertinimu valdymo atžvilgiu, įskaitant galimybę nustatyti tinkamas apsaugos priemones, kuriomis užtikrinama, kad vykdant visas operacijas būtų tinkamai atsižvelgiama į viešuosius interesus. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6)   Pasitelkdama skaidraus proceso metu atrinktus nepriklausomus išorės ekspertus Komisija, siekdama įvertinti, kaip Bendrajai įmonei sekasi siekti nustatytų tikslų, nustatyti veiklos įgyvendinimui įtakos turinčius veiksnius ir atpažinti geriausiąją patirtį, gali atlikti kitus strateginės svarbos temų ar klausimų vertinimus. Vykdydama šiuos kitus vertinimus Komisija visapusiškai atsižvelgia į administracinį poveikį Bendrajai įmonei.

6)   
  Nedidindama administracinės naštos Bendrajai įmonei ir
  pasitelkdama skaidraus proceso metu atrinktus nepriklausomus išorės ekspertus Komisija, siekdama įvertinti, kaip Bendrajai įmonei sekasi siekti nustatytų tikslų, nustatyti veiklos įgyvendinimui įtakos turinčius veiksnius ir atpažinti geriausiąją patirtį, gali atlikti kitus strateginės svarbos temų ar klausimų vertinimus. Vykdydama šiuos kitus vertinimus Komisija visapusiškai atsižvelgia į administracinį poveikį Bendrajai įmonei
  ir visų pirma deda visas pastangas, kad sumažintų administracinę naštą ir užtikrintų, kad vertinimo procesas būtų paprastas ir visiškai skaidrus. Visi vertinimai grindžiami patikimu politikos galimybių vertinimu valdymo atžvilgiu, įskaitant galimybę nustatyti tinkamas apsaugos priemones, kuriomis užtikrinama, kad vykdant visas operacijas būtų tinkamai atsižvelgiama į viešuosius interesus.

Pakeitimas 120

Pakeitimas 120

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 7 dalis

22 straipsnio 7 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 7)   Bendroji įmonė periodiškai peržiūri savo veiklą, kad tokios peržiūros rezultatais būtų galima pagrįsti tarpinius ir galutinius Bendrosios įmonės vertinimus vertinant programą „Europos horizontas“, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 47 straipsnyje. | 7)   Bendroji įmonė periodiškai peržiūri savo veiklą,
  sukeldama minimalią naštą naudos gavėjams,
  kad tokios peržiūros rezultatais būtų galima pagrįsti tarpinius ir galutinius Bendrosios įmonės vertinimus vertinant programą „Europos horizontas“, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 47 straipsnyje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7)   Bendroji įmonė periodiškai peržiūri savo veiklą, kad tokios peržiūros rezultatais būtų galima pagrįsti tarpinius ir galutinius Bendrosios įmonės vertinimus vertinant programą „Europos horizontas“, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 47 straipsnyje.

7)   Bendroji įmonė periodiškai peržiūri savo veiklą,
  sukeldama minimalią naštą naudos gavėjams,
  kad tokios peržiūros rezultatais būtų galima pagrįsti tarpinius ir galutinius Bendrosios įmonės vertinimus vertinant programą „Europos horizontas“, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 47 straipsnyje.

Pakeitimas 121

Pakeitimas 121

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

22 straipsnio 7 a dalis (nauja)

22 straipsnio 7 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 7a)
     
  Ataskaitos atitinka standartinius programos „Europos horizontas“ ataskaitų teikimo reikalavimus. Kuriant ataskaitų teikimo sistemas taikant strateginio koordinavimo procesą taip pat dalyvauja valstybės narės ir partnerystės atstovai, kad būtų užtikrintas ataskaitų teikimo ir stebėsenos pastangų sinchronizavimas ir koordinavimas, įskaitant duomenų rinkimo ir ataskaitų teikimo užduočių pasidalijimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

7a)
     
  Ataskaitos atitinka standartinius programos „Europos horizontas“ ataskaitų teikimo reikalavimus. Kuriant ataskaitų teikimo sistemas taikant strateginio koordinavimo procesą taip pat dalyvauja valstybės narės ir partnerystės atstovai, kad būtų užtikrintas ataskaitų teikimo ir stebėsenos pastangų sinchronizavimas ir koordinavimas, įskaitant duomenų rinkimo ir ataskaitų teikimo užduočių pasidalijimą.

Pakeitimas 122

Pakeitimas 122

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 1 dalis

25 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Programos „Europos horizontas“ biudžeto lėšomis finansuojamų veiksmų išlaidų ex post auditai atliekami pagal Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 48 straipsnį vykdant programos „Europos horizontas“ netiesioginius veiksmus, visų pirma laikantis to reglamento 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos audito strategijos. | 1)   Programos „Europos horizontas“ biudžeto lėšomis finansuojamų veiksmų išlaidų ex post auditai atliekami
  nedidinant administracinės naštos Bendrajai įmonei ar jos naudos gavėjams
  pagal Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 48 straipsnį vykdant programos „Europos horizontas“ netiesioginius veiksmus, visų pirma laikantis to reglamento 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos audito strategijos. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Programos „Europos horizontas“ biudžeto lėšomis finansuojamų veiksmų išlaidų ex post auditai atliekami pagal Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 48 straipsnį vykdant programos „Europos horizontas“ netiesioginius veiksmus, visų pirma laikantis to reglamento 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos audito strategijos.

1)   Programos „Europos horizontas“ biudžeto lėšomis finansuojamų veiksmų išlaidų ex post auditai atliekami
  nedidinant administracinės naštos Bendrajai įmonei ar jos naudos gavėjams
  pagal Reglamento (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, 48 straipsnį vykdant programos „Europos horizontas“ netiesioginius veiksmus, visų pirma laikantis to reglamento 48 straipsnio 2 dalyje nurodytos audito strategijos.

Pakeitimas 123

Pakeitimas 123

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 2 dalis

25 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Skaitmeninės Europos programos biudžeto lėšomis finansuojamų veiksmų išlaidų ex post auditus atlieka Bendroji įmonė, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. xxx dėl Skaitmeninės Europos programos sudarymo xxx straipsnio. | 2)   Skaitmeninės Europos programos biudžeto lėšomis finansuojamų veiksmų išlaidų ex post auditus atlieka Bendroji įmonė, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. xxx dėl Skaitmeninės Europos programos sudarymo xxx straipsnio
  , nedidinant administracinės naštos Bendrajai įmonei ar jos naudos gavėjams
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Skaitmeninės Europos programos biudžeto lėšomis finansuojamų veiksmų išlaidų ex post auditus atlieka Bendroji įmonė, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. xxx dėl Skaitmeninės Europos programos sudarymo xxx straipsnio.

2)   Skaitmeninės Europos programos biudžeto lėšomis finansuojamų veiksmų išlaidų ex post auditus atlieka Bendroji įmonė, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. xxx dėl Skaitmeninės Europos programos sudarymo xxx straipsnio
  , nedidinant administracinės naštos Bendrajai įmonei ar jos naudos gavėjams
  .

Pakeitimas 124

Pakeitimas 124

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

25 straipsnio 3 dalis

25 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Europos infrastruktūros tinklų priemonės biudžeto lėšomis finansuojamos veiklos išlaidų ex post auditus atlieka Bendroji įmonė, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. xxx dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės sukūrimo xxx straipsnio, vykdant Europos infrastruktūros tinklų priemonės veiksmus. | 3)   Europos infrastruktūros tinklų priemonės biudžeto lėšomis finansuojamos veiklos išlaidų ex post auditus atlieka Bendroji įmonė, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. xxx dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės sukūrimo xxx straipsnio, vykdant Europos infrastruktūros tinklų priemonės veiksmus
  , nedidinant administracinės naštos Bendrajai įmonei ar jos naudos gavėjams
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Europos infrastruktūros tinklų priemonės biudžeto lėšomis finansuojamos veiklos išlaidų ex post auditus atlieka Bendroji įmonė, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. xxx dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės sukūrimo xxx straipsnio, vykdant Europos infrastruktūros tinklų priemonės veiksmus.

3)   Europos infrastruktūros tinklų priemonės biudžeto lėšomis finansuojamos veiklos išlaidų ex post auditus atlieka Bendroji įmonė, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. xxx dėl Europos infrastruktūros tinklų priemonės sukūrimo xxx straipsnio, vykdant Europos infrastruktūros tinklų priemonės veiksmus
  , nedidinant administracinės naštos Bendrajai įmonei ar jos naudos gavėjams
  .

Pakeitimas 125

Pakeitimas 125

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

27 straipsnio 1 pastraipa

27 straipsnio 1 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendroji įmonė užtikrina neskelbtinos informacijos, kurios atskleidimas galėtų pakenkti
  Bendrosios įmonės
  narių ar jos veikloje dalyvaujančių subjektų interesams, apsaugą. | Nedarant poveikio 28 straipsnio taikymui,
  Bendroji įmonė užtikrina neskelbtinos informacijos, kurios atskleidimas galėtų pakenkti
  jos
  narių ar jos veikloje dalyvaujančių subjektų interesams, apsaugą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Bendroji įmonė užtikrina neskelbtinos informacijos, kurios atskleidimas galėtų pakenkti
  Bendrosios įmonės
  narių ar jos veikloje dalyvaujančių subjektų interesams, apsaugą.

Bendrosios įmonės

Nedarant poveikio 28 straipsnio taikymui,
  Bendroji įmonė užtikrina neskelbtinos informacijos, kurios atskleidimas galėtų pakenkti
  jos
  narių ar jos veikloje dalyvaujančių subjektų interesams, apsaugą.

Nedarant poveikio 28 straipsnio taikymui,

jos

Pakeitimas 126

Pakeitimas 126

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

30 straipsnio 2 a dalis (nauja)

30 straipsnio 2 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 2a)
     
  Kaip visų kitų pagal programą „Europos horizontas“ bendrai finansuojamų Europos partnerysčių duomenys, taip ir visi Bendrosios įmonės pateiktų ir finansuojamų projektų duomenys įtraukiami į bendrą programos „Europos horizontas“ duomenų bazę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2a)
     
  Kaip visų kitų pagal programą „Europos horizontas“ bendrai finansuojamų Europos partnerysčių duomenys, taip ir visi Bendrosios įmonės pateiktų ir finansuojamų projektų duomenys įtraukiami į bendrą programos „Europos horizontas“ duomenų bazę.

Pakeitimas 127

Pakeitimas 127

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

31 a straipsnis (naujas)

31 a straipsnis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 31a straipsnis




  Kompensavimo normos




  Nukrypstant nuo Reglamento (ES) 2021/695 dėl programos „Europos horizontas“ 30 straipsnio, Bendroji įmonė gali taikyti skirtingas Sąjungos finansavimo pagal veiksmą kompensavimo normas, priklausomai nuo dalyvio, pvz., MVĮ ir ne pelno teisės subjektai, ir nuo veiksmo rūšies. Kompensavimo normos nurodomos darbo programoje. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

31a straipsnis

Kompensavimo normos

Nukrypstant nuo Reglamento (ES) 2021/695 dėl programos „Europos horizontas“ 30 straipsnio, Bendroji įmonė gali taikyti skirtingas Sąjungos finansavimo pagal veiksmą kompensavimo normas, priklausomai nuo dalyvio, pvz., MVĮ ir ne pelno teisės subjektai, ir nuo veiksmo rūšies. Kompensavimo normos nurodomos darbo programoje.

Pakeitimas 128

Pakeitimas 128

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

35 straipsnio 1 dalies 1 a papunktis (naujas)

35 straipsnio 1 dalies 1 a papunktis (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Siekiant užtikrinti vienodą visų superkompiuterių vertinimą pagal Reglamentą (ES) 2018/1488 ir šį reglamentą, Reglamento (ES) 2018/1488 11 straipsnio 2 dalyje nurodytu Sąjungos finansiniu įnašu padengiama ne daugiau kaip 50 proc. įsigijimo išlaidų ir ne daugiau kaip 50 proc. eksploatavimo išlaidų. Atitinkamai patikslinamos Reglamento (ES) 2018/1488 13 straipsnio 3 dalyje nurodytos Sąjungos prieigos laiko paskirstymo taisyklės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Siekiant užtikrinti vienodą visų superkompiuterių vertinimą pagal Reglamentą (ES) 2018/1488 ir šį reglamentą, Reglamento (ES) 2018/1488 11 straipsnio 2 dalyje nurodytu Sąjungos finansiniu įnašu padengiama ne daugiau kaip 50 proc. įsigijimo išlaidų ir ne daugiau kaip 50 proc. eksploatavimo išlaidų. Atitinkamai patikslinamos Reglamento (ES) 2018/1488 13 straipsnio 3 dalyje nurodytos Sąjungos prieigos laiko paskirstymo taisyklės.

Siekiant užtikrinti vienodą visų superkompiuterių vertinimą pagal Reglamentą (ES) 2018/1488 ir šį reglamentą, Reglamento (ES) 2018/1488 11 straipsnio 2 dalyje nurodytu Sąjungos finansiniu įnašu padengiama ne daugiau kaip 50 proc. įsigijimo išlaidų ir ne daugiau kaip 50 proc. eksploatavimo išlaidų. Atitinkamai patikslinamos Reglamento (ES) 2018/1488 13 straipsnio 3 dalyje nurodytos Sąjungos prieigos laiko paskirstymo taisyklės.

Pakeitimas 129

Pakeitimas 129

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 1 straipsnio 1 pastraipos c punktas

Priedo 1 straipsnio 1 pastraipos c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c) | inicijuoja ir administruoja kvietimus pareikšti susidomėjimą teikti Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių prieglobos paslaugą ir vertina gautus pasiūlymus, padedant nepriklausomiems išorės ekspertams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

c)

inicijuoja ir administruoja kvietimus pareikšti susidomėjimą teikti Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių prieglobos paslaugą ir vertina gautus pasiūlymus, padedant nepriklausomiems išorės ekspertams;

| c) | atvirai ir skaidriai
  inicijuoja ir administruoja kvietimus pareikšti susidomėjimą teikti Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių prieglobos paslaugą ir vertina gautus pasiūlymus, padedant nepriklausomiems išorės ekspertams; |
| --- | --- |

c)

atvirai ir skaidriai
  inicijuoja ir administruoja kvietimus pareikšti susidomėjimą teikti Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių prieglobos paslaugą ir vertina gautus pasiūlymus, padedant nepriklausomiems išorės ekspertams;

atvirai ir skaidriai

Pakeitimas 130

Pakeitimas 130

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 1 straipsnio 1 pastraipos h punktas

Priedo 1 straipsnio 1 pastraipos h punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| h) | inicijuoja atvirus kvietimus teikti pasiūlymus ir, remdamasi Reglamentu (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, bei neviršydama turimų lėšų, skiria finansavimą (daugiausia dotacijas) netiesioginiams veiksmams; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

h)

inicijuoja atvirus kvietimus teikti pasiūlymus ir, remdamasi Reglamentu (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, bei neviršydama turimų lėšų, skiria finansavimą (daugiausia dotacijas) netiesioginiams veiksmams;

| h) | inicijuoja atvirus kvietimus teikti pasiūlymus ir, remdamasi Reglamentu (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, bei neviršydama turimų lėšų, skiria finansavimą (daugiausia dotacijas) netiesioginiams veiksmams
  , skatindama lyčių požiūriu subalansuotą dalyvavimą
  ; |
| --- | --- |

h)

inicijuoja atvirus kvietimus teikti pasiūlymus ir, remdamasi Reglamentu (ES) Nr. xxx, kuriuo sukuriama programa „Europos horizontas“, bei neviršydama turimų lėšų, skiria finansavimą (daugiausia dotacijas) netiesioginiams veiksmams
  , skatindama lyčių požiūriu subalansuotą dalyvavimą
  ;

, skatindama lyčių požiūriu subalansuotą dalyvavimą

Pakeitimas 131

Pakeitimas 131

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 1 straipsnio 1 pastraipos n punktas

Priedo 1 straipsnio 1 pastraipos n punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| n) | plėtoja glaudų bendradarbiavimą ir užtikrina koordinavimą su kitomis Europos partnerystės programomis bei veiklos sinergiją su kitomis Bendrosiomis įmonėmis, be kita ko, centralizuojant administracines funkcijas; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

n)

plėtoja glaudų bendradarbiavimą ir užtikrina koordinavimą su kitomis Europos partnerystės programomis bei veiklos sinergiją su kitomis Bendrosiomis įmonėmis, be kita ko, centralizuojant administracines funkcijas;

| n) | plėtoja glaudų bendradarbiavimą ir užtikrina koordinavimą su kitomis Europos partnerystės programomis bei veiklos sinergiją su kitomis Bendrosiomis įmonėmis, be kita ko, centralizuojant administracines funkcijas
  , visų pirma vykdant bendras užduotis ir siekiant optimaliai naudoti išteklius
  ; |
| --- | --- |

n)

plėtoja glaudų bendradarbiavimą ir užtikrina koordinavimą su kitomis Europos partnerystės programomis bei veiklos sinergiją su kitomis Bendrosiomis įmonėmis, be kita ko, centralizuojant administracines funkcijas
  , visų pirma vykdant bendras užduotis ir siekiant optimaliai naudoti išteklius
  ;

, visų pirma vykdant bendras užduotis ir siekiant optimaliai naudoti išteklius

Pakeitimas 132

Pakeitimas 132

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 1 straipsnio 1 pastraipos n a punktas (naujas)

Priedo 1 straipsnio 1 pastraipos n a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | na) | norint pasiekti didesnį poveikį bus labai svarbu vykdyti bendrą veiklą įgyvendinant kitas atitinkamas mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvas Sąjungoje, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, taip pat užtikrinti rezultatų panaudojimą ir optimalų sąveikumo lygį; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

na)

na)

norint pasiekti didesnį poveikį bus labai svarbu vykdyti bendrą veiklą įgyvendinant kitas atitinkamas mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvas Sąjungoje, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, taip pat užtikrinti rezultatų panaudojimą ir optimalų sąveikumo lygį;

norint pasiekti didesnį poveikį bus labai svarbu vykdyti bendrą veiklą įgyvendinant kitas atitinkamas mokslinių tyrimų ir inovacijų iniciatyvas Sąjungoje, nacionaliniu ir regioniniu lygmenimis, taip pat užtikrinti rezultatų panaudojimą ir optimalų sąveikumo lygį;

Pakeitimas 133

Pakeitimas 133

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 1 straipsnio 1 pastraipos o a punktas (naujas)

Priedo 1 straipsnio 1 pastraipos o a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | oa) | skatina MVĮ dalyvauti jų veikloje ir imasi priemonių, kuriomis užtikrinamas MVĮ informavimas, laikydamosi programos „Europos horizontas“ tikslų; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

oa)

oa)

skatina MVĮ dalyvauti jų veikloje ir imasi priemonių, kuriomis užtikrinamas MVĮ informavimas, laikydamosi programos „Europos horizontas“ tikslų;

skatina MVĮ dalyvauti jų veikloje ir imasi priemonių, kuriomis užtikrinamas MVĮ informavimas, laikydamosi programos „Europos horizontas“ tikslų;

Pakeitimas 134

Pakeitimas 134

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 2 straipsnio 1 dalies b punktas

Priedo 2 straipsnio 1 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| b) | Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Islandija, Ispanija, Italija, [Juodkalnija], Kipras, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Norvegija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, [Šiaurės Makedonija], Švedija, [Šveicarija], [Turkija], Vengrija ir Vokietija; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

b)

Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Islandija, Ispanija, Italija, [Juodkalnija], Kipras, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas, Nyderlandai, Norvegija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, [Šiaurės Makedonija], Švedija, [Šveicarija], [Turkija], Vengrija ir Vokietija;

| b) | Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Islandija, Ispanija, Italija, [Juodkalnija], Kipras, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas,
  [Malta],
  Nyderlandai, Norvegija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, [Šiaurės Makedonija], Švedija, [Šveicarija], [Turkija], Vengrija ir Vokietija; |
| --- | --- |

b)

Airija, Austrija, Belgija, Bulgarija, Čekija, Danija, Estija, Graikija, Islandija, Ispanija, Italija, [Juodkalnija], Kipras, Kroatija, Latvija, Lenkija, Lietuva, Liuksemburgas,
  [Malta],
  Nyderlandai, Norvegija, Portugalija, Prancūzija, Rumunija, Slovakija, Slovėnija, Suomija, [Šiaurės Makedonija], Švedija, [Šveicarija], [Turkija], Vengrija ir Vokietija;

[Malta],

Pakeitimas 135

Pakeitimas 135

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 3 straipsnio 6 dalis

Priedo 3 straipsnio 6 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 6)   Kiekvienas privatus narys
  kartą per metus
  informuoja Bendrąją įmonę apie bet kokius svarbius privataus nario sudėties pokyčius. Jeigu Komisija nusprendžia, kad pasikeitusi sudėtis tikriausiai padarys poveikį Sąjungos ar Bendrosios įmonės interesams dėl saugumo ar viešosios tvarkos, ji gali valdybai pasiūlyti nutraukti atitinkamo privataus nario narystę. Narystės nutraukimas įsigalioja ir tampa neatšaukiamas per šešis mėnesius nuo valdybos sprendimo priėmimo arba tame sprendime nurodytos datos atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė. | 6)   Kiekvienas privatus narys
  nedelsdamas
  informuoja Bendrąją įmonę apie bet kokius svarbius privataus nario sudėties pokyčius. Jeigu Komisija nusprendžia, kad pasikeitusi sudėtis tikriausiai padarys poveikį Sąjungos ar Bendrosios įmonės interesams dėl saugumo ar viešosios tvarkos, ji gali valdybai pasiūlyti nutraukti atitinkamo privataus nario narystę. Narystės nutraukimas įsigalioja ir tampa neatšaukiamas per šešis mėnesius nuo valdybos sprendimo priėmimo arba tame sprendime nurodytos datos atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

6)   Kiekvienas privatus narys
  kartą per metus
  informuoja Bendrąją įmonę apie bet kokius svarbius privataus nario sudėties pokyčius. Jeigu Komisija nusprendžia, kad pasikeitusi sudėtis tikriausiai padarys poveikį Sąjungos ar Bendrosios įmonės interesams dėl saugumo ar viešosios tvarkos, ji gali valdybai pasiūlyti nutraukti atitinkamo privataus nario narystę. Narystės nutraukimas įsigalioja ir tampa neatšaukiamas per šešis mėnesius nuo valdybos sprendimo priėmimo arba tame sprendime nurodytos datos atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė.

6)   Kiekvienas privatus narys
  nedelsdamas
  informuoja Bendrąją įmonę apie bet kokius svarbius privataus nario sudėties pokyčius. Jeigu Komisija nusprendžia, kad pasikeitusi sudėtis tikriausiai padarys poveikį Sąjungos ar Bendrosios įmonės interesams dėl saugumo ar viešosios tvarkos, ji gali valdybai pasiūlyti nutraukti atitinkamo privataus nario narystę. Narystės nutraukimas įsigalioja ir tampa neatšaukiamas per šešis mėnesius nuo valdybos sprendimo priėmimo arba tame sprendime nurodytos datos atsižvelgiant į tai, kuri data yra ankstesnė.

Pakeitimas 136

Pakeitimas 136

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 6 straipsnio 5 dalies įžanginė dalis

Priedo 6 straipsnio 5 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 5)   Kalbant apie užduotis, nurodytas šių Įstatų 7 straipsnio 4 dalies f, g ir h punktuose, kiekvieno Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterio atveju dalyvaujančių valstybių balsavimo teisės paskirstomos proporcingai jų įsipareigotiems finansiniams įnašams ir jų tam superkompiuteriui patvirtintiems nepiniginiams įnašams tol, kol pagal šio reglamento 8 straipsnio 3 dalį to superkompiuterio nuosavybės teisės perleidžiamos prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui arba jis parduodamas ar jo eksploatavimas nutraukiamas; į nepiniginius įnašus atsižvelgiama tik tuo atveju, jei juos ex ante patvirtino nepriklausomas ekspertas arba auditorius. | 5)   Kalbant apie užduotis, nurodytas šių Įstatų 7 straipsnio 4 dalies f, g ir h punktuose, kiekvieno Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterio atveju dalyvaujančių valstybių balsavimo teisės paskirstomos proporcingai jų įsipareigotiems finansiniams įnašams ir jų tam superkompiuteriui patvirtintiems nepiniginiams įnašams tol, kol pagal šio reglamento 8 straipsnio 3 dalį to superkompiuterio nuosavybės teisės perleidžiamos prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui arba jis parduodamas ar jo eksploatavimas nutraukiamas; į nepiniginius įnašus atsižvelgiama tik tuo atveju, jei juos ex ante patvirtino nepriklausomas ekspertas arba auditorius
  , taikydamas paprastą, veiksmingą ir skaidrų procesą
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

5)   Kalbant apie užduotis, nurodytas šių Įstatų 7 straipsnio 4 dalies f, g ir h punktuose, kiekvieno Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterio atveju dalyvaujančių valstybių balsavimo teisės paskirstomos proporcingai jų įsipareigotiems finansiniams įnašams ir jų tam superkompiuteriui patvirtintiems nepiniginiams įnašams tol, kol pagal šio reglamento 8 straipsnio 3 dalį to superkompiuterio nuosavybės teisės perleidžiamos prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui arba jis parduodamas ar jo eksploatavimas nutraukiamas; į nepiniginius įnašus atsižvelgiama tik tuo atveju, jei juos ex ante patvirtino nepriklausomas ekspertas arba auditorius.

5)   Kalbant apie užduotis, nurodytas šių Įstatų 7 straipsnio 4 dalies f, g ir h punktuose, kiekvieno Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterio atveju dalyvaujančių valstybių balsavimo teisės paskirstomos proporcingai jų įsipareigotiems finansiniams įnašams ir jų tam superkompiuteriui patvirtintiems nepiniginiams įnašams tol, kol pagal šio reglamento 8 straipsnio 3 dalį to superkompiuterio nuosavybės teisės perleidžiamos prieglobos paslaugą teikiančiam subjektui arba jis parduodamas ar jo eksploatavimas nutraukiamas; į nepiniginius įnašus atsižvelgiama tik tuo atveju, jei juos ex ante patvirtino nepriklausomas ekspertas arba auditorius
  , taikydamas paprastą, veiksmingą ir skaidrų procesą
  .

Pakeitimas 137

Pakeitimas 137

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 6 straipsnio 10 dalies 2 pastraipa

Priedo 6 straipsnio 10 dalies 2 pastraipa

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviena valstybė stebėtoja į valdybą gali paskirti po vieną atstovą – jis gauna visus susijusius dokumentus ir gali dalyvauti valdybos svarstymuose, nebent valdyba kiekvienu konkrečiu atveju nuspręstų kitaip.
  Tie atstovai neturi balsavimo teisių ir pagal šio reglamento 27 straipsnį ir interesų konflikto taisykles turi užtikrinti neskelbtinos informacijos konfidencialumą. | Kiekviena valstybė stebėtoja į valdybą gali paskirti po vieną atstovą – jis gauna visus susijusius dokumentus ir gali dalyvauti valdybos svarstymuose, nebent valdyba kiekvienu konkrečiu atveju nuspręstų kitaip. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Kiekviena valstybė stebėtoja į valdybą gali paskirti po vieną atstovą – jis gauna visus susijusius dokumentus ir gali dalyvauti valdybos svarstymuose, nebent valdyba kiekvienu konkrečiu atveju nuspręstų kitaip.
  Tie atstovai neturi balsavimo teisių ir pagal šio reglamento 27 straipsnį ir interesų konflikto taisykles turi užtikrinti neskelbtinos informacijos konfidencialumą.

Tie atstovai neturi balsavimo teisių ir pagal šio reglamento 27 straipsnį ir interesų konflikto taisykles turi užtikrinti neskelbtinos informacijos konfidencialumą.

Kiekviena valstybė stebėtoja į valdybą gali paskirti po vieną atstovą – jis gauna visus susijusius dokumentus ir gali dalyvauti valdybos svarstymuose, nebent valdyba kiekvienu konkrečiu atveju nuspręstų kitaip.

Pakeitimas 138

Pakeitimas 138

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 6 straipsnio 14 a dalis (nauja)

Priedo 6 straipsnio 14 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 14a)
     
  Du ar daugiau naudotojų forumo atstovų, atrinktų pagal darbo tvarkos taisykles, kviečiami dalyvauti valdybos posėdžiuose stebėtojų teisėmis ir dalyvauti svarstymuose, tačiau jie neturi balsavimo teisės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

14a)
     
  Du ar daugiau naudotojų forumo atstovų, atrinktų pagal darbo tvarkos taisykles, kviečiami dalyvauti valdybos posėdžiuose stebėtojų teisėmis ir dalyvauti svarstymuose, tačiau jie neturi balsavimo teisės.

Pakeitimas 139

Pakeitimas 139

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 6 straipsnio 14 b dalis (nauja)

Priedo 6 straipsnio 14 b dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 14b)
     
  Valdybos posėdžiuose dalyvaujantis stebėtojas neturi balsavimo teisės, užtikrina neskelbtinos informacijos konfidencialumą pagal šio reglamento 27 straipsnį ir jam taikomos interesų konflikto taisyklės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

14b)
     
  Valdybos posėdžiuose dalyvaujantis stebėtojas neturi balsavimo teisės, užtikrina neskelbtinos informacijos konfidencialumą pagal šio reglamento 27 straipsnį ir jam taikomos interesų konflikto taisyklės.

Pakeitimas 140

Pakeitimas 140

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 7 straipsnio 3 dalies j a punktas (naujas)

Priedo 7 straipsnio 3 dalies j a punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | ja) | įsteigia naudotojų forumą kaip darbo grupę, siekiant konsultuoti valdybą naudotojų reikalavimų klausimais pagal valdybos darbo tvarkos taisykles; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

ja)

ja)

įsteigia naudotojų forumą kaip darbo grupę, siekiant konsultuoti valdybą naudotojų reikalavimų klausimais pagal valdybos darbo tvarkos taisykles;

įsteigia naudotojų forumą kaip darbo grupę, siekiant konsultuoti valdybą naudotojų reikalavimų klausimais pagal valdybos darbo tvarkos taisykles;

Pakeitimas 141

Pakeitimas 141

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 7 straipsnio 3 dalies j b punktas (naujas)

Priedo 7 straipsnio 3 dalies j b punktas (naujas)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | jb) | nustato naudotojų forumo ir patariamųjų grupių, įsteigtų pagal j ir k punktus, narių atrankos, skyrimo ir atleidimo taisykles ir konkrečius kriterijus, įskaitant lyčių ir geografinės įvairovės aspektus, ir tvirtina darbo tvarkos taisykles, kurias savarankiškai nustato naudotojų forumas ir patariamosios grupės; konkrečios naudotojų grupės turėtų būti aptariamos per naudotojų forumą, įskaitant galimybę studentams iš dalyvaujančių valstybių narių siekti tolesnės karjeros superkompiuterių srityje. Tuo tikslu atrankos kriterijuose turi būti numatyta, kad naudotojų forumą sudarytų bent du magistrantūros ar doktorantūros studentai. Europos akademijos gali dalyvauti atrenkant studentus; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

jb)

jb)

nustato naudotojų forumo ir patariamųjų grupių, įsteigtų pagal j ir k punktus, narių atrankos, skyrimo ir atleidimo taisykles ir konkrečius kriterijus, įskaitant lyčių ir geografinės įvairovės aspektus, ir tvirtina darbo tvarkos taisykles, kurias savarankiškai nustato naudotojų forumas ir patariamosios grupės; konkrečios naudotojų grupės turėtų būti aptariamos per naudotojų forumą, įskaitant galimybę studentams iš dalyvaujančių valstybių narių siekti tolesnės karjeros superkompiuterių srityje. Tuo tikslu atrankos kriterijuose turi būti numatyta, kad naudotojų forumą sudarytų bent du magistrantūros ar doktorantūros studentai. Europos akademijos gali dalyvauti atrenkant studentus;

nustato naudotojų forumo ir patariamųjų grupių, įsteigtų pagal j ir k punktus, narių atrankos, skyrimo ir atleidimo taisykles ir konkrečius kriterijus, įskaitant lyčių ir geografinės įvairovės aspektus, ir tvirtina darbo tvarkos taisykles, kurias savarankiškai nustato naudotojų forumas ir patariamosios grupės; konkrečios naudotojų grupės turėtų būti aptariamos per naudotojų forumą, įskaitant galimybę studentams iš dalyvaujančių valstybių narių siekti tolesnės karjeros superkompiuterių srityje. Tuo tikslu atrankos kriterijuose turi būti numatyta, kad naudotojų forumą sudarytų bent du magistrantūros ar doktorantūros studentai. Europos akademijos gali dalyvauti atrenkant studentus;

Pakeitimas 142

Pakeitimas 142

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 8 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

Priedo 8 straipsnio 1 dalies įžanginė dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 1)   Komisija pasiūlo kandidatų į vykdomojo direktoriaus postą sąrašą pasitarusi su kitais nei Sąjunga Bendrosios įmonės nariais. Tokių konsultacijų tikslu Bendrosios įmonės kiti nei Sąjunga nariai bendru sutarimu valdybos vardu paskiria savo atstovus ir stebėtoją. | 1)   Komisija pasiūlo kandidatų į vykdomojo direktoriaus postą sąrašą pasitarusi su kitais nei Sąjunga Bendrosios įmonės nariais. Tokių konsultacijų tikslu Bendrosios įmonės kiti nei Sąjunga nariai bendru sutarimu valdybos vardu paskiria savo atstovus ir stebėtoją.
  Šiuo sąrašu užtikrinamas vienodas vyrų ir moterų atstovavimas ir galimybės. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

1)   Komisija pasiūlo kandidatų į vykdomojo direktoriaus postą sąrašą pasitarusi su kitais nei Sąjunga Bendrosios įmonės nariais. Tokių konsultacijų tikslu Bendrosios įmonės kiti nei Sąjunga nariai bendru sutarimu valdybos vardu paskiria savo atstovus ir stebėtoją.

1)   Komisija pasiūlo kandidatų į vykdomojo direktoriaus postą sąrašą pasitarusi su kitais nei Sąjunga Bendrosios įmonės nariais. Tokių konsultacijų tikslu Bendrosios įmonės kiti nei Sąjunga nariai bendru sutarimu valdybos vardu paskiria savo atstovus ir stebėtoją.
  Šiuo sąrašu užtikrinamas vienodas vyrų ir moterų atstovavimas ir galimybės.

Pakeitimas 143

Pakeitimas 143

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 10 straipsnio 2 dalis

Priedo 10 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 2)   Mokslinių tyrimų ir inovacijų patariamąją grupę sudaro ne daugiau kaip
  dešimt
  narių,
  kuriuos
  skiria privatūs nariai, atsižvelgdami į jų įsipareigojimus Bendrajai įmonei. | 2)   Mokslinių tyrimų ir inovacijų patariamąją grupę sudaro ne daugiau kaip
  dvylika
  narių,
  kurių ne daugiau kaip šešis
  skiria privatūs nariai, atsižvelgdami į jų įsipareigojimus Bendrajai įmonei
  , ir ne daugiau kaip šešis skiria naudotojų forumas, atsižvelgdamas į valdybos rekomendaciją. Naudotojų forumas nustato jo skiriamiems nariams taikomus konkrečius kriterijus ir jų atrankos tvarką. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

2)   Mokslinių tyrimų ir inovacijų patariamąją grupę sudaro ne daugiau kaip
  dešimt
  narių,
  kuriuos
  skiria privatūs nariai, atsižvelgdami į jų įsipareigojimus Bendrajai įmonei.

2)   Mokslinių tyrimų ir inovacijų patariamąją grupę sudaro ne daugiau kaip
  dvylika
  narių,
  kurių ne daugiau kaip šešis
  skiria privatūs nariai, atsižvelgdami į jų įsipareigojimus Bendrajai įmonei
  , ir ne daugiau kaip šešis skiria naudotojų forumas, atsižvelgdamas į valdybos rekomendaciją. Naudotojų forumas nustato jo skiriamiems nariams taikomus konkrečius kriterijus ir jų atrankos tvarką.

Pakeitimas 144

Pakeitimas 144

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 10 straipsnio 3 dalis

Priedo 10 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| 3)   Infrastruktūros patariamąją grupę sudaro ne daugiau kaip
  dešimt
  narių. Valdyba nustato konkrečius kriterijus, į kuriuos atsižvelgiama atrenkant Infrastruktūros patariamosios grupės narius. Valdybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas paskiria Infrastruktūros patariamosios grupės narius gavę valdybos ir vykdomojo direktoriaus nuomones. | 3)   Infrastruktūros patariamąją grupę sudaro ne daugiau kaip
  dvylika
  narių. Valdyba nustato konkrečius kriterijus, į kuriuos atsižvelgiama atrenkant Infrastruktūros patariamosios grupės narius. Valdybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas paskiria Infrastruktūros patariamosios grupės narius gavę valdybos ir vykdomojo direktoriaus nuomones
  ir atsižvelgę į naudotojų forumo nuomonę
  . |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3)   Infrastruktūros patariamąją grupę sudaro ne daugiau kaip
  dešimt
  narių. Valdyba nustato konkrečius kriterijus, į kuriuos atsižvelgiama atrenkant Infrastruktūros patariamosios grupės narius. Valdybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas paskiria Infrastruktūros patariamosios grupės narius gavę valdybos ir vykdomojo direktoriaus nuomones.

3)   Infrastruktūros patariamąją grupę sudaro ne daugiau kaip
  dvylika
  narių. Valdyba nustato konkrečius kriterijus, į kuriuos atsižvelgiama atrenkant Infrastruktūros patariamosios grupės narius. Valdybos pirmininkas ir pirmininko pavaduotojas paskiria Infrastruktūros patariamosios grupės narius gavę valdybos ir vykdomojo direktoriaus nuomones
  ir atsižvelgę į naudotojų forumo nuomonę
  .

Pakeitimas 145

Pakeitimas 145

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 10 straipsnio 3 a dalis (nauja)

Priedo 10 straipsnio 3 a dalis (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3a)
     
  Valdyba nustato konkrečius Mokslinių tyrimų ir inovacijų patariamosios grupės ir Infrastruktūros patariamosios grupės narių atrankos kriterijus ir procesą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

3a)
     
  Valdyba nustato konkrečius Mokslinių tyrimų ir inovacijų patariamosios grupės ir Infrastruktūros patariamosios grupės narių atrankos kriterijus ir procesą.

Pakeitimas 146

Pakeitimas 146

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 13 straipsnio 1 pastraipos a punktas

Priedo 13 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | rengia ir reguliariai atnaujina šių Įstatų 19 straipsnio 1 dalyje nurodytos daugiametės strateginės programos, skirtos šio reglamento 3 straipsnyje nustatytiems Bendrosios įmonės tikslams pasiekti, projektą. Daugiametės strateginės programos projekte: i) pateikiama strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė, kurioje nurodomi mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos prioritetai, kuriais turėtų būti vadovaujamasi, vystant bei
  diegiant
  našiajai kompiuterijai ir kvantinei kompiuterijai skirtas technologijas ir ugdant bei panaudojant joms skirtas bendrąsias kompetencijas įvairiose naudojimo srityse, taip siekiant remti integruotos našiosios kompiuterijos, kvantinės kompiuterijos ir duomenų ekosistemos plėtotę Sąjungoje, padidinti
  jos
  atsparumą ir padėti kurti naujas rinkas ir visuomenei naudingas taikomąsias programas bei imtis priemonių skatinti Europos technologijų kūrimą ir diegimą; ii) ii) numatoma galima tarptautinio bendradarbiavimo veikla mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, kurią vykdant sukuriama pridėtinė vertė ir paisoma visų šalių interesų; iii) nustatomi mokymo ir švietimo prioritetai siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų ir taikomųjų programų srityse, visų pirma pramonėje.
  Jis
  reguliariai peržiūrimas, atsižvelgiant į mokslo ir pramonės poreikių pokyčius; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

rengia ir reguliariai atnaujina šių Įstatų 19 straipsnio 1 dalyje nurodytos daugiametės strateginės programos, skirtos šio reglamento 3 straipsnyje nustatytiems Bendrosios įmonės tikslams pasiekti, projektą. Daugiametės strateginės programos projekte: i) pateikiama strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė, kurioje nurodomi mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos prioritetai, kuriais turėtų būti vadovaujamasi, vystant bei
  diegiant
  našiajai kompiuterijai ir kvantinei kompiuterijai skirtas technologijas ir ugdant bei panaudojant joms skirtas bendrąsias kompetencijas įvairiose naudojimo srityse, taip siekiant remti integruotos našiosios kompiuterijos, kvantinės kompiuterijos ir duomenų ekosistemos plėtotę Sąjungoje, padidinti
  jos
  atsparumą ir padėti kurti naujas rinkas ir visuomenei naudingas taikomąsias programas bei imtis priemonių skatinti Europos technologijų kūrimą ir diegimą; ii) ii) numatoma galima tarptautinio bendradarbiavimo veikla mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, kurią vykdant sukuriama pridėtinė vertė ir paisoma visų šalių interesų; iii) nustatomi mokymo ir švietimo prioritetai siekiant sumažinti įgūdžių trūkumą našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų ir taikomųjų programų srityse, visų pirma pramonėje.
  Jis
  reguliariai peržiūrimas, atsižvelgiant į mokslo ir pramonės poreikių pokyčius;

diegiant

jos

Jis

| a) | rengia ir reguliariai atnaujina šių Įstatų 19 straipsnio 1 dalyje nurodytos daugiametės strateginės programos, skirtos šio reglamento 3 straipsnyje nustatytiems Bendrosios įmonės tikslams pasiekti, projektą. Daugiametės strateginės programos projekte: i) pateikiama strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė,
  paremta moksliniais ir pramonės poreikiais,
  kurioje nurodomi mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos prioritetai, kuriais turėtų būti vadovaujamasi, vystant bei
  įsisavinant
  našiajai kompiuterijai ir kvantinei kompiuterijai skirtas
  naudotojų
  technologijas
  , paslaugas, taikomąsias programas
  ir ugdant bei panaudojant joms skirtas bendrąsias kompetencijas įvairiose naudojimo srityse, taip siekiant remti integruotos našiosios kompiuterijos, kvantinės kompiuterijos ir duomenų ekosistemos plėtotę Sąjungoje, padidinti
  Sąjungos
  atsparumą ir padėti kurti naujas rinkas ir visuomenei naudingas taikomąsias programas bei imtis priemonių skatinti Europos technologijų kūrimą ir diegimą; ii) numatoma galima tarptautinio bendradarbiavimo veikla mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, kurią vykdant sukuriama pridėtinė vertė ir paisoma visų šalių interesų; iii) nustatomi mokymo ir švietimo prioritetai siekiant sumažinti
  kompetencijų ir
  įgūdžių trūkumą našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų ir taikomųjų programų srityse, visų pirma pramonėje.
  Tas daugiametės strateginės programos projektas
  reguliariai peržiūrimas, atsižvelgiant į mokslo ir pramonės poreikių pokyčius; |
| --- | --- |

a)

rengia ir reguliariai atnaujina šių Įstatų 19 straipsnio 1 dalyje nurodytos daugiametės strateginės programos, skirtos šio reglamento 3 straipsnyje nustatytiems Bendrosios įmonės tikslams pasiekti, projektą. Daugiametės strateginės programos projekte: i) pateikiama strateginė mokslinių tyrimų ir inovacijų darbotvarkė,
  paremta moksliniais ir pramonės poreikiais,
  kurioje nurodomi mokslinių tyrimų ir inovacijų veiklos prioritetai, kuriais turėtų būti vadovaujamasi, vystant bei
  įsisavinant
  našiajai kompiuterijai ir kvantinei kompiuterijai skirtas
  naudotojų
  technologijas
  , paslaugas, taikomąsias programas
  ir ugdant bei panaudojant joms skirtas bendrąsias kompetencijas įvairiose naudojimo srityse, taip siekiant remti integruotos našiosios kompiuterijos, kvantinės kompiuterijos ir duomenų ekosistemos plėtotę Sąjungoje, padidinti
  Sąjungos
  atsparumą ir padėti kurti naujas rinkas ir visuomenei naudingas taikomąsias programas bei imtis priemonių skatinti Europos technologijų kūrimą ir diegimą; ii) numatoma galima tarptautinio bendradarbiavimo veikla mokslinių tyrimų ir inovacijų srityje, kurią vykdant sukuriama pridėtinė vertė ir paisoma visų šalių interesų; iii) nustatomi mokymo ir švietimo prioritetai siekiant sumažinti
  kompetencijų ir
  įgūdžių trūkumą našiosios kompiuterijos ir kvantinės kompiuterijos technologijų ir taikomųjų programų srityse, visų pirma pramonėje.
  Tas daugiametės strateginės programos projektas
  reguliariai peržiūrimas, atsižvelgiant į mokslo ir pramonės poreikių pokyčius;

paremta moksliniais ir pramonės poreikiais,

įsisavinant

naudotojų

, paslaugas, taikomąsias programas

Sąjungos

kompetencijų ir

Tas daugiametės strateginės programos projektas

Pakeitimas 147

Pakeitimas 147

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 13 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

Priedo 13 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Mokslinių tyrimų ir inovacijų patariamoji grupė, vykdydama savo užduotis, prašo naudotojų forumo pateikti nuomonę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Mokslinių tyrimų ir inovacijų patariamoji grupė, vykdydama savo užduotis, prašo naudotojų forumo pateikti nuomonę.

Mokslinių tyrimų ir inovacijų patariamoji grupė, vykdydama savo užduotis, prašo naudotojų forumo pateikti nuomonę.

Pakeitimas 148

Pakeitimas 148

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 14 straipsnio 1 pastraipos a punktas

Priedo 14 straipsnio 1 pastraipos a punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| a) | rengia ir reguliariai atnaujina šių Įstatų 19 straipsnio 1 dalyje nurodytos daugiametės strateginės programos, skirtos šio reglamento 3 straipsnyje nustatytiems Bendrosios įmonės tikslams pasiekti, projektą. Daugiametės strateginės programos projekte: i) numatomas Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių įsigijimas atsižvelgiant, inter alia, į įsigijimo planavimą, reikalingą pajėgumų padidinimą, taikomųjų programų ir naudotojų bendruomenių, kurias reikia aprėpti, rūšis, atitinkamus naudotojų reikalavimus ir tinkamą sistemų architektūrą, naudotojų reikalavimus ir infrastruktūros architektūrą; ii) nustatomas tokios infrastruktūros susiejimas ir tarpusavio sujungimas atsižvelgiant, inter alia, į integravimą su nacionaline našiosios kompiuterijos ar kvantinės kompiuterijos infrastruktūra bei į hipersusietos ir sietinės infrastruktūros architektūrą; iii) numatomas pajėgumų didinimas, įskaitant kompetencijos
  centrus bei
  galutiniams naudotojams skirtą plėtros ir mokymo veiklą, taip pat galimybes skatinti Europos technologijų sprendimų diegimą ir naudojimą, visų pirma kompetencijos centruose; |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

a)

rengia ir reguliariai atnaujina šių Įstatų 19 straipsnio 1 dalyje nurodytos daugiametės strateginės programos, skirtos šio reglamento 3 straipsnyje nustatytiems Bendrosios įmonės tikslams pasiekti, projektą. Daugiametės strateginės programos projekte: i) numatomas Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių įsigijimas atsižvelgiant, inter alia, į įsigijimo planavimą, reikalingą pajėgumų padidinimą, taikomųjų programų ir naudotojų bendruomenių, kurias reikia aprėpti, rūšis, atitinkamus naudotojų reikalavimus ir tinkamą sistemų architektūrą, naudotojų reikalavimus ir infrastruktūros architektūrą; ii) nustatomas tokios infrastruktūros susiejimas ir tarpusavio sujungimas atsižvelgiant, inter alia, į integravimą su nacionaline našiosios kompiuterijos ar kvantinės kompiuterijos infrastruktūra bei į hipersusietos ir sietinės infrastruktūros architektūrą; iii) numatomas pajėgumų didinimas, įskaitant kompetencijos
  centrus bei
  galutiniams naudotojams skirtą plėtros ir mokymo veiklą, taip pat galimybes skatinti Europos technologijų sprendimų diegimą ir naudojimą, visų pirma kompetencijos centruose;

centrus bei

| a) | rengia ir reguliariai atnaujina šių Įstatų 19 straipsnio 1 dalyje nurodytos daugiametės strateginės programos, skirtos šio reglamento 3 straipsnyje nustatytiems Bendrosios įmonės tikslams pasiekti, projektą. Daugiametės strateginės programos projekte: i) numatomas Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių įsigijimas atsižvelgiant, inter alia, į įsigijimo planavimą, reikalingą pajėgumų padidinimą, taikomųjų programų ir naudotojų bendruomenių, kurias reikia aprėpti, rūšis, atitinkamus naudotojų reikalavimus ir tinkamą sistemų architektūrą, naudotojų reikalavimus ir infrastruktūros architektūrą; ii) nustatomas tokios infrastruktūros susiejimas ir tarpusavio sujungimas atsižvelgiant, inter alia, į integravimą su nacionaline našiosios kompiuterijos ar kvantinės kompiuterijos infrastruktūra bei į hipersusietos ir sietinės infrastruktūros architektūrą;
  ir
  iii) numatomas pajėgumų didinimas, įskaitant
  Sąjungos ir nacionalinius našiosios kompiuterijos
  kompetencijos
  centrų ir našiosios kompiuterijos meistriškumo centrų
  galutiniams naudotojams skirtą plėtros ir mokymo veiklą, taip pat galimybes skatinti Europos technologijų sprendimų diegimą ir naudojimą, visų pirma kompetencijos centruose; |
| --- | --- |

a)

rengia ir reguliariai atnaujina šių Įstatų 19 straipsnio 1 dalyje nurodytos daugiametės strateginės programos, skirtos šio reglamento 3 straipsnyje nustatytiems Bendrosios įmonės tikslams pasiekti, projektą. Daugiametės strateginės programos projekte: i) numatomas Europos našiosios kompiuterijos bendrosios įmonės superkompiuterių įsigijimas atsižvelgiant, inter alia, į įsigijimo planavimą, reikalingą pajėgumų padidinimą, taikomųjų programų ir naudotojų bendruomenių, kurias reikia aprėpti, rūšis, atitinkamus naudotojų reikalavimus ir tinkamą sistemų architektūrą, naudotojų reikalavimus ir infrastruktūros architektūrą; ii) nustatomas tokios infrastruktūros susiejimas ir tarpusavio sujungimas atsižvelgiant, inter alia, į integravimą su nacionaline našiosios kompiuterijos ar kvantinės kompiuterijos infrastruktūra bei į hipersusietos ir sietinės infrastruktūros architektūrą;
  ir
  iii) numatomas pajėgumų didinimas, įskaitant
  Sąjungos ir nacionalinius našiosios kompiuterijos
  kompetencijos
  centrų ir našiosios kompiuterijos meistriškumo centrų
  galutiniams naudotojams skirtą plėtros ir mokymo veiklą, taip pat galimybes skatinti Europos technologijų sprendimų diegimą ir naudojimą, visų pirma kompetencijos centruose;

inter alia

ir

Sąjungos ir nacionalinius našiosios kompiuterijos

centrų ir našiosios kompiuterijos meistriškumo centrų

Pakeitimas 149

Pakeitimas 149

Pasiūlymas dėl reglamento

Pasiūlymas dėl reglamento

Priedo 14 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

Priedo 14 straipsnio 1 a pastraipa (nauja)

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Infrastruktūros patariamoji grupė, vykdydama savo užduotis, prašo naudotojų forumo pateikti nuomonę. |

Komisijos siūlomas tekstas

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Pakeitimas

Infrastruktūros patariamoji grupė, vykdydama savo užduotis, prašo naudotojų forumo pateikti nuomonę.

Infrastruktūros patariamoji grupė, vykdydama savo užduotis, prašo naudotojų forumo pateikti nuomonę.

---

(1a)  
  ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) .../..., kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žuvininkystės ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL ..., ...).

1a

... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) .../..., kuriuo nustatomos bendros Europos regioninės plėtros fondo, „Europos socialinio fondo +“, Sanglaudos fondo, Teisingos pertvarkos fondo ir Europos jūrų reikalų, žuvininkystės ir akvakultūros fondo nuostatos ir šių fondų bei Prieglobsčio, migracijos ir integracijos fondo, Vidaus saugumo fondo ir Sienų valdymo ir vizų politikos finansinės paramos priemonės taisyklės (OL ..., ...).

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/182 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/182

---

P9_TA(2021)0311

Viešojo sektoriaus paskolų priemonė pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą ***I

2021 m. birželio 24 d. Europos Parlamento teisėkūros rezoliucija dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl viešojo sektoriaus paskolų priemonės pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

(2022/C 81/19)

Europos Parlamentas,

| — | atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0453), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Komisijos pasiūlymą Europos Parlamentui ir Tarybai (COM(2020)0453),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 175 straipsnio trečią pastraipą ir 322 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0153/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 2 dalį, 175 straipsnio trečią pastraipą ir 322 straipsnio 1 dalį, pagal kuriuos Komisija pateikė pasiūlymą Parlamentui (C9-0153/2020),

| — | atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 3 dalį,

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 24 d. Audito Rūmų nuomonę (1), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 24 d. Audito Rūmų nuomonę (1),

| — | atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į 2020 m. rugsėjo 18 d. Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

| — | pasikonsultavęs su Regionų komitetu, |
| --- | --- |

—

pasikonsultavęs su Regionų komitetu,

| — | atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. gegužės 5 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į preliminarų susitarimą, kurį atsakingas komitetas patvirtino pagal Darbo tvarkos taisyklių 74 straipsnio 4 dalį, ir į 2021 m. gegužės 5 d. laišku Tarybos atstovo prisiimtą įsipareigojimą pritarti Parlamento pozicijai pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 294 straipsnio 4 dalį,

| — | atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į bendrus Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto svarstymus pagal Darbo tvarkos taisyklių 58 straipsnį,

| — | atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Aplinkos, visuomenės sveikatos ir maisto saugos komiteto, Pramonės, mokslinių tyrimų ir energetikos komiteto ir Regioninės plėtros komiteto nuomones,

| — | atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0195/2020), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Biudžeto komiteto ir Ekonomikos ir pinigų politikos komiteto pranešimą (A9-0195/2020),

| 1. | priima per pirmąjį svarstymą toliau pateiktą poziciją; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pritaria Parlamento ir Komisijos bendram pareiškimui, pridėtam prie šios rezoliucijos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ragina Komisiją dar kartą perduoti klausimą svarstyti Parlamentui, jei ji savo pasiūlymą pakeičia nauju tekstu, jį keičia iš esmės arba ketina jį keisti iš esmės; |
| --- | --- |

3.

| 4. | paveda Pirmininkui perduoti Parlamento poziciją Tarybai, Komisijai ir nacionaliniams parlamentams. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OL C 373, 2020 11 4, p. 1.

(2)  OL C 429, 2020 12 11, p. 240.

---

P9_TC1-COD(2020)0100

Europos Parlamento pozicija, priimta 2021 m. birželio 24 d. per pirmąjį svarstymą, siekiant priimti Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) 2021/... dėl paskolų viešajam sektoriui priemonės pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą

(Kadangi Parlamentas ir Taryba pasiekė susitarimą, Parlamento pozicija atitinka galutinį teisės aktą, Reglamentą (ES) 2021/1229.)

---

TEISĖKŪROS REZOLIUCIJOS PRIEDAS

Europos Parlamento ir Komisijos bendras pareiškimas

Tuo atveju, jei numatomi kaupiamieji ištekliai iš asignuotųjų pajamų labai skirtųsi nuo sumos, nurodytos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2021/... (1) (+) 5 straipsnio 1 dalies b punkte, Europos Parlamentas, remdamasis Komisijos pasiūlymu, nustatys ir rems papildomų išteklių, reikalingų paskolų viešajam sektoriui priemonės finansavimo poreikiams patenkinti ir visapusiškam jos įgyvendinimui užtikrinti, skyrimą paskolų viešajam sektoriui priemonei pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 314 straipsnį. Komisijos pasiūlymas derės su daugiamete finansine programa ir netrukdys įgyvendinti Reglamento (ES) 2021/... I priede išvardytų programų (++).

---

(1)  ... m. ... ... d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2021/... dėl paskolų viešajam sektoriui priemonės pagal Teisingos pertvarkos mechanizmą (OL ...).

(+)  OL: prašom tekste įrašyti dokumente PE-CONS 33/21 (2020/0100(COD)) esančio reglamento numerį ir nuorodoje įrašyti to reglamento numerį, datą ir OL nuorodą.

(++)  OL: prašom tekste įrašyti reglamento, pateikiamo dokumente PE-CONS 33/21 (2020/0100(COD)), numerį.

---

| 2022 2 18 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 81/184 |
| --- | --- | --- | --- |

2022 2 18

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 81/184

---

P9_TA(2021)0312

Gyvūnų ir gyvūninių produktų oficiali kontrolė, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi draudimo tam tikrais atvejais naudoti antimikrobines medžiagas ***I

2021 m. birželio 24 d. priimti Europos Parlamento pakeitimai dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2017/625 nuostatos dėl iš trečiųjų šalių į Sąjungą eksportuojamų gyvūnų ir gyvūninių produktų oficialios kontrolės, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi draudimo tam tikrais atvejais naudoti antimikrobines medžiagas COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD)) (1)

(Įprasta teisėkūros procedūra: pirmasis svarstymas)

[1–7 pakeitimai, nebent būtų nurodyta kitaip]

(2022/C 81/20)

EUROPOS PARLAMENTO PAKEITIMAI (*1)

Komisijos pasiūlymas

EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS (ES) 2021/...

kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) 2017/625 nuostatos dėl iš trečiųjų šalių į Sąjungą eksportuojamų gyvūnų ir gyvūninių produktų oficialios kontrolės, siekiant užtikrinti, kad būtų laikomasi draudimo tam tikrais atvejais naudoti antimikrobines medžiagas, ir Reglamento (EB) Nr. 853/2004 nuostatos dėl tiesiogiai tiekiamos naminių paukščių ir kiškiažvėrių mėsos [8, 10 ir 11 pakeit.]

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 43 straipsnio 2 dalį, 114 straipsnį ir 168 straipsnio 4 dalies b punktą,

atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,

teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,

atsižvelgdami į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę (2),

pasikonsultavę su Regionų komitetu,

laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros (3),

kadangi:

| (1) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2017/625 (4) nustatytos oficialios kontrolės, kuria siekiama patikrinti, ar laikomasi, inter alia, maisto ir pašarų saugos taisyklių, vykdymo taisyklės; |
| --- | --- |

(1)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2017/625 (4) nustatytos oficialios kontrolės, kuria siekiama patikrinti, ar laikomasi, inter alia, maisto ir pašarų saugos taisyklių, vykdymo taisyklės;

| (2) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/6 (5) nustatytos, inter alia, veterinarinių vaistų kontrolės ir naudojimo taisyklės
  , ypatingą dėmesį skiriant atsparumui antimikrobinėms medžiagoms
  ; |
| --- | --- |

(2)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2019/6 (5) nustatytos, inter alia, veterinarinių vaistų kontrolės ir naudojimo taisyklės
  , ypatingą dėmesį skiriant atsparumui antimikrobinėms medžiagoms
  ;

| (3) | laikantis Reglamento (ES) 2019/6, apdairus ir atsakingas antimikrobinių medžiagų naudojimas gyvūnams užtikrinamas, inter alia, taikant draudimą naudoti antimikrobines medžiagas augimui skatinti ir produktyvumui didinti ir draudimą naudoti antimikrobines medžiagas, skirtas tam tikroms žmonių infekcijoms gydyti.
  Pagal Reglamento (ES) 2019/6 118 straipsnio 1 dalį gyvūnus ir gyvūninius produktus į Sąjungą eksportuojantiems trečiųjų šalių veiklos vykdytojams reikia laikytis
  tų draudimų. Kaip pabrėžta to reglamento 49 konstatuojamojoje dalyje
  ,
  svarbu atsižvelgti į tarptautinį atsparumo antimikrobinėms medžiagoms vystymosi aspektą imantis nediskriminacinių ir proporcingų priemonių
  ,
  sykiu atsižvelgiant į Sąjungos įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus
  ; |
| --- | --- |

(3)

laikantis Reglamento (ES) 2019/6, apdairus ir atsakingas antimikrobinių medžiagų naudojimas gyvūnams užtikrinamas, inter alia, taikant draudimą naudoti antimikrobines medžiagas augimui skatinti ir produktyvumui didinti ir draudimą naudoti antimikrobines medžiagas, skirtas tam tikroms žmonių infekcijoms gydyti.
  Pagal Reglamento (ES) 2019/6 118 straipsnio 1 dalį gyvūnus ir gyvūninius produktus į Sąjungą eksportuojantiems trečiųjų šalių veiklos vykdytojams reikia laikytis
  tų draudimų. Kaip pabrėžta to reglamento 49 konstatuojamojoje dalyje
  ,
  svarbu atsižvelgti į tarptautinį atsparumo antimikrobinėms medžiagoms vystymosi aspektą imantis nediskriminacinių ir proporcingų priemonių
  ,
  sykiu atsižvelgiant į Sąjungos įsipareigojimus pagal tarptautinius susitarimus
  ;

| (4) | Reglamento (ES) 2019/6 118 straipsnis paremtas 2017 m. birželio 29 d. Komisijos komunikatu „Bendros sveikatos koncepcija grindžiamas kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų planas“ stiprinant atsparumo antimikrobinėms medžiamoms prevenciją ir kontrolę ir skatinant apdairiau bei atsakingiau naudoti antimikrobines medžiagas gyvūnams ▌; |
| --- | --- |

(4)

Reglamento (ES) 2019/6 118 straipsnis paremtas 2017 m. birželio 29 d. Komisijos komunikatu „Bendros sveikatos koncepcija grindžiamas kovos su atsparumu antimikrobinėms medžiagoms (AAM) veiksmų planas“ stiprinant atsparumo antimikrobinėms medžiamoms prevenciją ir kontrolę ir skatinant apdairiau bei atsakingiau naudoti antimikrobines medžiagas gyvūnams ▌;

| (5) | siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendintas draudimas naudoti antimikrobines medžiagas augimui skatinti ir produktyvumui didinti ir naudoti antimikrobines medžiagas, skirtas tam tikroms žmonių infekcijoms gydyti, į Reglamento (ES) 2017/625 taikymo sritį turėtų būti įtraukta oficiali kontrolė, skirta patikrinti, ar į Sąjungą eksportuojami gyvūnai ir gyvūniniai produktai atitinka Reglamento (ES) 2019/6 118 straipsnio 1 dalį
  , ir šiuo atveju laikantis Sąjungos įsipareigojimų pagal tarptautinius susitarimus
  ; |
| --- | --- |

(5)

siekiant užtikrinti, kad būtų veiksmingai įgyvendintas draudimas naudoti antimikrobines medžiagas augimui skatinti ir produktyvumui didinti ir naudoti antimikrobines medžiagas, skirtas tam tikroms žmonių infekcijoms gydyti, į Reglamento (ES) 2017/625 taikymo sritį turėtų būti įtraukta oficiali kontrolė, skirta patikrinti, ar į Sąjungą eksportuojami gyvūnai ir gyvūniniai produktai atitinka Reglamento (ES) 2019/6 118 straipsnio 1 dalį
  , ir šiuo atveju laikantis Sąjungos įsipareigojimų pagal tarptautinius susitarimus
  ;

| (6) | pagal Reglamento (ES) 2017/625 18 straipsnio 7 dalies g punktą Komisija turi priimti konkrečias šukučių, jūrinių pilvakojų moliuskų ir holoturijų oficialių patikrinimų vykdymo taisykles ir sąlygas, kai auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis vietų nėra būtina klasifikuoti. Holoturijos priklauso phylum Echinodermata (dygiaodžiai) klasei. Dygiaodžiai paprastai nėra maitinamąją terpę filtruojantys gyvūnai. Todėl mikroorganizmų, susijusių su užterštumu fekalijomis, susikaupimo šiuose gyvūnuose rizika yra nedidelė. Be to, nepateikta epidemiologinės informacijos, kuri galėtų susieti riziką visuomenės sveikatai su maitinamosios medžiagos nefiltruojančiais dygiaodžiais. Dėl tos priežasties Reglamento (ES) 2017/625 18 straipsnio 7 dalies g punkte nustatyta galimybė nukrypti nuo reikalavimo klasifikuoti auginimo ir natūralaus išsivalymo vietas turėtų būti taikoma visiems maitinamosios terpės nefiltruojantiems dygiaodžiams, pvz., priklausantiems dygiaodžių klasei, ir neapsiriboti holoturijomis. Dėl tos pačios priežasties reikėtų paaiškinti, kad klasifikuojamų auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis vietų klasifikavimo ir stebėsenos sąlygos, kurias turi nustatyti Komisija, taikomos gyviems dvigeldžiams moliuskams, dygiaodžiams, gaubtagyviams ir jūriniams pilvakojams moliuskams, išskyrus tuos jūrinius pilvakojus ir dygiaodžius, kurie nefiltruoja maitinamosios medžiagos. Reglamento (ES) 2017/625 18 straipsnio 6, 7 ir 8 dalyse vartojami terminai turėtų būti atitinkamai suderinti; |
| --- | --- |

(6)

pagal Reglamento (ES) 2017/625 18 straipsnio 7 dalies g punktą Komisija turi priimti konkrečias šukučių, jūrinių pilvakojų moliuskų ir holoturijų oficialių patikrinimų vykdymo taisykles ir sąlygas, kai auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis vietų nėra būtina klasifikuoti. Holoturijos priklauso phylum Echinodermata (dygiaodžiai) klasei. Dygiaodžiai paprastai nėra maitinamąją terpę filtruojantys gyvūnai. Todėl mikroorganizmų, susijusių su užterštumu fekalijomis, susikaupimo šiuose gyvūnuose rizika yra nedidelė. Be to, nepateikta epidemiologinės informacijos, kuri galėtų susieti riziką visuomenės sveikatai su maitinamosios medžiagos nefiltruojančiais dygiaodžiais. Dėl tos priežasties Reglamento (ES) 2017/625 18 straipsnio 7 dalies g punkte nustatyta galimybė nukrypti nuo reikalavimo klasifikuoti auginimo ir natūralaus išsivalymo vietas turėtų būti taikoma visiems maitinamosios terpės nefiltruojantiems dygiaodžiams, pvz., priklausantiems dygiaodžių klasei, ir neapsiriboti holoturijomis. Dėl tos pačios priežasties reikėtų paaiškinti, kad klasifikuojamų auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis vietų klasifikavimo ir stebėsenos sąlygos, kurias turi nustatyti Komisija, taikomos gyviems dvigeldžiams moliuskams, dygiaodžiams, gaubtagyviams ir jūriniams pilvakojams moliuskams, išskyrus tuos jūrinius pilvakojus ir dygiaodžius, kurie nefiltruoja maitinamosios medžiagos. Reglamento (ES) 2017/625 18 straipsnio 6, 7 ir 8 dalyse vartojami terminai turėtų būti atitinkamai suderinti;

| (7) | pagal Reglamento (ES) 2017/625 47 straipsnio 1 dalies e punktą kompetentingos institucijos turi atlikti kiekvienos gyvūnų ir prekių siuntos, kuriai taikomos, inter alia, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 (6) 249 straipsnį priimtuose aktuose numatytos neatidėliotinos priemonės, oficialią kontrolę pirmo atvežimo į Sąjungą pasienio kontrolės poste. Tačiau Reglamento (ES) 2016/429 249 straipsnis nėra susijęs su Komisijos neatidėliotinomis priemonėmis. Ta klaida turėtų būti ištaisyta ir turėtų būti daroma nuoroda į Reglamento (ES) 2016/429 261 straipsnį; |
| --- | --- |

(7)

pagal Reglamento (ES) 2017/625 47 straipsnio 1 dalies e punktą kompetentingos institucijos turi atlikti kiekvienos gyvūnų ir prekių siuntos, kuriai taikomos, inter alia, pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2016/429 (6) 249 straipsnį priimtuose aktuose numatytos neatidėliotinos priemonės, oficialią kontrolę pirmo atvežimo į Sąjungą pasienio kontrolės poste. Tačiau Reglamento (ES) 2016/429 249 straipsnis nėra susijęs su Komisijos neatidėliotinomis priemonėmis. Ta klaida turėtų būti ištaisyta ir turėtų būti daroma nuoroda į Reglamento (ES) 2016/429 261 straipsnį;

| (8) | kadangi šio reglamento tikslo, t. y. leisti oficialiai kontrolei naudoti antimikrobines medžiagas į Sąjungą patenkantiems gyvūnams ir gyvūniniams produktams, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti; |
| --- | --- |

(8)

kadangi šio reglamento tikslo, t. y. leisti oficialiai kontrolei naudoti antimikrobines medžiagas į Sąjungą patenkantiems gyvūnams ir gyvūniniams produktams, valstybės narės negali deramai pasiekti, o dėl siūlomo veiksmo masto arba poveikio to tikslo būtų geriau siekti Sąjungos lygmeniu, laikydamasi Europos Sąjungos sutarties 5 straipsnyje nustatyto subsidiarumo principo Sąjunga gali patvirtinti priemones. Pagal tame straipsnyje nustatytą proporcingumo principą šiuo reglamentu neviršijama to, kas būtina nurodytam tikslui pasiekti;

| (9) | todėl Reglamentas (ES) 2017/625 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas; |
| --- | --- |

(9)

todėl Reglamentas (ES) 2017/625 turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas;

| (10) | kadangi Reglamentas (ES) 2019/6 bus taikomas nuo 2022 m. sausio 28 d., atitinkamos šio reglamento nuostatos turėtų būti taikomos nuo tos pačios datos, |
| --- | --- |

(10)

kadangi Reglamentas (ES) 2019/6 bus taikomas nuo 2022 m. sausio 28 d., atitinkamos šio reglamento nuostatos turėtų būti taikomos nuo tos pačios datos,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamentas (ES) 2017/625 iš dalies keičiamas taip:

| 1) | 1 straipsnio 4 dalies c punktas pakeičiamas taip:






  „c) | Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/6 (*2); tačiau šis reglamentas taikomas oficialiai kontrolei, skirtai patikrinti, ar laikomasi to reglamento 118 straipsnio 1 dalies. |
| --- | --- | --- |

1)

1 straipsnio 4 dalies c punktas pakeičiamas taip:

„c)

Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) 2019/6 (*2); tačiau šis reglamentas taikomas oficialiai kontrolei, skirtai patikrinti, ar laikomasi to reglamento 118 straipsnio 1 dalies.

(*2)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/6 dėl veterinarinių vaistų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/82/EB (OL L 4, 2019 1 7, p. 43).“;"

| 2) | 18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:










  a) | 6 dalis pakeičiama taip:





  „6.
     
  1 dalyje nurodytos oficialios gyvų dvigeldžių moliuskų, dygiaodžių, gaubtagyvių ir jūrinių pilvakojų kontrolės tikslais kompetentingos institucijos klasifikuoja auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis vietas.“; |
| --- | --- | --- |

2)

18 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

6 dalis pakeičiama taip:

„6.
     
  1 dalyje nurodytos oficialios gyvų dvigeldžių moliuskų, dygiaodžių, gaubtagyvių ir jūrinių pilvakojų kontrolės tikslais kompetentingos institucijos klasifikuoja auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis vietas.“;

| b) | 7 dalies g punktas pakeičiamas taip:










  „g) | kriterijais ir sąlygomis, kurių laikantis nustatoma, nukrypstant nuo 6 dalies, kada auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis vietos neturi būti klasifikuojamos, kai tai taikoma:










  i) | šukutėm, ir |
| --- | --- | --- | --- |

b)

b)

7 dalies g punktas pakeičiamas taip:

7 dalies g punktas pakeičiamas taip:

„g)

„g)

kriterijais ir sąlygomis, kurių laikantis nustatoma, nukrypstant nuo 6 dalies, kada auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis vietos neturi būti klasifikuojamos, kai tai taikoma:

kriterijais ir sąlygomis, kurių laikantis nustatoma, nukrypstant nuo 6 dalies, kada auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis vietos neturi būti klasifikuojamos, kai tai taikoma:

i)

i)

šukutėm, ir

šukutėm, ir

| ii) | kai jie nėra maitinamosios terpės filtruotojai: dygiaodžiai ir jūriniai pilvakojai;“; |
| --- | --- |

ii)

ii)

kai jie nėra maitinamosios terpės filtruotojai: dygiaodžiai ir jūriniai pilvakojai;“;

kai jie nėra maitinamosios terpės filtruotojai: dygiaodžiai ir jūriniai pilvakojai;“;

| c) | 8 dalies b punktas pakeičiamas taip:










  „b) | klasifikuojamų gyvų dvigeldžių moliuskų, dygiaodžių, gaubtagyvių ir jūrinių pilvakojų auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis klasifikavimo ir stebėsenos sąlygos;“; |
| --- | --- | --- |

c)

c)

8 dalies b punktas pakeičiamas taip:

8 dalies b punktas pakeičiamas taip:

„b)

„b)

klasifikuojamų gyvų dvigeldžių moliuskų, dygiaodžių, gaubtagyvių ir jūrinių pilvakojų auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis klasifikavimo ir stebėsenos sąlygos;“;

klasifikuojamų gyvų dvigeldžių moliuskų, dygiaodžių, gaubtagyvių ir jūrinių pilvakojų auginimo ir valymo natūraliomis sąlygomis klasifikavimo ir stebėsenos sąlygos;“;

| 3) | 47 straipsnio 1 dalies e punktas pakeičiamas taip:






  „e) | gyvūnų ir prekių, kuriems taikoma neatidėliotina priemonė, numatyta aktuose, priimtuose pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 53 straipsnį, Reglamento (ES) 2016/429 261 straipsnį arba Reglamento (ES) 2016/2031 28 straipsnio 1 dalį, 30 straipsnio 1 dalį, 40 straipsnio 3 dalį, 41 straipsnio 3 dalį, 49 straipsnio 1 dalį, 53 straipsnio 3 dalį ir 54 straipsnio 3 dalį, pagal kurią reikalaujama atlikti tų gyvūnų ar prekių, identifikuojamų pagal jų kodus Kombinuotojoje nomenklatūroje, siuntų oficialią kontrolę juos įvežant į Sąjungą;“. |
| --- | --- | --- |

3)

47 straipsnio 1 dalies e punktas pakeičiamas taip:

„e)

gyvūnų ir prekių, kuriems taikoma neatidėliotina priemonė, numatyta aktuose, priimtuose pagal Reglamento (EB) Nr. 178/2002 53 straipsnį, Reglamento (ES) 2016/429 261 straipsnį arba Reglamento (ES) 2016/2031 28 straipsnio 1 dalį, 30 straipsnio 1 dalį, 40 straipsnio 3 dalį, 41 straipsnio 3 dalį, 49 straipsnio 1 dalį, 53 straipsnio 3 dalį ir 54 straipsnio 3 dalį, pagal kurią reikalaujama atlikti tų gyvūnų ar prekių, identifikuojamų pagal jų kodus Kombinuotojoje nomenklatūroje, siuntų oficialią kontrolę juos įvežant į Sąjungą;“.

1a straipsnis

Reglamentas (EB) Nr. 853/2004 iš dalies keičiamas taip:

1 straipsnio 3 dalies d punktas pakeičiamas taip:

| „d) | mažiems ūkyje paskerstų naminių paukščių ir kiškiažvėrių mėsos kiekiams, kuriuos gamintojas tiesiogiai tiekia galutiniam vartotojui arba į vietines mažmeninės prekybos vietas, tiesiogiai tiekiančias tokią mėsą galutiniam vartotojui;“. [8, 10 ir 11 pakeit.] |
| --- | --- |

„d)

mažiems ūkyje paskerstų naminių paukščių ir kiškiažvėrių mėsos kiekiams, kuriuos gamintojas tiesiogiai tiekia galutiniam vartotojui arba į vietines mažmeninės prekybos vietas, tiesiogiai tiekiančias tokią mėsą galutiniam vartotojui;“. [8, 10 ir 11 pakeit.]

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Jis taikomas nuo
  ... [šio reglamento įsigaliojimo diena].

Tačiau 1 straipsnio 1 punktas taikomas nuo
  2022 m. sausio 28 d.

Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta ...

Europos Parlamento vardu

Pirmininkas

Tarybos vardu

Pirmininkas

---

(1)  Klausimas buvo grąžintas atsakingam komitetui, kad būtų vedamos tarpinstitucinės derybos pagal Darbo tvarkos taisyklių 59 straipsnio 4 dalies ketvirtą pastraipą (A9-0195/2021).

1

(*1)  Pakeitimai: naujas ar pakeistas tekstas žymimas
  pusjuodžiu kursyvu
  , o išbrauktas tekstas nurodomas simboliu ▌.

*1

pusjuodžiu kursyvu

(2)  2021 m. birželio 9 d. nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

2

(3)  ... m. ... ... d. Europos Parlamento pozicija [(OL ...)/(dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje)] ir ... m. ... ... d. Tarybos sprendimas.

3

(4)  2017 m. kovo 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/625 dėl oficialios kontrolės ir kitos oficialios veiklos, kuri vykdoma siekiant užtikrinti maisto ir pašarų srities teisės aktų bei gyvūnų sveikatos ir gerovės, augalų sveikatos ir augalų apsaugos produktų taisyklių taikymą, kuriuo iš dalies keičiami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 999/2001, (EB) Nr. 396/2005, (EB) Nr. 1069/2009, (EB) Nr. 1107/2009, (ES) Nr. 1151/2012, (ES) Nr. 652/2014, (ES) 2016/429 ir (ES) 2016/2031, Tarybos reglamentai (EB) Nr. 1/2005 ir (EB) Nr. 1099/2009 bei Tarybos direktyvos 98/58/EB, 1999/74/EB, 2007/43/EB, 2008/119/EB ir 2008/120/EB, ir kuriuo panaikinami Europos Parlamento ir Tarybos reglamentai (EB) Nr. 854/2004 ir (EB) Nr. 882/2004, Tarybos direktyvos 89/608/EEB, 89/662/EEB, 90/425/EEB, 91/496/EEB, 96/23/EB, 96/93/EB ir 97/78/EB bei Tarybos sprendimas 92/438/EEB (Oficialios kontrolės reglamentas) (OL L 95, 2017 4 7, p. 1).

4

(5)  2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2019/6 dėl veterinarinių vaistų, kuriuo panaikinama Direktyva 2001/82/EB (OL L 4, 2019 1 7, p. 43).

5

(6)  2016 m. kovo 9 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2016/429 dėl užkrečiamųjų gyvūnų ligų, kuriuo iš dalies keičiami ir panaikinami tam tikri gyvūnų sveikatos srities aktai („Gyvūnų sveikatos teisės aktas“) (OL L 84, 2016 3 31, p. 1).

6

---