# Službeni list C 81/18.

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 81 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 65.18. veljače 2022. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 81

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 65.18. veljače 2022.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2021.–2022.Dnevne sjednice od 23. i 24. lipnja 2021.USVOJENI TEKSTOVI | 1 |

Sadržaj

Stranica

EUROPSKI PARLAMENT
  ZASJEDANJE 2021.–2022.Dnevne sjednice od 23. i 24. lipnja 2021.USVOJENI TEKSTOVI

EUROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| --- | --- |
| | REZOLUCIJE |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 23. lipnja 2021. |
| 2022/C 81/01 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o izazovima i prilikama za sektor ribarstva u Crnom moru (2019/2159(INI)) | 2 |
| 2022/C 81/02 | Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o ulozi razvojne suradnje i humanitarne pomoći EU-a u svrhu rješavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 (2020/2118(INI)) | 13 |
| | četvrtak, 24. lipnja 2021. |
| 2022/C 81/03 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. (2021/2025(INI)) | 27 |
| 2022/C 81/04 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena (2020/2215(INI)) | 43 |
| 2022/C 81/05 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o 25. obljetnici Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD25) (sastanak na vrhu u Nairobiju) (2019/2850(RSP)) | 63 |
| 2022/C 81/06 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o prikladnosti propisa Europske unije, supsidijarnosti i proporcionalnosti – izvješće o boljoj izradi zakonodavstva za godine 2017., 2018. i 2019. (2020/2262(INI)) | 74 |
| 2022/C 81/07 | Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o izvješću Komisije o Bosni i Hercegovini za razdoblje 2019. – 2020. (2019/2171(INI)) | 82 |

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 23. lipnja 2021.

2022/C 81/01

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o izazovima i prilikama za sektor ribarstva u Crnom moru (2019/2159(INI))

2

2022/C 81/02

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o ulozi razvojne suradnje i humanitarne pomoći EU-a u svrhu rješavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 (2020/2118(INI))

13

četvrtak, 24. lipnja 2021.

2022/C 81/03

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. (2021/2025(INI))

27

2022/C 81/04

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena (2020/2215(INI))

43

2022/C 81/05

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o 25. obljetnici Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD25) (sastanak na vrhu u Nairobiju) (2019/2850(RSP))

63

2022/C 81/06

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o prikladnosti propisa Europske unije, supsidijarnosti i proporcionalnosti – izvješće o boljoj izradi zakonodavstva za godine 2017., 2018. i 2019. (2020/2262(INI))

74

2022/C 81/07

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o izvješću Komisije o Bosni i Hercegovini za razdoblje 2019. – 2020. (2019/2171(INI))

82

---

| | III   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski parlament |
| | srijeda, 23. lipnja 2021. |
| 2022/C 81/08 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD)) | 96 |
| 2022/C 81/09 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD)) | 98 |
| 2022/C 81/10 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za cilj Europska teritorijalna suradnja (Interreg) koji se podupire iz Europskog fonda za regionalni razvoj i iz instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD)) | 99 |
| 2022/C 81/11 | P9_TA(2021)0301Mjere očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021//... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika | 100 |
| 2022/C 81/12 | P9_TA(2021)0302Prekogranična plaćanja u Uniji (kodificirani tekst) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prekograničnim plaćanjima u Uniji (kodificirani tekst) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o prekograničnim plaćanjima u Uniji (kodificirani tekst) | 101 |
| 2022/C 81/13 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o Uredbi Europskog parlamenta o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) | 102 |
| 2022/C 81/14 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske Unije i Kraljevine Tajlanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u vezi s izmjenom koncesija u pogledu carinskih kvota uključenih u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE)) | 112 |
| 2022/C 81/15 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Indonezije na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE)) | 113 |
| 2022/C 81/16 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Argentinske Republike na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE)) | 114 |
| | četvrtak, 24. lipnja 2021. |
| 2022/C 81/17 | P9_TA(2021)0309Europski propis o klimi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 (Europski zakon o klimi) | 115 |
| 2022/C 81/18 | Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Zajedničkog poduzeća za europsko računalstvo visokih performansi (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE)) | 117 |
| 2022/C 81/19 | P9_TA(2021)0311Instrument za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju | 182 |
| 2022/C 81/20 | Amandmani koje je donio Europski parlament 24. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/625 u pogledu službenih kontrola životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))[Amandmani 1 – 7, osim ako je drugačije navedeno] | 184 |

III   Pripremni akti

Europski parlament

srijeda, 23. lipnja 2021.

2022/C 81/08

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD))

96

2022/C 81/09

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD))

98

2022/C 81/10

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za cilj Europska teritorijalna suradnja (Interreg) koji se podupire iz Europskog fonda za regionalni razvoj i iz instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD))

99

2022/C 81/11

P9_TA(2021)0301Mjere očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021//... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika

100

2022/C 81/12

P9_TA(2021)0302Prekogranična plaćanja u Uniji (kodificirani tekst) ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prekograničnim plaćanjima u Uniji (kodificirani tekst) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o prekograničnim plaćanjima u Uniji (kodificirani tekst)

101

2022/C 81/13

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o Uredbi Europskog parlamenta o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

102

2022/C 81/14

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske Unije i Kraljevine Tajlanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u vezi s izmjenom koncesija u pogledu carinskih kvota uključenih u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE))

112

2022/C 81/15

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Indonezije na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE))

113

2022/C 81/16

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Argentinske Republike na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE))

114

četvrtak, 24. lipnja 2021.

2022/C 81/17

P9_TA(2021)0309Europski propis o klimi ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 (Europski zakon o klimi)

115

2022/C 81/18

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Zajedničkog poduzeća za europsko računalstvo visokih performansi (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE))

117

2022/C 81/19

P9_TA(2021)0311Instrument za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju ***IZakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju

182

2022/C 81/20

Amandmani koje je donio Europski parlament 24. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/625 u pogledu službenih kontrola životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))[Amandmani 1 – 7, osim ako je drugačije navedeno]

184

---

| OZNAKE POSTUPAKA






  - | postupak savjetovanja |
| --- | --- |
| *** | postupak suglasnosti |
| ***I | redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje |
| ***II | redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje |
| ***III | redovni zakonodavni postupak, treće čitanje |

OZNAKE POSTUPAKA

*

postupak savjetovanja

***

postupak suglasnosti

***I

redovni zakonodavni postupak, prvo čitanje

***II

redovni zakonodavni postupak, drugo čitanje

***III

redovni zakonodavni postupak, treće čitanje

(Vrsta postupka ovisi o pravnoj osnovi predloženoj u nacrtu akta.)

Amandmani Parlamenta:

Novi tekst piše se
  podebljanim kurzivom
  . Brisanja se označuju simbolom ▌ ili precrtanim tekstom. Zamjene se označuju isticanjem novog teksta
  podebljanim kurzivom
  i brisanjem ili precrtavanjem zamijenjenog teksta.

podebljanim kurzivom

podebljanim kurzivom

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

18.2.2022

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HR

Službeni list Europske unije

C 81/1

---

EUROPSKI PARLAMENT

ZASJEDANJE 2021.–2022.

Dnevne sjednice od 23. i 24. lipnja 2021.

USVOJENI TEKSTOVI

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Europski parlament

srijeda, 23. lipnja 2021.

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/2

---

P9_TA(2021)0307

Izazovi i prilike za sektor ribarstva u Crnom moru

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o izazovima i prilikama za sektor ribarstva u Crnom moru (2019/2159(INI))

(2022/C 81/01)

Europski Parlament,

| — | uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2019/2236 od 16. prosinca 2019. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2020. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u Sredozemnom i Crnome moru (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Vijeća (EU) 2019/2236 od 16. prosinca 2019. o utvrđivanju ribolovnih mogućnosti za 2020. za određene riblje stokove i skupine ribljih stokova koje se primjenjuju u Sredozemnom i Crnome moru (1),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1380/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2013. o zajedničkoj ribarstvenoj politici (2),

| — | uzimajući u obzir UN-ov cilj održivog razvoja br. 14 o životu pod vodom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir UN-ov cilj održivog razvoja br. 14 o životu pod vodom,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2008/56/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 17. lipnja 2008. o uspostavljanju okvira za djelovanje Zajednice u području politike morskog okoliša (Okvirna direktiva o pomorskoj strategiji) (3),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/982 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1343/2011 o određenim odredbama za ribolov u području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2019/982 Europskog parlamenta i Vijeća od 5. lipnja 2019. o izmjeni Uredbe (EU) br. 1343/2011 o određenim odredbama za ribolov u području Sporazuma o GFCM-u (Opća komisija za ribarstvo Sredozemlja) (4),

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (5) (Direktiva o staništima), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 92/43/EEZ od 21. svibnja 1992. o očuvanju prirodnih staništa i divlje faune i flore (5) (Direktiva o staništima),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2014/89/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 23. srpnja 2014. o uspostavi okvira za prostorno planiranje morskog područja (6),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (7) (EFPR), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 508/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo (7) (EFPR),

| — | uzimajući u obzir Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1004, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu i izmjeni Uredbe (EU) 2017/1004,

| — | uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 11. ožujka 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1005/2008 i Uredbe (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu kontrole ribarstva (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Zakonodavnu rezoluciju od 11. ožujka 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 1224/2009 i o izmjeni uredaba Vijeća (EZ) br. 768/2005, (EZ) br. 1967/2006, (EZ) br. 1005/2008 i Uredbe (EU) 2016/1139 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu kontrole ribarstva (8),

| — | uzimajući u obzir srednjoročnu strategiju GFCM-a za održivost ribarstva u Sredozemlju i Crnom moru (2017. – 2020.) i njegovu odluku o novoj strategiji za razdoblje 2021. – 2025., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir srednjoročnu strategiju GFCM-a za održivost ribarstva u Sredozemlju i Crnom moru (2017. – 2020.) i njegovu odluku o novoj strategiji za razdoblje 2021. – 2025.,

| — | uzimajući u obzir odluku GFCM-a o zajedničkoj izradi nove strategije za ribarstvo i akvakulturu u Sredozemlju i Crnom moru za razdoblje 2021. – 2025., koja je donesena tijekom sastanka na visokoj razini od 3. studenog 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku GFCM-a o zajedničkoj izradi nove strategije za ribarstvo i akvakulturu u Sredozemlju i Crnom moru za razdoblje 2021. – 2025., koja je donesena tijekom sastanka na visokoj razini od 3. studenog 2020.,

| — | uzimajući u obzir Komisijin prijedlog europskog zelenog plana i prijedlog strategije EU-a za bioraznolikost do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin prijedlog europskog zelenog plana i prijedlog strategije EU-a za bioraznolikost do 2030.,

| — | uzimajući u obzir ministarske deklaracije o Zajedničkom pomorskom programu za Crno more koje su donesene na sastancima u Burgasu 31. svibnja 2018. i Bukureštu 9. svibnja 2019. i koje je potpisalo svih šest obalnih crnomorskih država, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir ministarske deklaracije o Zajedničkom pomorskom programu za Crno more koje su donesene na sastancima u Burgasu 31. svibnja 2018. i Bukureštu 9. svibnja 2019. i koje je potpisalo svih šest obalnih crnomorskih država,

| — | uzimajući u obzir Povelju Organizacije za crnomorsku gospodarsku suradnju, čiji je cilj poboljšati politički dijalog i brojne politike u području zaštite okoliša i razmjene statističkih podataka, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Organizacije za crnomorsku gospodarsku suradnju, čiji je cilj poboljšati politički dijalog i brojne politike u području zaštite okoliša i razmjene statističkih podataka,

| — | uzimajući u obzir Program strateških istraživanja i inovacija za Crno more, koji je pokrenut 2019., a cilj mu je unaprijediti zajedničku viziju za produktivno, zdravo, otporno i održivo Crno more do 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program strateških istraživanja i inovacija za Crno more, koji je pokrenut 2019., a cilj mu je unaprijediti zajedničku viziju za produktivno, zdravo, otporno i održivo Crno more do 2030.,

| — | uzimajući u obzir izjave s konferencija na visokoj razini o ribarstvu i akvakulturi u Crnom moru koje su održane u Bukureštu 2016. i Sofiji 2018. (Ministarska deklaracija iz Sofije), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjave s konferencija na visokoj razini o ribarstvu i akvakulturi u Crnom moru koje su održane u Bukureštu 2016. i Sofiji 2018. (Ministarska deklaracija iz Sofije),

| — | uzimajući u obzir konferencije crnomorskih dionika na visokoj razini o plavom gospodarstvu u Crnom moru koje su održane u Bukureštu (2014.), Sofiji (2015.), Odesi (2016.) i Batumiju (2017.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konferencije crnomorskih dionika na visokoj razini o plavom gospodarstvu u Crnom moru koje su održane u Bukureštu (2014.), Sofiji (2015.), Odesi (2016.) i Batumiju (2017.),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti Crnog mora od onečišćenja iz 1992. (Konvencija iz Bukurešta) i njezine protokole, čije su stranke Bugarska i Rumunjska i u kojoj Europska unija ima status promatrača, te također uzimajući u obzir rad Komisije za zaštitu Crnog mora od onečišćenja na temelju te Konvencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti Crnog mora od onečišćenja iz 1992. (Konvencija iz Bukurešta) i njezine protokole, čije su stranke Bugarska i Rumunjska i u kojoj Europska unija ima status promatrača, te također uzimajući u obzir rad Komisije za zaštitu Crnog mora od onečišćenja na temelju te Konvencije,

| — | uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju o zaštiti Crnog mora od 7. travnja 1993., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ministarsku deklaraciju o zaštiti Crnog mora od 7. travnja 1993.,

| — | uzimajući u obzir integrirani program praćenja i procjene Crnog mora za razdoblje 2017. – 2022. (BSIMAP 2017. – 2022.) koji je izradila Komisija za zaštitu Crnog mora od onečišćenja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir integrirani program praćenja i procjene Crnog mora za razdoblje 2017. – 2022. (BSIMAP 2017. – 2022.) koji je izradila Komisija za zaštitu Crnog mora od onečišćenja,

| — | uzimajući u obzir projekt „BlackSea4Fish”, koji ima financijsku potporu EU-a i godišnji proračun od oko 1 100 000 EUR kako bi se osiguralo održivo upravljanje ribljim stokovima u Crnom moru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir projekt „BlackSea4Fish”, koji ima financijsku potporu EU-a i godišnji proračun od oko 1 100 000 EUR kako bi se osiguralo održivo upravljanje ribljim stokovima u Crnom moru,

| — | uzimajući u obzir Preporuku GFCM-a iz 2018. o regionalnom istraživačkom programu za ribolov morskog puža vrste Rapana venosa u Crnom moru, čiji je cilj osigurati procjenu raspodjele, količine, veličine i dobne strukture populacije te vrste morskog puža u zemljama sudionicama (Bugarska, Rumunjska, Turska, Gruzija i Ukrajina), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku GFCM-a iz 2018. o regionalnom istraživačkom programu za ribolov morskog puža vrste Rapana venosa u Crnom moru, čiji je cilj osigurati procjenu raspodjele, količine, veličine i dobne strukture populacije te vrste morskog puža u zemljama sudionicama (Bugarska, Rumunjska, Turska, Gruzija i Ukrajina),

| — | uzimajući u obzir izvješće Komisijinog Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo od 11. prosinca 2020. naslovljeno „Procjena pokazatelja ravnoteže za ključne segmente flote i preispitivanje nacionalnih izvješća o naporima država članica za postizanje ravnoteže između kapaciteta flote i ribolovnih mogućnosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Komisijinog Znanstvenog, tehničkog i gospodarskog odbora za ribarstvo od 11. prosinca 2020. naslovljeno „Procjena pokazatelja ravnoteže za ključne segmente flote i preispitivanje nacionalnih izvješća o naporima država članica za postizanje ravnoteže između kapaciteta flote i ribolovnih mogućnosti”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Resornog odjela B Parlamenta iz 2010. naslovljeno „Ribarstvo u Crnom moru”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Resornog odjela B Parlamenta iz 2010. naslovljeno „Ribarstvo u Crnom moru”,

| — | uzimajući u obzir Kodeks odgovornog ribarstva Organizacije za hranu i poljoprivredu iz 1995., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Kodeks odgovornog ribarstva Organizacije za hranu i poljoprivredu iz 1995.,

| — | uzimajući u obzir izvješća regionalne inicijative EU-a i Programa Ujedinjenih naroda za razvoj (projekti EMBLAS-I i EMBLAS-II), koje su pomogle ojačati kapacitete triju zemalja (Gruzija, Ukrajina i Rusija) za biološko i kemijsko praćenje kvalitete vode u Crnom moru u skladu sa zakonodavstvom EU-a u pogledu voda, i koje su provedene u razdoblju 2013. – 2014. (EMBLAS-I) te 2014. – 2018. (EMBLAS-II), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća regionalne inicijative EU-a i Programa Ujedinjenih naroda za razvoj (projekti EMBLAS-I i EMBLAS-II), koje su pomogle ojačati kapacitete triju zemalja (Gruzija, Ukrajina i Rusija) za biološko i kemijsko praćenje kvalitete vode u Crnom moru u skladu sa zakonodavstvom EU-a u pogledu voda, i koje su provedene u razdoblju 2013. – 2014. (EMBLAS-I) te 2014. – 2018. (EMBLAS-II),

| — | uzimajući u obzir Preporuku GFCM-a iz 2009. o uspostavi popisa plovila za koja se pretpostavlja za su obavljala ribolov NNN (nezakonit, neprijavljen i nereguliran ribolov) u području primjene GFCM-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku GFCM-a iz 2009. o uspostavi popisa plovila za koja se pretpostavlja za su obavljala ribolov NNN (nezakonit, neprijavljen i nereguliran ribolov) u području primjene GFCM-a,

| — | uzimajući u obzir GFCM-ov Regionalni repozitorij nacionalnog zakonodavstva (GFCM-Lex), internetsku platformu koja trenutačno obuhvaća nacionalno zakonodavstvo o očuvanju morskih živih resursa i ekosustava u tri zemlje GFCM-a i čiji je cilj u budućnosti obuhvatiti cijelo područje GFCM-a (uključujući Crno more), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir GFCM-ov Regionalni repozitorij nacionalnog zakonodavstva (GFCM-Lex), internetsku platformu koja trenutačno obuhvaća nacionalno zakonodavstvo o očuvanju morskih živih resursa i ekosustava u tri zemlje GFCM-a i čiji je cilj u budućnosti obuhvatiti cijelo područje GFCM-a (uključujući Crno more),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa iz 1979. (Bernska konvencija), Konvenciju o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja iz 1979., Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka iz 1973., Konvenciju o biološkoj raznolikosti iz 1992. i paneuropski akcijski plan za zaštitu jesetre iz 2018. donesen u okviru Bernske konvencije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti europskih divljih vrsta i prirodnih staništa iz 1979. (Bernska konvencija), Konvenciju o zaštiti migratornih vrsta divljih životinja iz 1979., Konvenciju o međunarodnoj trgovini ugroženim vrstama divljih životinja i biljaka iz 1973., Konvenciju o biološkoj raznolikosti iz 1992. i paneuropski akcijski plan za zaštitu jesetre iz 2018. donesen u okviru Bernske konvencije,

| — | uzimajući u obzir izvješće GFCM-a iz 2020. naslovljeno „Stanje ribarstva u Sredozemlju i Crnom moru”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće GFCM-a iz 2020. naslovljeno „Stanje ribarstva u Sredozemlju i Crnom moru”,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. rujna 2011. o sadašnjem i budućem upravljanju ribolovom u Crnom moru (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 13. rujna 2011. o sadašnjem i budućem upravljanju ribolovom u Crnom moru (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. naslovljenu „Više ribe u morima? Mjere za promicanje oporavka stokova iznad najvišeg održivog prinosa, uključujući područja obnove ribljih stokova i zaštićena morska područja” (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 21. siječnja 2021. naslovljenu „Više ribe u morima? Mjere za promicanje oporavka stokova iznad najvišeg održivog prinosa, uključujući područja obnove ribljih stokova i zaštićena morska područja” (10),

| — | uzimajući u obzir mehanizam pomoći za Crno more, čiji je cilj pružiti smjernice i potporu vladama, privatnim ulagačima, trgovinskim i industrijskim udruženjima, istraživačkim ustanovama, sveučilištima i javnosti u pogledu prilika za sudjelovanje u pomorskim aktivnostima plavog gospodarstva u crnomorskoj regiji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mehanizam pomoći za Crno more, čiji je cilj pružiti smjernice i potporu vladama, privatnim ulagačima, trgovinskim i industrijskim udruženjima, istraživačkim ustanovama, sveučilištima i javnosti u pogledu prilika za sudjelovanje u pomorskim aktivnostima plavog gospodarstva u crnomorskoj regiji,

| — | uzimajući u obzir EU-ovu inicijativu Crnomorska sinergija i tri izvješća Komisije o provedbi Crnomorske sinergije od 19. lipnja 2008. (COM(2008)0391), 20. siječnja 2015. (SWD(2015)0006) i 5. ožujka 2019. (SWD(2019)0100), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir EU-ovu inicijativu Crnomorska sinergija i tri izvješća Komisije o provedbi Crnomorske sinergije od 19. lipnja 2008. (COM(2008)0391), 20. siječnja 2015. (SWD(2015)0006) i 5. ožujka 2019. (SWD(2019)0100),

| — | uzimajući u obzir Strategiju EU-a za Podunavlje, kojom se među ostalim nastoje olakšati i koordinirati ključna pitanja, kao što su biološka raznolikost i socioekonomski razvoj u zemljama dunavskog slijeva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju EU-a za Podunavlje, kojom se među ostalim nastoje olakšati i koordinirati ključna pitanja, kao što su biološka raznolikost i socioekonomski razvoj u zemljama dunavskog slijeva,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0170/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0170/2021),

| A. | budući da je Crno more poluzatvoreno more koje je povezano s oceanom samo preko Sredozemnog mora Mramornim i Egejskim morem i da ga okružuje šest zemalja (Bugarska, Rumunjska, Turska, Gruzija, Ukrajina i Rusija) od kojih su samo dvije države članice (Bugarska i Rumunjska); |
| --- | --- |

A.

budući da je Crno more poluzatvoreno more koje je povezano s oceanom samo preko Sredozemnog mora Mramornim i Egejskim morem i da ga okružuje šest zemalja (Bugarska, Rumunjska, Turska, Gruzija, Ukrajina i Rusija) od kojih su samo dvije države članice (Bugarska i Rumunjska);

| B. | budući da je Crno more od 1960-ih doživjelo drastične promjene u okolišu koje su rezultat pritisaka poput eutrofikacije, uvođenja invazivnih vrsta i prelova; |
| --- | --- |

B.

budući da je Crno more od 1960-ih doživjelo drastične promjene u okolišu koje su rezultat pritisaka poput eutrofikacije, uvođenja invazivnih vrsta i prelova;

| C. | budući da su promjene u okolišnom sustavu u Crnom moru izazvane smanjenjem broja glavnih grabežljivca u pelagijskoj prehrambenoj mreži te slijedom toga smanjenjem planktivornih riba; |
| --- | --- |

C.

budući da su promjene u okolišnom sustavu u Crnom moru izazvane smanjenjem broja glavnih grabežljivca u pelagijskoj prehrambenoj mreži te slijedom toga smanjenjem planktivornih riba;

| D. | budući da Crno more ima znatan anoksični sloj (87 %) i da se tijekom posljednjih 20 godina njegov sloj kisika smanjio za 20 do 25 metara; budući da je zbog ljudskih aktivnosti poput onečišćenja, uništenja staništa i prelova 1980-ih došlo do ozbiljne degradacije ekosustava u Crnom moru; budući da, uz iznimku nekoliko anaerobnih bakterija, na dubinama od 50 do 200 metara nema morskog života; |
| --- | --- |

D.

budući da Crno more ima znatan anoksični sloj (87 %) i da se tijekom posljednjih 20 godina njegov sloj kisika smanjio za 20 do 25 metara; budući da je zbog ljudskih aktivnosti poput onečišćenja, uništenja staništa i prelova 1980-ih došlo do ozbiljne degradacije ekosustava u Crnom moru; budući da, uz iznimku nekoliko anaerobnih bakterija, na dubinama od 50 do 200 metara nema morskog života;

| E. | budući da je osam vrsta od velikog značaja za sektor ribarstva (inćun (Ergaulis encrasicolus), papalina (Sprattus sprattus), šarun (Trachurus mediterraneus), romb kvrgaš (Scophthalmus maximus), pišmolj (Merlangius merlangus), trlja blatarica (Mullus barbatus), morski puž vrste Rapana venosa (Rapana venosa), kostelj (Squalus acanthias)), da većina njih pripada zajedničkim stokovima, dok dvije vrste podliježu kvotama, i to papalina koja ima autonomnu kvotu i romb kvrgaš koji ima ukupnu dopuštenu kvotu ulova koju je odredio GFCM; budući da su ostale vrste, na primjer kostelj, pišmolj i inćun, i dalje nezaštićene; budući da je kvota za papalinu za razdoblje 2020. – 2022. jednaka kao i 2011. i iznosi 11 445 tona godišnje za EU (8 032,5 tona za Bugarsku i 3 442,5 tona za Rumunjsku), dok je kvota EU-a za romba kvrgaša povećana sa 114 na 150 tona godišnje i jednako je podijeljena između Bugarske i Rumunjske; |
| --- | --- |

E.

budući da je osam vrsta od velikog značaja za sektor ribarstva (inćun (Ergaulis encrasicolus), papalina (Sprattus sprattus), šarun (Trachurus mediterraneus), romb kvrgaš (Scophthalmus maximus), pišmolj (Merlangius merlangus), trlja blatarica (Mullus barbatus), morski puž vrste Rapana venosa (Rapana venosa), kostelj (Squalus acanthias)), da većina njih pripada zajedničkim stokovima, dok dvije vrste podliježu kvotama, i to papalina koja ima autonomnu kvotu i romb kvrgaš koji ima ukupnu dopuštenu kvotu ulova koju je odredio GFCM; budući da su ostale vrste, na primjer kostelj, pišmolj i inćun, i dalje nezaštićene; budući da je kvota za papalinu za razdoblje 2020. – 2022. jednaka kao i 2011. i iznosi 11 445 tona godišnje za EU (8 032,5 tona za Bugarsku i 3 442,5 tona za Rumunjsku), dok je kvota EU-a za romba kvrgaša povećana sa 114 na 150 tona godišnje i jednako je podijeljena između Bugarske i Rumunjske;

| F. | budući da će sustav najviših održivih prinosa za gospodarski važne vrste u crnomorskim zemljama biti koristan za biološku raznolikost, kao i za održivost sektora ribarstva u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju; budući da je Rumunjska uvela nacionalne kvote za vrste, osim one dvije za koje su kvote utvrđene na razini EU-a, kao što su morski puž vrste Rapana venosa, dagnje (Mytilus galloprovincialis), glavoči (Ponticola cephalargoides), kućica Chamelea gallina (Chamelea gallina), pišmolj i kostelj; |
| --- | --- |

F.

budući da će sustav najviših održivih prinosa za gospodarski važne vrste u crnomorskim zemljama biti koristan za biološku raznolikost, kao i za održivost sektora ribarstva u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju; budući da je Rumunjska uvela nacionalne kvote za vrste, osim one dvije za koje su kvote utvrđene na razini EU-a, kao što su morski puž vrste Rapana venosa, dagnje (Mytilus galloprovincialis), glavoči (Ponticola cephalargoides), kućica Chamelea gallina (Chamelea gallina), pišmolj i kostelj;

| G. | budući da je prema podacima iz 2018. godišnja potrošnja ribe po stanovniku u Bugarskoj (7,00 kg) i Rumunjskoj (7,99 kg) znatno ispod prosjeka EU-a (24,36 kg), što se može smatrati prilikom za rast lokalnog sektora ribarstva; |
| --- | --- |

G.

budući da je prema podacima iz 2018. godišnja potrošnja ribe po stanovniku u Bugarskoj (7,00 kg) i Rumunjskoj (7,99 kg) znatno ispod prosjeka EU-a (24,36 kg), što se može smatrati prilikom za rast lokalnog sektora ribarstva;

| H. | budući da se u prosjeku 91 % crnomorskih ribarskih flota svih šest obalnih zemalja sastoji od malih plovila; budući da gotovo 95 % bugarske i 87 % rumunjske flote spada u tu kategoriju; |
| --- | --- |

H.

budući da se u prosjeku 91 % crnomorskih ribarskih flota svih šest obalnih zemalja sastoji od malih plovila; budući da gotovo 95 % bugarske i 87 % rumunjske flote spada u tu kategoriju;

| I. | budući da, prema podacima GFCM-a, u sektoru malog ribolova u Crnom moru dolazi do znatnog usputnog ulova osjetljivih vrsta kostelja i raža te morskih sisavaca poput dupina i pliskavica; |
| --- | --- |

I.

budući da, prema podacima GFCM-a, u sektoru malog ribolova u Crnom moru dolazi do znatnog usputnog ulova osjetljivih vrsta kostelja i raža te morskih sisavaca poput dupina i pliskavica;

| J. | budući da je mali ribolov karakterističan za crnomorsku regiju i regiju donjeg Dunava; |
| --- | --- |

J.

budući da je mali ribolov karakterističan za crnomorsku regiju i regiju donjeg Dunava;

| K. | budući da su u Crnom moru aktivna plovila koja prakticiraju ribolov NNN i da obalne države imaju mali kapacitet za nadzor ribolovnih operacija; budući da je prema najnovijim dostupnim podacima GFCM-a od 4. do 8. studenog 2019. godine identificirano 65 plovila kao plovila koja obavljaju ribolov NNN; |
| --- | --- |

K.

budući da su u Crnom moru aktivna plovila koja prakticiraju ribolov NNN i da obalne države imaju mali kapacitet za nadzor ribolovnih operacija; budući da je prema najnovijim dostupnim podacima GFCM-a od 4. do 8. studenog 2019. godine identificirano 65 plovila kao plovila koja obavljaju ribolov NNN;

| L. | budući da je iz EFPR-a za razdoblje 2014. – 2020. Bugarskoj dodijeljeno više od 88 milijuna EUR, a Rumunjskoj više od 168 milijuna EUR; budući da su, prema najnovijim dostupnim informacijama od 31. prosinca 2020., stope apsorpcije i jedne i druge zemlje i dalje bile među najnižima u EU-u, pri čemu je Bugarska potrošila samo 36,34 % dodijeljenih sredstava, a Rumunjska samo 33,72 %; budući da bi niže stope apsorpcije mogle značiti propuštene prilike za ribarske zajednice u tim zemljama; |
| --- | --- |

L.

budući da je iz EFPR-a za razdoblje 2014. – 2020. Bugarskoj dodijeljeno više od 88 milijuna EUR, a Rumunjskoj više od 168 milijuna EUR; budući da su, prema najnovijim dostupnim informacijama od 31. prosinca 2020., stope apsorpcije i jedne i druge zemlje i dalje bile među najnižima u EU-u, pri čemu je Bugarska potrošila samo 36,34 % dodijeljenih sredstava, a Rumunjska samo 33,72 %; budući da bi niže stope apsorpcije mogle značiti propuštene prilike za ribarske zajednice u tim zemljama;

| M. | budući da je Savjetodavno vijeće za Crno more operativno i sudjeluje u izradi politika EU-a koje se odnose na ribarstvo u Crnom moru; budući da ribarstvom u Crnom moru upravlja GFCM; |
| --- | --- |

M.

budući da je Savjetodavno vijeće za Crno more operativno i sudjeluje u izradi politika EU-a koje se odnose na ribarstvo u Crnom moru; budući da ribarstvom u Crnom moru upravlja GFCM;

| N. | budući da Komisija za zaštitu Crnog mora od onečišćenja djeluje na temelju na temelju mandata crnomorskih zemalja (Bugarska, Gruzija, Rumunjska, Rusija, Turska i Ukrajina) koje su potpisale i ubrzo potom ratificirale Konvenciju iz Bukurešta; budući da se tom Konvencijom od svih ugovornih stranaka zahtijeva za sprečavaju, smanjuju i kontroliraju onečišćenje u Crnom moru kako bi se zaštitio i očuvao taj morski okoliš; |
| --- | --- |

N.

budući da Komisija za zaštitu Crnog mora od onečišćenja djeluje na temelju na temelju mandata crnomorskih zemalja (Bugarska, Gruzija, Rumunjska, Rusija, Turska i Ukrajina) koje su potpisale i ubrzo potom ratificirale Konvenciju iz Bukurešta; budući da se tom Konvencijom od svih ugovornih stranaka zahtijeva za sprečavaju, smanjuju i kontroliraju onečišćenje u Crnom moru kako bi se zaštitio i očuvao taj morski okoliš;

| O. | budući da klimatske promjene doprinose povećanju temperature zraka u crnomorskoj regiji, što ima učinak na temperaturu mora te stoga utječe na biološku raznolikost i morske vrste; budući da te promjene utječu na sektor ribarstva jer imaju učinak na resurse o kojima taj sektor ovisi; |
| --- | --- |

O.

budući da klimatske promjene doprinose povećanju temperature zraka u crnomorskoj regiji, što ima učinak na temperaturu mora te stoga utječe na biološku raznolikost i morske vrste; budući da te promjene utječu na sektor ribarstva jer imaju učinak na resurse o kojima taj sektor ovisi;

| P. | budući da je Komisija predložila europski zeleni plan i strategiju EU-a za bioraznolikost do 2030., u kojima se postavljaju temelji za zakonodavne pakete usmjerene na promjenu pravne stečevine u vezi s okolišem; budući da bi se time stvorile nove prilike i mjere za bolju integraciju okolišnih aspekata u sektorske politike, za obnovu vrsta i staništa te promicanje ulaganja i politika koji su više pogodni za okoliš; |
| --- | --- |

P.

budući da je Komisija predložila europski zeleni plan i strategiju EU-a za bioraznolikost do 2030., u kojima se postavljaju temelji za zakonodavne pakete usmjerene na promjenu pravne stečevine u vezi s okolišem; budući da bi se time stvorile nove prilike i mjere za bolju integraciju okolišnih aspekata u sektorske politike, za obnovu vrsta i staništa te promicanje ulaganja i politika koji su više pogodni za okoliš;

| Q. | budući da je Crno more zbog svojih značajki, kao što je veliki slivni bazen, posebno osjetljivo područje kad je riječ o onečišćenju morskim otpadom te nakupljanju mikroplastike; budući da prema izvješću sastavljenom u okviru projekta Emblas-Plus za Crno more, u Crnom moru ima gotovo dvostruko više otpada nego u Sredozemnom moru, što nedvojbeno ima posljedice za biološku raznolikost, riblje stokove i sektor ribarstva; |
| --- | --- |

Q.

budući da je Crno more zbog svojih značajki, kao što je veliki slivni bazen, posebno osjetljivo područje kad je riječ o onečišćenju morskim otpadom te nakupljanju mikroplastike; budući da prema izvješću sastavljenom u okviru projekta Emblas-Plus za Crno more, u Crnom moru ima gotovo dvostruko više otpada nego u Sredozemnom moru, što nedvojbeno ima posljedice za biološku raznolikost, riblje stokove i sektor ribarstva;

| R. | budući da u Crnom moru žive tri endemske podvrste kitova – crnomorski obični dupin (Delphinus delphis ponticus), crnomorski dobri dupin (Tursiops truncatus ponticus) i crnomorski obalni dupin (Phocoena phocoena relicta), i sve tri imaju status ugroženih vrsta, a dvije od njih, crnomorski dobri dupin i crnomorski obalni dupin, obuhvaćene su Direktivom o staništima; budući da su sve te vrste mesojedi koji se uglavnom hrane ribom; |
| --- | --- |

R.

budući da u Crnom moru žive tri endemske podvrste kitova – crnomorski obični dupin (Delphinus delphis ponticus), crnomorski dobri dupin (Tursiops truncatus ponticus) i crnomorski obalni dupin (Phocoena phocoena relicta), i sve tri imaju status ugroženih vrsta, a dvije od njih, crnomorski dobri dupin i crnomorski obalni dupin, obuhvaćene su Direktivom o staništima; budući da su sve te vrste mesojedi koji se uglavnom hrane ribom;

| S. | budući da se morski puž vrste Rapana venosa smatra invazivnom vrstom koja nema prirodnih neprijatelja u Crnom moru i koja predstavlja ozbiljnu prijetnju za populacije drugih organizama; budući da je istodobno ta vrsta postala važan izvor prihoda te je jedna od vrsta koju love komercijalna ribarska plovila; |
| --- | --- |

S.

budući da se morski puž vrste Rapana venosa smatra invazivnom vrstom koja nema prirodnih neprijatelja u Crnom moru i koja predstavlja ozbiljnu prijetnju za populacije drugih organizama; budući da je istodobno ta vrsta postala važan izvor prihoda te je jedna od vrsta koju love komercijalna ribarska plovila;

| T. | budući da crnomorski ekosustav ovisi o velikim europskim rijekama poput Dunava za dotok vode; budući da zbog te ovisnosti dolazi do uske povezanosti između ekološkog stanja Dunava i ostalih rijeka te ekološkog stanja Crnog mora; budući da te rijeke transportiraju velike količine prirodnih i antropogenih ostataka iz kopnenih izvora; budući da su i Dunav i Crno more staništa za određene vrste, uključujući jesetru (Acipenseriformes) i crnomorske haringe (Alosa immaculata); |
| --- | --- |

T.

budući da crnomorski ekosustav ovisi o velikim europskim rijekama poput Dunava za dotok vode; budući da zbog te ovisnosti dolazi do uske povezanosti između ekološkog stanja Dunava i ostalih rijeka te ekološkog stanja Crnog mora; budući da te rijeke transportiraju velike količine prirodnih i antropogenih ostataka iz kopnenih izvora; budući da su i Dunav i Crno more staništa za određene vrste, uključujući jesetru (Acipenseriformes) i crnomorske haringe (Alosa immaculata);

| U. | budući da je zbog faktora poput degradacije staništa tih vrsta, poremećaja njihovih migracijskih koridora, njihova prekomjernog iskorištavanja radi kavijara i njihova mesa te zbog onečišćenja, jesetra u Dunavu i Crnom moru na rubu izumiranja; budući da je zbog drastičnog smanjenja broja reproduktivne populacije jesetre prirodno razmnožavanje te vrste danas vrlo rijetko; budući da su i Dunav i Crno more nekad imali veliku populaciju jesetre; |
| --- | --- |

U.

budući da je zbog faktora poput degradacije staništa tih vrsta, poremećaja njihovih migracijskih koridora, njihova prekomjernog iskorištavanja radi kavijara i njihova mesa te zbog onečišćenja, jesetra u Dunavu i Crnom moru na rubu izumiranja; budući da je zbog drastičnog smanjenja broja reproduktivne populacije jesetre prirodno razmnožavanje te vrste danas vrlo rijetko; budući da su i Dunav i Crno more nekad imali veliku populaciju jesetre;

| V. | budući da zbog drastičnog smanjenja broja jedinki u mrijestu, koje je povezano sa smanjenjem populacije, ne dolazi do prirodnog razmnožavanja jer se smanjuje vjerojatnost da se nekoliko preostalih mužjaka i ženki jesetre susretne i mrijesti; |
| --- | --- |

V.

budući da zbog drastičnog smanjenja broja jedinki u mrijestu, koje je povezano sa smanjenjem populacije, ne dolazi do prirodnog razmnožavanja jer se smanjuje vjerojatnost da se nekoliko preostalih mužjaka i ženki jesetre susretne i mrijesti;

| W. | budući da su prema podacima istraživačkih instituta populacije vrsta jesetre fragmentirane i nedostaju određene generacije, da je njihovo prirodno razmnožavanje nedovoljno, da je broj odraslih riba koje migriraju u Dunav radi razmnožavanja iznimno nizak i da je pet vrsta jesetre (kečiga (Acipenser ruthenus), ruska jesetra (Acipenser gueldenstaedtii), pastruga (Acipenser stellatus), atlantska jesetra (Acipenser sturio) i moruna (Huso huso)) na rubu izumiranja, dok se sim (Acipenser nudiventris) već smatra izumrlom vrstom; |
| --- | --- |

W.

budući da su prema podacima istraživačkih instituta populacije vrsta jesetre fragmentirane i nedostaju određene generacije, da je njihovo prirodno razmnožavanje nedovoljno, da je broj odraslih riba koje migriraju u Dunav radi razmnožavanja iznimno nizak i da je pet vrsta jesetre (kečiga (Acipenser ruthenus), ruska jesetra (Acipenser gueldenstaedtii), pastruga (Acipenser stellatus), atlantska jesetra (Acipenser sturio) i moruna (Huso huso)) na rubu izumiranja, dok se sim (Acipenser nudiventris) već smatra izumrlom vrstom;

| X. | budući da sektor ribarstva EU-a već primjenjuje visoke standarde koji se trebaju preispitati i prilagoditi kako bi se osigurala okolišna i socijalna održivost duž cijelog vrijednosnog lanca, uključujući radnička prava te zdravlje i dobrobit životinja, i omogućili visokokvalitetni proizvodi ribarstva; |
| --- | --- |

X.

budući da sektor ribarstva EU-a već primjenjuje visoke standarde koji se trebaju preispitati i prilagoditi kako bi se osigurala okolišna i socijalna održivost duž cijelog vrijednosnog lanca, uključujući radnička prava te zdravlje i dobrobit životinja, i omogućili visokokvalitetni proizvodi ribarstva;

| Y. | budući da sektor rekreacijskog ribolova može pružiti prilike, kao što su diversifikacija aktivnosti ili prihoda, te istodobno biti kompatibilan s okolišnim ciljevima s obzirom na to da je rekreacijsko udičarstvo vrlo selektivan oblik ribolova; |
| --- | --- |

Y.

budući da sektor rekreacijskog ribolova može pružiti prilike, kao što su diversifikacija aktivnosti ili prihoda, te istodobno biti kompatibilan s okolišnim ciljevima s obzirom na to da je rekreacijsko udičarstvo vrlo selektivan oblik ribolova;

| Z. | budući da epidemija bolesti COVID-19 ima ozbiljne posljedice na sektor ribarstva u Crnom moru; budući da su analize pokazale da je tijekom pandemije sektor ribarstva u Crnom moru bio snažno pogođen, pri čemu je rad aktivnih brodova smanjen za do 80 %, nakon početnog smanjenja proizvodnje od oko 75 %; |
| --- | --- |

Z.

budući da epidemija bolesti COVID-19 ima ozbiljne posljedice na sektor ribarstva u Crnom moru; budući da su analize pokazale da je tijekom pandemije sektor ribarstva u Crnom moru bio snažno pogođen, pri čemu je rad aktivnih brodova smanjen za do 80 %, nakon početnog smanjenja proizvodnje od oko 75 %;

| AA. | budući da je kriza prouzročena pandemijom bolesti Covid-19 pokazala kolika je važnost ribarstva i akvakulture u osiguravanju dostupnosti hrane; |
| --- | --- |

AA.

budući da je kriza prouzročena pandemijom bolesti Covid-19 pokazala kolika je važnost ribarstva i akvakulture u osiguravanju dostupnosti hrane;

Stanje stokova gospodarski važnih vrsta u Crnom moru

| 1. | naglašava da crnomorski bazen, među ostalim zbog vrlo specifičnih okolišnih uvjeta, ima visoku stratešku i geopolitičku važnost, što zahtijeva posebnu pozornost, prilagođen pristup, ambiciozne okolišne standarde i kolektivno djelovanje usmjereno na ostvarivanje održivog plavog gospodarstva i rasta; naglašava da je potrebno dodatno ojačati i produbiti suradnju među obalnim crnomorskim državama radi učinkovitog upravljanja ribljim stokovima i suočavanja s izazovima, među ostalim u okviru GFCM-a; u tom pogledu poziva na plan za regionalne kapacitete koji će osigurati odgovarajuću ravnotežu između dostupnih prirodnih resursa, ekološke sigurnosti i očuvanja kapaciteta flote svih obalnih crnomorskih zemalja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naglašava da je u Ministarskoj deklaraciji iz Sofije od 7. lipnja 2018. već navedeno da je potreban suradnički pristup za rješavanje pitanja koja su povezana s ribolovom u Crnom moru, kao što su održivost morskih resursa, bolje prikupljanje podataka te borba protiv ribolova NNN; poziva Komisiju da objavi izvješće o provedbi Ministarske deklaracije iz Sofije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ističe činjenicu da je u crnomorskoj regiji potrebna ravnopravna suradnja u području upravljanja ribarstvom zbog zajedničkih stokova i globalnih izazova koji nadilaze nacionalne granice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava činjenicu da je u slučaju Sredozemnog i Crnog mora 2018. godine bilo neuravnoteženo svih 65 segmenata flote, osim jednog, za koje se mogao izračunati takozvani pokazatelj održivog izlova; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naglašava važnost promicanja mjera kojima se podupire prikupljanje i obrada znanstvenih podataka; |
| --- | --- |

5.

| 6. | snažno poziva na uključivanje svih crnomorskih zemalja u projekt GFCM-Lex kako bi se olakšalo te bolje i brže koordiniralo zajedničko upravljanje ribljim stokovima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zabrinut je što se nakon desetljeća sve većeg ljudskog pritiska na crnomorski morski i dunavski riječni ekosustav i ribolovne resurse prema podacima samo za jedan stok (papalina) smatra da se iskorištava na održiv način te da su ostali riblji stokovi toliko prekomjerno iskorišteni da su neki od njih na rubu iscrpljivanja; primjećuje da su se posljednjih godina pojavili neki pozitivni trendovi u pogledu nekih stokova, na primjer za romb kvrgaš, za kojeg je ukupna dopuštena kvota ulova povećana za razdoblje 2020. – 2022., ali općenito još nema znatnog poboljšanja za Crno more; naglašava da razvoj svih stokova crnomorskog romba kvrgaša i papaline mora biti popraćen kontinuiranim proaktivnim mjerama kao što su planovi upravljanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | priznaje ulogu uprava u cijelom crnomorskom bazenu koje imaju različite politike i provode praćenje, kontrolu, održivo upravljanje te doprinose poboljšanju održivosti sektora ribarstva; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva bugarske i rumunjske vlasti da pomognu sektoru osiguranjem resursa posebno usmjerenih na poboljšanje selektivnosti ribarskih plovila s pomoću mreža s odgovarajućim okom mrežnog tega; smatra da će se takvim ciljanim mjerama smanjiti količine i vrste neželjenog usputnog ulova; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva na integraciju institucionalnog i ljudskog kapitala obalnih crnomorskih zemalja radi zajedničkih istraživačkih i primijenjenih aktivnosti čiji je cilj poboljšanje bioloških resursa Crnog mora i stokova gospodarski važnih vrsta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da ne postoji dovoljno informacija o ribolovnim aktivnostima, količini ulova i njegovu sastavu te učinku tih aktivnosti na trenutačno stanje ribljih stokova, što je veliki problem za crnomorsku regiju; stoga naglašava da je potrebno dovoljno financirati znanstvena tijela koja proučavaju stokove brojnih ribljih vrsta u Crnom moru, uključujući migratorne vrste kao što su jesetra i crnomorska haringa, ugroženih kitova i neribljih vrsta (morski puž vrste Rapana venosa, dagnje itd.) te povezane parametre morskih ekosustava; traži pojačanu suradnju među državama članicama u vezi s pitanjima kontrole uz korištenje relevantnih digitalnih tehnologija i posebnih obveznih znanstvenih instrumenata, kao što su kamere na plovilu ili obvezni promatrači na plovilu, po potrebi i u skladu s mjerodavnim zakonodavstvom EU-a; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja regionalne istraživačke programe o populacijama morskog puža vrste Rapana venosa koje je pokrenuo GFCM jer će to pomoći u postizanju konsenzusa o toj vrsti; smatra da će to pomoći u razvoju znanstveno utemeljenog iskorištavanja, koje bi moglo donijeti socioekonomske prednosti za zajednice i okolišne koristi za crnomorski ekosustav ograničavanjem učinka tih invazivnih vrsta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da je važno uvesti politiku nulte tolerancije u pogledu ribolova NNN u Crnom moru; pozdravlja rad GFCM-a u tom pogledu te apelira na sve obalne države da poduzmu i objedine napore radi okončanja ribolova NNN u svojim vodama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apelira na sve obalne države da promiču održiv ribolov koji među ostalim obuhvaća borbu protiv prelova i/ili okončanje usputnih ulova ugroženih vrsta poput jesetre, haringe i ostalih vrsta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | apelira na sve međuvladine institucije i tijela da, zajedno sa svim obalnim crnomorskim državama, među ostalim, olakšaju i prate svoje ribolovne resurse te da u skladu sa svojim obvezama dijele podatke o tim resursima na temeljit i uključiv način kako bi se osiguralo dobro stanje ekosustava tih morskih staništa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da su pouzdani službeni statistički podaci, koji se redovno prikupljaju na temelju usklađene metodologije među svim obalnim državama, redovito praćenje i zajedničke regulatorne mjere ključni za uspjeh vlastitog upravljanja ribarstvom u Crnom moru; s tim u vezi poziva vlasti u obje države članice te u zemljama suradnicama da provode redovita i temeljita istraživanja o ribljim resursima za koje su ključni nacionalno financiranje i pomoć; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava da je unutar različitih obalnih crnomorskih država potrebna komunikacijska suradnja na lokalnoj i regionalnoj razini kako bi se mogao primijeniti zajednički i usklađen pristup upravljanju ribljim stokovima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća na potencijal koji pružaju nove tehnologije te na visoku dodanu vrijednost koju mogu imati za istraživanje i planiranje upravljanja ribarstvom; podsjeća da postoje projekti koji se financiraju u okviru EFPR-a, čiji je cilj, među ostalim, kartiranje i istraživanje morskog dna te prisutnosti plastike na njemu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apelira na obalne crnomorske države da ulažu u digitalizaciju statistike i podataka o ribljim stokovima u crnomorskom bazenu kako bi se omogućilo bolje i održivije upravljanje stokovima; traži zajedničku metodologiju za predstavljanje i korištenje tih podataka; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva ribarsku industriju u regiji da razmotri iskorištavanje podcijenjenih i nekorištenih ribljih stokova, koji su također važan izvor bjelančevina; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva znanstvene zajednice u državama članicama da istraže potencijal okoliša bez kisika; |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava ulogu nevladinog sektora u postupku donošenja odluka u pogledu Crnog mora; preporučuje uspostavu mehanizma za uključivanje nevladinog sektora u taj proces; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja potporu pruženu sektoru ribarstva i akvakulture u okviru programa EFPR-a kako bi se ublažili štetni učinci pandemije bolesti COVID-19 na lokalni sektor ribarstva; no podsjeća da tu potporu nisu mogli iskoristiti svi pogođeni dionici zbog administrativnih zahtjeva i ograničenja, što je neke stavilo u nepovoljniji položaj u odnosu na ostale; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ističe važan rad koji Savjetodavno vijeće za Crno more obavlja na regionalnoj razini i na razini EU-a tako što pruža stručno znanje o sektoru ribarstva i trendovima koji na njega utječu; u tom pogledu poziva bugarske i rumunjske vlasti da doprinesu funkcioniranju tog Vijeća i tako mu pomognu pri ispunjavanju njegovih funkcija te da svim dionicima, uključujući ribare koji se bave malim ribolovom, omoguće sudjelovanje u njegovu radu i postupku donošenja odluka; |
| --- | --- |

24.

Trgovinski aspekti

| 25. | naglašava da se zahvaljujući sektoru ribarstva morski plodovi mogu ponuditi na lokalnim tržištima na kojima je potrošnja tih proizvoda niska; poziva nadležne vlasti u Bugarskoj i Rumunjskoj da sektoru ribarstva i akvakulture pomognu povećati razinu osviještenosti o lokalnoj potrošnji i kumulativnim pozitivnim učincima koje održivo ribarstvo i akvakultura imaju na lokalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | prepoznaje i naglašava da crnomorsko ribarstvo znatno doprinosi regionalnim i lokalnim gospodarstvima stvaranjem izravnog prihoda i dohotka, pokretanjem šire potrošnje i osiguravanjem ključnih radnih mjesta, samostalno ili u suradnji s ostalim sektorima kao što su turizam i promet; poziva na jačanje suradnje među svim sektorima koji koriste morski okoliš kako bi se postigli bolji rezultati i bolja ravnoteža između interesa okoliša, industrije i ribara koji se bave malim ribolovom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | podsjeća da je zbog uvoznih proizvoda došlo do smanjenja popularnosti tradicionalno pripremljenih proizvoda i snižavanja njihove cijene ispod granice profitabilnosti, što ugrožava tradicionalne poslovne modele koji se zasnivaju na ribi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća da ribarska flota Crnog mora obuhvaća uglavnom mala ribarska plovila, zbog čega su potrebni prilagođeniji pristupi i politike u pogledu tog segmenta sektora ribarstva; zabrinut je zbog toga što ribari koji se bave malim ribolovom imaju nestabilnije i niže prihode u usporedbi onima koji rade u ostalim sektorima, zbog čega su ranjivi u slučaju nepredviđenih kretanja ili kriza; poziva nadležne vlasti u obalnim državama članicama da na transparentan i uključiv način uvrste predstavnike iz sektora malog ribolova u izradu politike i rasprave; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da je svjetska potražnja za bjelančevinama u porastu te da s tim u vezi sektor ribarstva i akvakulture može dati znatan doprinos; smatra da bi podupiranje marikulture moglo pomoći razvoju i rastu sektora u predstojećim godinama te bi moglo također smanjiti pritisak na divlje riblje stokove; smatra da su za održivu akvakulturu potrebna i daljnja znanstvena istraživanja u pogledu pitanja kao što su gustoća i nuspojave, što treba uzeti u obzir pri osmišljavanju politika za sektor akvakulture u Crnom moru; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva lokalne ribarske zajednice da razmotre uvođenje oznaka podrijetla za proizvode iz Crnog mora koji dolaze iz područja od regionalne ili lokalne važnosti; poziva lokalne i regionalne vlasti da s tim u vezi pomognu tim zajednicama u njihovim naporima; |
| --- | --- |

30.

Ciljana politika za taj sektor

| 31. | poziva države članice iz te regije da razmotre pružanje potpore tom sektoru uključivanjem u svoje nacionalne programe za razdoblje 2021. – 2027. ili u druge nacionalne instrumente i dodjelu sredstava za kampanje posvećene koristima konzumacije ribe i važnosti održivog ribarstva te stvaranjem lokalnih prehrambenih lanaca kako bi se omogućio lakši pristup tržištu, posebno za ribare koji se bave malim ribolovom, te po potrebi razvila, poboljšala ili olakšala izgradnja infrastrukture u području ribarstva (na primjer riblja tržišta ili mjesta za aukciju ribe itd.); poziva države članice iz regije da ulože više u provedbu, praćenje i izvršavanje zakonodavstva EU-a u području okoliša i ribarstva; |
| --- | --- |

31.

| 32. | apelira na nadležne vlasti u Rumunjskoj i Bugarskoj da u svoje operativne programe u okviru Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu za razdoblje 2021. – 2027. uvrste doprinos ciljanog programa za mlade ribare kako bi se sektor ribarstva pomladio, uključujući bespovratna sredstva za prvu kupnju prvog ribarskog plovila, te mjere za smanjenje onečišćenja osiguravanjem bespovratnih sredstava za zamjenu starih motora ribarskih plovila novima koji su pogodniji za okoliš; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da pritisak na prilagodbu novim izazovima ne bi trebalo snositi samo sektor ribarstva i akvakulture jer ti sektori već primjenjuju visoke okolišne i socijalne standarde; stoga insistira na tome da se i u ostalim morskim aktivnostima, kao što je rekreacijski ribolov, naglasak stavi na obalni turizam, lučke i brodarske aktivnosti i aktivnosti iskorištavanja resursa, koje trebaju povisiti svoje standarde radi uspješne plave tranzicije; |
| --- | --- |

33.

| 34. | naglašava ulogu lokalnih akcijskih skupina u ribarstvu u razmjeni i promicanju najboljih praksi koje su korisne za znanost, lokalne dionike i industriju među članovima ribarskih zajednica i u okviru međunarodne suradnje; apelira na nadležne vlasti u Bugarskoj i Rumunjskoj da pruže nacionalnu potporu za razmjenu najboljih praski s ostalim obalnim crnomorskim državama koje imaju dobre prakse u upravljanju stokovima gospodarski važnih vrsta kao što je romb kvrgaš; |
| --- | --- |

34.

| 35. | primjećuje da je potrebno očuvati dobre prakse u sektoru ribarstva smanjenjem ekonomskog opterećenja za ribare koji se bave malim ribolovom i njihova udruženja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | traži da osposobljavanje i obrazovanje u tom sektoru na sekundarnoj i višoj obrazovnoj razini bude privlačnije, na primjer preko ciljanih informativnih kampanja i dana otvorenih vrata za potencijalne učenike u suradnji s javnim i privatnim sektorom; |
| --- | --- |

36.

| 37. | podsjeća da su u pogledu niske razine obrazovanja ribara (11 % bugarskih ribara i 53 % rumunjskih ribara ima nižu razinu obrazovanja od srednjoškolske) potrebne proaktivne mjere na različitim razinama kako bi se osigurala kvalificirana i dobro osposobljena radna snaga koja je upoznata s potrebnim tehničkim, socijalnim i okolišnim standardima te će pomoći da se ostvare bolje razine održivosti stokova; poziva na snažnu društvenu dimenziju u području održivog plavog rasta u crnomorskoj regiji uz poštovanje ključnih načela europskog stupa socijalnih prava, posebno kad je riječ o prekarnim, sezonskim i neprijavljenim radnicima te pristupu žena sektoru; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja napore za uspostavu pokaznih centara u Rumunjskoj, Turskoj i Bugarskoj u suradnji s GFCM-om, koji imaju potencijal za povećanje privlačnosti ribarstva za lokalna poduzeća i dionike; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva na potpunu i hitnu provedbu Okvirne direktive o pomorskoj strategiji; |
| --- | --- |

39.

Okoliš, biološka raznolikost i klimatske promjene

| 40. | traži da se poduzmu ciljane mjere i dodijele odgovarajuća sredstva kako bi se smanjilo onečišćenje i usputni ulov osjetljivih prečnoustih (kao što je kostelj) i morskih sisavaca te da se brzo povećaju napori za zaštitu okoliša i biološke raznolikosti u cijelom bazenu zahvaljujući zajedničkim programima i proračunu, koristeći posebno financijske resurse dostupne u okviru Europskog fonda za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu; poziva na opsežna istraživanja i procjene u pogledu onečišćenja plastikom te učinaka plastike i ostalih onečišćujućih tvari na žive organizme u Crnom moru; poziva na sustavna mjerenja onečišćenja dušikom u crnomorskom bazenu; nadalje, poziva na provedbu istraživanja cijelog bazena kako bi se omogućile usporedbe o sastavu morskog otpada i njegovom nakupljanju unutar i između zemalja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podsjeća da sektor ribarstva i akvakulture ne izaziva porast temperature ni klimatske promjene, nego trpi njihove posljedice kao što su povećanje temperature zraka koja povećava temperaturu u gornjim slojevima mora; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva na brzu uspostavu mreža i programa za praćenje koji mogu sustavno mjeriti stanje crnomorskog okoliša kako se zahtijeva Konvencijom iz Bukurešta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naglašava važnost mjera za sprečavanje ribolova NNN; apelira na obalne države da zauzmu odlučnije stajalište u pogledu ribolova NNN u Crnom moru; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva obalne crnomorske države da ulažu u znanstvena istraživanja i prikupljanje podataka o učincima klimatskih promjena na ekosustave Crnog mora i donjeg Dunava; podsjeća da bi to trebalo obuhvaćati osiguranje dovoljnih resursa za znanstvenu zajednicu da na licu mjesta provodi istraživanja o migratornim putovima, prezimljavanju, hranjenju i reproduktivnoj zrelosti, što će također utjecati na karakteristike i dostupnost stokova; |
| --- | --- |

44.

| 45. | naglašava da je smanjenje onečišćenja na kopnu ključno za smanjenje eutrofikacije i prisutnosti štetnih tvari koje utječu na stanje živih morskih resursa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | naglašava važnost zaštićenih morskih područja za očuvanje biološke raznolikosti te za zaustavljanje sadašnjeg gubitka ili obnavljanje morskog okoliša te naglašava da su zaštićena morska područja osmišljena radi zaštite staništa visoke ekološke vrijednosti; naglašava da su za određivanje takvih područja potrebne socioekonomske studije i kompenzacijska rješenja za pripadnike obalnih zajednica; smatra da bi se uspostava svakog zaštićenog morskog područja trebala temeljiti na najboljem dostupnom znanju u koordinaciji sa svim dionicima, kao što su lokalne vlasti, znanstvena zajednica i organizacije ribara; |
| --- | --- |

46.

| 47. | vrlo je zabrinut zbog stvarne opasnosti od izumiranja s kojom se suočava preostalih pet vrsta jesetri u crnomorskom bazenu i području delte Dunava; prima na znanje napore koje su poduzele vlasti u Bugarskoj i Rumunjskoj, koje su 2008. uvele potpunu zabranu ribolova jesetre u Crnom moru te 2011. u Dunavu i koja je upravo produljena za još pet godina (do 2026.); pozdravlja napore za ponovnim poribljavanjem tih područja jesetrom koje su poduzeli i podržali stručnjaci iz nevladinih i državnih struktura i koje bi trebalo kontinuirano pratiti; smatra da bi napori trebali uključivati i objekte za akvakulturu; poziva sve obalne države da uvedu stroge mjere za očuvanje jesetre i programe poribljavanja za cijelo Crno more; |
| --- | --- |

47.

| 48. | zabrinut je da istraživanje klimatskih promjena i njihovih učinaka na Crno more nije dovoljno iako će biti ključno u predstojećim godinama; poziva obalne države da financiraju takva istraživanja koja obuhvaćaju riblje vrste (njihova fiziologija, migratorni putovi i razmnožavanje) i promjene u njihovu prehrambenom lancu, koje utječu na stokove; |
| --- | --- |

48.

| 49. | smatra da su potrebna redovita mjerenja dinamike stokova kako bi se mogle osmisliti odgovarajuće mjere upravljanja; podsjeća da su zbog prelova i antropogenog pritiska stokovi gospodarski važnih vrsta ranjiviji i osjetljiviji na klimatske promjene; |
| --- | --- |

49.

| 50. | apelira na nadzorna tijela da učinkovito prate područja mreže Natura 2000 i zaštićena morska područja u Crnom moru; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva države članice da razviju uzgoj jesetre ex situ u cilju obnove lokalne populacije u nekomercijalne svrhe; poziva države članice da za ribare jesetri predvide programe prekvalifikacije i druge načine za preživljavanje kako bi se smanjio nezakonit ulov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva države članice da podrže stvaranje koridora za prolaz koji će jesetri i drugim migratornim vrstama omogućiti prelaz preko brana Željezna vrata i Gabčikovo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | naglašava da je hitno potrebno uspostaviti područja u kojima se divlja populacija jesetre, haringe i ostalih vrsta ribe može oporaviti; poziva nadležne vlasti u predmetnim državama članicama da u tom smjeru iznesu prijedlog koji će biti koristan za očuvanje biološke raznolikosti i za upravljanje ribarstvom; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice za istraže mogućnost za to da postanu potpisnice Barcelonske Konvencije o zaštiti morskog okoliša i obalnog područja Sredozemlja kako bi se uskladili ciljevi za zaštitu vrsta i staništa utvrđeni u toj Konvenciji s ciljevima Konvencije iz Bukurešta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | podsjeća da su potrebna dodatna znanstvena istraživanja populacije nekih mekušaca kao što je kućica Chamalea gallina (Chamalea gallina) kako bi se bolje kartirala raspodjela vrste te također istražila mogućnost njezina korištenja za marikulturu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva obalne crnomorske države da izrade zajednički pristup kojim će kitovima pomoći da dosegnu stabilne razine populacije i poboljšaju svoje stanje očuvanja; poziva na ciljane mjere, kao što su akustični uređaji za odvraćanje i ostali odgovarajući resursi za poboljšanje stanja ugroženih vrsta u Crnom moru, kao što su dupini; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisiju i nadležne vlasti u Bugarskoj i Rumunjskoj da osiguraju financijska sredstva za istraživanje stanja crnomorske lojke (Alosa spp.) trenutačno navedene u Prilogu V. Direktivi o staništima, uključujući znanstvene i socioekonomske analize kojima se procjenjuje potreba za njezinim premještanjem u Prilog II. ili čak Prilog I. toj Direktivi, ako su ispunjeni potrebni kriteriji; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju da hitno razmotri premještanje jesetre koja je trenutačno navedena u Prilogu V. Direktivi o staništima u njezin Prilog II. ili čak Prilog I.; |
| --- | --- |

58.

Konkretne mjere

| 59. | poziva Komisiju da prouči mogućnost za uspostavu višegodišnjeg plana upravljanja za Crno more koji bi bio sličan onima koji postoje druge morske bazene; |
| --- | --- |

59.

| 60. | primjećuje da svake godine u svojoj komunikaciji o trenutačnom stanju u području zajedničke ribarstvene politike i savjetovanju o ribolovnim mogućnostima Komisija navodi da su stokovi u Crnom moru prekomjerno izlovljeni; stoga smatra da je potrebno poduzeti hitne mjere za poboljšanje stanja; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisiju da procijeni trenutačno stanje u pogledu provedbe zajedničke ribarstvene politike u Crnom moru i pritom posebnu pozornost posveti načinu na koji su obalne države članice koristile EFPR za razdoblje 2014. – 2020. kako bi se osiguralo da se stokovima upravlja na održiv način i da je poboljšana biološka raznolikost; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, vladama i parlamentima država članica, vladama i parlamentima Ukrajine, Ruske Federacije, Gruzije, Republike Turske, Općoj komisiji za ribarstvo Sredozemlja, Organizaciji za crnomorsku gospodarsku suradnju i Komisiji za zaštitu Crnog mora od onečišćenja. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  SL L 336, 30.12.2019., str. 14.

(2)  SL L 354, 28.12.2013., str. 22.

(3)  SL L 164, 25.6.2008., str. 19.

(4)  SL L 164, 20.6.2019., str. 1.

(5)  SL L 206, 22.7.1992., str. 7.

(6)  SL L 257, 28.8.2014., str. 135.

(7)  SL L 149, 20.5.2014., str. 1.

(8)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0076.

(9)  SL C 51 E, 22.2.2013., str. 37.

(10)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0017.

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/13

---

P9_TA(2021)0308

Uloga razvojne suradnje i humanitarne pomoći EU-a u svrhu rješavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19

Rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o ulozi razvojne suradnje i humanitarne pomoći EU-a u svrhu rješavanja posljedica pandemije bolesti COVID-19 (2020/2118(INI))

(2022/C 81/02)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir izjavu Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) od 30. siječnja 2020. kojom se bolest COVID-19 proglašava izvanrednim stanjem javnog zdravlja od međunarodnog značaja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) od 30. siječnja 2020. kojom se bolest COVID-19 proglašava izvanrednim stanjem javnog zdravlja od međunarodnog značaja,

| — | uzimajući u obzir uvodne napomene glavnog direktora Svjetske zdravstvene organizacije na medijskoj konferenciji 11. ožujka 2020. o bolesti COVID-19, na kojoj je ona proglašena pandemijom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir uvodne napomene glavnog direktora Svjetske zdravstvene organizacije na medijskoj konferenciji 11. ožujka 2020. o bolesti COVID-19, na kojoj je ona proglašena pandemijom,

| — | uzimajući u obzir izvješće Ujedinjenih naroda (UN) iz ožujka 2020. naslovljeno „Zajednička odgovornost, globalna solidarnost: odgovor na društveno-gospodarske posljedice bolesti COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Ujedinjenih naroda (UN) iz ožujka 2020. naslovljeno „Zajednička odgovornost, globalna solidarnost: odgovor na društveno-gospodarske posljedice bolesti COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Grupe Svjetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda od 25. ožujka 2020. o pozivu na djelovanje u vezi s dugom država članica Međunarodnog udruženja za razvoj te priopćenje ministara financija skupine G20 i guvernera središnjih banaka od 15. travnja 2020. kojim se najavljuje privremena obustava otplate dugova za najsiromašnije države koje zatraže restrukturiranje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Grupe Svjetske banke i Međunarodnog monetarnog fonda od 25. ožujka 2020. o pozivu na djelovanje u vezi s dugom država članica Međunarodnog udruženja za razvoj te priopćenje ministara financija skupine G20 i guvernera središnjih banaka od 15. travnja 2020. kojim se najavljuje privremena obustava otplate dugova za najsiromašnije države koje zatraže restrukturiranje,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 74/270 od 2. travnja 2020. o globalnoj solidarnosti u borbi protiv koronavirusa (COVID-19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 74/270 od 2. travnja 2020. o globalnoj solidarnosti u borbi protiv koronavirusa (COVID-19),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 74/274 od 20. travnja 2020. o međunarodnoj suradnji s ciljem osiguravanja globalnog pristupa lijekovima, cjepivima i medicinskoj opremi za borbu protiv bolesti COVID-19, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Opće skupštine UN-a br. 74/274 od 20. travnja 2020. o međunarodnoj suradnji s ciljem osiguravanja globalnog pristupa lijekovima, cjepivima i medicinskoj opremi za borbu protiv bolesti COVID-19,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. travnja 2020. o globalnom odgovoru EU-a na bolest COVID-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 8. travnja 2020. o globalnom odgovoru EU-a na bolest COVID-19 (JOIN(2020)0011),

| — | uzimajući u obzir međunarodnu donatorsku konferenciju održanu 4. svibnja 2020., čiji je domaćin bio EU, zajedno sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom i drugim partnerima, a na kojoj je prikupljeno 7,4 milijardi EUR početnog kapitala za pokretanje globalne suradnje u području istraživanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir međunarodnu donatorsku konferenciju održanu 4. svibnja 2020., čiji je domaćin bio EU, zajedno sa Svjetskom zdravstvenom organizacijom i drugim partnerima, a na kojoj je prikupljeno 7,4 milijardi EUR početnog kapitala za pokretanje globalne suradnje u području istraživanja,

| — | uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Vijeća od 28. svibnja 2020. o uspostavi instrumenta oporavka Europske unije za potporu oporavku nakon pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0441), kojim se predlaže izdvajanje do 5 milijardi EUR u cijenama iz 2018. za humanitarnu pomoć izvan Unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komisijin Prijedlog uredbe Vijeća od 28. svibnja 2020. o uspostavi instrumenta oporavka Europske unije za potporu oporavku nakon pandemije bolesti COVID-19 (COM(2020)0441), kojim se predlaže izdvajanje do 5 milijardi EUR u cijenama iz 2018. za humanitarnu pomoć izvan Unije,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 8. lipnja 2020. o inicijativi „Team Europe” za globalni odgovor na bolest COVID-19, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 8. lipnja 2020. o inicijativi „Team Europe” za globalni odgovor na bolest COVID-19,

| — | uzimajući u obzir prijedlog sadržan u nacrtu zaključaka Vijeća od 10. srpnja 2020. da se u okviru instrumenta Next Generation EU osigura 5 milijardi EUR za humanitarnu pomoć putem Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog sadržan u nacrtu zaključaka Vijeća od 10. srpnja 2020. da se u okviru instrumenta Next Generation EU osigura 5 milijardi EUR za humanitarnu pomoć putem Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju,

| — | uzimajući u obzir prijedlog Vijeća sadržan u nacrtu zaključaka od 10. srpnja 2020. o definiranju jasnih kriterija i načina za raspodjelu omotnice nove pričuve za solidarnost i pomoć u nuždi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prijedlog Vijeća sadržan u nacrtu zaključaka od 10. srpnja 2020. o definiranju jasnih kriterija i načina za raspodjelu omotnice nove pričuve za solidarnost i pomoć u nuždi,

| — | uzimajući u obzir komponentu Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) u Globalnom planu za humanitarni odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 za 2020. naslovljenu „Rješavanje utjecajâ bolesti COVID-19 u krizama povezanim s hranom, travanj-prosinac 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komponentu Organizacije UN-a za hranu i poljoprivredu (FAO) u Globalnom planu za humanitarni odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 za 2020. naslovljenu „Rješavanje utjecajâ bolesti COVID-19 u krizama povezanim s hranom, travanj-prosinac 2020.”,

| — | uzimajući u obzir članak Fonda Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF) naslovljen „Zaštita najugroženije djece od posljedica koronavirusa: program djelovanja”, objavljen 3. travnja 2020. i ažuriran 21. rujna 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak Fonda Ujedinjenih naroda za djecu (UNICEF) naslovljen „Zaštita najugroženije djece od posljedica koronavirusa: program djelovanja”, objavljen 3. travnja 2020. i ažuriran 21. rujna 2020.,

| — | uzimajući u obzir izvješće Svjetskog programa za hranu (WFP) od 29. rujna 2020. naslovljeno „Globalni odgovor Svjetskog programa za hranu na bolest COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Svjetskog programa za hranu (WFP) od 29. rujna 2020. naslovljeno „Globalni odgovor Svjetskog programa za hranu na bolest COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Informacijske mreže za sigurnost hrane od 20. travnja 2020. naslovljeno „Globalno izvješće 2020. o krizi hrane 2020.: zajednička analiza za bolje odluke”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Informacijske mreže za sigurnost hrane od 20. travnja 2020. naslovljeno „Globalno izvješće 2020. o krizi hrane 2020.: zajednička analiza za bolje odluke”,

| — | uzimajući u obzir izvješće s Konferencije UN-a o trgovini i razvoju od 19. studenoga 2020. naslovljeno „Utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na trgovinu i razvoj: prijelaz na novo normalno stanje”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće s Konferencije UN-a o trgovini i razvoju od 19. studenoga 2020. naslovljeno „Utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na trgovinu i razvoj: prijelaz na novo normalno stanje”,

| — | uzimajući u obzir izvješće FAO-a, Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj, UNICEF-a, Svjetskog programa za hranu i Svjetske zdravstvene organizacije iz 2020. naslovljeno „Stanje sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u svijetu 2020.: transformacija prehrambenih sustava za povoljnu zdravu hranu”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće FAO-a, Međunarodnog fonda za poljoprivredni razvoj, UNICEF-a, Svjetskog programa za hranu i Svjetske zdravstvene organizacije iz 2020. naslovljeno „Stanje sigurnosti opskrbe hranom i prehrane u svijetu 2020.: transformacija prehrambenih sustava za povoljnu zdravu hranu”,

| — | uzimajući u obzir dokument Skupine stručnjaka na visokoj razini za sigurnost opskrbe hranom i ishranu Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom (CFS) iz rujna 2020. naslovljen „Učinci bolesti COVID-19 na sigurnost opskrbe hranom i prehranu: razvoj učinkovitih političkih odgovora za borbu protiv gladi i pothranjenosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument Skupine stručnjaka na visokoj razini za sigurnost opskrbe hranom i ishranu Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom (CFS) iz rujna 2020. naslovljen „Učinci bolesti COVID-19 na sigurnost opskrbe hranom i prehranu: razvoj učinkovitih političkih odgovora za borbu protiv gladi i pothranjenosti”,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Svjetske zdravstvene skupštine od 28. svibnja 2019. o vodi, sanitarnim uslugama i higijeni u zdravstvenim ustanovama, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Svjetske zdravstvene skupštine od 28. svibnja 2019. o vodi, sanitarnim uslugama i higijeni u zdravstvenim ustanovama,

| — | uzimajući u obzir izvješće o napretku Zajedničkog programa Ujedinjenih naroda za borbu protiv HIV-a/AIDS-a (UNAIDS) od 23. studenoga 2020. naslovljeno „COVID-19 i HIV: izvješće o napretku za 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće o napretku Zajedničkog programa Ujedinjenih naroda za borbu protiv HIV-a/AIDS-a (UNAIDS) od 23. studenoga 2020. naslovljeno „COVID-19 i HIV: izvješće o napretku za 2020.”,

| — | uzimajući u obzir Političku deklaraciju UN-a sa sastanka na visokoj razini o univerzalnom zdravstvenom osiguranju od 23. rujna 2019. naslovljenu „Univerzalno zdravstveno osiguranje: Zajednički radimo na izgradnji zdravijeg svijeta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Političku deklaraciju UN-a sa sastanka na visokoj razini o univerzalnom zdravstvenom osiguranju od 23. rujna 2019. naslovljenu „Univerzalno zdravstveno osiguranje: Zajednički radimo na izgradnji zdravijeg svijeta”,

| — | uzimajući u obzir izvješće WHO-a od 15. listopada 2020. naslovljeno „Globalno izvješće o tuberkulozi za 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće WHO-a od 15. listopada 2020. naslovljeno „Globalno izvješće o tuberkulozi za 2020.”,

| — | uzimajući u obzir preporuke s konzultacija Svjetske zdravstvene organizacije o zoonozama od 5. svibnja 2004., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke s konzultacija Svjetske zdravstvene organizacije o zoonozama od 5. svibnja 2004.,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III – ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III – ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a,

| — | uzimajući u obzir sažetak politike agencije UN Women od 9. travnja 2020. naslovljen „Učinak bolesti COVID-19 na žene”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažetak politike agencije UN Women od 9. travnja 2020. naslovljen „Učinak bolesti COVID-19 na žene”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) od 27. travnja 2020. naslovljeno „Učinak pandemije bolesti COVID-19 na planiranje obitelji i suzbijanje rodno uvjetovanog nasilja, sakaćenja ženskih spolnih organa i dječjih brakova”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) od 27. travnja 2020. naslovljeno „Učinak pandemije bolesti COVID-19 na planiranje obitelji i suzbijanje rodno uvjetovanog nasilja, sakaćenja ženskih spolnih organa i dječjih brakova”,

| — | uzimajući u obzir članak UNFPA-e od 28. travnja 2020. naslovljen „Zbog pandemije bolesti COVID-19 očekuju se milijuni više slučajeva nasilja, dječjih brakova, sakaćenja ženskih spolnih organa, neželjenih trudnoća”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak UNFPA-e od 28. travnja 2020. naslovljen „Zbog pandemije bolesti COVID-19 očekuju se milijuni više slučajeva nasilja, dječjih brakova, sakaćenja ženskih spolnih organa, neželjenih trudnoća”,

| — | uzimajući u obzir Međunarodne zdravstvene propise Svjetske zdravstvene organizacije iz 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodne zdravstvene propise Svjetske zdravstvene organizacije iz 2005.,

| — | uzimajući u obzir novi Europski konsenzus o razvoju iz 2018. naslovljen „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir novi Europski konsenzus o razvoju iz 2018. naslovljen „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost”,

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o humanitarnoj pomoći iz 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o humanitarnoj pomoći iz 2008.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2015. o krizi uzrokovanoj ebolom: dugoročne pouke i rješenja za jačanje zdravstvenih sustava u zemljama u razvoju s ciljem sprečavanja budućih kriza (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 27. listopada 2015. o krizi uzrokovanoj ebolom: dugoročne pouke i rješenja za jačanje zdravstvenih sustava u zemljama u razvoju s ciljem sprečavanja budućih kriza (1),

| — | uzimajući u obzir studiju profesorice Sabine Oertelt-Prigione od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Učinak spola i roda tijekom pandemije bolesti COVID-19”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju profesorice Sabine Oertelt-Prigione od 27. svibnja 2020. naslovljenu „Učinak spola i roda tijekom pandemije bolesti COVID-19”,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (2),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za kulturu i obrazovanje,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A9-0151/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za razvoj (A9-0151/2021),

| A. | budući da je bolest COVID-19 globalna pandemija kojom su pogođene sve zemlje na svijetu; |
| --- | --- |

A.

budući da je bolest COVID-19 globalna pandemija kojom su pogođene sve zemlje na svijetu;

| B. | budući da su prema posebnom izvješću Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju iz 2020. naslovljenom „Utjecaj pandemije bolesti COVID-a 19 na trgovinu i razvoj: prijelaz na novo normalno stanje” poremećaji uzrokovani bolešću COVID-19 imali stvarne i nerazmjerne posljedice na ugrožena kućanstva s niskim prihodima i kućanstva u nepovoljnom položaju, migrante, radnike u sivom gospodarstvu, a često i žene, posebno u zemljama u razvoju, u kojima stanovništvo nije obuhvaćeno mrežnom socijalnog osiguranja te je posebno pogođeno povećanjem nezaposlenosti; |
| --- | --- |

B.

budući da su prema posebnom izvješću Konferencije Ujedinjenih naroda o trgovini i razvoju iz 2020. naslovljenom „Utjecaj pandemije bolesti COVID-a 19 na trgovinu i razvoj: prijelaz na novo normalno stanje” poremećaji uzrokovani bolešću COVID-19 imali stvarne i nerazmjerne posljedice na ugrožena kućanstva s niskim prihodima i kućanstva u nepovoljnom položaju, migrante, radnike u sivom gospodarstvu, a često i žene, posebno u zemljama u razvoju, u kojima stanovništvo nije obuhvaćeno mrežnom socijalnog osiguranja te je posebno pogođeno povećanjem nezaposlenosti;

| C. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 povećala rodno uvjetovano nasilje, dječje brakove i postojeće nejednakosti, posebno u pogledu pristupa zdravstvenim uslugama, uključujući usluge povezane sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, te je već dijelom poništila napredak postignut proteklih desetljeća u području rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

C.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 povećala rodno uvjetovano nasilje, dječje brakove i postojeće nejednakosti, posebno u pogledu pristupa zdravstvenim uslugama, uključujući usluge povezane sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, te je već dijelom poništila napredak postignut proteklih desetljeća u području rodne ravnopravnosti;

| D. | budući da za humanitarnu pomoć nedostaju znatna financijska sredstva, što otežava odgovarajući odgovor na posljedice pandemije bolesti COVID-19 u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

D.

budući da za humanitarnu pomoć nedostaju znatna financijska sredstva, što otežava odgovarajući odgovor na posljedice pandemije bolesti COVID-19 u zemljama u razvoju;

| E. | budući da su se gospodarske i socijalne posljedice pandemije bolesti COVID-19 najviše osjetile u zemljama u razvoju; budući da se očekuje da će 2020. po prvi put u više od 20 godina globalno porasti ekstremno siromaštvo, što će kod ugroženih osoba dovesti do prodaje imovine, povećanog zaduživanja i trošenja štednje; |
| --- | --- |

E.

budući da su se gospodarske i socijalne posljedice pandemije bolesti COVID-19 najviše osjetile u zemljama u razvoju; budući da se očekuje da će 2020. po prvi put u više od 20 godina globalno porasti ekstremno siromaštvo, što će kod ugroženih osoba dovesti do prodaje imovine, povećanog zaduživanja i trošenja štednje;

| F. | budući da se kratkoročna humanitarna pomoć mora kombinirati s potporom za rješavanje postojećih izazova kao što su sigurnost, siromaštvo, mir, demokracija i klimatske promjene kako bi se povećala dugoročna otpornost; |
| --- | --- |

F.

budući da se kratkoročna humanitarna pomoć mora kombinirati s potporom za rješavanje postojećih izazova kao što su sigurnost, siromaštvo, mir, demokracija i klimatske promjene kako bi se povećala dugoročna otpornost;

| G. | budući da su milijuni izbjeglica diljem svijeta, koji često žive u gusto naseljenim izbjegličkim kampovima ili prihvatnim centrima u kojima se procjenjuje da živi barem 3,7 milijuna djece, izloženi nerazmjerno visokom riziku od zaraze; |
| --- | --- |

G.

budući da su milijuni izbjeglica diljem svijeta, koji često žive u gusto naseljenim izbjegličkim kampovima ili prihvatnim centrima u kojima se procjenjuje da živi barem 3,7 milijuna djece, izloženi nerazmjerno visokom riziku od zaraze;

| H. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 imala golem utjecaj na pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, posebno za žene i mlade, zbog promjene prioriteta i ometanog pružanja usluga spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava te ograničenja putovanja i promjena u ponašanju kako bi se očuvalo zdravlje; budući da zbog bolesti COVID-19 dodatnih 49 milijuna žena nije imalo na raspolaganju moderna kontracepcijska sredstva; |
| --- | --- |

H.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 imala golem utjecaj na pristup spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, posebno za žene i mlade, zbog promjene prioriteta i ometanog pružanja usluga spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava te ograničenja putovanja i promjena u ponašanju kako bi se očuvalo zdravlje; budući da zbog bolesti COVID-19 dodatnih 49 milijuna žena nije imalo na raspolaganju moderna kontracepcijska sredstva;

| I. | budući da su klimatske promjene i kontinuirani, svjetski gubitak biološke raznolikosti i uništavanje prirodnih staništa znatno povećali rizik od razvoja zoonotskih bolesti; budući da se pandemija bolesti COVID-19 ni u kojem slučaju ne smije koristiti kao izlika za kašnjenja u rješavanju hitnih klimatskih i okolišnih problema; budući da nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19 postoji hitna potreba za zelenom, socijalnom obnovom svjetskog gospodarstva; |
| --- | --- |

I.

budući da su klimatske promjene i kontinuirani, svjetski gubitak biološke raznolikosti i uništavanje prirodnih staništa znatno povećali rizik od razvoja zoonotskih bolesti; budući da se pandemija bolesti COVID-19 ni u kojem slučaju ne smije koristiti kao izlika za kašnjenja u rješavanju hitnih klimatskih i okolišnih problema; budući da nakon izbijanja pandemije bolesti COVID-19 postoji hitna potreba za zelenom, socijalnom obnovom svjetskog gospodarstva;

| J. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 znatno pogoršala postojeće probleme u pogledu duga zemalja u razvoju, čime su dodatno ugroženi njihovi napori za mobilizaciju dostatnih sredstava za postizanje ciljeva održivog razvoja, uz istodobno znatno smanjenje globalnih doznaka i izravnih stranih ulaganja; |
| --- | --- |

J.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 znatno pogoršala postojeće probleme u pogledu duga zemalja u razvoju, čime su dodatno ugroženi njihovi napori za mobilizaciju dostatnih sredstava za postizanje ciljeva održivog razvoja, uz istodobno znatno smanjenje globalnih doznaka i izravnih stranih ulaganja;

| K. | budući da su tijekom pandemije bolesti COVID-19 pritisak na javnozdravstvene sustave i mjere ograničavanja kretanja dodatno ograničili pristup uslugama spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava te budući da to ugrožava zdravlje žena; |
| --- | --- |

K.

budući da su tijekom pandemije bolesti COVID-19 pritisak na javnozdravstvene sustave i mjere ograničavanja kretanja dodatno ograničili pristup uslugama spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava te budući da to ugrožava zdravlje žena;

| L. | budući da je prema podacima UNICEF-a 2020. godine 1,6 milijardi djece i mladih diljem svijeta bilo pogođeno zatvaranjem škola, pri čemu mnogi nemaju pristup internetu kod kuće; budući da bi najmanje 24 milijuna učenika mogla napustiti školovanje zbog pandemije bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

L.

budući da je prema podacima UNICEF-a 2020. godine 1,6 milijardi djece i mladih diljem svijeta bilo pogođeno zatvaranjem škola, pri čemu mnogi nemaju pristup internetu kod kuće; budući da bi najmanje 24 milijuna učenika mogla napustiti školovanje zbog pandemije bolesti COVID-19;

| M. | budući da pandemija bolesti COVID-19 povećava potrebe zajednica pogođenih ekstremnim vremenskim prilikama, prirodnim katastrofama i klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

M.

budući da pandemija bolesti COVID-19 povećava potrebe zajednica pogođenih ekstremnim vremenskim prilikama, prirodnim katastrofama i klimatskim promjenama;

| N. | budući da su poremećaji u sustavima obrazovanja i osposobljavanja diljem svijeta uzrokovani pandemijom bolesti COVID-19 vjerojatno nezapamćeni u suvremenoj povijesti, a zatvaranje škola i ustanova za osposobljavanje pogađa globalno 94 % učenika, što prema UNESCO-u predstavlja trajnu prijetnju za budućnosti mnogih mladih ljudi, osobito djevojaka; budući da su zbog zatvaranja škola zbog pandemije djeca u ranjivoj situaciji bila uskraćena za školsku prehranu i usluge povezane s hranom koje su ključne za njihovo zdravlje, čime se broj djece koja žive u gladi 2020. povećao za 36 milijuna te se povećala njihova izloženost nasilju i zlostavljanju; |
| --- | --- |

N.

budući da su poremećaji u sustavima obrazovanja i osposobljavanja diljem svijeta uzrokovani pandemijom bolesti COVID-19 vjerojatno nezapamćeni u suvremenoj povijesti, a zatvaranje škola i ustanova za osposobljavanje pogađa globalno 94 % učenika, što prema UNESCO-u predstavlja trajnu prijetnju za budućnosti mnogih mladih ljudi, osobito djevojaka; budući da su zbog zatvaranja škola zbog pandemije djeca u ranjivoj situaciji bila uskraćena za školsku prehranu i usluge povezane s hranom koje su ključne za njihovo zdravlje, čime se broj djece koja žive u gladi 2020. povećao za 36 milijuna te se povećala njihova izloženost nasilju i zlostavljanju;

| O. | budući da je pandemijom istaknuta krhkost globalnih lanaca opskrbe, posebno u prehrambenom i zdravstvenom sektoru, te je povećana ranjivost zemalja u razvoju koje o njima ovise; budući da pandemija predstavlja priliku za razvoj održivijih i otpornijih lanaca opskrbe, među kojima su i regionalni vrijednosni lanci, te za poticanje regionalne integracije; budući da su nesigurnost opskrbe hranom i pothranjenost u porastu kao sekundarna posljedica pandemije; |
| --- | --- |

O.

budući da je pandemijom istaknuta krhkost globalnih lanaca opskrbe, posebno u prehrambenom i zdravstvenom sektoru, te je povećana ranjivost zemalja u razvoju koje o njima ovise; budući da pandemija predstavlja priliku za razvoj održivijih i otpornijih lanaca opskrbe, među kojima su i regionalni vrijednosni lanci, te za poticanje regionalne integracije; budući da su nesigurnost opskrbe hranom i pothranjenost u porastu kao sekundarna posljedica pandemije;

| P. | budući da obrazovanje ima ključnu ulogu u prekidanju lanca siromaštva i smanjenju nejednakosti; budući da je cilj održivog razvoja br. 4 zajamčiti uključivo i ravnopravno kvalitetno obrazovanje i promicati mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve te da je to ključno i za postizanje drugih ciljeva održivog razvoja; budući da je doprinos kulture održivom razvoju istaknut u nekoliko ciljeva održivog razvoja, posebno u 4. cilju održivog razvoja; |
| --- | --- |

P.

budući da obrazovanje ima ključnu ulogu u prekidanju lanca siromaštva i smanjenju nejednakosti; budući da je cilj održivog razvoja br. 4 zajamčiti uključivo i ravnopravno kvalitetno obrazovanje i promicati mogućnosti cjeloživotnog učenja za sve te da je to ključno i za postizanje drugih ciljeva održivog razvoja; budući da je doprinos kulture održivom razvoju istaknut u nekoliko ciljeva održivog razvoja, posebno u 4. cilju održivog razvoja;

| Q. | budući da će pandemija imati razorne posljedice za ljude u zemljama s nedovoljno financiranim zdravstvenim sustavima, posebno za žene i djevojke, te za osobe koje žive u zemljama pogođenima sukobom; budući da će zbog pandemije do 2021. više od 47 milijuna žena i djevojčica diljem svijeta živjeti ispod granice siromaštva; |
| --- | --- |

Q.

budući da će pandemija imati razorne posljedice za ljude u zemljama s nedovoljno financiranim zdravstvenim sustavima, posebno za žene i djevojke, te za osobe koje žive u zemljama pogođenima sukobom; budući da će zbog pandemije do 2021. više od 47 milijuna žena i djevojčica diljem svijeta živjeti ispod granice siromaštva;

| R. | budući da će se gospodarskim posljedicama mjera poduzetih za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 u zemljama u razvoju pogoršati postojeće nejednakosti i nedostaci, među ostalim daljnjim slabljenjem zdravstvene infrastrukture, povećanjem nesigurnosti opskrbe hranom, povećanjem razlika u obrazovanju te povećanjem siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

R.

budući da će se gospodarskim posljedicama mjera poduzetih za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 u zemljama u razvoju pogoršati postojeće nejednakosti i nedostaci, među ostalim daljnjim slabljenjem zdravstvene infrastrukture, povećanjem nesigurnosti opskrbe hranom, povećanjem razlika u obrazovanju te povećanjem siromaštva i socijalne isključenosti;

| S. | budući da je prema izvješću WHO-a i UNICEF-a iz prosinca 2020. oko 1,8 milijardi ljudi izloženo povećanom riziku od zaraze bolešću COVID-19 i drugim bolestima jer borave ili rade u zdravstvenim ustanovama bez osnovnih vodnih usluga; |
| --- | --- |

S.

budući da je prema izvješću WHO-a i UNICEF-a iz prosinca 2020. oko 1,8 milijardi ljudi izloženo povećanom riziku od zaraze bolešću COVID-19 i drugim bolestima jer borave ili rade u zdravstvenim ustanovama bez osnovnih vodnih usluga;

| T. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 ozbiljno utjecala na rutinske programe cijepljenja i druge osnovne zdravstvene usluge, čime se ugrožavaju životi; |
| --- | --- |

T.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 ozbiljno utjecala na rutinske programe cijepljenja i druge osnovne zdravstvene usluge, čime se ugrožavaju životi;

| U. | budući da se prema nedavnim podacima UNFPA-e procjenjuje da će kašnjenje ili prekid programa informiranja u zajednicama i obrazovanja o štetnim praksama na globalnoj razini tijekom sljedećeg desetljeća dovesti do 2 milijuna više slučajeva genitalnog sakaćenja žena i 13 milijuna više dječjih brakova u usporedbi s procjenama prije pandemije; |
| --- | --- |

U.

budući da se prema nedavnim podacima UNFPA-e procjenjuje da će kašnjenje ili prekid programa informiranja u zajednicama i obrazovanja o štetnim praksama na globalnoj razini tijekom sljedećeg desetljeća dovesti do 2 milijuna više slučajeva genitalnog sakaćenja žena i 13 milijuna više dječjih brakova u usporedbi s procjenama prije pandemije;

| V. | budući da su mjere ograničavanja kretanja imale posebno ozbiljan utjecaj na osobe s tjelesnim i intelektualnim teškoćama; |
| --- | --- |

V.

budući da su mjere ograničavanja kretanja imale posebno ozbiljan utjecaj na osobe s tjelesnim i intelektualnim teškoćama;

| W. | budući da su u okviru međunarodnih nastojanja usmjerenih na promicanje učinkovite i otporne povezanosti humanitarnog djelovanja, razvoja i mira potrebni bolja koordinacija, dijeljenje kapaciteta i suradnja; |
| --- | --- |

W.

budući da su u okviru međunarodnih nastojanja usmjerenih na promicanje učinkovite i otporne povezanosti humanitarnog djelovanja, razvoja i mira potrebni bolja koordinacija, dijeljenje kapaciteta i suradnja;

| X. | budući da je pandemija bolesti COVID-19 povećala kršenja ljudskih prava i stigmatizaciju te diskriminaciju s kojom se suočavaju osobe koje žive s HIV-om, LGBTI osobe i druge ranjive skupine, naglašavajući kritičnu potrebu da se odgovori na bolest COVID-19 budu uklopljeni u ljudska prava i jednakost, kako je naučeno iz odgovora na HIV; budući da je ključnim dijelovima stanovništva povremeno uskraćen pristup uslugama ili su nad njima diskriminatorno provođena pravila o ograničavanju kretanja uslijed bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

X.

budući da je pandemija bolesti COVID-19 povećala kršenja ljudskih prava i stigmatizaciju te diskriminaciju s kojom se suočavaju osobe koje žive s HIV-om, LGBTI osobe i druge ranjive skupine, naglašavajući kritičnu potrebu da se odgovori na bolest COVID-19 budu uklopljeni u ljudska prava i jednakost, kako je naučeno iz odgovora na HIV; budući da je ključnim dijelovima stanovništva povremeno uskraćen pristup uslugama ili su nad njima diskriminatorno provođena pravila o ograničavanju kretanja uslijed bolesti COVID-19;

| Y. | budući da će srednjoročne posljedice bolesti COVID-19 vjerojatno imati razoran učinak, preokrenuti niz godina razvoja i iziskivati dosad nezabilježenu globalnu suradnju; |
| --- | --- |

Y.

budući da će srednjoročne posljedice bolesti COVID-19 vjerojatno imati razoran učinak, preokrenuti niz godina razvoja i iziskivati dosad nezabilježenu globalnu suradnju;

| Z. | budući da je kriza uzrokovana pandemijom ubrzala digitalnu tranziciju i prijelaz na nove alate za učenje kao što je učenje na daljinu i kombinirano učenje; |
| --- | --- |

Z.

budući da je kriza uzrokovana pandemijom ubrzala digitalnu tranziciju i prijelaz na nove alate za učenje kao što je učenje na daljinu i kombinirano učenje;

| AA. | budući da je ključno još jednom priznati da postizanje ciljeva održivog razvoja i ciljeva Pariškog sporazuma zahtijeva ulaganje u ljudski razvoj i primjenu pristupa temeljenog na pravima, uz istodobno poštovanje načela iz Busana za učinkovitu razvojnu suradnju; |
| --- | --- |

AA.

budući da je ključno još jednom priznati da postizanje ciljeva održivog razvoja i ciljeva Pariškog sporazuma zahtijeva ulaganje u ljudski razvoj i primjenu pristupa temeljenog na pravima, uz istodobno poštovanje načela iz Busana za učinkovitu razvojnu suradnju;

Pristup „Team Europe”

| 1. | pozdravlja globalni odgovor EU-a na pandemiju bolesti COVID-19 kojim je EU pokazao ambiciju da preuzme vodstvo i pokaže solidarnost sa svim partnerskim zemljama, uključujući s onima pogođenima sukobima i humanitarnim krizama; međutim, ističe da su u osnovi trenutačna sredstva preraspodijeljena iz drugih proračunskih linija te da se mora riješiti problem dijeljenja pomoći unaprijed; traži da se kriteriji raspodjele za dodjelu sredstava ažuriraju u skladu s posljedicama pandemije u partnerskim zemljama; stoga poziva na mobilizaciju znatnih novih fleksibilnih sredstava kako bi se zemljama u razvoju diljem svijeta pomoglo u borbi protiv izravnih i neizravnih posljedica pandemije bolesti COVID-19 te na ispunjavanje njihovih ključnih potreba u vezi sa zdravstvenim upravljanjem i epidemiološkim nadzorom; naglašava da jedan od prvih koraka mora biti brza i globalna dostupnost sigurnih i cjenovno pristupačnih cjepiva, liječenja, opreme, terapije i dijagnostike; ističe da je također važno da se cjepiva daju zdravstvenim i socijalnim radnicima, a zatim nastavnicima i drugim ključnim radnicima te osobama kojima najviše prijeti rizik od razvoja komplikacija prouzročenih bolešću COVID-19; potiče donatore da brzo povećaju službenu razvojnu pomoć kako bi se dosegnule razine na koje su se obvezali u prošlosti, ali nikad nisu ostvarene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja u tom pogledu COVAX, svjetski instrument za jamčenje pravednog i univerzalnog pristupa cjepivima protiv bolesti COVID-19 i snažnu potporu skupine „Team Europe”, koja je najveći donator i dosad je dodijelila više od 850 milijuna EUR toj inicijativi, dok su države članice EU-a i zemlje izvan EU-a već najavile svoju namjeru doniranja viška cjepiva putem COVAX-a; pozdravlja objavu Svjetske zdravstvene organizacije da je u prvom tromjesečju 2021. započela raspodjela cjepiva u 91 zemlji diljem svijeta koja za to ispunjava uvjete i da je do sada isporučeno dvije milijarde doza cjepiva; ističe da bi sigurna cjepiva trebala biti univerzalno dostupna, cjenovno pristupačna i lako pristupačna svima kako bi se suzbila pandemija; naglašava da se prioritet mora dati zdravstvenom osoblju i najranjivijim osobama; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva „Team Europe” da ojača djelotvorne mehanizme kako bi se osigurala usklađenost politika za održivi razvoj pa da ih sve institucije EU-a i države članice počnu sustavno i učinkovito koristiti; naglašava da bi EU trebao provoditi procjene učinka na održivost u svim područjima politika, uključujući u pogledu svojih reakcija na pandemiju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ustraje na tome da se zamah ostvaren zajedničkim pristupom „Team Europe” u pogledu zajedničke analize, zajedničkih programa i zajedničke provedbe mora pretočiti u novi standard za suradnju u područjima humanitarne pomoći i razvojne politike u pravu i u praksi; smatra da bi EU trebao zagovarati ideju da se poveća koordinacija ne samo među državama članicama, već i sa zemljama donatoricama izvan EU-a, kako bi se maksimalno povećala učinkovitost i djelotvornost međunarodne suradnje i humanitarne pomoći; ističe važnost Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa za jamčenje financiranja za ljudski razvoj, uključujući zdravlje, prehranu, vodu, sanitarne usluge i higijenu, socijalnu zaštitu i zaštitu djece te obrazovni sektor; poziva EU i države članice da u zajedničkoj izradi programa daju prednost ljudskom razvoju i zdravlju; potiče Komisiju da se na fleksibilan način koristi humanitarnim i razvojnim instrumentima, u skladu s integriranim zajedničkim pristupom, posebno kada je riječ o financiranju i distribuciji cjepiva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva donatore iz EU-a da se pobrinu za to da se lokalnim organizacijama civilnog društva i međunarodnim nevladinim organizacijama koje djeluju na prvoj liniji na razini zajednice dodijele financijska sredstva za provedbu programa i projekata za borbu protiv pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica kako bi se doprlo do građana koji su najviše zapostavljeni; ističe da je, s obzirom na to da nema dodatnih sredstava za odgovor na bolest COVID-19 i oporavak te s obzirom na to da većina fondova ide u geografske omotnice, ključno osigurati optimalnu komplementarnost financiranja EU-a; |
| --- | --- |

5.

Financiranje humanitarne pomoći

| 6. | upozorava da pandemija može izazvati humanitarnu krizu; izražava stoga duboku zabrinutost zbog nedovoljnog izdvajanja sredstava za proračun EU-a za humanitarnu pomoć s obzirom na dodatne humanitarne potrebe koje je uzrokovala pandemija; poziva na jasnu distribuciju omotnice nove pričuve za solidarnost i pomoć u nuždi, čiji bi cilj trebao biti uravnoteženo pokriće njezinih obveza u skladu sa sljedećim pravilima: ni za unutarnje ni za vanjske operacije ne smije se izdvojiti više od 60 % godišnjeg iznosa pričuve; 1. listopada svake godine najmanje jedna četvrtina godišnjeg iznosa za „godinu n” mora ostati na raspolaganju za pokrivanje potreba koje bi se mogle pojaviti do kraja te godine; od 1. listopada, preostala sredstva mogu se mobilizirati za pokrivanje potreba koje se pojave do kraja te godine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | naglašava potrebu za pružanjem humanitarne pomoći, kao što su osoblje i medicinska oprema, najugroženijim skupinama stanovništva, uključujući osobnu zaštitnu opremu i komplete za testiranje; u tom pogledu pozdravlja uspostavu humanitarnog zračnog mosta Europske unije 2020.; |
| --- | --- |

7.

| 8. | potiče EU i države članice da dodijele dodatna sredstva zemljama koje će biti najteže pogođene pandemijom kako bi se suočile s njezinim izravnim i neizravnim posljedicama te ustraje na potrebi da se ubrza provedba programa hitne pomoći u hrani usmjerenih na one koji su već bili prepoznati kao ranjivi prije krize uzrokovane bolešću COVID-19, uz istodobno provođenje postupaka za smanjenje rizika od zaraze; |
| --- | --- |

8.

Sigurnost opskrbe hranom

| 9. | naglašava da pandemija ugrožava sigurnost opskrbe hranom u ruralnim, urbanim i prigradskim sredinama; naglašava da je nomadsko stočarstvo ekološki prihvatljiva i okolišno ispravna lokalna metoda proizvodnje hrane i da je ono stoga dio održivog sustava opskrbe hranom; ističe da su stočari posebno osjetljivi na poremećaje u sigurnosti opskrbe hranom i učinke klimatskih promjena; smatra nužnim da se nomadskim stočarima pruži potpora na način da im se osigura siguran pristup lokalnim tržnicama tijekom pandemije kako bi mogli nastaviti opskrbljivati lokalno stanovništvo hranom bogatom bjelančevinama, da bude dopušteno prekogranično kretanje ljudi i stoke, da se njihovim stadima osigura pristup vodi i pašnjacima te da mobilni timovi u zajednici utemeljeni na načelu „Jedno zdravlje” prate situaciju i interveniraju u pojedinačnim slučajevima, ali da također prema potrebi provode intervencije s ciljem očuvanja javnog zdravlja; poziva na prijenos novčanih sredstava za nomadske stočare kako bi se osiguralo ispunjavanje njihovih osnovnih potreba, uključujući hranu i stočnu hranu, te poziva da se u okviru humanitarne pomoći kao pomoć u hrani dostavi i stočna hrana kada je to potrebno; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava potrebu za potporom obiteljskim poljoprivrednim gospodarstvima i lokalnim malim i srednjim poduzećima, posebno u poljoprivredno-industrijskom sektoru, kako bi se povećala sigurnost opskrbe hranom i otpornost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava potrebu da se podrže djelovanja agencija UN-a, prije svega Organizacije za hranu i poljoprivredu i Svjetskog programa za hranu, kao i djelovanje Crvenog križa i Crvenog polumjeseca te međunarodnih nevladinih organizacija, koje za cilj imaju ublažavanje gladi i gubitka sredstava za život te izgradnju otpornih sustava opskrbe hranom, kao što su aktivnosti kojima se nastoji uspostaviti globalni instrument za podatke kojim bi se dostavljale brze informacije o humanitarnim potrebama, da se pruži pomoć u proizvodnji hrane i pristup hrani, da se organizira novčana pomoć i bonovi ili distribucija hrane u naravi i školski obroci, da se razviju veze sustavima socijalne zaštite kojima se može pružiti odgovor na izvanredne situacije, da se stabiliziraju sustavi opskrbe hranom, da se osigura funkcioniranje lokalnih tržnica hrane, lanaca vrijednosti i sustava, uz fokus na male poljoprivrednike i male ribare provedbom sanitarnih mjera za sprečavanje prijenosa bolesti COVID-19 te da se odgovori na druge krize, gospodarske probleme i sukobe kao što je najezda pustinjskih skakavaca u istočnoj Africi; smatra da postupak gospodarskog oporavka pruža priliku za bolju integraciju malih poljoprivrednika i proizvođača na lokalna i regionalna tržišta te za razvoj održivijih izvora zarade; ističe u tom pogledu važnost tehnologije i digitalizacije kao sredstva za posredovanje znanja o tržištu i pristupa tržištu te povećanje širenja malih poduzeća s pomoću alata kao što su mobilne aplikacije za plaćanja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | podsjeća na to da će do 2050. biti potrebno osigurati sigurnu i pristupačnu hranu za svjetsko stanovništvo od otprilike 10 milijardi ljudi, uz istodobno jamčenje pristojnih radnih mjesta i sredstava za život u cijelom vrijednosnom lancu prehrambenih proizvoda, zaštitu najranjivijih u ruralnim područjima, uključujući autohtone narode, migrante te neprijavljene i povremene radnike, te borbu protiv ekstremne nestabilnosti cijena hrane na nacionalnim i međunarodnim tržištima hrane; prepoznaje ključnu ulogu prehrane u jačanju otpornosti; poziva da pristup sprečavanju, dijagnosticiranju i rješavanju problema gladi i pothranjenosti u humanitarnim i razvojnim odgovorima bude više integriran, posebno među zemljama koje su najizloženije klimatskim promjenama; ističe da je od ključne važnosti razviti lokalnu poljoprivredu za lokalnu potrošnju kako bi se smanjila ovisnost zemalja u razvoju o uvozu i izvozu te mogući poremećaji u cijelom prehrambenom lancu; ističe da postizanje 1. i 2. cilja održivog razvoja iziskuje transdisciplinarni pristup kako bi se promijenio način na koji se hrana proizvodi, prerađuje, konzumira i prodaje; u tom pogledu naglašava potrebu za cjelovitom preobrazbom kojom će se ubrzati pravedni, sigurni i zdravi prehrambeni sustavi, te sastanak na vrhu UN-a o prehrambenim sustavima koji će se održati 2021. smatra prekretnicom na temelju koje će se započeti oporavak nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19; poziva EU da promiče održivost u svim lancima opskrbe hranom, od proizvodnje do potrošnje, u skladu s europskim zelenim planom i strategijom „od polja do stola”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da pandemija bolesti COVID-19 pogoršava ionako iznimno ozbiljan problem nesigurnosti opskrbe hranom u istočnoj Africi i na Bliskom istoku uzrokovan najezdom pustinjskih skakavaca, s obzirom na to da ograničenja odgađaju isporuku pesticida i opreme kojom se pustinjski skakavici mogu držati pod kontrolom; naglašava potrebu za pojačanom suradnjom kako bi se zemljama istočne Afrike i Bliskog istoka pomoglo da se nose s gubitkom usjeva; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da različiti globalni problemi kao što su brzi rast stanovništva, klimatske promjene, oskudica prirodnih resursa i promjenjivi obrasci potrošnje koče sposobnost naših prehrambenih sustava da zajamče sigurnost opskrbe hranom i dostupnost hrane na društveno i ekološki održiv način za sve potrošače; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da su potrebne dostatne mjere za poboljšanje trenutačne situacije u afričkim zemljama koje se suočavaju s brzim rastom stanovništva, a istovremeno nije sigurno hoće li njihovi poljoprivredni sektori moći osigurati proizvodnju hrane i provesti mjere prilagodbe klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | smatra da su ograničenja u pogledu dostupnosti zemljišta, degradacije zemljišta, nestašice vode i ograničenja u proizvodnji hrane ozbiljne prepreke povećanju opskrbe poljoprivrednim proizvodima i produktivnosti, koje su povezane s društveno-gospodarskim i institucionalnim nesigurnostima u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

16.

Siromaštvo i socijalna zaštita

| 17. | naglašava da se u 2020. prvi put u preko 20 godina očekuje drastičan porast ekstremnog siromaštva, posebno kod djece, na svjetskoj razini zbog kombinacije utjecaja pandemije bolesti COVID-19, sukoba, lošeg upravljanja i klimatskih promjena, kojom su posebno teško pogođene žene i djevojke (očekuje se da će do 2021. dodatnih 47 milijuna ljudi živjeti u ekstremnom siromaštvu), neprijavljeni radnici i radnici migranti (koji čine četvrtinu svjetske radne snage), sektor turizma te gospodarstva Latinske Amerike, Kariba i Afrike; u kontekstu te ekstremne krize naglašava važnost univerzalne socijalne zaštite i socijalnog dijaloga; traži od Komisije da s partnerskim zemljama osmisli strategije za gospodarski oporavak, otvaranje radnih mjesta i poboljšanje sustava socijalne sigurnosti, potičući proširenje pokrivenosti socijalnom osiguranjem na neprijavljene radnike u ruralnim sektorima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | naglašava činjenicu da je pandemija najteže pogodila najranjivije skupine, posebno izbjeglice, interno raseljene osobe i migrante u neizvjesnoj situaciji, koji se suočavaju s tri krize: zdravstvenom krizom, društveno-gospodarskom krizom i krizom zaštite; ističe da su djeca koja nemaju stalno boravište posebno osjetljiva zbog njihova ograničenog pristupa osnovnim uslugama, uključujući usluge u području vodoopskrbe, sanitarnih uvjeta i higijene te obrazovanju, zdravstvenoj skrbi i uslugama skrbi, čime se uvelike ugrožavaju razvoj, budućnost i zdravlje te djece; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ističe činjenicu da posljedice izbijanja pandemije bolesti COVID-19 nerazmjerno pogađaju najsiromašnije i osobe iz najugroženijih, marginaliziranih i nezaštićenih društvenih kategorija, uključujući osobe s tjelesnim i intelektualnim teškoćama, osobe s kroničnim zdravstvenim tegobama, osobe sa psihičkim problemima i starije osobe, kojima je pristup osnovnoj higijeni i liječenju za njihove zdravstvene potrebe već ograničen ili onemogućen, a postali su još ranjiviji zbog pandemije; |
| --- | --- |

19.

Izbjeglice i raseljene osobe

| 20. | potiče Komisiju da ispuni posebne potrebe izbjeglica, migranata i interno raseljenih osoba, uz poštivanje vodećeg načela javnozdravstvenih mreža da nitko ne smije biti zapostavljen i bez onemogućivanja izravnog kontakta humanitarnih radnika na prvoj crti s migrantima i izbjeglicama s kojima rade; podsjeća da izbjeglice, migranti i interno raseljene osobe pripadaju skupinama koje su najosjetljivije na posljedice ove zdravstvene krize jer često žive u nesigurnim životnim uvjetima te obično nailaze na veće prepreke u pristupu osnovnim zdravstvenim uslugama nego lokalno stanovništvo; naglašava da sve zahvaćene osobe, bez obzira na nacionalnost, pravni status, porijeklo, spol, spolnu orijentaciju, rodni identitet ili bilo koje drugo obilježje, apsolutno moraju imati jednak pristup liječenju od bolesti COVID-19 i ostalim zdravstvenim uslugama te programima socijalne potpore; naglašava važnost pružanja potpore izbjeglicama i interno raseljenim osobama u suočavanju s nerazmjerno velikim socioekonomskim posljedicama pandemije tako što će im se pružiti sredstava za život i podržati aktivnosti kojima se ostvaruju prihodi, a pritom im se treba jamčiti sigurnost; naglašava da bi se politikama EU-a trebao podupirati njihov pristup zapošljavanju, obrazovanju i osobnim ispravama; potiče EU i države članice da stvore uvjete kako bi djeca i mladi u izbjegličkim kampovima imali pristup obrazovanju, uključujući mogućnosti učenja na daljinu, posebno za osnovno obrazovanje; |
| --- | --- |

20.

Jačanje zdravstvenog sektora

| 21. | naglašava da je izbijanje bolesti COVID-19 pogoršalo trajni problem nedostatka lijekova na globalnoj razini, s akutnim posljedicama u zemljama u razvoju; ističe da bi razvojna pomoć prije svega trebala biti usmjerena na osiguravanje „horizontalne” pokrivenosti univerzalnim zdravstvenim sustavom na osnovi holističkog pristupa temeljenog na pravima, što među ostalim podrazumijeva da se u potpunosti vodi računa o višedimenzionalnoj naravi zdravlja, uz njegovu snažnu povezanost s rodnim pitanjima, sigurnošću opskrbe hranom i prehranom, vodom i sanitarnim uvjetima, obrazovanjem i siromaštvom; poziva posebno na reviziju predloženih ili postojećih strategija i partnerstva s ciljem daljnjeg jačanja i podupiranja javnih zdravstvenih sustava u partnerskim zemljama, posebno u pogledu pripravnosti za pandemije te organizacije zdravstvenih sustava i upravljanja njima, uključujući pružanje univerzalne zdravstvene zaštite, cijepljenje, praćenje zdravlja i informiranje (uključujući praćenje bolesti), osposobljavanje, zapošljavanje i zadržavanje medicinskog osoblja, dijagnostičke kapacitete i opskrbu lijekovima; |
| --- | --- |

21.

| 22. | podsjeća da se jačanjem zdravstvenih sustava ne bi trebali uzeti u obzir isključivo epidemiološki učinci pandemije bolesti COVID-19 na partnerske zemlje, nego i čimbenici kao što su potreba za upravljanjem povećanom pothranjenošću uzrokovanom poremećajem u lancima opskrbe hranom ili psihološke posljedice mjera za ograničavanje kretanja uslijed bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

22.

| 23. | podsjeća Komisiju da uhodane partnerske organizacije EU-a, kao što je Globalni fond, pružaju veliku pomoć u brzoj nabavi i raspodjeli osobne zaštitne opreme, dijagnostike i terapeutika za bolest COVID-19 te da imaju ključnu ulogu u izgradnji i jačanju zdravstvenih sustava i pronalaženju donatora; |
| --- | --- |

23.

| 24. | naglašava potrebu za time da se program rutinskog cijepljenja što prije ubrza i da se osigura nastavak pružanja drugih osnovnih zdravstvenih usluga; poziva na odgovarajuće financiranje inicijativa kao što su Gavi, Savez za cjepiva i CEPI, Koalicija za inovacije u području pripravnosti za epidemiju; zabrinut je zbog eksternaliziranog i fragmentiranog globalnog sustava upravljanja cijepljenjem, koji je doveo do tržišnog natjecanja za cjepiva, dijagnostiku i liječenje, a ne do suradnje; potiče EU i države članice da predvode zahtjeve za jednak i cjenovno pristupačan pristup cjepivu diljem svijeta na temelju načela globalne solidarnosti; poziva Komisiju da osigura da se globalnim odgovorom EU-a na pandemiju bolesti COVID-19 ne ugroze financijska sredstva EU-a za druge ključne zdravstvene programe, uključujući minimalni početni paket usluga za spolno i reproduktivno zdravlje te programe usmjerene na zdravlje žena i trudnica; poziva sve države članice i Komisiju da nastave podupirati partnerske zemlje pružajući usluge povezane sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravima te da pritom osiguraju zaštitu zajednica i zdravstvenih radnika; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podsjeća na važnost učenja na temelju najvažnijih iskustava iz prethodnih zdravstvenih kriza kao što je epidemija ebole; u tom pogledu ističe važnost suradnje s čelnicima zajednica kako bi se proširile ključne poruke o javnom zdravlju i mobilizirala društva; ističe ključnu ulogu organizacija civilnog društva te nacionalnih i međunarodnih nevladinih organizacija u pružanju zdravstvenih usluga najsiromašnijim zajednicama; uviđa da će takve organizacije biti ključni partneri u distribuciji cjepiva za bolest COVID-19; poziva EU da podupre uspostavu kapaciteta tih organizacija; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava ulogu zdravstvenog obrazovanja u sprečavanju i ublažavanju posljedica pandemije i pripravnosti za buduće hitne situacije u području javnog zdravlja; ističe dobrobit sporta u suočavanju s posljedicama produženog ograničenja kretanja i zatvaranja škola na fizičko i psihičko zdravlje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisiju i države članice da se obvežu na to da cjepivo i terapija protiv bolesti COVID-19 postanu globalno javno dobro dostupno svima; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe da je za odgovor na bolest COVID-19 i oporavak od nje potreban kontinuitet osnovnih zdravstvenih usluga, uključujući prehranu; ističe da bi se kvalitetne prehrambene usluge trebale pružati u okviru primarne zdravstvene skrbi, uključujući prevenciju, procjenu, dijagnozu i liječenje svih oblika pothranjenosti; prepoznaje ulogu zdravstvenih radnika u zajednici kao radnika na terenu kojima je potrebna potpora, među ostalim i osposobljavanjem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | naglašava da su istraživanje i inovacije od ključne važnosti za globalni odgovor na bolest COVID-19 jer se tako omogućuje razvoj hitno potrebnih terapeutika, cjepiva i dijagnostike; naglašava da aktivnosti istraživanja i inovacija treba usmjeriti prema alatima koji se mogu dobro koristiti u okruženju s malim resursima kako bi se omogućio stvarni globalni odgovor; naglašava da su potrebni slični napori kako bi se uklonili postojeći nedostatci u istraživanju i proizvodima za borbu protiv drugih epidemija, posebno bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih bolesti koje pogađaju milijarde ljudi diljem svijeta, ali nude ograničene tržišne poticaje za ulaganja privatnog sektora te kako bi se okončala ovisnost o bogatijim zemljama u pogledu njihova istraživanja bolesti koje na njih možda ne utječu izravno; stoga poziva EU i njegove države članice da povećaju mogućnosti za transnacionalnu suradnju među znanstvenicima i potaknu razvoj ljudskih resursa za istraživanje u partnerskim zemljama, s posebnim naglaskom na ženama; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podržava važan posao koji obavlja Svjetska zdravstvena organizacija i ukazuje na njezinu središnju ulogu kao tijela koje predvodi i koordinira odgovor na bolest COVID-19, ali istovremeno prepoznaje potrebu za njezinom reformom, uključujući, ali ne ograničavajući se na međunarodne zdravstvene propise, nakon što se ova akutna kriza stavi pod kontrolu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ističe potrebu za hitnim djelovanjem, povećanim financiranjem i boljom koordinacijom odgovora na ponašanje i prakse u vezi s higijenom kao jednog od najvažnijih načina za sprečavanje, ograničavanje i liječenje bolesti COVID-19; ističe potrebu za pouzdanim zalihama čiste vode kako bi domovi i škole te zdravstvene ustanove bili čisti te ističe važnost pristupa sigurnoj vodi, sanitarnoj i higijenskoj infrastrukturi, uslugama i robi jer su oni ključni za izgradnju otpornosti na buduće epidemije; poziva EU i njegove države članice da u okviru odgovora na bolest COVID-19 znatno povećaju svoja financijska sredstva za usluge u području vodoopskrbe, sanitarnih uvjeta i higijene te da ojačaju globalnu otpornost na buduće krize; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava ključnu ulogu organizacija koje vode zajednice i organizacija civilnog društva u pružanju zdravstvenih usluga najmarginaliziranijim i najslabije razvijenim zajednicama; poziva Komisiju da zajamči političku, financijsku i tehničku potporu organizacijama civilnog društva koje pružaju usluge u zajednici kako bi se osiguralo da osobe koje ne mogu otići u zdravstvene ustanove imaju pristup prilagođenim i primjerenim uslugama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | naglašava da je pravednija distribucija cjepiva diljem svijeta ključna za učinkovitu borbu protiv širenja bolesti COVID-19 i njezine mutacije; također podsjeća da bi medicinska oprema za bolest COVID-19 trebala biti cjenovno pristupačna, sigurna, učinkovita i univerzalno dostupna i jednostavna za upotrebu te bi je se trebalo smatrati globalnim javnim dobrom; |
| --- | --- |

33.

Ljudska prava, upravljanje i demokracija

| 34. | zabrinut je jer su od početka krize uzrokovane bolešću COVID-19 mnoge vlade iskoristile izvanredno stanje kao opravdanje za ograničavanje demokratskih procesa i prostora za djelovanje civilnog društva, uključujući ograničavanje pristupa humanitarnoj pomoći, te za ugnjetavanje manjina; posebno osuđuje cenzuru, uhićenja i zastrašivanja novinara, pripadnika oporbe, zdravstvenih radnika i drugih osoba zbog kritiziranja vlada i načina na koje upravljaju krizom; u širem smislu skreće pozornost na sve veći negativni utjecaj pandemije bolesti COVID-19 na sva ljudska prava, demokraciju i vladavinu prava te stoga poziva na jačanje pomoći, političkog dijaloga i potpore za civilno društvo i izgradnju institucija u svim tim područjima, uz obraćanje posebne pozornosti na borce za ljudska prava i aktiviste civilnog društva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | napominje da istraživanja na globalnoj razini upućuju na to da su osobe koje žive s HIV-om, posebno ključne populacije i ranjive skupine, i dalje pogođene stigmatizaicjom i diskriminacijom; podsjeća na zaključke UNAIDS-a da u odnosu na osobe i skupine povezane s bolešću COVID-19 također postoji negativna percepcija te su doživjele neugodne situacije; ističe da se ranjivo i marginalizirano stanovništvo kao što su osobe koje žive u siromaštvu, beskućnici, izbjeglice, migranti, seksualni radnici, ovisnici o narkoticima te lezbijke, homoseksualci, biseksualne, transrodne i interseksualne osobe i dalje stigmatizira, uključujući i zbog preklapanja HIV-a i bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ističe da će kombinirani učinci zdravstvene pandemije i globalne recesije ozbiljno ugroziti sposobnost zemalja u razvoju, prije svega najmanje razvijenih zemalja, da ostvare ciljeve održivog razvoja; podsjeća na poziv UN-a da se donese paket od 2,5 bilijuna USD za krizu uzrokovanu bolešću COVID-19 za zemlje u razvoju koje su suočene s dosad nezabilježenom gospodarskom štetom zbog krize uzrokovane bolešću COVID-19; poziva na dalekosežni politički odgovor utemeljen na glavnom načelu Programa održivog razvoja do 2030. prema kojem nitko ne smije biti zapostavljen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | naglašava da izvanredno stanje ima negativne učinke na ljudska prava i temeljne slobode te stoga uvijek mora biti vremenski ograničeno, valjano opravdano demokratskim i pravnim postupcima i razmjerno izvanrednom stanju, uz poštovanje ustavnog poretka i međunarodnog prava o ljudskim pravima; ustraje u tome da se hitne zdravstvene situacije nikada ne bi smjele upotrebljavati kao izgovor za potkopavanje vladavine prava, demokratskih institucija, demokratske odgovornosti ili sudskog nadzora; |
| --- | --- |

37.

| 38. | zabrinut je zbog nasilnih napada na humanitarno i medicinsko osoblje i objekte, kao i birokratskih prepreka poput nejasnih, promjenjivih zahtjeva za pristup ili ograničenja broja osoblja i vozila u partnerskim zemljama; naglašava da je važno i dalje se suočavati s tim napadima i preprekama na diplomatskoj i političkoj razini; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisiju i države članice da podrže parlamente jer oni i dalje imaju aktivnu ulogu u nadzoru vladinih mjera za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i u procjeni posljedica mjera javnog zdravlja na ljudska prava; naglašava da je zdravstveni sektor u mnogim zemljama sklon korupciji te da postoji potreba za jačanjem odgovornosti i nadzora; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava da su ograničenja kretanja uvedena uslijed pandemije bolesti COVID-19 posebno teško pogodila žene, djevojke i djecu i nanijela im kolateralnu štetu, što se posebno odnosi na porast rodno uvjetovanog nasilja, uključujući sakaćenje ženskih spolnih organa, sve veću učestalost dječjih brakova, rane i neželjene trudnoće te ograničen pristup zdravstvenim uslugama, uključujući usluge spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava, ali i na izloženost žena bolesti COVID-19 zbog njihove nerazmjerno visoke zastupljenosti u globalnoj radnoj snazi u zdravstvu; napominje da su u mnogim partnerskim zemljama žene zaposlene u feminiziranim sektorima poput odjevne industrije koja je teško pogođena; naglašava potrebu da Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa potakne mogućnosti zapošljavanja žena nakon krize; poziva na djelovanje u okviru posebnih programa kao što su inicijativa Spotlight i Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost III i na preusmjeravanje europske potpore kako bi se uspostavila protuteža nerazmjernom teretu skrbi koji snose žene i svim mogućim nazadovanjima u pogledu sigurnosti, zdravlja, emancipacije, ekonomske neovisnosti i osnaživanja, kao i obrazovanja; poziva na jačanje napora za bolje sprečavanje i suzbijanje obiteljskog nasilja; poziva na konstruktivno sudjelovanje žena u odlukama koje utječu na njihovo zdravlje i poslovni život; naglašava da je u odgovor EU-a na bolest COVID-19 potrebno ugraditi rodnu perspektivu te se zalagati za uključivost tijela nadležnih za donošenje odluka i prikupljati podatke iskazane po spolu i dobi za rodnu analizu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | podsjeća da gospodarski i socijalni učinci pandemije nerazmjerno utječu na žene i da postoji rizik da će se poništiti desetljeća ostvarenog napretka u području rodne ravnopravnosti i osnaživanja žena; potiče EU i njegove države članice da u cilju suočavanja s tim izazovom i jamčenja održivog oporavka unaprijede svoju vanjsku potporu za mjere usmjerene na jačanje glasa i sudjelovanja žena u postupcima donošenja odluka, poboljšanje obrazovanja i osposobljavanja žena, uklanjanje diskriminacije u pristupu kreditiranju i donošenje zakona protiv rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

41.

Servisiranje duga i snažni proračuni

| 42. | pozdravlja privremenu obustavu otplate dugova za najsiromašnije zemlje koju je najavila skupina G20 te se pridružuje pozivu privatnim vjerovnicima i poslovnim bankama u državnom vlasništvu da se povedu za tim primjerom; poziva Komisiju i države članice da promiču potpunu provedbu Inicijative za obustavu servisiranja duga skupine G20 i novog zajedničkog okvira skupine G20 o postupanju s dugom izvan Inicijative; naglašava da razmjeri gospodarske i društvene krize u zemljama u razvoju zahtijevaju dublje i dalekosežnije mjere te potiče Komisiju da pruži potporu međunarodnim nastojanjima u tom pogledu; smatra da bi kamate ušteđene zahvaljujući toj obustavi trebalo uložiti u zdravstveni sektor, u kojem u zemljama u razvoju često nedostaju znatna financijska sredstva; u tom pogledu poziva Komisiju i države članice da podrže i inicijative na međunarodnoj razini kojima se predlažu fleksibilni mehanizmi za smanjenje duga povezani s uspostavom partnerskih fondova u lokalnoj valuti radi promicanja ulaganja usmjerenih na postizanje ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ističe da su mnoge zemlje u razvoju već bile suočene s velikim dugom prije pandemije, čime se onemogućuju odgovarajuća ulaganja u sprečavanje kriza, zdravstvene sustave i socijalnu zaštitu; naglašava važnost prioritetnog rješavanja pitanja održivosti duga u partnerskim zemljama; poziva Komisiju da pokrene nove inicijative za rješavanje problema nezakonitih financijskih tokova i utaje poreza kako bi se poboljšale porezne osnovice zemalja u razvoju; u tu svrhu potiče EU da zajamči da sporazumi o trgovini, dvostrukom oporezivanju i ulaganju budu u skladu s ciljem mobilizacije domaćih resursa zemalja AKP-a i da se pretoče u konkretne i održive rezultate razvoja, u skladu s načelom usklađenosti politika u interesu razvoja, kako je utvrđeno u članku 208. Ugovora iz Lisabona; u širem smislu poziva na uspostavu globalnog poreznog tijela na razini UN-a koje bi pomoglo u koordinaciji poreznih politika; nadalje poziva na usmjeravanje proračunske potpore u osnovne usluge, posebno pristup osnovnim zdravstvenim uslugama, uslugama vodoopskrbe i odvodnje te otpornost; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisiju da razmotri veću potporu najranjivijim zemljama kako bi se suočile s pandemijom bolesti COVID-19 i osigurale pristup zdravstvenoj skrbi, a da se pritom ne zanemaruju postojeći izazovi kao što su ekstremno siromaštvo, sigurnost, pristup kvalitetnom obrazovanju i radnim mjestima, demokracija, jednake mogućnosti i klimatske promjene; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ističe da će se smanjenim priljevom doznaka u zemlje u razvoju pogoršati životni uvjeti u domaćinstvima koja se oslanjaju na taj izvor prihoda za financiranje robe i usluga kao što su hrana, zdravstvena skrb i obrazovanje; stoga potiče EU i donatorsku zajednicu da poduzmu odlučne mjere kako bi ispunili svoje obećanje da će pridonijeti nadoknadi smanjenja troškova doznaka gotovo do nule, odnosno najmanje do 3 %, kao što je navedeno u 10. cilju održivog razvoja; |
| --- | --- |

45.

Obrazovanje i digitalizacija

| 46. | naglašava da uslijed pandemije bolesti COVID-19 nezapamćen broj učenika mjesecima nije pohađao nastavu, što je znatno unazadilo nastojanja u obrazovnom sektoru, posebno u pogledu obrazovanja djevojaka i žena i raseljenih osoba; potiče vlade da zatvaranje škola uvedu samo kao krajnju mjeru u borbi protiv pandemije; podržava nastavak ulaganja i davanje prioriteta ulaganjima u obrazovanje u kriznim situacijama i drugim humanitarnim okruženjima; poziva na to da obrazovanje ostane prioritet potrošnje u razvojnoj politici EU-a i da se društvenoj i kulturnoj funkciji škola posveti dužna pozornost; u tom kontekstu potiče vlade da daju prednost potpori najviše marginaliziranoj djeci i njihovim obiteljima s obzirom na to da su gospodarske i socijalne nejednakosti duboko povezane s ranim napuštanjem školovanja i lošim rezultatima od ranog djetinjstva, što umanjuje izglede za zapošljavanjem u odrasloj dobi; naglašava da su najugroženija djeca, posebno ona s invaliditetom i djeca koja žive u područjima pogođenima sukobom, najteže pogođena pandemijom; preporučuje da EU podrži aktivnosti UNICEF-a i da države članice EU-a podijele svoje pristupe za održavanje kontinuiteta nastave čak i u razdobljima krize te poziva EU-a i njegove države članice da iskoriste potencijal učenja na daljinu (aplikacije koje rade i izvan interneta, radio, TV, tiskane materijale) i digitalnog učenja u svojim programima međunarodne potpore kako nijedno dijete ne bi bilo zakinuto za obrazovanje; stoga podržava otvoren, siguran i cjenovno pristupačan pristup internetu (uključujući mobilne podatke) i jednak pristup digitalnoj tehnologiji te upotrebu i stvaranje takve tehnologije kako bi se premostio digitalni jaz, uključujući razlike u pogledu spola i dobi, te kako bi se obuhvatili oni koji su u nepovoljnom položaju ili marginalizirani zbog digitalne transformacije; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva da se kulturu zbog njezine suštinske vrijednosti smatra četvrtim samostalnim i transverzalnim stupom održivog razvoja, zajedno sa socijalnom, gospodarskom i ekološkom dimenzijom; poziva EU da kulturnu održivost uključi u sve razine razvojne suradnje i da u pregovore o sporazumima o pridruživanju te u cijeli niz svojih vanjskih odnosa i instrumenata vanjske politike sustavno uključi kulturnu dimenziju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava važnost cjeloživotnog učenja i prekvalifikacije, i dugoročno nakon pandemije bolesti COVID-19, jer će to, s obzirom na brz razvoj tehnologije, postati ne samo uobičajena praksa nego i nužan uvjet za zaposlene građane; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ističe potrebu za pružanjem potpore i priznanja nastavnicima, čija je ključna uloga u obrazovanju i izgradnji aktivnog građanstva dodatno naglašena pandemijom; ističe da je potrebno ulagati u osposobljavanje nastavnika kako bi se učitelje na odgovarajući način pripremilo za nove modele učenja kao što su e-učenje i kombinirano učenje, što je nužno kako bi se zajamčio nastavak obrazovanja kada nije moguće fizički pohađati nastavu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | naglašava ulogu nezavisnih medija u promicanju kulturne raznolikosti i međukulturnih sposobnosti te potrebu za jačanjem tih medija kao izvora vjerodostojnih informacija u doba krize i neizvjesnosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | skreće pozornost na teške posljedice pandemije na kulturne i kreativne industrije, lokalitete svjetske baštine, nematerijalnu kulturnu baštinu i kulturni turizam diljem svijeta, posebno u najmanje razvijenim zemljama u kojima su ti sektori posebno krhki; poziva EU i njegove države članice da pruže financijsku pomoć tim sektorima u kontekstu razvojne suradnje, s pomoću namjenskih sredstava s tematskim i geografskim prioritetima, kao i tehničku pomoć, uključujući inicijative digitalne potpore za ublažavanje negativnih učinaka mjera ograničavanja kretanja, te da iskoriste sinergije između lokalnih vlada, kulturnih organizacija i nevladinih organizacija, s jedne strane, te delegacija EU-a i prekomorskih ogranaka kulturnih institucija država članica, s druge strane; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podsjeća da se udio namijenjen za obrazovanje u ukupnoj razvojnoj pomoći tijekom posljednjeg desetljeća stalno smanjivao; poziva države članice da do 2024. ulože 10 % svoje službene razvojne pomoći u obrazovanje i 15 % do 2030., uključujući ulaganja u digitalno obrazovanje, infrastrukturu i povezivost, kako bi se riješio problem digitalnog jaza koji dodatno pogoršava socioekonomski nepovoljan položaj; |
| --- | --- |

52.

Otpornost

| 53. | naglašava da je važno razmjenjivati najbolje prakse i pomagati partnerskim zemljama (uključujući izgradnju kapaciteta za njihovu lokalnu i regionalnu upravu) te razmjenjivati najbolje prakse i pomagati lokalnim organizacijama civilnog društva u utvrđivanju slabosti, jačanju mehanizama za sprečavanje kriza i odgovoru na krize te zaštiti ključne infrastrukture s ciljem boljeg nošenja s budućim sistemskim šokovima svih vrsta; nadalje, naglašava važnost usvajanja pristupa „Jedno zdravlje” od središnje vlade do razine zajednice kako bi se spriječile ili suzbile zoonoze; |
| --- | --- |

53.

| 54. | zabrinut je zbog toga što će, zbog promjena uzrokovanih klimatskim promjenama, ekstremne vremenske prilike dodatno pogoršati stanje izazvano krizom uzrokovanom bolešću COVID-19 pa će gospodarstva, funkcioniranje država i pružanje humanitarne pomoći biti izloženi dodatnom pritisku; stoga zahtijeva da se strategijom oporavka nastoje ostvariti ciljevi Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama; nadalje, smatra da bi mjere gospodarskog poticaja trebale utrti put prema budućnosti s nultom stopom emisija ugljika i otpornoj na klimatske promjene te poziva na potporu očuvanju sorti sjemena u okviru Međunarodnog ugovora o biljnim genetskim resursima za hranu i poljoprivredu kako bi se pomoglo zajednicama da obnove sorte nakon katastrofa izazvanih klimatskim promjenama; |
| --- | --- |

54.

| 55. | smatra da pandemija pruža priliku za oporavak i da bi humanitarne i razvojne politike EU-a trebale podupirati taj cilj u partnerskim zemljama; posebno ističe potrebu za pružanjem potpore zemljama u razvoju u ostvarenju napretka u digitalnom gospodarstvu u područjima kao što su zdravstvo, obrazovanje i druge javne usluge; pozdravlja pokretanje centra Digital4Development (D4D) u prosincu 2020. i potiče EU da uloži daljnja ulaganja u pogledu digitalizacije u partnerskim zemljama, među ostalim poticanjem ulaganja privatnog sektora; |
| --- | --- |

55.

| 56. | podsjeća da se otpornost u konačnici odnosi i na opću pripremljenost i na sposobnost prilagodbe novim okolnostima; u tom kontekstu podsjeća da su zajednice koje provode vlastita rješenja prilagođena svojim posebnim potrebama aktivnije tijekom oporavka te se u konačnici uspješnije obnove; naglašava da će prevladavanje ove krize s našim partnerima u duhu solidarnosti ojačati i učiniti otpornijim odnose između EU-a i zemalja u razvoju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podsjeća da bi ulaganja privatnog sektora mogla imati važnu ulogu u doprinosu gospodarskom oporavku i postizanju ciljeva održivog razvoja s obzirom na povećane potrebe nastale zbog pandemije; poziva na to da se u okviru napora za oporavak i povećanje otpornosti dodatno istraži uloga privatnog sektora i mješovitog financiranja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | napominje da su pandemije često uzrokovane zoonozama; stoga naglašava da je potrebno pružiti potporu programima za edukaciju o opasnostima lova na divlje životinje i trgovine divljim životinjama, kao i strožoj zaštiti i obnovi ekosustava i staništa te za suočavanje s izazovima koje predstavlja industrijska poljoprivreda; poziva na veću potporu partnerskim zemljama u sprečavanju krivolova i krijumčarenja divljih životinja, posebno brinući se o tome da lokalne zajednice budu uključene u zaštitu divlje faune i flore; smatra da je potrebno dodijeliti više sredstava EU-a za anticipatorna istraživanja o vezama između zdravlja ljudi, zdravlja životinja i ekosustava kako bi se povećala spremnost na odgovor na buduće zdravstvene krize uzrokovane virusnim mutacijama zoonoza; |
| --- | --- |

58.

| 59. | smatra da se otpornost na buduće javnozdravstvene krize redovito mora temeljiti i na istraživanju bolesti koje uzrokuju smrtonosne epidemije u zemljama u razvoju; žali zbog toga što trenutačno nema dovoljno istraživanja o razvoju cjepiva kojima se učinkovito sprečavaju bolesti koje se ponavljaju u zemljama u razvoju, kao što su malarija ili zika; poziva EU i njegove države članice da financiraju više istraživanja u cilju razvoja cjepiva kojima bi se spriječile buduće epidemije takvih bolesti; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ističe da proizvodnja i distribucija hrane moraju biti apsolutni prioritet čak i u razdobljima krize; smatra da je potrebno smanjiti ovisnost o vanjskim izvorima hrane, biljaka, sjemena i gnojiva te povećati lokalnu i raznoliku poljoprivrednu proizvodnju; u tom pogledu pozdravlja potporu EU-a agroekologiji koju je potrebno dodatno povećati; poziva na pružanje potpore razmjeni znanja o novom, starom i otpornijem agroekološkom sjemenu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | podsjeća da su zemlje u razvoju povijesno osjetljive na vanjske šokove zbog uskih izvoznih baza i manje diversificiranih gospodarstava; stoga naglašava da je jedan od glavnih izazova za zemlje u razvoju uspon u globalnom vrijednosnom lancu gospodarskom diversifikacijom i prijelaz s proizvodnog modela usmjerenog na izvoz na razvoj koji se temelji na domaćim i regionalnim tržištima; u tu svrhu naglašava ključnu ulogu regionalne gospodarske suradnje, domaće industrijske politike i promicanja ulaganja kako bi se povećala nacionalna ili regionalna autonomija u proizvodnji osnovnih dobara i usluga; smatra da je u tom kontekstu ključno iskoristiti potencijal financiranja i poslovnih praksi s ciljem promicanja integracije standarda održivosti duž cijelog investicijskog lanca; ponavlja da je obavezna dužna pažnja poduzeća prema ljudskim pravima i zaštiti okoliša nužni preduvjet za sprečavanje i ublažavanje budućih kriza i osiguravanje održivih lanaca vrijednosti; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava da ulaganja u mjere oporavka moraju biti razborita, u skladu s Dobrovoljnim smjernicama Odbora za svjetsku sigurnost opskrbe hranom o odgovornom upravljanju posjedom zemljišta, ribolovnih područja i šuma u kontekstu nacionalne sigurnosti opskrbe hranom i načelima odgovornog ulaganja u poljoprivredne i prehrambene sustave, kako bi se ublažile klimatske promjene i potaknula otpornost ugroženih skupina stanovništva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva EU da prava djece u većoj mjeri uključi u borbu protiv klimatskih promjena i u svoje aktivnosti za izravno promicanje otpornosti i pripravnosti na katastrofe u socijalnim sektorima kao što su obrazovanje, zdravstvo, vodoopskrba, sanitarni i higijenski uvjeti, prehrana te socijalna zaštita i zaštita djece; |
| --- | --- |

63.

Povezanost humanitarnog djelovanja, razvoja i mira

| 64. | naglašava da provedba povezanosti humanitarnog djelovanja, razvoja i mira mora biti prioritet u programima Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju – Globalna Europa u nestabilnim zemljama; poziva Glavnu upravu za međunarodnu suradnju i razvoj, Glavnu upravu za međunarodna partnerstva i Glavnu upravu za susjedsku politiku i pregovore o proširenju Komisije da gdje god je to moguće provedu komplementarne programe prilagođene lokalnim kontekstima i mogućnostima s ciljem međusobnog osnaživanja različitih aspekata tê povezanosti; |
| --- | --- |

64.

| 65. | naglašava potrebu za suradnjom s lokalnim zajednicama i organizacijama civilnog društva u definiranju i provedbi odgovora na krizu uzrokovanu bolešću COVID-19; ističe ulogu Europskih snaga solidarnosti u pružanju potpore organizacijama civilnog društva na terenu koje pružaju pomoć potrebitima; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva na osnaživanje lokalnih zajednica i njihovo sudjelovanje u humanitarnim i razvojnim aktivnostima, zajedno s lokalnim organizacijama civilnog društva, uključujući crkve, vjerske organizacije i druge lokalne predstavnike; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi predsjedniku Europskog vijeća, Vijeću, Komisiji, potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, vladama i parlamentima država članica, vladama i parlamentima država članica Afričke unije te glavnom tajniku Ujedinjenih naroda i glavnom tajniku Svjetske zdravstvene organizacije. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  SL C 355, 20.10.2017., str. 2.

(2)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

---

četvrtak, 24. lipnja 2021.

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/27

---

P9_TA(2021)0313

Izvješće Komisije o vladavini prava za 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o Izvješću Komisije o vladavini prava za 2020. (2021/2025(INI))

(2022/C 81/03)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 295. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 295. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir osobito članak 2., članak 3. stavak 1., članak 3. stavak 3. drugi podstavak, članak 4. stavak 3. i članke 5., 6., 7. i 11. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osobito članak 2., članak 3. stavak 1., članak 3. stavak 3. drugi podstavak, članak 4. stavak 3. i članke 5., 6., 7. i 11. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir članke UFEU-a koji se odnose na poštovanje, zaštitu i promicanje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u Uniji, uključujući članke 70., 258., 259., 260., 263. i 265. UFEU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke UFEU-a koji se odnose na poštovanje, zaštitu i promicanje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u Uniji, uključujući članke 70., 258., 259., 260., 263. i 265. UFEU-a,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji te Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, priložene Ugovorima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji te Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, priložene Ugovorima,

| — | uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Povelju Europske unije o temeljnim pravima (dalje u tekstu „Povelja”),

| — | uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sudsku praksu Suda Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 49. UEU-a, kriterije iz Kopenhagena i skup pravila Unije (pravnu stečevinu) koja država kandidatkinja mora ispuniti ako želi pristupiti Uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 49. UEU-a, kriterije iz Kopenhagena i skup pravila Unije (pravnu stečevinu) koja država kandidatkinja mora ispuniti ako želi pristupiti Uniji,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 30. rujna 2020. naslovljenu „Izvješće o vladavini prava za 2020. – Stanje vladavine prava u Europskoj uniji” (COM(2020)0580),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (1) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU, Euratom) 2020/2092 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. prosinca 2020. o općem režimu uvjetovanosti za zaštitu proračuna Unije (1) („Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava”),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/692 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EU) br. 390/2014 (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/692 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. travnja 2021. o uspostavi programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 1381/2013 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EU) br. 390/2014 (2),

| — | uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opću deklaraciju o ljudskim pravima,

| — | uzimajući u obzir instrumente UN-a za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te preporuke i izvješća Univerzalnog periodičnog pregleda UN-a, kao i sudsku praksu ugovornih tijela UN-a i posebne postupke Vijeća za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir instrumente UN-a za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te preporuke i izvješća Univerzalnog periodičnog pregleda UN-a, kao i sudsku praksu ugovornih tijela UN-a i posebne postupke Vijeća za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava od 8. ožujka 1999., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Deklaraciju UN-a o borcima za ljudska prava od 8. ožujka 1999.,

| — | uzimajući u obzir preporuke i izvješća Ureda za demokratske institucije i ljudska prava, visokog povjerenika za nacionalne manjine, predstavnika za slobodu medija i drugih tijela Organizacije za europsku sigurnost i suradnju u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuke i izvješća Ureda za demokratske institucije i ljudska prava, visokog povjerenika za nacionalne manjine, predstavnika za slobodu medija i drugih tijela Organizacije za europsku sigurnost i suradnju u Europi,

| — | uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i Europsku socijalnu povelju, sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava i Europskog odbora za socijalna prava te konvencije, preporuke, rezolucije, mišljenja i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, povjerenika za ljudska prava, Europske komisije za borbu protiv rasizma i netolerancije, Upravnog odbora za borbu protiv diskriminacije, promicanje različitosti i uključivosti, Venecijanske komisije i drugih tijela Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku konvenciju za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda i Europsku socijalnu povelju, sudsku praksu Europskog suda za ljudska prava i Europskog odbora za socijalna prava te konvencije, preporuke, rezolucije, mišljenja i izvješća Parlamentarne skupštine, Odbora ministara, povjerenika za ljudska prava, Europske komisije za borbu protiv rasizma i netolerancije, Upravnog odbora za borbu protiv diskriminacije, promicanje različitosti i uključivosti, Venecijanske komisije i drugih tijela Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između Vijeća Europe i Europske unije od 23. svibnja 2007. i zaključke Vijeća od 8. srpnja 2020. o prioritetima EU-a za suradnju s Vijećem Europe u razdoblju od 2020. do 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Memorandum o razumijevanju između Vijeća Europe i Europske unije od 23. svibnja 2007. i zaključke Vijeća od 8. srpnja 2020. o prioritetima EU-a za suradnju s Vijećem Europe u razdoblju od 2020. do 2022.,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv korupcije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju UN-a protiv korupcije,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konvenciju UN-a o ukidanju svih oblika rasne diskriminacije,

| — | uzimajući u obzir instrumentarij Vijeća Europe za države članice naslovljen: „Poštovanje demokracije, vladavine prava i ljudskih prava u okviru javnozdravstvene krize izazvane bolešću COVID-19” od 7. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir instrumentarij Vijeća Europe za države članice naslovljen: „Poštovanje demokracije, vladavine prava i ljudskih prava u okviru javnozdravstvene krize izazvane bolešću COVID-19” od 7. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Privremeno izvješće o mjerama donesenima u državama članicama EU-a slijedom krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19 i njihovu utjecaju na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava koje je usvojila Venecijanska komisija na svojem 124. plenarnom zasjedanju 8. listopada 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Privremeno izvješće o mjerama donesenima u državama članicama EU-a slijedom krize izazvane pandemijom bolesti COVID-19 i njihovu utjecaju na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava koje je usvojila Venecijanska komisija na svojem 124. plenarnom zasjedanju 8. listopada 2020.,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće partnerskih organizacija Platforme Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara za 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće partnerskih organizacija Platforme Vijeća Europe za promicanje zaštite novinarstva i sigurnosti novinara za 2020.,

| — | uzimajući u obzir Obrazloženi prijedlog odluke Vijeća od 20. prosinca 2017. o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava koji je izdan u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Obrazloženi prijedlog odluke Vijeća od 20. prosinca 2017. o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava koji je izdan u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji (COM(2017)0835),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. srpnja 2019. naslovljenu „Jačanje vladavine prava u Uniji – Nacrt za djelovanje” (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. srpnja 2019. naslovljenu „Jačanje vladavine prava u Uniji – Nacrt za djelovanje” (COM(2019)0343),

| — | uzimajući u obzir pregled stanja u području pravosuđa u EU-u za 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pregled stanja u području pravosuđa u EU-u za 2020.,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. lipnja 2019. naslovljeno „Daljnje jačanje vladavine prava u Uniji. Trenutačno stanje i mogući sljedeći koraci” kojim se predlaže uspostava godišnjeg foruma o temeljnim pravima i vladavini prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora od 19. lipnja 2019. naslovljeno „Daljnje jačanje vladavine prava u Uniji. Trenutačno stanje i mogući sljedeći koraci” kojim se predlaže uspostava godišnjeg foruma o temeljnim pravima i vladavini prava,

| — | uzimajući u obzir izvješće Skupine za temeljna prava i vladavinu prava Europskog gospodarskog i socijalnog odbora iz lipnja 2020. pod nazivom „Razvoj u nacionalnim okvirima sa stajališta civilnog društva, 2018. – 2019.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Skupine za temeljna prava i vladavinu prava Europskog gospodarskog i socijalnog odbora iz lipnja 2020. pod nazivom „Razvoj u nacionalnim okvirima sa stajališta civilnog društva, 2018. – 2019.”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava od 17. siječnja 2018. naslovljeno „Izazovi s kojima se suočavaju organizacije civilnog društva u području ljudskih prava u EU-u”, njezine biltene objavljene 2020. o utjecaju pandemije bolesti COVID-19 na temeljna prava u EU-u te druga izvješća, podatke i alate Agencije, posebno Informacijski sustav Europske unije o temeljnim pravima (EFRIS), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava od 17. siječnja 2018. naslovljeno „Izazovi s kojima se suočavaju organizacije civilnog društva u području ljudskih prava u EU-u”, njezine biltene objavljene 2020. o utjecaju pandemije bolesti COVID-19 na temeljna prava u EU-u te druga izvješća, podatke i alate Agencije, posebno Informacijski sustav Europske unije o temeljnim pravima (EFRIS),

| — | uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava od 10. rujna 2020. o antisemitizmu: Pregled antisemitskih incidenata zabilježenih u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Agencije Europske unije za temeljna prava od 10. rujna 2020. o antisemitizmu: Pregled antisemitskih incidenata zabilježenih u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova naslovljeno „Peking + 25: Peti pregled provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a” objavljeno 5. ožujka 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova naslovljeno „Peking + 25: Peti pregled provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a” objavljeno 5. ožujka 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije i država članica sa sastanka u Vijeću održanog 16. prosinca 2014. o jamčenju poštovanja vladavine prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije i država članica sa sastanka u Vijeću održanog 16. prosinca 2014. o jamčenju poštovanja vladavine prava,

| — | uzimajući u obzir Strategiju EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025., Strategiju EU-a za ravnopravnost LGBTIQ osoba za razdoblje 2020. – 2025., Strategiju EU-a o pravima djeteta, Strategiju o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2020. – 2025., Strategiju EU-a za ravnopravnost LGBTIQ osoba za razdoblje 2020. – 2025., Strategiju EU-a o pravima djeteta, Strategiju o pravima osoba s invaliditetom za razdoblje 2021. – 2030.,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025. i Strateški okvir EU-a za ravnopravnost, uključivanje i sudjelovanje Roma, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za antirasizam za razdoblje 2020. – 2025. i Strateški okvir EU-a za ravnopravnost, uključivanje i sudjelovanje Roma,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. listopada 2016. s preporukama Komisiji o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o odluci Komisije o aktiviranju članka 7. stavka 1. UEU-a u pogledu situacije u Poljskoj (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 1. ožujka 2018. o odluci Komisije o aktiviranju članka 7. stavka 1. UEU-a u pogledu situacije u Poljskoj (4),

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. travnja 2018. o potrebi za uspostavom instrumenta europskih vrijednosti za podršku organizacijama civilnog društva koje promiču temeljne vrijednosti u Europskoj uniji na lokalnoj i nacionalnoj razini (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 19. travnja 2018. o potrebi za uspostavom instrumenta europskih vrijednosti za podršku organizacijama civilnog društva koje promiču temeljne vrijednosti u Europskoj uniji na lokalnoj i nacionalnoj razini (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o zaštiti istraživačkih novinara u Europi: slučaj slovačkog novinara Jána Kuciaka i Martine Kušnírove (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. travnja 2018. o zaštiti istraživačkih novinara u Europi: slučaj slovačkog novinara Jána Kuciaka i Martine Kušnírove (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. rujna 2018. o prijedlogu kojim se Vijeće poziva da, u skladu s člankom 7. stavkom 1. Ugovora o Europskoj uniji, utvrdi da postoji očita opasnost da Mađarska teško prekrši vrijednosti na kojima se temelji Europska unija (7),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. studenoga 2018. o vladavini prava u Rumunjskoj (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. studenoga 2018. o vladavini prava u Rumunjskoj (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2018. o potrebi za sveobuhvatnim mehanizmom EU-a za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2018. o potrebi za sveobuhvatnim mehanizmom EU-a za zaštitu demokracije, vladavine prava i temeljnih prava (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. ožujka 2019. o stanju u pogledu vladavine prava i borbe protiv korupcije u Europskoj uniji, posebno na Malti i u Slovačkoj (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 28. ožujka 2019. o stanju u pogledu vladavine prava i borbe protiv korupcije u Europskoj uniji, posebno na Malti i u Slovačkoj (11),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o vladavini prava na Malti nakon nedavnih otkrića u slučaju ubojstva Daphne Caruane Galizije (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o vladavini prava na Malti nakon nedavnih otkrića u slučaju ubojstva Daphne Caruane Galizije (12),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (13), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 18. prosinca 2019. o javnoj diskriminaciji i govoru mržnje protiv pripadnika zajednice LGBTI, uključujući „zone bez LGBTI-ja” (13),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2018. godinu i politici Europske unije u tom području (14), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 15. siječnja 2020. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2018. godinu i politici Europske unije u tom području (14),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o saslušanjima u tijeku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske (15), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. siječnja 2020. o saslušanjima u tijeku u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a u pogledu Poljske i Mađarske (15),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (16), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. travnja 2020. o usklađenom djelovanju EU-a za suzbijanje pandemije bolesti COVID-19 i njezinih posljedica (16),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. lipnja 2020. o prosvjedima protiv rasizma nakon smrti Georgea Floyda (17), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 19. lipnja 2020. o prosvjedima protiv rasizma nakon smrti Georgea Floyda (17),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju od 19. lipnja 2020. o ponovnom pokretanju istražnog postupka protiv premijera Češke Republike zbog zlouporabe sredstava EU-a i potencijalnog sukoba interesa (18), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju od 19. lipnja 2020. o ponovnom pokretanju istražnog postupka protiv premijera Češke Republike zbog zlouporabe sredstava EU-a i potencijalnog sukoba interesa (18),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava (19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. rujna 2020. o Prijedlogu odluke Vijeća o utvrđivanju da postoji očita opasnost da Republika Poljska teško prekrši vladavinu prava (19),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (20), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (20),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o vladavini prava i temeljnim pravima u Bugarskoj (21), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 8. listopada 2020. o vladavini prava i temeljnim pravima u Bugarskoj (21),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. o jačanju slobode medija: zaštita novinara u Europi, govor mržnje, dezinformiranje i uloga platformi (22), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenoga 2020. o jačanju slobode medija: zaštita novinara u Europi, govor mržnje, dezinformiranje i uloga platformi (22),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji – Godišnje izvješće za godine 2018. - 2019. (23), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o stanju temeljnih prava u Europskoj uniji – Godišnje izvješće za godine 2018. - 2019. (23),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. prosinca 2020. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. - 2027., Međuinstitucijskom sporazumu, Instrumentu EU-a za oporavak i Uredbi o vladavini prava (24), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 17. prosinca 2020. o višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2021. - 2027., Međuinstitucijskom sporazumu, Instrumentu EU-a za oporavak i Uredbi o vladavini prava (24),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o proglašenju EU-a prostorom slobode za osobe LGBTIQ (25), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. ožujka 2021. o proglašenju EU-a prostorom slobode za osobe LGBTIQ (25),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o primjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o mehanizmu uvjetovanosti u pogledu vladavine prava (26), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. ožujka 2021. o primjeni Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o mehanizmu uvjetovanosti u pogledu vladavine prava (26),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2021. o ubojstvu Daphne Caruane Galizije i vladavini prava u Malti (27), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 29. travnja 2021. o ubojstvu Daphne Caruane Galizije i vladavini prava u Malti (27),

| — | uzimajući u obzir svoju procjenu europske dodane vrijednosti priloženu zakonodavnom izvješću o vlastitoj inicijativi o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava iz listopada 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju procjenu europske dodane vrijednosti priloženu zakonodavnom izvješću o vlastitoj inicijativi o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava iz listopada 2016.,

| — | uzimajući u obzir svoju preliminarnu procjenu europske dodane vrijednosti mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava od 23. travnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preliminarnu procjenu europske dodane vrijednosti mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava od 23. travnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračunski nadzor, Odbora za pravna pitanja, Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za proračunski nadzor, Odbora za pravna pitanja, Odbora za ustavna pitanja i Odbora za predstavke,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0199/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (A9-0199/2021),

| A. | budući da se Unija temelji na zajedničkim vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, koje su sadržane u članku 2. UEU-a i koje su zajedničke državama članicama EU-a te koje zemlje kandidatkinje moraju poštovati ako se žele priključiti Uniji; budući da su demokracija, vladavina prava i temeljna prava vrijednosti koje se međusobno nadopunjuju, njihovo narušavanje može postati sustavna prijetnja za Uniju; budući da je poštovanje vladavine prava obvezujuće za Uniju u cjelini i za njezine države članice na svim razinama upravljanja, uključujući podnacionalna tijela; |
| --- | --- |

A.

budući da se Unija temelji na zajedničkim vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući prava pripadnika manjina, koje su sadržane u članku 2. UEU-a i koje su zajedničke državama članicama EU-a te koje zemlje kandidatkinje moraju poštovati ako se žele priključiti Uniji; budući da su demokracija, vladavina prava i temeljna prava vrijednosti koje se međusobno nadopunjuju, njihovo narušavanje može postati sustavna prijetnja za Uniju; budući da je poštovanje vladavine prava obvezujuće za Uniju u cjelini i za njezine države članice na svim razinama upravljanja, uključujući podnacionalna tijela;

| B. | budući da je godišnji ciklus revizije vladavine prava dobrodošla nadopuna dostupnih alata za očuvanje vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a, rješavanjem stanja u svim državama članicama EU-a na temelju četiriju stupova, uz izravan utjecaj na poštovanje vladavine prava; budući da je osmišljen kao godišnji ciklus za osiguravanje vladavine prava i sprječavanje nastanka i pogoršanja problema; |
| --- | --- |

B.

budući da je godišnji ciklus revizije vladavine prava dobrodošla nadopuna dostupnih alata za očuvanje vrijednosti utvrđenih u članku 2. UEU-a, rješavanjem stanja u svim državama članicama EU-a na temelju četiriju stupova, uz izravan utjecaj na poštovanje vladavine prava; budući da je osmišljen kao godišnji ciklus za osiguravanje vladavine prava i sprječavanje nastanka i pogoršanja problema;

| C. | budući da je prvo Izvješće Komisije o vladavini prava (izvješće za 2020.) ograničena obuhvata jer ne obuhvaća sve vrijednosti Unije kako su predviđene člankom 2. UEU-a; |
| --- | --- |

C.

budući da je prvo Izvješće Komisije o vladavini prava (izvješće za 2020.) ograničena obuhvata jer ne obuhvaća sve vrijednosti Unije kako su predviđene člankom 2. UEU-a;

| D. | budući da je stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona Povelja u potpunosti prenesena u sporazume i da je prema tome otada pravno obvezujuća za sve institucije, tijela i agencije EU-a, kao i za države članice u sklopu primjene zakonodavstva EU-a; budući da se u institucijama EU-a, ali i u državama članicama, posebno kad primjenjuju pravo EU-a interno, ali i u odnosima s trećim zemljama, mora razvijati, poticati i jačati istinska kultura temeljnih prava; |
| --- | --- |

D.

budući da je stupanjem na snagu Ugovora iz Lisabona Povelja u potpunosti prenesena u sporazume i da je prema tome otada pravno obvezujuća za sve institucije, tijela i agencije EU-a, kao i za države članice u sklopu primjene zakonodavstva EU-a; budući da se u institucijama EU-a, ali i u državama članicama, posebno kad primjenjuju pravo EU-a interno, ali i u odnosima s trećim zemljama, mora razvijati, poticati i jačati istinska kultura temeljnih prava;

| E. | budući da, iako upozorava i upućuje na problem, izvješće za 2020. ne donosi dostatnu procjenu učinkovitosti promjena koje je provela svaka zemlja, niti donosi bilo kakve konkretne preporuke za pojedinu zemlju te se u njemu ne provjerava povijest poštovanja vladavine prava u svakoj zemlji, čime bi se mogao ugroziti njegov predviđeni preventivni učinak; |
| --- | --- |

E.

budući da, iako upozorava i upućuje na problem, izvješće za 2020. ne donosi dostatnu procjenu učinkovitosti promjena koje je provela svaka zemlja, niti donosi bilo kakve konkretne preporuke za pojedinu zemlju te se u njemu ne provjerava povijest poštovanja vladavine prava u svakoj zemlji, čime bi se mogao ugroziti njegov predviđeni preventivni učinak;

| F. | budući da bi se bez učinkovitog praćenja daljnje aktivnosti u okviru godišnjeg praćenja u izvješću za 2020. moglo izostaviti sprečavanje, utvrđivanje ili učinkovito rješavanje sustavnih izazova i nazadovanja u području vladavine prava, kao što je bilo vidljivo na primjeru nekoliko država članica EU-a posljednjih godina; budući da je primjenjivanje vladavina prava jedan od ključnih preduvjeta za poštovanje načela dobrog financijskog upravljanja i za zaštitu financijskih interesa Unije; |
| --- | --- |

F.

budući da bi se bez učinkovitog praćenja daljnje aktivnosti u okviru godišnjeg praćenja u izvješću za 2020. moglo izostaviti sprečavanje, utvrđivanje ili učinkovito rješavanje sustavnih izazova i nazadovanja u području vladavine prava, kao što je bilo vidljivo na primjeru nekoliko država članica EU-a posljednjih godina; budući da je primjenjivanje vladavina prava jedan od ključnih preduvjeta za poštovanje načela dobrog financijskog upravljanja i za zaštitu financijskih interesa Unije;

| G. | budući da je posljednjih godina Parlament donio nekoliko rezolucija u kojima su utvrđeni ozbiljni problemi u pogledu vladavine prava u određenom broju država članica (28); |
| --- | --- |

G.

budući da je posljednjih godina Parlament donio nekoliko rezolucija u kojima su utvrđeni ozbiljni problemi u pogledu vladavine prava u određenom broju država članica (28);

| H. | budući da nazadovanje u području vladavine prava i temeljnih prava u određenim zemljama ozbiljno utječe na uzajamno povjerenje u funkcioniranju područja slobode, sigurnosti i pravosuđa i predstavlja opasnost za ciljeve Unije sadržane u članku 3. UEU-a, kao što je vidljivo iz nekoliko slučajeva u kojima je europski uhidbeni nalog doveden u pitanje zbog dubokih sumnji u neovisnost pravosuđa; |
| --- | --- |

H.

budući da nazadovanje u području vladavine prava i temeljnih prava u određenim zemljama ozbiljno utječe na uzajamno povjerenje u funkcioniranju područja slobode, sigurnosti i pravosuđa i predstavlja opasnost za ciljeve Unije sadržane u članku 3. UEU-a, kao što je vidljivo iz nekoliko slučajeva u kojima je europski uhidbeni nalog doveden u pitanje zbog dubokih sumnji u neovisnost pravosuđa;

| I. | budući da institucije pravobranitelja i tijela za ravnopravnost u državama članicama imaju iznimno važnu ulogu u zaštiti ključnih načela vladavine prava, kao što su transparentnost, odgovornost i zakonito postupanje; |
| --- | --- |

I.

budući da institucije pravobranitelja i tijela za ravnopravnost u državama članicama imaju iznimno važnu ulogu u zaštiti ključnih načela vladavine prava, kao što su transparentnost, odgovornost i zakonito postupanje;

| J. | budući da su hitne mjere poduzete kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 utjecale na ostvarivanje temeljnih prava građana EU-a, kao što je pravo na slobodno kretanje, pristup pravosuđu, pristup javnim informacijama, privatnost, sloboda okupljanja i udruživanja, kao i na demokratske sustave provjere i ravnoteže; budući da je stoga, u cilju obrane prava građana EU-a, nužno osigurati da se uvedu djelotvorni sustavi provjere i ravnoteže kad je riječ o djelovanju vlada; |
| --- | --- |

J.

budući da su hitne mjere poduzete kao odgovor na pandemiju bolesti COVID-19 utjecale na ostvarivanje temeljnih prava građana EU-a, kao što je pravo na slobodno kretanje, pristup pravosuđu, pristup javnim informacijama, privatnost, sloboda okupljanja i udruživanja, kao i na demokratske sustave provjere i ravnoteže; budući da je stoga, u cilju obrane prava građana EU-a, nužno osigurati da se uvedu djelotvorni sustavi provjere i ravnoteže kad je riječ o djelovanju vlada;

| K. | budući da se položaj nekoliko država članica na međunarodnim ljestvicama slobode medija pogoršao te da se nasilje protiv novinara povećalo; budući da prijetnje slobodi medija uključuju uznemiravanje i napade usmjerene na novinare, neuvažavanje pravne zaštite novinara kao i zarobljavanje medija (en. media capture) i ekonomski ili politički motivirane akcije usmjerene na medijski sektor; budući da zabrinjavajući događaji kojima je cilj gušenje slobode govora i slobode medija pružaju loš primjer u EU-u i u zemljama kandidatkinjama za pristupanje EU-u; |
| --- | --- |

K.

budući da se položaj nekoliko država članica na međunarodnim ljestvicama slobode medija pogoršao te da se nasilje protiv novinara povećalo; budući da prijetnje slobodi medija uključuju uznemiravanje i napade usmjerene na novinare, neuvažavanje pravne zaštite novinara kao i zarobljavanje medija (en. media capture) i ekonomski ili politički motivirane akcije usmjerene na medijski sektor; budući da zabrinjavajući događaji kojima je cilj gušenje slobode govora i slobode medija pružaju loš primjer u EU-u i u zemljama kandidatkinjama za pristupanje EU-u;

| L. | budući da je potrebno ojačati i uskladiti postojeće mehanizme i razviti djelotvoran mehanizam za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava kojim će se osigurati da se načela i vrijednosti utvrđeni u Ugovorima poštuju u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

L.

budući da je potrebno ojačati i uskladiti postojeće mehanizme i razviti djelotvoran mehanizam za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava kojim će se osigurati da se načela i vrijednosti utvrđeni u Ugovorima poštuju u cijeloj Uniji;

| M. | budući da je poštovanje prava manjina jedan od političkih kriterija koje država kandidatkinja za pristupanje mora ispunjavati u trenutku pristupanja; budući da Unija ima važnu ulogu u jamčenju poštovanja prava nacionalnih i jezičnih manjina u zemljama kandidatkinjama; budući da je Parlament već pozvao Komisiju (29) da usvoji zajednički okvir minimalnih standarda EU-a za zaštitu prava pripadnika manjina, koji su čvrsto ugrađeni u pravni okvir koji jamči demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava u cijeloj Uniji; |
| --- | --- |

M.

budući da je poštovanje prava manjina jedan od političkih kriterija koje država kandidatkinja za pristupanje mora ispunjavati u trenutku pristupanja; budući da Unija ima važnu ulogu u jamčenju poštovanja prava nacionalnih i jezičnih manjina u zemljama kandidatkinjama; budući da je Parlament već pozvao Komisiju (29) da usvoji zajednički okvir minimalnih standarda EU-a za zaštitu prava pripadnika manjina, koji su čvrsto ugrađeni u pravni okvir koji jamči demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava u cijeloj Uniji;

I.   
  Izvješće o vladavini prava za 2020: pouke za 2021.

| 1. | pozdravlja prvo godišnje izvješće Komisije o vladavini prava; smatra da je ključno uspostaviti europsku strukturu praćenja i provedbe vladavine prava u Uniji; ponavlja da je važno unaprijed utvrditi rizike i spriječiti kršenja temeljnih prava i vladavine prava umjesto ex post reagirati kad se takva kršenja ponove; stoga potiče daljnji razvoj tog novog instrumenta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja to što su funkcioniranje pravosudnih sustava, okvir za borbu protiv korupcije, medijski pluralizam i određena institucijska pitanja povezana sa sustavom provjere i ravnoteže, uključujući u određenoj mjeri i građanski prostor, dio Komisijina godišnjeg pregleda stanja vladavine prava u državama članicama; nadalje, poziva na to da se u godišnja izvješća uključe određeni važni elementi popisa kriterija za vladavinu prava Venecijanske komisije iz 2016., kao što su pravne zaštitne mjere za sprečavanje proizvoljnosti i zlouporabe ovlasti od strane javnih tijela, neovisnost i nepristranost pravne struke te jednakost pred zakonom i nediskriminacija; potiče Komisiju da istakne i pozitivne trendove u državama članicama koji bi mogli služiti kao dobar primjer drugima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sa zadovoljstvom primjećuje da izvješće sadrži poglavlja za pojedine zemlje; pohvaljuje napore Komisije da surađuje s nacionalnim vladama i parlamentima, kao i s civilnim društvom i drugim nacionalnim akterima; potiče Komisiju da uloži više napora u produbljivanje analiza za pojedine zemlje kako bi se bolje procijenilo koliko su ozbiljni izazovi povezani s vladavinom prava; smatra da bi Komisija trebala posvetiti više vremena svojim posjetima zemljama, uključujući terenske posjete, kako bi se postigao širi angažman i dijalog s nacionalnim tijelima i civilnim društvom; smatra da bi Komisija trebala bolje informirati dionike o takvim posjetima kako bi potaknula stvaranje kulture vladavine prava na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja činjenicu da se sve države članice nadzire prema istim pokazateljima i u skladu s istom metodologijom; naglašava, međutim, da bi jednako tretiranje povreda koje su različite prirode moglo dovesti do trivijaliziranja najozbiljnijih povreda vladavine prava; potiče Komisiju da diferencira svoje izvješćivanje tako što će praviti razliku između sustavnih i pojedinačnih, nepovezanih povreda vladavine prava; naglašava potencijal preventivnih prednosti izvješća o vladavini prava; smatra da je potrebna temeljitija evaluacija da bi se procijenilo je li izvješće imalo dostatan preventivan učinak; smatra da u svakom slučaju to očigledno nije tako kad je riječ o državama članicama koje podliježu postupku iz članka 7. stavka 1. UEU-a; smatra da bi izvješće za 2020. moglo pružiti temeljitiju i transparentniju procjenu u kojoj se navodi postoje li ozbiljni nedostaci, opasnost od ozbiljne povrede vrijednosti EU-a ili je zapravo već došlo do stvarne povrede tih vrijednosti u svakom od stupova koji se analiziraju u poglavljima o pojedinim zemljama; smatra da su te procjene neophodne kako bi se formulirali zaključci o stanju vladavine prava i utvrdile daljnje aktivnosti te korektivne mjere i instrumenti; poziva na sintetski pristup u budućim izvješćima kako bi se jasno utvrdilo u kojim se područjima u državama članicama javljaju najvažniji rizici i problemi; poziva Komisiju da u skladu s time ažurira svoju metodologiju i bez odgode obavještava Parlament; |
| --- | --- |

4.

| 5. | smatra da je izvješće za 2020. previše opisno i da ne pruža dostatnu analizu; traži od Komisije da to izvješće u budućnosti bude više usmjereno na analizu; smatra da buduće izvješće treba sadržavati preporuke za pojedine zemlje o tome kako riješiti utvrđene probleme ili ispraviti povrede, uključujući rokove za provedbu, prema potrebi, i referentne vrijednosti koje treba pratiti; poziva Komisiju da u izvješća uključi smjernice za daljnje postupanje u pogledu provedbe preporuka i popravnih radnji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | zabrinut je zbog učinaka prelijevanja koje slabljenje slobode medija ima na druga područja analizirana u izvješću; smatra da su kampanje ocrnjivanja protiv akademika, novinara, sudaca, pravnih stručnjaka, organizacija civilnog društva i aktivista, a posebno strateške tužbe protiv javnog sudjelovanja, ograničavajući čimbenik njihove neovisnosti i sposobnosti djelovanja sa zastrašujućim učincima; |
| --- | --- |

6.

| 7. | stoga poziva na integriraniju analizu međupovezanosti četiriju stupova uključenih u izvješće i analizu načina na koji kombinacija nedostataka može dovesti do sustavnih povreda vladavine prava ili rizika od povreda te postoji li ili bi mogao postojati utjecaj na financijske interese Unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da bi se u godišnjim izvješćima trebali utvrditi međusektorski trendovi na razini EU-a; smatra da se u izvješću za 2020. ne uzima u obzir cijela Unija; poziva Komisiju da utvrdi primjere u kojima određene mjere ili prakse koje narušavaju vladavinu prava, slobodu medija, sustav provjere i ravnoteže ili borbu protiv korupcije u jednoj državi članici postaju smjernice drugima ili primjere kad težina i područje primjene takvih praksi potencijalno mogu ugroziti cijelu Uniju; poziva Komisiju da procijeni na koji način takvi napadi ugrožavaju kvalitetu demokracije u Uniji; poziva da se u analizi izvješćâ prednost da tim trendovima, uključujući činjenicu da nacionalni ustavni sudovi sve češće dovode u pitanje pravnu strukturu EU-a, kako bi se korektivne mjere mogle usmjeriti na razini EU-a; poziva Komisiju da jasno ilustrira sustavne kampanje dezinformiranja i vanjskog uplitanja u cilju narušavanja povjerenja javnosti u državne institucije i neovisne medije, usmjeravajući pritom države članice prema upravljačkim strukturama autoritarnog tipa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | žali zbog toga što u izvješću za 2020. nisu dovoljno detaljno obuhvaćena sva pitanja u vezi s vladavinom prava; poziva Komisiju da razvije svoje stručno znanje i kapacitete za pojedine zemlje kako bi se brže reagiralo na negativna kretanja u državama članicama; poziva Komisiju da izdvoji dostatna sredstva za praćenje i provedbu vladavine prava u EU-u; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da bi zakoni država članica, njihovo poštovanje vladavine prava, provjere i ravnoteže te demokratske institucije, uključujući neovisnost tih institucija, trebali biti funkcionalni ne samo de jure nego i de facto; |
| --- | --- |

10.

Pravosudni sustavi

| 11. | pozdravlja praćenje neovisnosti, kvalitete i učinkovitosti pravosudnih sustava država članica, uključujući nacionalna tužiteljstva, a time i njihovu sposobnost pružanja djelotvorne sudske zaštite kako bi se osigurala usklađenost s pravom EU-a; smatra da bi trebalo pratiti i poticajno okruženje za osiguravanje pristupa pravosuđu svim građanima, uključujući pristup pravosuđu na razini EU-a te napore i resurse kojima je cilj jamčiti pristup pravdi; zabrinut je zbog nedostatka izravnih mehanizama pravne zaštite dostupnih građanima EU-a s pomoću kojih bi mogli obraniti svoja prava kako je predviđeno Poveljom; smatra da izvješća ne bi trebala biti tek statički godišnji prikaz te da bi u poglavljima po zemljama trebala uključivati sve relevantne informacije o vladavini prava, uključujući relevantne presedane i politički kontekst u kojem se odvijaju nova događanja kako bi se omogućila točna, dinamična i cjelovita procjena de jure i de facto neovisnosti pravosudnih sustava, uključujući neovisnost odvjetnika i pravne struke, te da bi se izvješćima trebalo obuhvatiti razdoblje duže od prethodnih 12 mjeseci; naglašava da bi građanima i stanovnicima EU-a trebali biti zajamčeni odgovarajući standardi vladavine prava kad ostvaruju svoje pravo na slobodu kretanja unutar EU-a; ističe da je okosnica vladavine prava efektivan pristup pravdi za sve građane te da, zbog njihovog osjetljivog položaja, mora naročito biti zajamčen sezonskim i prekograničnim radnicima koji traže posao u drugoj državi članici; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ističe da su djelotvorni, neovisni i učinkoviti pravosudni sustavi ključni su za poštovanje vladavine prava; podsjeća da pravosudna struktura Unije uključuje nacionalne pravosudne sustave; naglašava da, kako bi se zaštitila temeljna prava i slobode građana EU-a, pravosudni sustavi i suci moraju biti neovisni te stoga zaštićeni od svih pritisaka, prijetnji ili uplitanja, bilo izravnih bilo neizravnih, s bilo koje strane, uključujući politička tijela; pozdravlja činjenicu da su sastav pravosudnih tijela, metode imenovanja, osim mehanizama kojima se uređuju trajanje službe i razlozi za odbijanje i razrješenje, napredovanje u karijeri, stegovni postupci i sankcije, također utvrđeni kao pokazatelji neovisnosti pravosuđa; ističe da nadzor tih parametara mora biti stalan i uključen u sveobuhvatnu procjenu svih provjera i ravnoteža te da se istovremeno ne smije usredotočiti samo na ograničen broj parametara, u cilju provjere pravog stanja neovisnosti pravosuđa u državama članicama; |
| --- | --- |

12.

| 13. | napominje da se izvješće za 2020. opravdano bavi potrebom za digitalizacijom sudskih postupaka i osposobljavanjem sudaca; podsjeća da se države članice i dalje znatno razlikuju u pogledu razine sudjelovanja u osposobljavanju posvećenom pravnoj struci; žali zbog toga što izvješćem nije obuhvaćeno osposobljavanje odvjetnika; |
| --- | --- |

13.

| 14. | iznimno je zabrinut zbog očiglednog pogoršanja stanja neovisnosti pravosudnih sustava određenih država članica i sve većeg otvorenog nepoštovanja prava EU-a, uključujući presude Suda Europske unije; napominje da pitanje neovisnosti pravosuđa i dalje izaziva ozbiljnu zabrinutost u nekim državama članicama, kao što je vidljivo iz nekih poglavlja o pojedinačnim zemljama; poziva Komisiju da jasno ocijeni i naznači takve nedostatke i nalaze koji su utvrđeni kao očita opasnost od teške povrede vladavine prava; duboko je zabrinut zbog toga što Komisija nije brzo pravnim sredstvima reagirala na ozbiljne opasnosti u pogledu vladavine prava utvrđene u poglavljima o pojedinačnim zemljama, posebno nakon što su te ozbiljne opasnosti postale stvarne povrede vladavine prava; poziva Komisiju da pruži smislenu, jednostavnu i jasnu ocjenu različitih nacionalnih pravosudnih sustava, da istakne gdje bi se mogle primijeniti najbolje prakse za usporedive sustave i kako bi se slični nedostaci mogli riješiti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ističe da je, u skladu s člankom 17. stavkom 1. UEU-a, Komisija dužna osigurati primjenu Ugovora i sekundarnog zakonodavstva, među ostalim i u slučajevima kada su se nakon objave izvješća za 2020. uistinu materijalizirale opasnosti za ozbiljne povrede vrijednosti iz članka 2. UEU-a navedene u poglavljima o pojedinačnim zemljama; |
| --- | --- |

15.

| 16. | snažno osuđuje politički pritisak u Mađarskoj i Poljskoj kojim se nacionalne sudove sprečava u pokretanju prethodnih postupaka pred Sudom EU u skladu s člankom 267. UFEU-a, čime se nacionalne suce nastoji spriječiti da Sudu EU postavljaju pitanja u vezi sa zahtjevima EU-a koji se odnose na neovisnost sudstva; smatra da je ta praksa u suprotnosti s Ugovorima i ustaljenim tumačenjem relevantnih odredbi od strane Suda EU-a; zgrožen je sve većim i namjernim nepoštovanjem presuda Suda Europske unije; smatra da je takav nezakoniti razvoj događaja sustavna prijetnja za jedinstvo i dosljednost prava EU-a i samo funkcioniranje Unije; poziva Komisiju da u svoja buduća izvješća uključi detaljne podatke o tome poštuju li države članice odluke Suda Europske unije; stoga smatra da bi se u okviru procjena u predstojećim godišnjim izvješćima nepoštovanje presuda Suda EU trebalo smatrati teškom povredom; potiče Komisiju da se pobrine za hitne i primjerene pravne odgovore na odbijanje provedbe te nepoštovanje odluka Suda EU, kao što su sudski postupci na temelju članka 260. UFEU-a; poziva Komisiju da pomno prati odluke nacionalnih sudova koje se odnose na nadređenost prava EU-a nad nacionalnim ustavnim odredbama i da pokrene postupke zbog povrede obveze protiv država članica koje uporno krše to načelo; nadalje, žali zbog zahtjeva koji je premijer Poljske uputio Ustavnom sudu da donese odluku o nadređenosti nacionalnih ustavnih odredbi nad pravom EU-a; |
| --- | --- |

16.

| 17. | napominje da sporost građanskih, kaznenih i upravnih sudskih postupaka predstavlja veliku opasnost, posebno za poštovanje vladavine prava; poziva Komisiju da u svoja buduća izvješća uključi ocjenu zatvorskih uvjeta, neriješenih sudskih predmeta i prosječnog trajanja suđenja za svaku državu članicu; |
| --- | --- |

17.

Okvir za borbu protiv korupcije

| 18. | pozdravlja posvećivanje posebnog poglavlja borbi protiv korupcije u svakom poglavlju o pojedinačnoj zemlji jer sustavna korupcija narušava funkcioniranje vladavine prava i povjerenje građana EU-a u odluke koje donose vlasti, državni službenici i pravosuđe; ističe da korupcija, preusmjeravanjem javnih sredstava s javnokorisnih ciljeva za koje su namijenjena, smanjuje razinu i kvalitetu javnih usluga, i stoga ugrožava temeljna prava; ističe da, iako se postojanje nacionalnih propisa, politika i strategija za borbu protiv korupcije može smatrati napretkom, za vladavinu prava ključne su i njihova provedba i naknadna učinkovitost na terenu te se i taj aspekt mora ocijeniti; naglašava da bi okviri za borbu protiv korupcije trebali obuhvaćati područja kao što su etička pravila, mjere za podizanje razine osviještenosti, pravila o prijavi imovine, nespojivosti i sukobu interesa, javna nabava, mehanizmi unutarnje kontrole, pravila o lobiranju i „rotirajućim vratima”; poziva države članice i institucije da osmisle učinkovite instrumente za sprečavanje, otkrivanje rizika, zaustavljanje i sankcioniranje slučajeva korupcije i prijevare kao i mehanizme za povrat sredstava stečenih tim djelima, osobito redovitim praćenjem uporabe javnih fondova EU-a te nacionalnih javnih fondova; napominje da izvješće za 2020. i dalje uglavnom ne obuhvaća procjenu otpornosti okvira za borbu protiv korupcije za suočavanje s rizicima povezanima s korupcijom u području javne nabave; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisiju da prida veću pozornost zloupotrebi fondova EU-a, posebno uzimajući u obzir Uredbu o uvjetovanosti, te da preispita pravilno funkcioniranje istražnih i javnih tužiteljstava u svakoj državi članici u okviru istraga i kaznenog progona prijevara, među ostalim poreznih prijevara, korupcije ili drugih povreda prava EU-a povezanih s izvršenjem proračuna EU-a ili zaštitom financijskih interesa Unije; izražava svoju zabrinutost zbog potencijalno rastuće opasnosti zlouporabe proračuna Unije u cilju slabljenja vladavine prava u nekim državama članicama; |
| --- | --- |

19.

| 20. | iznimno je zabrinut zbog sve veće prijetnje koju predstavljaju kaznena djela korupcije; poziva Komisiju da prema potrebi ažurira i poboljša antikorupcijsko zakonodavstvo Unije, koristeći se rezultatima izvješća kako bi bolje odgovorila na utvrđene nedostatke, te da utvrdi odgovarajući paket politika za borbu protiv korupcije pravosuđa u državama članicama; ističe opasnosti rasta korupcije za koheziju pravnog poretka Unije, učinkovitost zajedničkih politika, zaštitu temeljnih prava, vjerodostojnost na međunarodnoj razini i funkcioniranje unutarnjeg tržišta u kojem poštovanje vladavine prava ima važnu ulogu; poziva Komisiju da navede najbolje prakse, utvrdi područja koja su osobito podložna korupciji i izradi preporuke po državama članicama za poboljšanje te da to znanje iskoristi za ažuriranje i poboljšanje okvira Unije za borbu protiv korupcije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na ključnu ulogu zviždača u borbi protiv organiziranog kriminala, korupcije i pranja novca; |
| --- | --- |

21.

| 22. | upozorava da nedostatak jedinstvenih, ažuriranih i konsolidiranih statističkih podataka u svim državama članicama, zajedno s izazovima u pogledu prikupljanja informacija o korisnicima programa EU-a, otežava ocjenu i usporedbu podataka o istragama i kaznenom progonu kaznenih djela korupcije; stoga poziva Komisiju da podrži i promiče usklađivanje definicija takvih kaznenih djela diljem Unije, kao i bolje korištenje postojećih skupova podataka i metodologije za izradu novih skupova podataka radi dobivanja usporedivih podataka iz cijelog EU-a o postupanju u predmetima povezanima s korupcijom; naglašava da je u borbi protiv korupcije važno podupirati i jačati suradnju između institucija EU-a, država članica, Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF) i Ureda europskog javnog tužitelja (EPPO); smatra da je za borbu protiv korupcije potreban ne samo snažan mandat nego i znatno veći proračun, više resursa i svaka druga vrsta potpore koja je potrebna navedenim institucijama i tijelima; |
| --- | --- |

22.

Sloboda izražavanja: sloboda i pluralizam medija, umjetničke i akademske slobode

| 23. | pozdravlja uključivanje u izvješće posebnih poglavlja o praćenju slobode medija i medijskog pluralizma; posebno pozdravlja usredotočenost na sigurnost novinara; potiče Komisiju da iznese procjenu djelotvornosti i učinkovitosti nacionalnih okvira za zaštitu slobode medija i medijskog pluralizma; naglašava važnost procjene i praćenja stanja medija u državama članicama, posebno preispitivanjem mjera koje bilo koja vlada poduzima radi ušutkivanja kritično nastrojenih medija i/ili radi zatiranja slobode i pluralizma, a kako bi se spriječio rizik od daljnje koncentracije informacija u rukama nekolicine što bi otežalo širenje slobodnih i nezavisnih informacija; |
| --- | --- |

23.

| 24. | izražava žaljenje zbog nedostatka procjene javnog i privatnog medijskog sektora na nacionalnoj razini i njihova stupnja de jure i de facto neovisnosti od nacionalnih tijela, političkih stranaka ili bilo kojeg drugog utjecaja, uključujući i nedostatak procjene potencijalnih sukoba interesa te koncentracije i transparentnosti vlasništva nad medijima; ističe da je potrebno zajamčiti financijsku neovisnost i uvjete za održivo djelovanje privatnih medijskih operatera kako bi se izbjegao utjecaj politike na medije; naglašava nezamjenjivu ulogu javnih medija i ističe kako je neophodno osigurati i održavati njihovu neovisnost i slobodu od političkog uplitanja; žali zbog nedostatka procjene de jure i de facto stupnja neovisnosti nacionalnih regulatornih tijela za medije; smatra da bi trebalo pobliže pratiti propisnu provedbu članka 30. Direktive o audiovizualnim medijskim uslugama (30) iz 2018. te da bi se na temelju tog praćenja prema potrebi trebali brzo pokrenuti postupci zbog povrede obveze; u tom pogledu poziva Komisiju da istraži pokušaje zastrašivanja i klevetanja novinara, osobito od strane javnih radiotelevizijskih kuća, uključujući izravne napade na strane novinare koji se smatraju javnim neprijateljima zbog svojih istraživačkih izvještaja; |
| --- | --- |

24.

| 25. | iznimno je zabrinut zbog sve većeg opadanja slobode medija i medijskog pluralizma u određenim državama članicama od objave izvješća za 2020.; iznimno je zabrinut zbog fizičkih, psiholoških i ekonomskih prijetnji, zlostavljanja, kaznenih djela i ubojstava počinjenih nad novinarima i medijskim djelatnicima u Uniji zbog njihovih aktivnosti i podsjeća da takvi napadi često dovode do samocenzure; poziva Komisiju da u poglavlja o pojedinačnim zemljama u budućim izvješćima uključi pregled napada protiv novinara diljem Unije, s posebnim fokusom na ubojstva novinara, uključujući stvarnu neovisnost kasnije kaznene istrage i kaznenog postupka od političkog uplitanja, te odgovore država članica u tom pogledu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | sa zabrinutošću primjećuje da su izazovi u pogledu slobode medija usko povezani s narušavanjem umjetničke i akademske slobode; stoga poziva da se taj stup proširi na sve aspekte slobode izražavanja, uključujući borbu protiv govora mržnje, i da se naziv tog stupa prilagodi u skladu s tim; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izražava zabrinutost zbog toga što vlade i moćni pojedinci koriste pravne mjere kako bi ušutkali kritičare, kao što su upotreba strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja ili primjena zakona kojima se ograničava pravo na slobodu izražavanja na način koji nije u skladu s ljudskim pravima pojedinaca; poziva države članice da donesu propise kako bi zaštitile novinare od takvih praksi; poziva Komisiju da iznese prijedlog zakonodavstva EU-a protiv strateških tužbi protiv javnog sudjelovanja kako bi se novinari zaštitili od zlonamjernih tužbi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | primjećuje da pogoršanje medijske slobode dovodi do porasta slučajeva traženja žrtvenog jarca i napada na manjine, često pod vodstvom vlade, na primjer protiv pripadnika zajednice LGBTI, migranata i izbjeglica, što dovodi do porasta govora mržnje protiv tih skupina i cenzure medija; poziva Komisiju da u budućim izvješćima ocijeni učinak koji zločini iz mržnje i govor mržnje imaju na diskriminaciju u državama članicama; |
| --- | --- |

28.

Druga institucijska pitanja povezana sa sustavom provjere i ravnoteže, uključujući zaštitu poticajnog prostora za građansko djelovanje

| 29. | pozdravlja pozornost koju se u izvješću posvećuje sustavu provjere i ravnoteže te preispitivanju iznimnih mjera provedenih u borbi protiv pandemije bolesti COVID-19; podsjeća da su vladine hitne mjere kojima se poštuju vladavina prava, temeljna prava i demokratska odgovornost potrebne za suzbijanje pandemije i da bi takve mjere trebale biti temelj svih napora za kontrolu širenja bolesti COVID-19; smatra da izvanredne ovlasti zahtijevaju dodatni nadzor kako bi se osiguralo da ih se ne koristi kao izgovor za trajniju promjenu ravnoteže ovlasti; zabrinut je zbog uporabe hitnih mjera povezanih s bolesti COVID-19 kao izgovora za ubrzano donošenje diskriminacijskog zakonodavstva; poziva Komisiju da nastavi pratiti iznimne mjere kako bi osigurala da se nacrti propisa pripremaju i donose pravodobno i na transparentan način tako da te mjere budu opravdane, proporcionalne, socijalno pravedne i privremene te da zatvaranje sudova nema nerazmjeran učinak na pristup sudskoj zaštiti; u tom kontekstu naglašava ulogu parlamentarnog nadzora i savjetovanja s civilnim društvom; poziva Komisiju da nastavi pratiti postupno i pravodobno ukidanje mjera; potiče Komisiju da osigura da države članice tijekom i nakon pandemije bolesti COVID-19 poštuju, štite i jamče prava građana EU-a; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podsjeća na važnost neovisnih nacionalnih institucija za ljudska prava i tijela pravobranitelja, u potpunosti u skladu s Pariškim načelima, kao i tijela za ravnopravnost, za očuvanje prava građana i mogućnosti obrane vladavine prava na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini; duboko je zabrinut zbog nedavnih pokušaja izvršne vlasti u Poljskoj da potkopa neovisnost nacionalnog pravobranitelja; pozdravlja upućivanje na ulogu institucija pravobranitelja u izvješću za 2020.; poziva Komisiju da u sljedećem godišnjem ciklusu posveti više pozornosti aktivnostima nacionalnih pravobranitelja i tijela za ravnopravnost tako što će detaljnije razmotriti način na koji funkcioniraju, njihov stupanj neovisnosti i stvaran doprinos osiguranju postojanja odgovarajućih zaštitnih mjera; posebno naglašava da od objave izvješća za 2020. slabi neovisnost tijela za ravnopravnost u nekim državama članicama, što predstavlja neposrednu prijetnju temeljnim pravima građana; ponovno izražava zabrinutost zbog sve manjeg prostora za neovisno civilno društvo u nekim državama članicama, posebno za borce za prava žena, manjina i ljudska prava, kao i kriminalizacije aktivnosti, nerazumnih administrativnih opterećenja, ograničenja za pristup financiranju, smanjenja financijske potpore za zagovaračke aktivnosti te ograničenja slobode okupljanja i organiziranja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | naglašava važnost zdravog prostora za građansko djelovanje na promicanju i praćenju vrijednosti EU-a i pozivanju vlada na odgovornost u pogledu njihova poštovanja tih vrijednosti, kao i za djelovanje protiv slabljenja vladavine prava i poticanje kulture vladavine prava; poziva Komisiju da u izvješću za 2021. temeljitije procijeni stanje prostora za građansko djelovanje; smatra korisnim istražiti definiciju jasnih mjerila za omogućavanje prostora za građansko djelovanje kako bi se dugoročno dodatno ojačalo to područje analize, uključujući, među ostalim, poticajno pravno okruženje za ostvarivanje građanskih sloboda, okvir za financijsku sposobnost i održivost građanskih organizacija, uključujući pitanje nevladinih organizacija kojima upravlja vlada (GONGO-ovi), pristup aktivnostima donošenja odluka i sudjelovanje u donošenju odluka, pravo na informacije, siguran prostor, među ostalim u pogledu učestalosti verbalnih i fizičkih napada i odgovora na njih, kampanja blaćenja i pravnog, administrativnog i poreznog uznemiravanja, uključujući kroz strateške tužbe protiv javnog sudjelovanja (SLAPP), te odvraćajućeg učinka i dugoročnih posljedica koje imaju u pogledu aktivnog građanstva u drugoj zemlji; ponavlja da bi institucije EU-a trebale održavati otvoren, transparentan i redovit dijalog s predstavničkim udrugama i civilnim društvom; poziva Komisiju da u svojim budućim izvješćima procijeni je li ostvarivanje političkih prava građana EU-a zajamčeno u svim državama članicama; |
| --- | --- |

31.

| 32. | žali zbog činjenice da je Mađarska time što nije provela odluku Suda EU u pogledu nezakonitih ograničenja za financiranje civilnih organizacija koje su osnovale osobe s nastanom izvan Mađarske, što je samo po sebi teška povreda vladavine prava, nastavila proces smanjivanja prostora civilnog društva u zemlji; potiče Komisiju da hitno pred Sudom Europske unije pokrene postupak protiv Mađarske i zatraži odvraćajuće financijske sankcije u skladu s člankom 260. UFEU-a; sa zabrinutošću napominje da sve veći broj država članica usvaja zakonodavstvo kojima se organizacijama civilnog društva ozbiljno ograničava sloboda udruživanja i izražavanja, čime se doprinosi smanjenju prostora djelovanje civilnog društva; |
| --- | --- |

32.

| 33. | žali zbog toga što se u izvješću jasno ne prepoznaje namjeran proces nazadovanja demokracije i vladavine prava koji organiziraju nacionalna tijela u nekim državama članicama EU-a, kao ni progresivna uspostava (polu)autokratskih režima na temelju postupnog ublažavanja svih provjera i ravnoteža; poziva Komisiju da uvaži i uzme u obzir brojna godišnja izvješća i indekse priznatih i afirmiranih organizacija koje ocjenjuju poštovanje demokracije, vladavine prava i ljudskih prava od strane država članica EU-a tijekom vremena; |
| --- | --- |

33.

Područje primjene izvješća – područja koja nedostaju

| 34. | izražava žaljenje zbog činjenice da izvješće za 2020. nije u potpunosti obuhvatilo vrijednosti demokracije i temeljnih prava iz članka 2. UEU-a koje su neposredno ugrožene čim zemlje počnu nazadovati u području vladavine prava; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisiju da predvidi poglavlja o pojedinačnim zemljama za sve zemlje kandidatkinje i potencijalne kandidatkinje za pristupanje EU-u i da provede dubinsku analizu njihovih pravosudnih sustava, okvira za borbu protiv korupcije, stanja slobode i pluralizma medija kao i institucijskih provjera i ravnoteža; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponavlja da postoji suštinska veza između vladavine prava, demokracije i temeljnih prava te da je potrebno podići razinu osviještenosti o vrijednostima sadržanima u članku 2. UEU-a i Povelji; poziva Komisiju da razmotri mogućnost da se u područje primjene budućih izvješća uključi primjena svih prava zajamčenih Poveljom; naglašava da se svakom radnjom koju poduzima država članica, kada djeluje u području primjene prava EU-a, moraju poštovati prava i načela Povelje; stoga ustraje na održavanju poveznice između poštovanja vladavine prava i jednakosti pred zakonom, prava na djelotvoran pravni lijek pred neovisnim i nepristranim sudom, prava na pošteno suđenje i prava na savjetovanje, obranu i zastupanje, kao i na pružanje neovisne pravne pomoći za osobe koje nemaju dostatna sredstva i prava na dobru upravu kako je utvrđeno u članku 41. Povelje; |
| --- | --- |

36.

| 37. | snažno osuđuje činjenicu da se europsko i međunarodno zakonodavstvo ne poštuje u potpunosti u nekim državama članicama EU-a, na primjer u području borbe protiv diskriminacije ili u području azila, što pokazuje činjenica da Mađarska nije provela nekoliko presuda Suda Europske unije i Europskog suda za ljudska prava u vezi s pristupom postupku azila, uključujući automatsko i nezakonito zadržavanje i uskraćivanje hrane, čime se krše prava migranata i tražitelja azila da podnesu zahtjev za međunarodnu zaštitu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sa zabrinutošću ističe da se osobe u ranjivom položaju, uključujući osobe s invaliditetom, djecu, vjerske manjine, posebno u vremenima rastućeg antisemitizma i islamofobije u Europi, Rome i druge osobe koje pripadaju etničkim i jezičnim manjinama, migrante, izbjeglice, pripadnike zajednice LGBTI+ i starije osobe, kao i žene, i dalje suočavaju s time da se njihova prava ne poštuju u potpunosti diljem Unije protivno članku 2. UEU-a; pogoršanja standarda vladavine prava i kršenja temeljnih prava i prava manjina u tim državama članicama; poziva Komisiju da ocijeni slučajeve stalnih povreda demokracije i temeljnih prava diljem Unije, uključujući napade protiv osoba u ranjivom položaju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja najavu strategije Komisije za jačanje primjene Povelje; smatra da usmjeravanje na jednu unaprijed utvrđenu temu svake godine ne bi omogućilo isticanje drugih ozbiljnih kršenja Povelje koja se događaju u određenoj godini; smatra da bi takav godišnji pregled trebao pružiti doprinos sveobuhvatnom mehanizmu praćenja te da bi njegova metodologija, ciklus i područje primjene stoga trebali biti u skladu s godišnjim izvješćima; izražava žaljenje i zabrinutost zbog nesklonosti Komisije da pokrene postupke zbog povrede obveze u vezi s povredama Povelje; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice da izrade godišnja izvješća o demokraciji, vladavini prava i temeljnim pravima, uključujući ravnopravnost i prava pripadnika manjina; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ističe da bi mehanizam godišnjeg izvješćivanja trebao konsolidirati i zamijeniti postojeće instrumente kako bi se izbjeglo dupliciranje, posebno godišnje izvješće o vladavini prava, okvir Komisije za vladavinu prava, godišnje izvješće Komisije o primjeni Povelje, dijalog Vijeća o vladavini prava te Mehanizam suradnje i provjere, te istodobno zajamčiti povećanje komplementarnosti i usklađenosti s drugim dostupnim instrumentima, uključujući postupke na temelju članka 7. UEU-a, postupke zbog povrede obveze i proračunsku uvjetovanost; smatra da bi tri institucije u svojoj procjeni trebale iskoristiti rezultate godišnjeg ciklusa praćenja u svrhu aktiviranja članka 7. UEU-a i proračunske uvjetovanosti; ističe da se moraju poštovati uloge i ovlasti svake od triju institucija; obvezuje se da će u budućnosti objediniti svoj godišnji rad na izvješćima o vladavini prava i temeljnim pravima u jedan opširniji godišnji ciklus praćenja za članak 2. UEU-a i da će započeti s radom na njemu odmah nakon objave izvješća Komisije o vladavini prava; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva na evaluaciju kako bi se utvrdilo je li područje primjene klauzule o nediskriminaciji u Povelji dovoljno široko kako bi provedba vladavine prava u državama članicama i Uniji bila u skladu s člankom 14. Europske konvencije za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda te koje daljnje mjere mogu poduzeti institucije EU-a kako bi osigurale njezinu odgovarajuću primjenu; podsjeća da pravosudna tijela Povelju primjenjuju samo pri provedbi prava EU-a, no da je za poticanje zajedničke kulture vladavine prava važno da se prava sadržana u Povelji uvijek uzimaju u obzir u građanskim i upravnim postupcima; stoga poziva Komisiju da razmotri i uvođenje modula osposobljavanja sudaca i pravnih stručnjaka usmjerenih na Povelju; |
| --- | --- |

42.

Izvori i metodologija izvješća

| 43. | poziva Komisiju da pojača redoviti, uključivi i strukturirani dijalog s vladama i nacionalnim parlamentima, nevladinim organizacijama, nacionalnim institucijama za ljudska prava, pravobraniteljima, tijelima za ravnopravnost, strukovnim udrugama i drugim dionicima; poziva Komisiju da nastavi s praksom omogućavanja javnog i povjerljivog izvješćivanja kako bi se zaštitili i poduprli borci za ljudska prava i stručnjaci za vladavinu prava kojima prijete strateške tužbe protiv javnog sudjelovanja (SLAPP), progoni ili uznemiravanje od strane nacionalnih tijela ili njihovih opunomoćenika; iako pozdravlja činjenicu da su 24 države članice transparentno objavile svoje podneske za izvješće za 2020., žali što su tri države članice to odbile učiniti; poziva na punu transparentnost u tom postupku i na objavu svih podnesaka država članica; smatra da bi organizacije civilnog društva trebale biti intenzivno uključene u sve faze ciklusa revizije; |
| --- | --- |

43.

| 44. | žali zbog toga što se Komisija nije savjetovala s dionicima, među ostalim s Parlamentom, o razvoju metodologije i postupka pripreme izvješća za 2020. te što nije pokušala dobiti povratne informacije o njihovoj izvedivosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | podsjeća da Komisija mora uzeti u obzir relevantne informacije iz mjerodavnih izvora i priznatih institucija; podsjeća da su nalazi relevantnih međunarodnih tijela, kao što su ona pod okriljem UN-a, OESS-a i Vijeća Europe, od ključne važnosti za procjenu stanja u državama članicama; smatra da je informacijski sustav Europske unije o temeljnim pravima (EFRIS) izvor informacija u tom pogledu; upućuje Komisiju da pozove Agenciju EU-a za temeljna prava da pruži metodološke savjete i provede ciljana komparativna istraživanja kako bi se popunile praznine i dodale pojedinosti u ključnim područjima izvješća o vladavini prava; naglašava potrebu za uključivanjem panela neovisnih stručnjaka u suradnji s Agencijom Europske unije za temeljna prava i Venecijanskom komisijom u rad na izvješću o vladavini prava kako bi pomogli utvrditi pozitivna i negativna kretanja u svakoj državi članici; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ističe da je civilno društvo ključan partner u utvrđivanju povreda vladavine prava i promicanju demokracije i temeljnih prava; čvrsto vjeruje da bi Komisija trebala pokrenuti formalni i kontinuirani dijalog s predstavnicima civilnog društva o tim pitanjima i osigurati njihovo značajno sudjelovanje u izradi godišnjeg izvješća o vladavini prava; u tom pogledu ističe da bi, na temelju iskustva nevladinih organizacija iz ciklusa 2020., tematski strukturirana savjetovanja u okviru rasprava o vladavini prava povećala učinkovitost postupka i količinu vrijednih povratnih informacija koje pruža civilno društvo; naglašava da bi upitnik za savjetovanje trebao dionicima omogućiti da izvješćuju o elementima izvan područja primjene koji je predvidjela Komisija, što bi moglo poslužiti u daljnjem ocjenjivanju pruža li ustavni ustroj učinkovite mehanizme kojima se ograničava takvo izvršavanje ovlasti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | smatra da bi se rokovi za savjetovanje s civilnim društvom često mogli smatrati prekratkima te da bi trebali biti primjereno prilagođeni i fleksibilni kako bi se omogućio potpun i sveobuhvatan doprinos; ističe da je zbog toga dionicima, posebno organizacijama civilnog društva, bilo teže pripremiti i planirati svoje doprinose, kao i domaće aktivnosti podizanja razine osviještenosti koje namjeravaju poduzeti za izradu izvješća; napominje da organizacija savjetovanja prije godišnjeg objavljivanja javnih statistika osiromašuje doprinose; poziva Komisiju da omogući višejezične podneske; predlaže da okvir za doprinose dionika bude predvidljiv i manje strog; primjećuje da bi se postupak savjetovanja mogao poboljšati, među ostalim, osiguravanjem daljnje razmjene informacija sa subjektima civilnog društva o doprinosima koje pružaju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | smatra da je suradnja s Vijećem Europe i njegovom parlamentarnom skupštinom u godišnjem ciklusu praćenja, među ostalim putem strukturiranijeg partnerstva, iznimno važna za promicanje demokracije, vladavine prava i temeljnih prava u EU-u; poziva Komisiju da u poglavlja o pojedinačnim zemljama uključi podatke o nepoštovanju presuda Europskog suda za ljudska prava u skladu s ocjenom Odbora ministara; podsjeća da je pristupanje Unije Konvenciji za zaštitu ljudskih prava i temeljnih sloboda pravna obveza utvrđena u članku 6. stavku 2. UEU-a; ponavlja da je potrebno brzo zaključiti postupak pristupanja kako bi se zajamčio dosljedan okvir za zaštitu ljudskih prava diljem Europe i dodatno ojačala zaštita temeljnih prava i sloboda u Uniji; |
| --- | --- |

48.

II.   
  Institucijski aspekti mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava

| 49. | ponavlja svoj poziv Komisiji i Vijeću kako bi insistirao na tome da podrže poziv Parlamenta iz njegove Rezolucije od 7. listopada 2020. za uspostavu zajedničkog mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava, koji bi trebao obuhvaćati sve vrijednosti iz članka 2. UEU-a; ponavlja da je takav mehanizam potreban za jačanje promicanja i poštovanja vrijednosti EU-a; podsjeća da bi taj godišnji ciklus trebao biti sveobuhvatan, objektivan, nepristran, utemeljen na dokazima te se jednako i pravedno primjenjivati na sve države članice; |
| --- | --- |

49.

Preporuke po državama članicama

| 50. | ponavlja svoj poziv Komisiji da pruži stvarnu procjenu stanja svake od vrijednosti iz članka 2. UEU-a u državama članicama te da donese jasne preporuke po državama članicama o tome kako riješiti utvrđene probleme i ukloniti predmetna kršenja, uključujući po potrebe rokove za provedbu i referentne vrijednosti koje treba pratiti, među ostalim rokove, ciljeve i konkretne mjere koje treba poduzeti kako bi se državama članicama pomoglo u rješavanju nedostataka utvrđenih u izvješću; poziva na daljnje postupanje u vezi s tim inicijativama u idućim godišnjim ili hitnim izvješćima; |
| --- | --- |

50.

| 51. | preporučuje da Komisija uskladi svoje preporuke s alatima koji bi se mogli primijeniti za ispravljanje utvrđenih nedostataka; poziva Komisiju da poboljša praćenje provedbe poglavlja za pojedine države članice i da po potrebi aktivira druge alate vladavine prava kako bi se postigli rezultati u slučaju da se preporuke ne provedu; smatra da bi Komisija trebala više koristiti tužbe zbog povrede prava pred Sudom Europske unije; naglašava da je važno utvrditi jasne pozitivne i negativne trendove u svakoj državi članici i da je potrebno posebnu pozornost posvetiti usporedbama s izvješćima iz prethodne godine; |
| --- | --- |

51.

Međuinstitucijski sporazum

| 52. | smatra da postojeći institucionalni aranžman na kojem se temelji godišnje izvješće ne ispunjava očekivanja Parlamenta; očekuje od tri institucije da osnuju stalnu međuinstitucijsku radnu skupinu, kao što je predložio u svojoj Rezoluciji od 7. listopada 2020.; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisiju i Vijeće da smjesta započnu pregovore s Parlamentom o međuinstitucijskom sporazumu u skladu s člankom 295. UFEU-a kako bi se postojeći alati dopunili uspostavom mehanizma vladavine prava s pomoću pravnog akta kojim se tri institucije obvezuju na transparentniji i regulariziran proces s jasno definiranim odgovornostima i u kojem sudjeluje skupina neovisnih stručnjaka koja savjetuje tu radnu skupinu i te tri institucije, u bliskoj suradnji s Agencijom EU-a za temeljna prava, kako bi zaštita i promicanje svih vrijednosti Unije postali stalan i vidljiv dio programa Unije; smatra da je prijedlog iz Priloga Rezoluciji Parlamenta od 7. listopada 2020. o uspostavi mehanizma EU-a za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava prikladna osnova za takve pregovore; smatra da bi u međuvremenu pilot-projekt u kojem sudjeluju neovisni stručnjaci koji ocjenjuju poštovanje vrijednosti EU-a mogao pomoći da se stvori potrebno znanje i stručnost; |
| --- | --- |

53.

Komplementarnost s ostalim instrumentima vladavine prava

| 54. | ponavlja da mehanizam za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava treba dopuniti i ojačati, ali nikako zamijeniti postojeće i buduće postupke u skladu s člankom 7. UEU-a; izražava veliko žaljenje zbog toga što Vijeće nije uspjelo ostvariti značajan napredak u provedbi vrijednosti EU-a u tekućim postupcima u okviru članka 7. UEU-a; napominje da oklijevanje Vijeća da primijeni članak 7. UEU-a doista zapravo omogućuje kontinuirano zanemarivanje vrijednosti iz članka 2. UEU-a, uključujući otvoreno nepridržavanje presuda Suda Europske unije i uznemiravanje onih koji nastoje poštovati vladavinu prava u nekim državama članicama; žali zbog toga što Vijeće nije organiziralo saslušanja te je kao izliku za to koristilo bolest COVID-19 unatoč činjenici da ne postoji nikakva pravna obveza da se zahtijevaju saslušanja uživo, za razliku od saslušanja preko videokonferencije; traži da se javno objave sva pravna mišljenja Pravne službe Vijeća u kojima se tvrdi suprotno; apelira na Vijeće da nastavi s postupcima u skladu s člankom 7. stavkom 1. UEU-a te da osigura hitan nastavak saslušanja i da se također bavi novim razvojem događaja; ponavlja svoj poziv Vijeću da dotičnim državama članicama kao daljnje postupanje nakon saslušanja uputi konkretne preporuke, kako se navodi u članku 7. stavku 1. UEU-a, te da navede rokove za njihovu provedbu; poziva na to da se na Konferenciji o budućnosti Europe razmotri revizija članka 7. UEU-a, uključujući zahtjeve u pogledu glasovanja, kako bi njegov postupak postao učinkovitiji, s posebnim naglaskom na nadvladavanju jednoglasnosti za nametanje sankcija; insistira na poštovanju uloge i nadležnosti Parlamenta, posebno na pravu da ga se propisno obavještava o postupcima u okviru instrumenata vladavine prava, među ostalim o saslušanjima u skladu s člankom 7. UEU-a; |
| --- | --- |

54.

| 55. | smatra, iako je izvješće jedan od ključnih alata za praćenje, da su neophodne jasne preporuke o utvrđenim izazovima i potrebnim daljnjim mjerama; ponavlja da bi u slučaju neprovedbe preporuka u pogledu nedostataka godišnje izvješće trebalo služiti kao osnova za odlučivanje o tome treba li se aktivirati jedan relevantni instrument ili više njih, na primjer postupak iz članka 7. UEU-a ili mehanizam uvjetovanosti, treba li se aktivirati okvir vladavine prava ili trebaju li se pokrenuti postupci zbog povrede prava, uključujući ubrzane postupke, zahtjeve za privremene mjere pred Sudom EU-a i mjere zbog neprovedbe presuda Suda EU-a u pogledu zaštite vrijednosti Unije; naglašava da bi izvješće u svakom slučaju trebalo biti popraćeno provedivim preporukama, uključujući rokove za provedbu; podsjeća da se postupci zbog povrede mogu istodobno pokrenuti u pogledu pitanja utvrđenih u obrazloženim prijedlozima iz članka 7. stavka 1. UEU-a koje je Sud EU-a već utvrdio; apelira na Komisiju da po potrebi odlučno iskoristi postupke zbog povrede prava kako bi se spriječilo nazadovanje u pogledu vladavine prava u nacionalnim pravosudnim sustavima; smatra da bi se na Konferenciji o budućnosti Europe trebalo dodatno učvrstiti utvrđeno pravno načelo nadređenosti prava EU-a u odredbama Ugovora; poziva Konferenciju o budućnosti Europe da razmotri jačanje uloge Suda EU-a u zaštiti temeljnih vrijednosti Unije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja činjenicu da se u Zajedničkoj izjavi o Konferenciji o budućnosti Europe jasno utvrđuje da će jedna od tema rasprava na Konferenciji biti europska prava i vrijednosti, uključujući vladavinu prava; poziva Konferenciju o budućnosti Europe da uključi razmatranje o učinkovitosti postojećih alata Unije za praćenje, sprečavanje i rješavanje kršenja načela iz članka 2. UEU-a te da predstavi konkretne prijedloge za stvarne mjere za jačanje instrumenata Unije; |
| --- | --- |

56.

| 57. | podsjeća da su primjenjivost, svrha i područje primjene Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava jasno definirani u pravnom tekstu Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092; naglašava da je Uredba o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava stupila na snagu, da se izravno primjenjuje od 1. siječnja 2021. i da je u cijelosti obvezujuća za sva odobrena sredstva za preuzimanje obveza i odobrena sredstva za plaćanja u svim državama članicama, posebno za isplatu sredstava instrumenta Next Generation EU, te da za njezinu primjenu od strane institucija EU-a nije potrebno donošenje smjernica ili sudsko tumačenje; smatra da su zaključci Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020. o Uredbi o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava u suprotnosti s člancima 15. i 17. UEU-a i člankom 288. UFEU-a jer se njima uvodi nepotrebna pravna nesigurnost u pogledu dodatnih smjernica Komisije i suspenzije donošenja uredbe, u slučajeima iz članka 263. UFEU-a, što se sad događa nakon nedavnih tužbi za poništenje koje su podnijele Mađarska i Poljska; ponavlja svoj poziv Komisiji da poduzme hitne mjere u skladu s Uredbom o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava kako bi bez daljnje odgode u potpunosti iskoristila svoje postojeće istražne alate radi rješavanja nedostataka u području vladavine prava u državama članicama koji bi mogli utjecati na dobro financijsko upravljanje proračunom EU-a ili ga ozbiljno ugroziti na dovoljno izravan način; poziva Komisiju da strože primijeni Uredbu o zajedničkim odredbama (31) i Financijsku uredbu (32) kako bi se suzbila diskriminirajuća upotreba fondova EU-a, kao što je to učinila kad je uskratila sredstva općinskim ili lokalnim vladama koje su se proglasile „bez LGBTI ideologije”; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisiju da upotrijebi nalaze iz godišnjeg izvješća u svojoj procjeni koja čini osnovu mehanizma kako bi se zaštitio proračun od kršenja načela vladavine prava, kao i u svakoj drugoj relevantnoj procjeni za potrebe postojećih i budućih proračunskih alata; ponavlja svoj poziv Komisiji da u svoje godišnje izvješće o vladavini prava uvrsti zasebno poglavlje s analizom slučajeva u kojima bi kršenja načela vladavine prava u nekoj državi članici mogle utjecati, ili postoji opasnost da utječu, na dobro financijsko upravljanje proračunom Unije na dovoljno izravan način, što bi tad moglo poslužiti kao osnova za pokretanje mehanizma uvjetovanosti; apelira na Komisiju da ojača sinergije između svojih godišnjih izvješća o vladavini prava i Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava i koristi ih kao zaseban ali komplementaran alat; |
| --- | --- |

58.

| 59. | prepoznaje da Komisija mora koristiti godišnja izvješća o vladavini prava kao važan izvor informacija pri prikupljanju argumenata za primjenu Uredbe o uvjetovanosti u pogledu vladavine prava, koja bi među ostalim trebala obuhvaćati informacije iz izvješća Europskog revizorskog suda, OLAF-a i EPPO-a, revizorskih izvješća Komisije i nacionalnih revizorskih tijela, presuda Suda EU-a i nacionalnih sudova, analiza Agencije EU-a za temeljna prava i informacije iz različitih sustava kao što su sustav ranog otkrivanja i isključenja za zaštitu financijskih interesa Unije (EDES) i Arachne; poziva Komisiju da pojasni poveznicu korištenu u metodologiji između izvješća o vladavini prava i mehanizma uvjetovanosti u pogledu vladavine prava; podsjeća da je važno je da se legitimni interesi krajnjih primatelja i korisnika pravilno štite pri donošenju mjera u slučaju kršenja načela vladavine prava; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisiju da promiče kulturu poštovanja vrijednosti iz članka 2 UEU-a, među ostalim pojačanim naporima za promicanje obrazovanja o građanstvu EU-a, uključujući obrazovanje o vladavini prava; poziva Komisiju da pokrene poseban program kojim se podupiru inovativne inicijative za promicanje obrazovanja o građanstvu EU-a; apelira na Vijeće i Komisiju da pruže odgovarajuće informacije i osiguraju financijska sredstva za organizacije civilnog društva na razini EU-a te za nacionalne, regionalne i lokalne organizacije civilnog društva i neovisno novinarstvo, posebno strateškim iskorištavanjem mogućnosti financiranja na temelju Uredbe o uspostavi programa Građani, jednakost, prava i vrijednosti kako bi im se pomoglo u podizanju razine osviještenosti i promicanju vrijednosti i primjenjivih alata EU-a, uključujući godišnje izvješće, radi suzbijanja prijetnji za vladavinu prava utvrđenih u godišnjem izvješću, osobito ako su utvrđena kršenja i nedostaci; poziva države članice da uče iz najboljih praksi te da riješe utvrđene nedostatke i donesu mjere za poboljšanje stanja u sva četiri glavna stupa iz izvješća o vladavini prava; ističe da je potrebno podići razinu osviještenosti među građanima i stanovnicima EU-a o sredstvima i postupcima koji su im na raspolaganju na nacionalnoj razini i na razini EU-a kako bi štitili poštovanje i prijavljivali povrede vladavine prava; |
| --- | --- |

60.

III.   
  Daljnje postupanje i utjecaj izvješća

| 61. | poziva Komisiju da u sljedećim izvješćima ocijeni kako su se razvijala pitanja utvrđena u područjima koja su bila analizirana u prethodnim izvješćima, kako su riješena, prijeti li opasnost da se pogoršaju ili su se dodatno pogoršala, kako bi utvrdila pozitivne i negativne trendove i transverzalna pitanja, posebno sve sustavne ili ponavljajuće obrasce povreda vladavine prava, i dala jasne preporuke za uklanjanje prepoznatih rizika ili nazadovanja; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava važnost promicanja nalaza godišnjeg izvješća na nacionalnoj razini; potiče Komisiju da potakne raspravu o izvješću u nacionalnim parlamentima i da surađuje s organizacijama civilnog društva u daljnjem postupanju na temelju izvješća; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisiju da u svojem izvješću o vladavini prava pojasni da nisu svi nedostaci i kršenja u području vladavine prava jednake prirode i/ili intenziteta te da bi se moglo dogoditi da države članice ne ispune sve kriterije koji definiraju demokraciju i postanu autoritarni režimi kad se vrijednosti iz članka 2. UEU-a namjerno, teško, trajno i sustavno krše tijekom vremena; naglašava da bi glavni prioritet Komisije trebala biti provedba prava EU-a kad dođe do kršenja članka 2. UEU-a te da bi njezina godišnja izvješća o vladavini prava uglavnom trebala doprinijeti tom cilju; poziva Komisiju da detaljno ocijeni zemlje u okviru tekućih postupaka u skladu s člankom 7. UEU-a kako bi se prikazalo strukturno ugrožavanje vladavine prava radi lakše konsolidacije autoritarnih upravljačkih struktura; |
| --- | --- |

63.

| 64. | ističe da bi to izvješće trebalo poslužiti kao osnova za davanje prednosti daljnjim mjerama EU-a u pogledu država članica u kojima postoje manjkavosti ili nedostaci te da bi njegov doprinos trebao biti jedan od ključnih dijelova sveobuhvatnog mehanizma za demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; |
| --- | --- |

64.

| 65. | obvezuje se da će početi raditi na izvješću za 2021. što je prije moguće nakon njegova objavljivanja; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  SL L 433 I, 22.12.2020., str. 1.

(2)  SL L 156, 5.5.2021., str. 1.

(3)  SL C 215, 19.6.2018., str. 162.

(4)  SL C 129, 5.4.2019., str. 13.

(5)  SL C 390, 18.11.2019., str. 117.

(6)  SL C 390, 18.11.2019., str. 111.

(7)  SL C 433, 23.12.2019., str. 66.

(8)  SL C 363, 28.10.2020., str. 8.

(9)  SL C 363, 28.10.2020., str. 45.

(10)  SL C 449, 23.12.2020., str. 102.

(11)  SL C 108, 26.3.2021., str. 107.

(12)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0103.

(13)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2019)0101.

(14)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0007.

(15)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0014.

(16)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0054.

(17)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0173.

(18)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0164.

(19)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0225.

(20)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0251.

(21)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0264.

(22)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0320.

(23)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2020)0328.

(24)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0360.

(25)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0089.

(26)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0103.

(27)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0148.

(28)  Vidi primjerice rezolucije Parlamenta od 1. ožujka 2018., 19. travnja 2018., 13. studenog 2018., 28. ožujka 2019., 18. prosinca 2019., 19. lipnja 2020., 8. listopada 2020. i 29. travnja 2021.

(29)  Rezolucija od 13. studenoga 2018. o minimalnim standardima za manjine u EU-u (SL C 363, 28.10.2020., str. 13.).

(30)  SL L 303, 28.11.2018., str. 69.

(31)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

(32)  SL L 193, 30.7.2018., str. 1.

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/43

---

P9_TA(2021)0314

Seksualno i reproduktivno zdravlje i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o stanju u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u EU-u u kontekstu zdravlja žena (2020/2215(INI))

(2022/C 81/04)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 2. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir članke 5., 6. i 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 5., 6. i 168. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konferenciju o stanovništvu i razvoju (ICPD) održanu u Kairu 1994., njezin Program djelovanja i ishode njezinih revizijskih konferencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konferenciju o stanovništvu i razvoju (ICPD) održanu u Kairu 1994., njezin Program djelovanja i ishode njezinih revizijskih konferencija,

| — | uzimajući u obzir Izjavu od 1. studenog 2019. sa sastanka na vrhu u Nairobiju povodom 25. obljetnice Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju naslovljenu „Brže ispunjavanje obećanja” te nacionalne i partnerske obveze i zajedničke akcije najavljene na tom sastanku, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu od 1. studenog 2019. sa sastanka na vrhu u Nairobiju povodom 25. obljetnice Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju naslovljenu „Brže ispunjavanje obećanja” te nacionalne i partnerske obveze i zajedničke akcije najavljene na tom sastanku,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje i ishode njezinih revizijskih konferencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje i ishode njezinih revizijskih konferencija,

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., koji je donesen 25. rujna 2015. i stupio na snagu 1. siječnja 2016., a posebno ciljeve održivog razvoja br. 3, 5 i 16 i s njima povezane pokazatelje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., koji je donesen 25. rujna 2015. i stupio na snagu 1. siječnja 2016., a posebno ciljeve održivog razvoja br. 3, 5 i 16 i s njima povezane pokazatelje,

| — | uzimajući u obzir kontracepcijske atlase iz 2017., 2018., 2019. i 2020. u kojima se rangira pristup kontracepciji u geografskom području Europe te ističu nejednakosti diljem kontinenta i činjenica da je u nekim dijelovima Europe nezadovoljena potreba za kontracepcijskim sredstvima uglavnom prošla neprimijećeno, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir kontracepcijske atlase iz 2017., 2018., 2019. i 2020. u kojima se rangira pristup kontracepciji u geografskom području Europe te ističu nejednakosti diljem kontinenta i činjenica da je u nekim dijelovima Europe nezadovoljena potreba za kontracepcijskim sredstvima uglavnom prošla neprimijećeno,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) od 18. prosinca 1979. i njezine opće preporuke br. 21 (1994.), br. 24 (1999.), br. 28 (2010.), br. 33 (2015.) i br. 35 (2017.), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Ujedinjenih naroda o ukidanju svih oblika diskriminacije žena (CEDAW) od 18. prosinca 1979. i njezine opće preporuke br. 21 (1994.), br. 24 (1999.), br. 28 (2010.), br. 33 (2015.) i br. 35 (2017.),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Istanbulska konvencija”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama i nasilja u obitelji („Istanbulska konvencija”),

| — | uzimajući u obzir članak 6. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (CRPD) od 3. svibnja 2008., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 6. Konvencije Ujedinjenih naroda o pravima osoba s invaliditetom (CRPD) od 3. svibnja 2008.,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. studenog 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III: ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a” (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 25. studenog 2020. naslovljenu „Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III: ambiciozan plan za rodnu ravnopravnost i jačanje položaja žena u okviru vanjskog djelovanja EU-a” (JOIN(2020)0017),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o de facto zabrani prava na pobačaj u Poljskoj (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 26. studenoga 2020. o de facto zabrani prava na pobačaj u Poljskoj (1),

| — | uzimajući u obzir odluku Odbora CEDAW od 28. veljače 2020. u predmetu S. F. M. protiv Španjolske, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Odbora CEDAW od 28. veljače 2020. u predmetu S. F. M. protiv Španjolske,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora Vijeća Europe za jednakost i nediskriminaciju od 25. rujna 2017. o promicanju ljudskih prava i uklanjanju diskriminacije interseksualnih osoba, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora Vijeća Europe za jednakost i nediskriminaciju od 25. rujna 2017. o promicanju ljudskih prava i uklanjanju diskriminacije interseksualnih osoba,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora Vijeća Europe za jednakost i nediskriminaciju od 2. travnja 2015. o diskriminaciji transrodnih osoba u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora Vijeća Europe za jednakost i nediskriminaciju od 2. travnja 2015. o diskriminaciji transrodnih osoba u Europi,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. ožujka 2020. naslovljenu „Unija ravnopravnosti: Strategija za rodnu ravnopravnost 2020.–2025.” (COM(2020)0152),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2019. o pravima interseksualnih osoba (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2019. o pravima interseksualnih osoba (2),

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi Programa djelovanja Unije u području zdravlja (program „EU za zdravlje”) za razdoblje 2021.–2027. i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EU) 2021/522 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. ožujka 2021. o uspostavi Programa djelovanja Unije u području zdravlja (program „EU za zdravlje”) za razdoblje 2021.–2027. i stavljanju izvan snage Uredbe (EU) br. 282/2014 (3),

| — | uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova od 22. studenog 2019. naslovljeno „Peking + 25: peti pregled provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europskog instituta za ravnopravnost spolova od 22. studenog 2019. naslovljeno „Peking + 25: peti pregled provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a”,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan za seksualno i reproduktivno zdravlje Regionalnog ureda Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) za Europu: prema ostvarenju Programa održivog razvoja do 2030. u Europi – nitko ne smije biti zapostavljen, koji ima tri usko povezana cilja: „omogućiti svim osobama da mogu donositi informirane odluke o svojem seksualnom i reproduktivnom zdravlju te osigurati da se njihova ljudska prava poštuju, štite i ostvaruju”, „osigurati da sve osobe mogu uživati najviši mogući standard u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i dobrobiti” te „jamčiti univerzalni pristup seksualnom i reproduktivnom zdravlju te ukloniti nejednakosti”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan za seksualno i reproduktivno zdravlje Regionalnog ureda Svjetske zdravstvene organizacije (SZO) za Europu: prema ostvarenju Programa održivog razvoja do 2030. u Europi – nitko ne smije biti zapostavljen, koji ima tri usko povezana cilja: „omogućiti svim osobama da mogu donositi informirane odluke o svojem seksualnom i reproduktivnom zdravlju te osigurati da se njihova ljudska prava poštuju, štite i ostvaruju”, „osigurati da sve osobe mogu uživati najviši mogući standard u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i dobrobiti” te „jamčiti univerzalni pristup seksualnom i reproduktivnom zdravlju te ukloniti nejednakosti”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Europske mreže Međunarodne federacije za planirano roditeljstvo (IPPF EN) i njemačkog Saveznog ureda za zdravstveno obrazovanje (BZgA) naslovljeno „Sexuality Education in Europe and Central Asia State of the Art and Recent Developments” (Seksualno obrazovanje u Europi i srednjoj Aziji: trenutačno stanje i najnovija kretanja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Europske mreže Međunarodne federacije za planirano roditeljstvo (IPPF EN) i njemačkog Saveznog ureda za zdravstveno obrazovanje (BZgA) naslovljeno „Sexuality Education in Europe and Central Asia State of the Art and Recent Developments” (Seksualno obrazovanje u Europi i srednjoj Aziji: trenutačno stanje i najnovija kretanja),

| — | uzimajući u obzir anketu Europske mreže Međunarodne federacije za planirano roditeljstvo (IPPF EN) provedene među partnerima o zakonodavstvu o pobačaju i njegovoj provedbi u Europi i srednjoj Aziji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir anketu Europske mreže Međunarodne federacije za planirano roditeljstvo (IPPF EN) provedene među partnerima o zakonodavstvu o pobačaju i njegovoj provedbi u Europi i srednjoj Aziji,

| — | uzimajući u obzir studiju naslovljenu „The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis” (Utjecaj razdoblja krize prouzročene bolešću COVID-19, kao i razdoblja nakon krize, na rodnu ravnopravnost), koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 30. rujna 2020. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju naslovljenu „The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis” (Utjecaj razdoblja krize prouzročene bolešću COVID-19, kao i razdoblja nakon krize, na rodnu ravnopravnost), koju je objavila Glavna uprava za unutarnju politiku 30. rujna 2020. (4),

| — | uzimajući u obzir sažetak politike agencije UN Women od 9. travnja 2020. pod naslovom „Učinak bolesti COVID-19 na žene”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir sažetak politike agencije UN Women od 9. travnja 2020. pod naslovom „Učinak bolesti COVID-19 na žene”,

| — | uzimajući u obzir izvješće UN-a od 23. travnja 2020. naslovljeno „COVID-19 i ljudska prava: Svi smo zajedno u ovome”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće UN-a od 23. travnja 2020. naslovljeno „COVID-19 i ljudska prava: Svi smo zajedno u ovome”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) od 27. travnja 2020. naslovljeno „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage” (Učinak pandemije bolesti COVID-19 na planiranje obitelji i suzbijanje rodno uvjetovanog nasilja, sakaćenja ženskih genitalija i dječjih brakova), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) od 27. travnja 2020. naslovljeno „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage” (Učinak pandemije bolesti COVID-19 na planiranje obitelji i suzbijanje rodno uvjetovanog nasilja, sakaćenja ženskih genitalija i dječjih brakova),

| — | uzimajući u obzir izjavu UNFPA-e od 28. travnja 2020. pod naslovom „Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic” (Zbog pandemije bolesti COVID-19 očekuju se milijuni više slučajeva nasilja, dječjih brakova, sakaćenja ženskih genitalija, neželjenih trudnoća), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu UNFPA-e od 28. travnja 2020. pod naslovom „Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic” (Zbog pandemije bolesti COVID-19 očekuju se milijuni više slučajeva nasilja, dječjih brakova, sakaćenja ženskih genitalija, neželjenih trudnoća),

| — | uzimajući u obzir političko izvješće Europskog ženskog lobija naslovljeno „Women must not pay the price for COVID-19!” (Žene ne smiju plaćati cijenu za COVID-19!), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir političko izvješće Europskog ženskog lobija naslovljeno „Women must not pay the price for COVID-19!” (Žene ne smiju plaćati cijenu za COVID-19!),

| — | uzimajući u obzir studiju profesorice Sabine Oertelt-Prigione naslovljenu „The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic” (Utjecaj spola i roda tijekom pandemije bolesti COVID-19), objavljenu 27. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir studiju profesorice Sabine Oertelt-Prigione naslovljenu „The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic” (Utjecaj spola i roda tijekom pandemije bolesti COVID-19), objavljenu 27. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir smjernice SZO-a naslovljene „Siguran pobačaj: tehničke i političke smjernice za zdravstvene sustave”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir smjernice SZO-a naslovljene „Siguran pobačaj: tehničke i političke smjernice za zdravstvene sustave”,

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju SZO-a za brže uklanjanje raka vrata maternice kao javnozdravstvenog problema, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju SZO-a za brže uklanjanje raka vrata maternice kao javnozdravstvenog problema,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. studenoga 2020. o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. studenoga 2020. o utjecaju mjera donesenih uslijed pandemije bolesti COVID-19 na demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava (5),

| — | uzimajući u obzir zajedničko izvješće Europskog parlamentarnog foruma za seksualna i reproduktivna prava (EPF) i mreže IPPF EN od 22. travnja 2020. naslovljeno „Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic” (Seksualno i reproduktivno zdravlje i prava tijekom pandemije bolesti COVID-19), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničko izvješće Europskog parlamentarnog foruma za seksualna i reproduktivna prava (EPF) i mreže IPPF EN od 22. travnja 2020. naslovljeno „Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic” (Seksualno i reproduktivno zdravlje i prava tijekom pandemije bolesti COVID-19),

| — | uzimajući u obzir članak 12. Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 12. Međunarodnog pakta o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima,

| — | uzimajući u obzir Opći komentar br. 22 Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava od 2. svibnja 2016. o pravu na seksualno i reproduktivno zdravlje, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opći komentar br. 22 Odbora UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava od 2. svibnja 2016. o pravu na seksualno i reproduktivno zdravlje,

| — | uzimajući u obzir članke 2., 7., 17. i 26. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 2., 7., 17. i 26. Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir Opći komentar br. 36 Odbora UN-a za ljudska prava od 30. listopada 2018. o članku 6. „Pravo na život” Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Opći komentar br. 36 Odbora UN-a za ljudska prava od 30. listopada 2018. o članku 6. „Pravo na život” Međunarodnog pakta o građanskim i političkim pravima,

| — | uzimajući u obzir privremeno izvješće posebnog izvjestitelja UN-a od 3. kolovoza 2011. o pravu svih ljudi da uživaju najveći mogući standard fizičkog i mentalnog zdravlja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeno izvješće posebnog izvjestitelja UN-a od 3. kolovoza 2011. o pravu svih ljudi da uživaju najveći mogući standard fizičkog i mentalnog zdravlja,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a od 4. travnja 2016. o pravu svih ljudi da uživaju najveći mogući standard fizičkog i mentalnog zdravlja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a od 4. travnja 2016. o pravu svih ljudi da uživaju najveći mogući standard fizičkog i mentalnog zdravlja,

| — | uzimajući u obzir izvješća posebne izvjestiteljice UN-a o nasilju nad ženama, njegovim uzrocima i posljedicama, uključujući izvješće od 11. srpnja 2019. o pristupu utemeljenom na ljudskim pravima u pogledu zlostavljanja i nasilja nad ženama u području usluga reproduktivnog zdravlja s naglaskom na nasilju pri porodu i porodničarskom nasilju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješća posebne izvjestiteljice UN-a o nasilju nad ženama, njegovim uzrocima i posljedicama, uključujući izvješće od 11. srpnja 2019. o pristupu utemeljenom na ljudskim pravima u pogledu zlostavljanja i nasilja nad ženama u području usluga reproduktivnog zdravlja s naglaskom na nasilju pri porodu i porodničarskom nasilju,

| — | uzimajući u obzir izjavu SZO-a iz 2015. o sprečavanju i iskorjenjivanju nepoštovanja i zlostavljanja pri porodu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu SZO-a iz 2015. o sprečavanju i iskorjenjivanju nepoštovanja i zlostavljanja pri porodu,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora Vijeća Europe za jednakost i nediskriminaciju od 16. rujna 2019. o porodničarskom i ginekološkom nasilju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora Vijeća Europe za jednakost i nediskriminaciju od 16. rujna 2019. o porodničarskom i ginekološkom nasilju,

| — | uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu Vijeća 2004/113/EZ od 13. prosinca 2004. o provedbi načela jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pristupu i nabavi robe, odnosno pružanju usluga (6),

| — | uzimajući u obzir izvješće radne skupine UN-a od 8. travnja 2016. o pitanju diskriminacije žena u zakonodavstvu i u praksi, koje je predstavljeno na 32. sjednici Vijeća za ljudska prava u lipnju 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće radne skupine UN-a od 8. travnja 2016. o pitanju diskriminacije žena u zakonodavstvu i u praksi, koje je predstavljeno na 32. sjednici Vijeća za ljudska prava u lipnju 2016.,

| — | uzimajući u obzir II. odjeljak izvješća radne skupine UN-a od 14. svibnja 2018. o pitanju diskriminacije žena u zakonodavstvu i u praksi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir II. odjeljak izvješća radne skupine UN-a od 14. svibnja 2018. o pitanju diskriminacije žena u zakonodavstvu i u praksi,

| — | uzimajući u obzir III. odjeljak izvješća radne skupine UN-a od 8. travnja 2016. o pitanju diskriminacije žena u zakonodavstvu i u praksi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir III. odjeljak izvješća radne skupine UN-a od 8. travnja 2016. o pitanju diskriminacije žena u zakonodavstvu i u praksi,

| — | uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a od 10. siječnja 2019. o položaju boraca za ljudska prava, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće posebnog izvjestitelja UN-a od 10. siječnja 2019. o položaju boraca za ljudska prava,

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2011/24/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2011. o primjeni prava pacijenata u prekograničnoj zdravstvenoj skrbi (7),

| — | uzimajući u obzir Direktivu 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Direktivu 2001/83/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 6. studenoga 2001. o zakoniku Zajednice o lijekovima za humanu primjenu (8),

| — | uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u Vijeću, Europskog parlamenta i Europske komisije od 19. studenog 2018. pod nazivom „Novi europski konsenzus o razvoju: Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” u kojoj EU ponovno potvrđuje svoju predanost promicanju, zaštiti i ostvarivanju prava svakog pojedinca na potpunu kontrolu nad pitanjima povezanima s vlastitom seksualnošću te seksualnim i reproduktivnim zdravljem i prava da o njima odlučuje slobodno i odgovorno, bez diskriminacije, prisile i nasilja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku izjavu Vijeća i predstavnika vlada država članica koji su se sastali u Vijeću, Europskog parlamenta i Europske komisije od 19. studenog 2018. pod nazivom „Novi europski konsenzus o razvoju: Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost” u kojoj EU ponovno potvrđuje svoju predanost promicanju, zaštiti i ostvarivanju prava svakog pojedinca na potpunu kontrolu nad pitanjima povezanima s vlastitom seksualnošću te seksualnim i reproduktivnim zdravljem i prava da o njima odlučuje slobodno i odgovorno, bez diskriminacije, prisile i nasilja,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2019. o kriminalizaciji spolnog odgoja u Poljskoj (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. studenoga 2019. o kriminalizaciji spolnog odgoja u Poljskoj (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. veljače 2019. o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u (10),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o promicanju ravnopravnosti spolova u istraživanjima o mentalnom zdravlju i kliničkim istraživanjima (11), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 14. veljače 2017. o promicanju ravnopravnosti spolova u istraživanjima o mentalnom zdravlju i kliničkim istraživanjima (11),

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za rodnu ravnopravnost (2011. – 2020.) koji je Vijeće usvojilo 7. ožujka 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za rodnu ravnopravnost (2011. – 2020.) koji je Vijeće usvojilo 7. ožujka 2011.,

| — | uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 2. prosinca 2003. o probiru raka (12), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Preporuku Vijeća od 2. prosinca 2003. o probiru raka (12),

| — | uzimajući u obzir Europske smjernice za osiguranje kvalitete probira raka vrata maternice od 7. svibnja 2008. i Europske smjernice za osiguranje kvalitete probira i dijagnostike raka dojke od 12. travnja 2006., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europske smjernice za osiguranje kvalitete probira raka vrata maternice od 7. svibnja 2008. i Europske smjernice za osiguranje kvalitete probira i dijagnostike raka dojke od 12. travnja 2006.,

| — | uzimajući u obzir dokument povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava iz prosinca 2017. o seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima žena u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument povjerenika Vijeća Europe za ljudska prava iz prosinca 2017. o seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima žena u Europi,

| — | uzimajući u obzir Strategiju Svjetske zdravstvene organizacije za razdoblje 2017. – 2021. o zdravlju i dobrobiti žena u europskoj regiji SZO-a i Akcijski plan iz 2016. za seksualno i reproduktivno zdravlje: prema ostvarenju Programa održivog razvoja do 2030. u Europi – nitko ne smije biti zapostavljen, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Strategiju Svjetske zdravstvene organizacije za razdoblje 2017. – 2021. o zdravlju i dobrobiti žena u europskoj regiji SZO-a i Akcijski plan iz 2016. za seksualno i reproduktivno zdravlje: prema ostvarenju Programa održivog razvoja do 2030. u Europi – nitko ne smije biti zapostavljen,

| — | uzimajući u obzir Globalnu strategiju Svjetske zdravstvene organizacije za zdravlje žena, djece i adolescenata za razdoblje 2016. – 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Globalnu strategiju Svjetske zdravstvene organizacije za zdravlje žena, djece i adolescenata za razdoblje 2016. – 2030.,

| — | uzimajući u obzir standarde za seksualni odgoj u Europi Regionalnog ureda SZO-a za Europu i njemačkog Saveznog ureda za zdravstveno obrazovanje (BZgA): okvir za tvorce politika, obrazovna i zdravstvena tijela i stručnjake te međunarodne tehničke smjernice UNESCO-a o seksualnom odgoju: pristup utemeljen na dokazima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir standarde za seksualni odgoj u Europi Regionalnog ureda SZO-a za Europu i njemačkog Saveznog ureda za zdravstveno obrazovanje (BZgA): okvir za tvorce politika, obrazovna i zdravstvena tijela i stručnjake te međunarodne tehničke smjernice UNESCO-a o seksualnom odgoju: pristup utemeljen na dokazima,

| — | uzimajući u obzir odluku Europskog odbora za socijalna prava od 30. ožujka 2009. o kolektivnoj žalbi br. 45/2007 Međunarodnog centra za pravnu zaštitu ljudskih prava (INTERIGHTS) protiv Hrvatske i opću napomenu br. 15 Odbora UN-a za prava djeteta od 17. travnja 2013. o pravu djeteta na uživanje u najvišem mogućem standardu zdravstvene zaštite (čl. 24.), u kojoj se naglašava da bi adolescenti trebali imati pristup odgovarajućim i objektivnim informacijama o seksualnim i reproduktivnim pitanjima, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Europskog odbora za socijalna prava od 30. ožujka 2009. o kolektivnoj žalbi br. 45/2007 Međunarodnog centra za pravnu zaštitu ljudskih prava (INTERIGHTS) protiv Hrvatske i opću napomenu br. 15 Odbora UN-a za prava djeteta od 17. travnja 2013. o pravu djeteta na uživanje u najvišem mogućem standardu zdravstvene zaštite (čl. 24.), u kojoj se naglašava da bi adolescenti trebali imati pristup odgovarajućim i objektivnim informacijama o seksualnim i reproduktivnim pitanjima,

| — | uzimajući u obzir izvješće Fonda Ujedinjenih naroda za stanovništvo o stanju svjetskog stanovništva 2019. naslovljeno „Nedovršeni poslovi: prava i sloboda izbora ZA SVE”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Fonda Ujedinjenih naroda za stanovništvo o stanju svjetskog stanovništva 2019. naslovljeno „Nedovršeni poslovi: prava i sloboda izbora ZA SVE”,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0169/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost (A9-0169/2021),

| A. | budući da je seksualno i reproduktivno zdravlje stanje fizičkog, emocionalnog, mentalnog i socijalnog blagostanja u odnosu na sve aspekte seksualnosti i reprodukcije, a ne samo odsutnost bolesti, nemoći ili smrtnosti, te budući da svi pojedinci imaju pravo donositi odluke o svojem tijelu (13), bez diskriminacije, prisile i nasilja, te pravo na pristup uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja kojima se podupire to pravo i usvaja pozitivan pristup seksualnosti i reprodukciji jer je seksualnost sastavni dio ljudskog postojanja; |
| --- | --- |

A.

budući da je seksualno i reproduktivno zdravlje stanje fizičkog, emocionalnog, mentalnog i socijalnog blagostanja u odnosu na sve aspekte seksualnosti i reprodukcije, a ne samo odsutnost bolesti, nemoći ili smrtnosti, te budući da svi pojedinci imaju pravo donositi odluke o svojem tijelu (13), bez diskriminacije, prisile i nasilja, te pravo na pristup uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja kojima se podupire to pravo i usvaja pozitivan pristup seksualnosti i reprodukciji jer je seksualnost sastavni dio ljudskog postojanja;

| B. | budući da su prema SZO-u seksualno i reproduktivno zdravlje i prava krovni pojam za različita pitanja koja se tiču svih osoba i obuhvaćaju četiri različita područja: seksualno zdravlje, seksualna prava, reproduktivno zdravlje i reproduktivna prava te se temelje na pravu svih pojedinaca na poštovanje njihova tjelesnog integriteta, privatnosti i osobne autonomije, na potpuno poštovanje njihove seksualne orijentacije i rodnog identiteta, na donošenje odluke o tome hoće li, s kim će i kada biti seksualno aktivni, da imaju sigurna seksualna iskustva, na donošenje odluke o tome hoće li, kada i s kim sklopiti brak te hoće li imati dijete ili djecu, kada i na koji način te koliko djece, na cjeloživotni pristup informacijama, resursima, uslugama i potpori koji su potrebni za postizanje svega navedenog bez diskriminacije, prisile, iskorištavanja i nasilja; |
| --- | --- |

B.

budući da su prema SZO-u seksualno i reproduktivno zdravlje i prava krovni pojam za različita pitanja koja se tiču svih osoba i obuhvaćaju četiri različita područja: seksualno zdravlje, seksualna prava, reproduktivno zdravlje i reproduktivna prava te se temelje na pravu svih pojedinaca na poštovanje njihova tjelesnog integriteta, privatnosti i osobne autonomije, na potpuno poštovanje njihove seksualne orijentacije i rodnog identiteta, na donošenje odluke o tome hoće li, s kim će i kada biti seksualno aktivni, da imaju sigurna seksualna iskustva, na donošenje odluke o tome hoće li, kada i s kim sklopiti brak te hoće li imati dijete ili djecu, kada i na koji način te koliko djece, na cjeloživotni pristup informacijama, resursima, uslugama i potpori koji su potrebni za postizanje svega navedenog bez diskriminacije, prisile, iskorištavanja i nasilja;

| C. | budući da su seksualna i reproduktivna prava zaštićena kao ljudska prava u međunarodnom i europskom pravu koje regulira ljudska prava, na primjer u Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima i Međunarodnom paktu o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Konvenciji o ukidanju svih oblika diskriminacije žena i Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, te su ključan element pružanja sveobuhvatne zdravstvene skrbi; budući da su zdravstvena prava, posebno prava na seksualno i reproduktivno zdravlje, temeljna prava žena koja bi trebalo ojačati te ih nikako ne bi trebalo smanjiti ili ukinuti; budući da je ostvarivanje seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava temeljni element ljudskog dostojanstva te je neodvojivo povezano s postizanjem rodne ravnopravnosti i borbom protiv rodno uvjetovanog nasilja; budući da tijelo osobe, njezin izbor te njezina puna autonomija moraju biti zajamčeni; |
| --- | --- |

C.

budući da su seksualna i reproduktivna prava zaštićena kao ljudska prava u međunarodnom i europskom pravu koje regulira ljudska prava, na primjer u Međunarodnom paktu o građanskim i političkim pravima i Međunarodnom paktu o gospodarskim, socijalnim i kulturnim pravima, Konvenciji o ukidanju svih oblika diskriminacije žena i Europskoj konvenciji o ljudskim pravima, te su ključan element pružanja sveobuhvatne zdravstvene skrbi; budući da su zdravstvena prava, posebno prava na seksualno i reproduktivno zdravlje, temeljna prava žena koja bi trebalo ojačati te ih nikako ne bi trebalo smanjiti ili ukinuti; budući da je ostvarivanje seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava temeljni element ljudskog dostojanstva te je neodvojivo povezano s postizanjem rodne ravnopravnosti i borbom protiv rodno uvjetovanog nasilja; budući da tijelo osobe, njezin izbor te njezina puna autonomija moraju biti zajamčeni;

| D. | budući da Europska unija ima izravnu nadležnost za djelovanje u unapređivanju seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u vanjskom djelovanju; budući da Europska unija nema izravnu nadležnost za djelovanje u unapređivanju seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u Uniji, no suradnja među državama članicama ostvaruje se otvorenom metodom koordinacije; budući da Europska unija poziva, potiče i podupire države članice u unapređivanju seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava za sve; |
| --- | --- |

D.

budući da Europska unija ima izravnu nadležnost za djelovanje u unapređivanju seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u vanjskom djelovanju; budući da Europska unija nema izravnu nadležnost za djelovanje u unapređivanju seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u Uniji, no suradnja među državama članicama ostvaruje se otvorenom metodom koordinacije; budući da Europska unija poziva, potiče i podupire države članice u unapređivanju seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava za sve;

| E. | budući da je rodno uvjetovano nasilje široko rasprostranjeno te se pogoršalo zbog pandemije bolesti COVID-19; budući da prema procjenama 25 % žena tijekom svog života doživi neki oblik rodno uvjetovanog nasilja, a mnogobrojne žene dožive seksualni napad i uznemiravanje u kontekstu intimnih partnerstava i javnog života zbog ukorijenjenih rodnih stereotipa i društvenih normi koje iz njih proizlaze; |
| --- | --- |

E.

budući da je rodno uvjetovano nasilje široko rasprostranjeno te se pogoršalo zbog pandemije bolesti COVID-19; budući da prema procjenama 25 % žena tijekom svog života doživi neki oblik rodno uvjetovanog nasilja, a mnogobrojne žene dožive seksualni napad i uznemiravanje u kontekstu intimnih partnerstava i javnog života zbog ukorijenjenih rodnih stereotipa i društvenih normi koje iz njih proizlaze;

| F. | budući da povrede seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava predstavljaju kršenje ljudskih prava, posebno prava na život, fizički i psihički integritet, jednakost, nediskriminaciju, zdravlje, obrazovanje, dostojanstvo, privatnost i zaštitu od nečovječnog i ponižavajućeg postupanja; budući da su povrede seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava žena jedan od oblika nasilja nad ženama i djevojčicama te sprečavaju napredak u postizanju rodne ravnopravnosti (14); |
| --- | --- |

F.

budući da povrede seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava predstavljaju kršenje ljudskih prava, posebno prava na život, fizički i psihički integritet, jednakost, nediskriminaciju, zdravlje, obrazovanje, dostojanstvo, privatnost i zaštitu od nečovječnog i ponižavajućeg postupanja; budući da su povrede seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava žena jedan od oblika nasilja nad ženama i djevojčicama te sprečavaju napredak u postizanju rodne ravnopravnosti (14);

| G. | budući da su seksualno i reproduktivno zdravlje i prava podciljevi u okviru cilja održivog razvoja UN-a br. 3 te budući da je borba protiv rodno uvjetovanog nasilja i štetnih praksi podcilj u sklopu cilja održivog razvoja br. 5.; |
| --- | --- |

G.

budući da su seksualno i reproduktivno zdravlje i prava podciljevi u okviru cilja održivog razvoja UN-a br. 3 te budući da je borba protiv rodno uvjetovanog nasilja i štetnih praksi podcilj u sklopu cilja održivog razvoja br. 5.;

| H. | budući da, iako EU ima neke od najviših standarda u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u svijetu te iako su neke države članice provele politike i programe kojima se štite seksualna i reproduktivna prava, i dalje postoje izazovi, nemogućnost pristupa i nedovoljna cjenovna pristupačnost, jazovi, razlike i nejednakosti u ostvarivanju seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava diljem EU-a i u državama članicama, na temelju dobi, spola, roda, rase, etničke pripadnosti, društvene klase, vjerske pripadnosti ili uvjerenja, bračnog statusa, socioekonomskog statusa, invaliditeta, HIV statusa (ili zaraženosti seksualno prenosivim bolestima), nacionalnog ili socijalnog podrijetla, pravnog ili migracijskog statusa, jezika, seksualne orijentacije ili rodnog identiteta; |
| --- | --- |

H.

budući da, iako EU ima neke od najviših standarda u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u svijetu te iako su neke države članice provele politike i programe kojima se štite seksualna i reproduktivna prava, i dalje postoje izazovi, nemogućnost pristupa i nedovoljna cjenovna pristupačnost, jazovi, razlike i nejednakosti u ostvarivanju seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava diljem EU-a i u državama članicama, na temelju dobi, spola, roda, rase, etničke pripadnosti, društvene klase, vjerske pripadnosti ili uvjerenja, bračnog statusa, socioekonomskog statusa, invaliditeta, HIV statusa (ili zaraženosti seksualno prenosivim bolestima), nacionalnog ili socijalnog podrijetla, pravnog ili migracijskog statusa, jezika, seksualne orijentacije ili rodnog identiteta;

| I. | budući da su među izazovima i preprekama u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, među ostalim, prepreke pravne, financijske, kulturne i informacijske prirode, kao što su: nemogućnost pristupa univerzalnim, visokokvalitetnim i dostupnim uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, nepostojanje sveobuhvatnog seksualnog odgoja primjerenog uzrastu koji se temelji na dokazima, posebno s obzirom na činjenicu da ostvarivanje seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava za LGBTI osobe može biti ozbiljno otežano zbog izostavljanja raznolikosti seksualnih orijentacija, rodnih identiteta, izražavanja i seksualnih obilježja iz kurikuluma seksualnog odgoja, nedostatak dostupnih suvremenih kontracepcijskih metoda, uskraćivanje zdravstvene skrbi na temelju osobnih uvjerenja, zakonska ograničenja i praktične prepreke za pristup uslugama pobačaja, uskraćivanje skrbi u vezi s pobačajem, prisilni pobačaj, rodno uvjetovano nasilje, ginekološko i porodničarsko nasilje, prisilna sterilizacija, među ostalim u kontekstu pravnog priznavanja roda, zastrašivanje, okrutno ili ponižavajuće postupanje, razlike i jaz u stopama smrtnosti rodilja i u potpori za mentalno zdravlje, povećanje stopa carskog reza, nemogućnost pristupa liječenju raka vrata maternice, ograničen pristup medicinski potpomognutoj oplodnji i liječenju neplodnosti, poteškoće u pristupu proizvodima potrebnima za seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, visoke stope seksualno prenosivih bolesti i HIV-a, visoke stope adolescentske trudnoće, štetni rodni stereotipi i prakse kao što su sakaćenje ženskih genitalija i genitalija interseksualnih osoba, rani i prisilnih brakovi, brakovi s djetetom i ubojstva iz časti te prakticiranje takozvane „terapije preobraćanja”, koja može biti u obliku seksualnog nasilja kao što je „korektivno silovanje” lezbijki i biseksualnih žena i djevojaka, kao i transrodnih osoba te zastarjele ili ideološki motivirane zakonske odredbe kojima se ograničavaju seksualno i reproduktivno zdravlje i prava; |
| --- | --- |

I.

budući da su među izazovima i preprekama u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, među ostalim, prepreke pravne, financijske, kulturne i informacijske prirode, kao što su: nemogućnost pristupa univerzalnim, visokokvalitetnim i dostupnim uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, nepostojanje sveobuhvatnog seksualnog odgoja primjerenog uzrastu koji se temelji na dokazima, posebno s obzirom na činjenicu da ostvarivanje seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava za LGBTI osobe može biti ozbiljno otežano zbog izostavljanja raznolikosti seksualnih orijentacija, rodnih identiteta, izražavanja i seksualnih obilježja iz kurikuluma seksualnog odgoja, nedostatak dostupnih suvremenih kontracepcijskih metoda, uskraćivanje zdravstvene skrbi na temelju osobnih uvjerenja, zakonska ograničenja i praktične prepreke za pristup uslugama pobačaja, uskraćivanje skrbi u vezi s pobačajem, prisilni pobačaj, rodno uvjetovano nasilje, ginekološko i porodničarsko nasilje, prisilna sterilizacija, među ostalim u kontekstu pravnog priznavanja roda, zastrašivanje, okrutno ili ponižavajuće postupanje, razlike i jaz u stopama smrtnosti rodilja i u potpori za mentalno zdravlje, povećanje stopa carskog reza, nemogućnost pristupa liječenju raka vrata maternice, ograničen pristup medicinski potpomognutoj oplodnji i liječenju neplodnosti, poteškoće u pristupu proizvodima potrebnima za seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, visoke stope seksualno prenosivih bolesti i HIV-a, visoke stope adolescentske trudnoće, štetni rodni stereotipi i prakse kao što su sakaćenje ženskih genitalija i genitalija interseksualnih osoba, rani i prisilnih brakovi, brakovi s djetetom i ubojstva iz časti te prakticiranje takozvane „terapije preobraćanja”, koja može biti u obliku seksualnog nasilja kao što je „korektivno silovanje” lezbijki i biseksualnih žena i djevojaka, kao i transrodnih osoba te zastarjele ili ideološki motivirane zakonske odredbe kojima se ograničavaju seksualno i reproduktivno zdravlje i prava;

| J. | budući da su usluge seksualnog i reproduktivnog zdravlja ključne zdravstvene usluge koje bi trebale biti dostupne svima i uključivati sveobuhvatan seksualni odgoj i odgoj o odnosima koji je utemeljen na dokazima i prilagođen uzrastu, informacije, povjerljivo i nepristrano savjetovanje i usluge za seksualno i reproduktivno zdravlje i dobrobit, informiranje i savjetovanje o suvremenoj kontracepciji, kao i pristup širokom rasponu suvremenih kontracepcijskih sredstava, skrb u trudnoći, porodu i babinju, dostupnost primaljske i porodničarske skrbi i skrb za novorođenčad, usluge sigurnog i legalnog pobačaja te skrb nakon pobačaja, uključujući liječenje komplikacija zbog nesigurnog pobačaja, prevenciju i liječenje HIV-a i drugih seksualno prenosivih bolesti, usluge čija je svrha otkrivanje i sprečavanje seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja te postupanje u slučaju takvog nasilja, prevenciju, otkrivanje i liječenje raka reproduktivnog sustava, uključujući rak vrata maternice i liječenje neplodnosti; |
| --- | --- |

J.

budući da su usluge seksualnog i reproduktivnog zdravlja ključne zdravstvene usluge koje bi trebale biti dostupne svima i uključivati sveobuhvatan seksualni odgoj i odgoj o odnosima koji je utemeljen na dokazima i prilagođen uzrastu, informacije, povjerljivo i nepristrano savjetovanje i usluge za seksualno i reproduktivno zdravlje i dobrobit, informiranje i savjetovanje o suvremenoj kontracepciji, kao i pristup širokom rasponu suvremenih kontracepcijskih sredstava, skrb u trudnoći, porodu i babinju, dostupnost primaljske i porodničarske skrbi i skrb za novorođenčad, usluge sigurnog i legalnog pobačaja te skrb nakon pobačaja, uključujući liječenje komplikacija zbog nesigurnog pobačaja, prevenciju i liječenje HIV-a i drugih seksualno prenosivih bolesti, usluge čija je svrha otkrivanje i sprečavanje seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja te postupanje u slučaju takvog nasilja, prevenciju, otkrivanje i liječenje raka reproduktivnog sustava, uključujući rak vrata maternice i liječenje neplodnosti;

| K. | budući da su seksualno i reproduktivno zdravlje i prava ljudska prava te ih države članice EU-a trebaju poštovati u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava; budući da je poštovanje ljudskih prava nužno za funkcioniranje demokracije; budući da su ljudska prava, demokracija i vladavina prava međusobno ovisni; budući da države članice EU-a trebaju u potpunosti poštovati te vrijednosti EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da su seksualno i reproduktivno zdravlje i prava ljudska prava te ih države članice EU-a trebaju poštovati u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava; budući da je poštovanje ljudskih prava nužno za funkcioniranje demokracije; budući da su ljudska prava, demokracija i vladavina prava međusobno ovisni; budući da države članice EU-a trebaju u potpunosti poštovati te vrijednosti EU-a;

| L. | budući da je seksualno zdravlje ključno za opće zdravlje i dobrobit pojedinaca, parova i obitelji, kao i za društveni i gospodarski razvoj zajednica i zemalja, te budući da je pristup zdravlju, uključujući seksualno i reproduktivno zdravlje, ljudsko pravo; budući da je u većini država članica već obvezan neki oblik seksualnog i zdravstvenog odgoja; |
| --- | --- |

L.

budući da je seksualno zdravlje ključno za opće zdravlje i dobrobit pojedinaca, parova i obitelji, kao i za društveni i gospodarski razvoj zajednica i zemalja, te budući da je pristup zdravlju, uključujući seksualno i reproduktivno zdravlje, ljudsko pravo; budući da je u većini država članica već obvezan neki oblik seksualnog i zdravstvenog odgoja;

| M. | budući da je prema SZO-u neplodnost „bolest reproduktivnog sustava definirana kao izostanak kliničke trudnoće nakon 12 ili više mjeseci redovitih nezaštićenih seksualnih odnosa”; budući da se tom definicijom ne uzima u obzir situacija lezbijki i biseksualnih žena te transrodnih osoba u istospolnim parovima ili žena samica koje zanimaju mogućnosti potpomognute oplodnje, što pogoršava društveno-pravne izazove s kojima se već suočavaju u pristupu tehnologijama za potpomognutu oplodnju zbog usredotočenosti na borbu protiv neplodnosti; budući da lezbijke i biseksualne žene ne bi mogle dokazati svoju „neplodnost” te bi im stoga bio uskraćen pristup tehnologijama za potpomognutu oplodnju (15); |
| --- | --- |

M.

budući da je prema SZO-u neplodnost „bolest reproduktivnog sustava definirana kao izostanak kliničke trudnoće nakon 12 ili više mjeseci redovitih nezaštićenih seksualnih odnosa”; budući da se tom definicijom ne uzima u obzir situacija lezbijki i biseksualnih žena te transrodnih osoba u istospolnim parovima ili žena samica koje zanimaju mogućnosti potpomognute oplodnje, što pogoršava društveno-pravne izazove s kojima se već suočavaju u pristupu tehnologijama za potpomognutu oplodnju zbog usredotočenosti na borbu protiv neplodnosti; budući da lezbijke i biseksualne žene ne bi mogle dokazati svoju „neplodnost” te bi im stoga bio uskraćen pristup tehnologijama za potpomognutu oplodnju (15);

| N. | budući da u određenim okolnostima transrodni muškarci i nebinarne osobe također mogu biti trudni te bi u tim slučajevima trebali moći koristiti mjere za skrb u trudnoći, porodu i babinju bez diskriminacije na temelju njihova rodnog identiteta; |
| --- | --- |

N.

budući da u određenim okolnostima transrodni muškarci i nebinarne osobe također mogu biti trudni te bi u tim slučajevima trebali moći koristiti mjere za skrb u trudnoći, porodu i babinju bez diskriminacije na temelju njihova rodnog identiteta;

| O. | budući da nijedna osoba ne bi smjela umrijeti zbog trudnoće ili poroda te da je pristup kvalitetnoj i dostupnoj skrbi za trudnice, rodilje i babinjače koja se temelji na dokazima ljudsko pravo i mora se osigurati bez ikakve diskriminacije; |
| --- | --- |

O.

budući da nijedna osoba ne bi smjela umrijeti zbog trudnoće ili poroda te da je pristup kvalitetnoj i dostupnoj skrbi za trudnice, rodilje i babinjače koja se temelji na dokazima ljudsko pravo i mora se osigurati bez ikakve diskriminacije;

| P. | budući da su trudne osobe izložene raznim prisilnim i prinudnim medicinskim intervencijama pri porodu, uključujući fizičko i verbalno zlostavljanje, šivanje ozljeda od poroda bez sredstava za ublažavanje boli, zanemarivanje njihovih odluka i nepoštovanje njihova informiranog pristanka, što se može smatrati nasiljem te okrutnim i nehumanim postupanjem; |
| --- | --- |

P.

budući da su trudne osobe izložene raznim prisilnim i prinudnim medicinskim intervencijama pri porodu, uključujući fizičko i verbalno zlostavljanje, šivanje ozljeda od poroda bez sredstava za ublažavanje boli, zanemarivanje njihovih odluka i nepoštovanje njihova informiranog pristanka, što se može smatrati nasiljem te okrutnim i nehumanim postupanjem;

| Q. | budući da sveobuhvatni i nediskriminirajući seksualni odgoj utemeljen na dokazima i pravima, prilagođen uzrastu i koji u obzir uzima rodne razlike, kako je navedeno u međunarodnim tehničkim smjernicama UNESCO-a, olakšava odgovorno seksualno ponašanje i osnažuje djecu i mlade jer pruža znanstveno točne i uzrastu primjerene informacije o seksualnosti, a pritom se obuhvaćaju pitanja seksualnog i reproduktivnog zdravlja, uključujući, ali ne ograničavajući se na ljudski razvoj, seksualnu i reproduktivnu anatomiju i fiziologiju, pristanak, pubertet i menstruaciju, reprodukciju, suvremenu kontracepciju, trudnoću i porod, seksualno prenosive bolesti te borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja, uključujući i štetne prakse poput ranih i prisilnih brakova i brakova s djetetom te sakaćenja ženskih genitalija; budući da je sveobuhvatan seksualni odgoj prilagođen uzrastu ključan za razvijanje vještina djece i mladih za izgradnju zdravih, ravnopravnih i sigurnih odnosa, naročito rješavanjem pitanja rodnih normi, rodne ravnopravnosti, dinamike moći u vezama, pristanka, poštovanja granica te doprinosi ostvarivanju rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

Q.

budući da sveobuhvatni i nediskriminirajući seksualni odgoj utemeljen na dokazima i pravima, prilagođen uzrastu i koji u obzir uzima rodne razlike, kako je navedeno u međunarodnim tehničkim smjernicama UNESCO-a, olakšava odgovorno seksualno ponašanje i osnažuje djecu i mlade jer pruža znanstveno točne i uzrastu primjerene informacije o seksualnosti, a pritom se obuhvaćaju pitanja seksualnog i reproduktivnog zdravlja, uključujući, ali ne ograničavajući se na ljudski razvoj, seksualnu i reproduktivnu anatomiju i fiziologiju, pristanak, pubertet i menstruaciju, reprodukciju, suvremenu kontracepciju, trudnoću i porod, seksualno prenosive bolesti te borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja, uključujući i štetne prakse poput ranih i prisilnih brakova i brakova s djetetom te sakaćenja ženskih genitalija; budući da je sveobuhvatan seksualni odgoj prilagođen uzrastu ključan za razvijanje vještina djece i mladih za izgradnju zdravih, ravnopravnih i sigurnih odnosa, naročito rješavanjem pitanja rodnih normi, rodne ravnopravnosti, dinamike moći u vezama, pristanka, poštovanja granica te doprinosi ostvarivanju rodne ravnopravnosti;

| R. | budući da se zbog nedostupnosti znanstveno točnih i na dokazima utemeljenih informacija i odgoja krše prava pojedinaca, šteti im se pri donošenju informiranih odluka o vlastitom seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima te se potkopavaju zdravi pristupi rodnoj ravnopravnosti; |
| --- | --- |

R.

budući da se zbog nedostupnosti znanstveno točnih i na dokazima utemeljenih informacija i odgoja krše prava pojedinaca, šteti im se pri donošenju informiranih odluka o vlastitom seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima te se potkopavaju zdravi pristupi rodnoj ravnopravnosti;

| S. | budući da seksualno i reproduktivno zdravlje uključuje menstrualnu higijenu i sanitarije te sustavne i socioekonomske faktore stigmatizacije i diskriminacije povezane s menstruacijom; budući da menstrualno siromaštvo, odnosno ograničen pristup higijenskim proizvodima pogađa svaku desetu ženu u Europi, a pogoršava ga rodno pristrano oporezivanje menstrualnih proizvoda u EU-u; budući da sram, menstrualni bolovi koji se ne liječe i diskriminirajuće tradicije dovode do napuštanja školovanja i nižih stopa prisutnosti djevojaka u školama i žena na radnim mjestima; budući da postojeći negativni stavovi i mitovi povezani s menstruacijom utječu na odluke o reproduktivnom zdravlju; budući da se razumijevanjem poveznica između menstrualne higijene te obolijevanja i smrtnosti rodilja i neplodnosti, seksualno prenosivih bolesti/HIV-a i raka vrata maternice može poduprijeti rano otkrivanje i može spasiti živote; |
| --- | --- |

S.

budući da seksualno i reproduktivno zdravlje uključuje menstrualnu higijenu i sanitarije te sustavne i socioekonomske faktore stigmatizacije i diskriminacije povezane s menstruacijom; budući da menstrualno siromaštvo, odnosno ograničen pristup higijenskim proizvodima pogađa svaku desetu ženu u Europi, a pogoršava ga rodno pristrano oporezivanje menstrualnih proizvoda u EU-u; budući da sram, menstrualni bolovi koji se ne liječe i diskriminirajuće tradicije dovode do napuštanja školovanja i nižih stopa prisutnosti djevojaka u školama i žena na radnim mjestima; budući da postojeći negativni stavovi i mitovi povezani s menstruacijom utječu na odluke o reproduktivnom zdravlju; budući da se razumijevanjem poveznica između menstrualne higijene te obolijevanja i smrtnosti rodilja i neplodnosti, seksualno prenosivih bolesti/HIV-a i raka vrata maternice može poduprijeti rano otkrivanje i može spasiti živote;

| T. | budući da suvremena kontracepcija ima ključnu ulogu u postizanju rodne ravnopravnosti i sprečavanju neplaniranih trudnoća te ostvarivanju prava pojedinaca da donose odluke o vlastitim odabirima u pogledu obitelji proaktivnim i odgovornim planiranjem broja svoje djece, trenutka kad će ih imati i vremenskog razmaka između njih; budući da određene metode moderne kontracepcije također smanjuju incidenciju HIV-a ili seksualno prenosivih bolesti; budući da pristup tim suvremenim metodama kontracepcije i dalje otežavaju praktične, financijske, društvene i kulturne prepreke, uključujući mitove o kontracepciji, zastarjele stavove prema ženskoj seksualnosti i kontracepciji te stereotipnu percepciju žena kao jedinih koje su odgovorne za kontracepciju; |
| --- | --- |

T.

budući da suvremena kontracepcija ima ključnu ulogu u postizanju rodne ravnopravnosti i sprečavanju neplaniranih trudnoća te ostvarivanju prava pojedinaca da donose odluke o vlastitim odabirima u pogledu obitelji proaktivnim i odgovornim planiranjem broja svoje djece, trenutka kad će ih imati i vremenskog razmaka između njih; budući da određene metode moderne kontracepcije također smanjuju incidenciju HIV-a ili seksualno prenosivih bolesti; budući da pristup tim suvremenim metodama kontracepcije i dalje otežavaju praktične, financijske, društvene i kulturne prepreke, uključujući mitove o kontracepciji, zastarjele stavove prema ženskoj seksualnosti i kontracepciji te stereotipnu percepciju žena kao jedinih koje su odgovorne za kontracepciju;

| U. | budući da se zakoni o pobačaju temelje na nacionalnom zakonodavstvu; budući da čak i kad je pobačaj zakonito dostupan, često postoji niz pravnih, kvazipravnih i neformalnih prepreka stvarnom pristupu pobačaju, uključujući ograničena vremenska razdoblja i razloge za njegovu provedbu, medicinski neopravdana razdoblja čekanja, nedostatak osposobljenih i voljnih zdravstvenih radnika i uskrata zdravstvene skrbi na temelju osobnih uvjerenja, pristrano i obvezno savjetovanje, namjerno dezinformiranje ili zahtjev za imenovanje punomoćnika, medicinski nepotrebne pretrage, obveza da se dokaže izvanredna situacija, troškovi i činjenica da se ti troškovi ne nadoknađuju; |
| --- | --- |

U.

budući da se zakoni o pobačaju temelje na nacionalnom zakonodavstvu; budući da čak i kad je pobačaj zakonito dostupan, često postoji niz pravnih, kvazipravnih i neformalnih prepreka stvarnom pristupu pobačaju, uključujući ograničena vremenska razdoblja i razloge za njegovu provedbu, medicinski neopravdana razdoblja čekanja, nedostatak osposobljenih i voljnih zdravstvenih radnika i uskrata zdravstvene skrbi na temelju osobnih uvjerenja, pristrano i obvezno savjetovanje, namjerno dezinformiranje ili zahtjev za imenovanje punomoćnika, medicinski nepotrebne pretrage, obveza da se dokaže izvanredna situacija, troškovi i činjenica da se ti troškovi ne nadoknađuju;

| V. | budući da neke države članice i dalje imaju vrlo restriktivne zakone kojima se, osim u strogo definiranim okolnostima, zabranjuje pobačaj, što dovodi do toga da žene moraju potražiti ilegalne pobačaje koji se izvode u tajnosti, putovati u druge zemlje ili protiv svoje volje iznijeti trudnoću do kraja, što je kršenje ljudskih prava i jedan od oblika rodno uvjetovanog nasilja (16) koji utječu na prava žena i djevojaka na život, fizički i psihički integritet, jednakost, nediskriminaciju i zdravlje, te budući da su neke države članice koje su legalizirale pobačaj na zahtjev ili zbog općenitih društvenih razloga ipak i dalje zadržale posebne kaznene sankcije za pobačaje koji su izvršeni izvan područja primjene važećih pravnih odredbi; |
| --- | --- |

V.

budući da neke države članice i dalje imaju vrlo restriktivne zakone kojima se, osim u strogo definiranim okolnostima, zabranjuje pobačaj, što dovodi do toga da žene moraju potražiti ilegalne pobačaje koji se izvode u tajnosti, putovati u druge zemlje ili protiv svoje volje iznijeti trudnoću do kraja, što je kršenje ljudskih prava i jedan od oblika rodno uvjetovanog nasilja (16) koji utječu na prava žena i djevojaka na život, fizički i psihički integritet, jednakost, nediskriminaciju i zdravlje, te budući da su neke države članice koje su legalizirale pobačaj na zahtjev ili zbog općenitih društvenih razloga ipak i dalje zadržale posebne kaznene sankcije za pobačaje koji su izvršeni izvan područja primjene važećih pravnih odredbi;

| W. | budući da nekoliko država članica trenutačno pokušava dodatno ograničiti pristup seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima preko vrlo restriktivnih zakona koji dovode do rodne diskriminacije i negativnih posljedica za zdravlje žena; |
| --- | --- |

W.

budući da nekoliko država članica trenutačno pokušava dodatno ograničiti pristup seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima preko vrlo restriktivnih zakona koji dovode do rodne diskriminacije i negativnih posljedica za zdravlje žena;

| X. | budući da protivnici seksualnih i reproduktivnih prava često instrumentaliziraju pitanja, kao što su nacionalni interesi ili demografske promjene, kako bi ugrozili seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, što doprinosi eroziji osobnih sloboda i načela demokracije; budući da sve politike koje se odnose na demografske promjene moraju biti utemeljene na pravima, usmjerene na ljude, prilagođene potrebama i utemeljene na dokazima te trebaju štititi seksualna i reproduktivna prava; |
| --- | --- |

X.

budući da protivnici seksualnih i reproduktivnih prava često instrumentaliziraju pitanja, kao što su nacionalni interesi ili demografske promjene, kako bi ugrozili seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, što doprinosi eroziji osobnih sloboda i načela demokracije; budući da sve politike koje se odnose na demografske promjene moraju biti utemeljene na pravima, usmjerene na ljude, prilagođene potrebama i utemeljene na dokazima te trebaju štititi seksualna i reproduktivna prava;

| Y. | budući da su protivnici seksualnih i reproduktivnih prava i autonomije žena imali znatan utjecaj na nacionalno pravo i politiku te su u nekoliko država članica pokrenute nazadne inicijative kojima se nastojalo ugroziti seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, kao što je to Parlament napomenuo u rezolucijama o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u i prava na pobačaj u Poljskoj, a Europski institut za ravnopravnost spolova u izvješću od 22. studenog 2019. pod nazivom „Peking + 25; peti pregled provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a”; budući da te inicijative i nazadovanje sprečavaju ostvarivanje prava ljudi i razvoj zemalja te potkopavaju europske vrijednosti i temeljna prava; |
| --- | --- |

Y.

budući da su protivnici seksualnih i reproduktivnih prava i autonomije žena imali znatan utjecaj na nacionalno pravo i politiku te su u nekoliko država članica pokrenute nazadne inicijative kojima se nastojalo ugroziti seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, kao što je to Parlament napomenuo u rezolucijama o nazadovanju u području prava žena i rodne ravnopravnosti u EU-u i prava na pobačaj u Poljskoj, a Europski institut za ravnopravnost spolova u izvješću od 22. studenog 2019. pod nazivom „Peking + 25; peti pregled provedbe Pekinške platforme za djelovanje u državama članicama EU-a”; budući da te inicijative i nazadovanje sprečavaju ostvarivanje prava ljudi i razvoj zemalja te potkopavaju europske vrijednosti i temeljna prava;

| Z. | budući da brojna izvješća pokazuju da su tijekom pandemije bolesti COVID-19 i razdoblja ograničenog kretanja usluge seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava bile ograničene ili ukinute (17) te da je došlo do poremećaja u pristupu osnovnim zdravstvenim uslugama kao što su kontracepcija i skrb u vezi s pobačajem, testiranje na HIV i druge seksualno prenosive bolesti, pristup centrima za sprečavanje i informiranje o sakaćenju ženskih genitalija, probir raka reproduktivnog sustava i dostojanstvena zdravstvena skrb za trudnice, rodilje i babinjače, što je imalo ozbiljne posljedice za temeljna prava žena na tjelesnu autonomiju; budući da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala da je potrebno ojačati otpornost zdravstvenih sustava na takve krize, osigurati potpunu dostupnost usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava te pravodobno pružanje tih usluga; |
| --- | --- |

Z.

budući da brojna izvješća pokazuju da su tijekom pandemije bolesti COVID-19 i razdoblja ograničenog kretanja usluge seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava bile ograničene ili ukinute (17) te da je došlo do poremećaja u pristupu osnovnim zdravstvenim uslugama kao što su kontracepcija i skrb u vezi s pobačajem, testiranje na HIV i druge seksualno prenosive bolesti, pristup centrima za sprečavanje i informiranje o sakaćenju ženskih genitalija, probir raka reproduktivnog sustava i dostojanstvena zdravstvena skrb za trudnice, rodilje i babinjače, što je imalo ozbiljne posljedice za temeljna prava žena na tjelesnu autonomiju; budući da je pandemija bolesti COVID-19 pokazala da je potrebno ojačati otpornost zdravstvenih sustava na takve krize, osigurati potpunu dostupnost usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava te pravodobno pružanje tih usluga;

| AA. | budući da postoje kontinuirana nastojanja da se zdravstvena kriza prouzročena bolešću COVID-19 instrumentalizira kao izlika za donošenje daljnjih restriktivnih mjera u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava (18), što dovodi do preraspodjele resursa; budući da to ima širok i dugoročno negativan učinak na ostvarivanje temeljnog prava na zdravlje i na rodnu ravnopravnost te na borbu protiv diskriminacije i rodno uvjetovanog nasilja, čime se dobrobit, zdravlje i životi žena i djevojaka izlažu riziku; |
| --- | --- |

AA.

budući da postoje kontinuirana nastojanja da se zdravstvena kriza prouzročena bolešću COVID-19 instrumentalizira kao izlika za donošenje daljnjih restriktivnih mjera u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava (18), što dovodi do preraspodjele resursa; budući da to ima širok i dugoročno negativan učinak na ostvarivanje temeljnog prava na zdravlje i na rodnu ravnopravnost te na borbu protiv diskriminacije i rodno uvjetovanog nasilja, čime se dobrobit, zdravlje i životi žena i djevojaka izlažu riziku;

| AB. | budući da se marginalizirane osobe i skupine, uključujući među ostalim rasne, etničke i vjerske manjine, migrante, osobe u nepovoljnom socioekonomskom položaju, osobe bez zdravstvenog osiguranja, osobe koje žive u ruralnim područjima, osobe s invaliditetom, LGBTIQ osobe i žrtve nasilja, često suočavaju s dodatnim preprekama, višestrukom diskriminacijom i nasiljem u pristupu zdravstvenoj skrbi, što je rezultat zakona i politika koje dopuštaju prakse prisile u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja te neuspjeha u osiguravanju razumne prilagodbe u pristupu kvalitetnoj skrbi i informacijama; budući da nema dovoljno bitnih podataka o problemu porodničarskog nasilja nad rasno diskriminiranim ženama u Europi; budući da ta diskriminacija dovodi do viših stopa smrtnosti rodilja i obolijevanja (npr. među crnkinjama), većeg rizika od zlostavljanja i nasilja (za žene s invaliditetom), nedostatka pristupa informacijama i općenito nepravde i nejednakosti u pristupu uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava; |
| --- | --- |

AB.

budući da se marginalizirane osobe i skupine, uključujući među ostalim rasne, etničke i vjerske manjine, migrante, osobe u nepovoljnom socioekonomskom položaju, osobe bez zdravstvenog osiguranja, osobe koje žive u ruralnim područjima, osobe s invaliditetom, LGBTIQ osobe i žrtve nasilja, često suočavaju s dodatnim preprekama, višestrukom diskriminacijom i nasiljem u pristupu zdravstvenoj skrbi, što je rezultat zakona i politika koje dopuštaju prakse prisile u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja te neuspjeha u osiguravanju razumne prilagodbe u pristupu kvalitetnoj skrbi i informacijama; budući da nema dovoljno bitnih podataka o problemu porodničarskog nasilja nad rasno diskriminiranim ženama u Europi; budući da ta diskriminacija dovodi do viših stopa smrtnosti rodilja i obolijevanja (npr. među crnkinjama), većeg rizika od zlostavljanja i nasilja (za žene s invaliditetom), nedostatka pristupa informacijama i općenito nepravde i nejednakosti u pristupu uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava;

| AC. | budući da neplodnost i smanjena plodnost pogađaju svaku šestu osobu u Europi i globalni su problem u području javnog zdravlja; budući da je potrebno smanjiti nejednakosti u pristupu informacijama i liječenju neplodnosti te zabraniti diskriminaciju na temelju spola, roda, seksualne orijentacije, zdravstvenog ili bračnog stanja |
| --- | --- |

AC.

budući da neplodnost i smanjena plodnost pogađaju svaku šestu osobu u Europi i globalni su problem u području javnog zdravlja; budući da je potrebno smanjiti nejednakosti u pristupu informacijama i liječenju neplodnosti te zabraniti diskriminaciju na temelju spola, roda, seksualne orijentacije, zdravstvenog ili bračnog stanja

| AD. | budući da je prema Povelji Europske unije o temeljnim pravima, Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava seksualno i reproduktivno zdravlje žena povezano s više ljudskih prava, među ostalim i s pravom na život i dostojanstvo, pravom na zaštitu od nečovječnog i ponižavajućeg postupanja, pravom na pristup zdravstvenoj zaštiti, pravom na privatnost, pravom na obrazovanje i zabranom diskriminacije; |
| --- | --- |

AD.

budući da je prema Povelji Europske unije o temeljnim pravima, Europskoj konvenciji o ljudskim pravima i sudskoj praksi Europskog suda za ljudska prava seksualno i reproduktivno zdravlje žena povezano s više ljudskih prava, među ostalim i s pravom na život i dostojanstvo, pravom na zaštitu od nečovječnog i ponižavajućeg postupanja, pravom na pristup zdravstvenoj zaštiti, pravom na privatnost, pravom na obrazovanje i zabranom diskriminacije;

| AE. | budući da je Europski parlament već govorio o seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima 13. studenog 2020. u svojem stajalištu donesenom u prvom čitanju Programa djelovanja Unije u području zdravlja za razdoblje 2021.–2027. (program „EU za zdravlje”) kako bi se osigurao pravovremeni pristup robi koja je potrebna za sigurno ostvarivanje seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava (npr. lijekovi, kontracepcijska sredstva i medicinska oprema); |
| --- | --- |

AE.

budući da je Europski parlament već govorio o seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima 13. studenog 2020. u svojem stajalištu donesenom u prvom čitanju Programa djelovanja Unije u području zdravlja za razdoblje 2021.–2027. (program „EU za zdravlje”) kako bi se osigurao pravovremeni pristup robi koja je potrebna za sigurno ostvarivanje seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava (npr. lijekovi, kontracepcijska sredstva i medicinska oprema);

| AF. | budući da se adolescenti često suočavaju s preprekama u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava zbog nepostojanja usluga prilagođenih mladima; |
| --- | --- |

AF.

budući da se adolescenti često suočavaju s preprekama u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava zbog nepostojanja usluga prilagođenih mladima;

| AG. | budući da su EU i UN pokrenuli inicijativu „Spotlight” za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojkama, uključujući seksualno nasilje, te budući da je jedan od njezinih ciljeva poboljšanje pristupa seksualnom odgoju i uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja; |
| --- | --- |

AG.

budući da su EU i UN pokrenuli inicijativu „Spotlight” za borbu protiv nasilja nad ženama i djevojkama, uključujući seksualno nasilje, te budući da je jedan od njezinih ciljeva poboljšanje pristupa seksualnom odgoju i uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja;

| AH. | budući da su usluge u području vode i odvodnje, sanitarnih uvjeta i higijene (WASH) ključne za seksualno i reproduktivno zdravlje, ali su i dalje prečesto nedostupne, posebno u udaljenim područjima; |
| --- | --- |

AH.

budući da su usluge u području vode i odvodnje, sanitarnih uvjeta i higijene (WASH) ključne za seksualno i reproduktivno zdravlje, ali su i dalje prečesto nedostupne, posebno u udaljenim područjima;

Postizanje konsenzusa i pristupanje seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima žena kao zajedničkom izazovu EU-a

| 1. | u skladu s načelom supsidijarnosti i nacionalnim nadležnostima, poziva države članice da zaštite prava svih osoba na donošenje vlastitih informiranih odluka o seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, neovisno o njihovoj dobi, spolu, rodu, rasi, etničkoj pripadnosti, društvenoj klasi, kasti, vjerskoj pripadnosti i uvjerenjima, bračnom statusu ili socioekonomskom statusu, invaliditetu, HIV statusu (ili zaraženosti seksualno prenosivim bolestima), nacionalnom i socijalnom podrijetlu, pravnom ili migracijskom statusu, jeziku, seksualnoj orijentaciji ili rodnom identitetu, te da osiguraju pravo na tjelesni integritet i osobnu autonomiju, jednakost i nediskriminaciju, kao i potrebna sredstva kako bi svima omogućile ostvarivanje seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava; |
| --- | --- |

1.

| 2. | podsjeća na predanost EU-a promicanju, zaštiti i ostvarivanju prava svakog pojedinca te svake žene i djevojke na potpunu kontrolu nad pitanjima povezanima s vlastitom seksualnošću te seksualnim i reproduktivnim pravima i prava da o njima odlučuje slobodno i odgovorno, bez diskriminacije, prisile i nasilja (19); |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva EU, njegova tijela i agencije da u okviru izvršavanja svojih nadležnosti podupru i promiču univerzalan i potpun pristup uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava unapređenjem rodne ravnopravnosti, poštovanja osobne autonomije, dostupnosti, informiranog izbora, pristanka i poštovanja, nediskriminacije i nenasilja te poziva države članice da osiguraju pristup cijelom nizu visokokvalitetnog, sveobuhvatnog i dostupnog seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava i da uklone sve pravne, političke, financijske i druge prepreke koje sprečavaju potpun pristup seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima za sve osobe; u tom kontekstu poziva na to da se olakšaju redovite razmjene i promicanje dobrih praksi među državama članicama i dionicima u vezi s rodnim aspektima zdravlja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponovno potvrđuje da su seksualno i reproduktivno zdravlje i prava ključni za rodnu ravnopravnost, gospodarski rast i razvoj, zaštitu djece, iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja, trgovine ljudima i siromaštva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice da rješavaju kontinuirane izazove u pristupu seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima i ostvarivanju tih prava te da osiguraju da svi imaju pristup visokokvalitetnim uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja, bez obzira na njihov socioekonomski status, kako nitko ne bi bio zapostavljen i kako bi svi mogli ostvariti svoje pravo na zdravlje; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prepoznaje važnost javnog informiranja o seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima; podsjeća da bi se sve politike koje se odnose na seksualno i reproduktivno zdravlje i prava trebale temeljiti na pouzdanim i objektivnim dokazima organizacija kao što su SZO, druge agencije UN-a i Vijeće Europe; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ponavlja poziv povjerenice Vijeća Europe za ljudska prava državama članicama Vijeća Europe (20) da zajamče dostatna proračunska sredstva za seksualno i reproduktivno zdravlje i prava te osiguraju raspoloživost odgovarajućih ljudskih resursa i potrebne robe na svim razinama zdravstvenog sustava, i u urbanim i u ruralnim područjima, da utvrde i uklone pravne, političke i financijske prepreke koje sprečavaju pristup kvalitetnoj skrbi u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja te da uključe usluge seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u postojeće sustave javnog zdravstvenog osiguranja, programe subvencioniranja ili povrata troškova kako bi se postiglo univerzalno zdravstveno osiguranje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | podsjeća na stajališta koje je prihvatio Odbor ministara Vijeća Europe, u kojima se preporučuje da zdravstvena skrb prilagođena transrodnim osobama poput hormonske terapije i operacija bude dostupna i pokrivena sustavom javnog zdravstvenog osiguranja (21); |
| --- | --- |

8.

Seksualno i reproduktivno zdravlje kao sastavni dio dobrog zdravlja

| 9. | poziva države članice da uspostave učinkovite strategije i programe nadzora kojima se jamči univerzalni pristup cijelom nizu visokokvalitetnih i dostupnih usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava te ostvarivanje tih prava, u skladu s međunarodnim zdravstvenim standardima, bez obzira na financijske, praktične i društvene prepreke te bez diskriminacije, s posebnim naglaskom na marginaliziranim skupinama, uključujući, ali ne ograničavajući se na, žene pripadnice etničkih, rasnih i vjerskih manjina, migrantice, žene iz ruralnih područja i najudaljenijih regija u kojima zemljopisna ograničenja sprečavaju izravan i neposredan pristup takvim uslugama, žene s invaliditetom, žene bez zdravstvenog osiguranja, LGBTI osobe te žrtve seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

9.

| 10. | naglašava da su za poštovanje ljudskih prava ključni pravičnost u pristupu, kvaliteta skrbi i odgovornost u pogledu zdravstvene skrbi te seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava; nadalje ističe da usluge, proizvodi i objekti trebaju biti prilagođeni rodnim potrebama i potrebama tijekom života te da se pri njihovu osiguravanju trebaju poštovati povjerljivost i informirani pristanak; |
| --- | --- |

10.

| 11. | apelira na Komisiju i države članice da sustavno i na anonimnoj osnovi prikupljaju pouzdane podatke o jednakosti razvrstane prema različitim osnovama, uključujući rod, dob, rasno i etničko podrijetlo i seksualnu orijentaciju, kulturni i socioekonomski status, kao i statističke podatke o svim uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, kako bi se otkrile i riješile moguće razlike u ishodima pružanja skrbi u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja; |
| --- | --- |

11.

| 12. | apelira na Komisiju da u potpunosti iskoristi svoje ovlasti u području zdravstvene politike i da pruži podršku državama članicama u jamčenju univerzalnog pristupa seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima u okviru programa „EU za zdravlje” za razdoblje 2021.–2027., u promicanju informiranja i obrazovanja u području zdravlja, u jačanju nacionalnih zdravstvenih sustava i uzlaznoj konvergenciji standarda zdravstvene skrbi kako bi se smanjile nejednakosti u zdravstvu u državama članicama i među njima te u olakšavanju razmjene najboljih praksi u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava među državama članicama; poziva države članice da ostvare napredak prema univerzalnom zdravstvenom osiguranju, čiji su ključan dio seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, među ostalim i korištenjem, gdje je to primjereno, programa „EU za zdravlje” i Europskog socijalnog fonda plus (ESF+); |
| --- | --- |

12.

| 13. | naglašava da je potreban pozitivan i proaktivan pristup zdravstvenoj skrbi tijekom cijelog života, osiguravanjem univerzalnog, visokokvalitetnog zdravstvenog osiguranja, uz potporu iz odgovarajućih resursa; ističe da Europska unija može pružiti potporu državama članicama za integriran i međusektorski pristup prevenciji, dijagnostici, liječenju i skrbi te može poduprijeti i djelovanje država članica kako bi se osigurao pristup uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja i s tim povezanim lijekovima, među ostalim i na globalnom tržištu; poziva na veću upotrebu tehnologija u nastajanju za pružanje najsuvremenijih i naprednih načina liječenja i dijagnostičkih metoda, čime se pacijentima omogućuje da u potpunosti iskoriste prednosti digitalne revolucije; ističe da je potrebno u potpunosti iskoristiti programe Obzor Europa i Digitalna Europa kako bi se ojačali ti prioriteti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | apelira na države članice da podignu razinu osviještenosti žena o važnosti redovitih pregleda i da osiguraju da se u okviru usluga javnog zdravstva provode pregledi kao što su mamogrami i ultrazvuk dojke, citološke pretrage i osteodenzitometrija; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava važnost edukacije u prevenciji bolesti; nadalje ističe važnost cjepiva za prevenciju bolesti ako cjepiva postoje; stoga poziva države članice i Komisiju da prošire kupovinu cjepiva protiv bolesti COVID-19 na razini EU-a na kupovinu cjepiva protiv humanog papiloma virusa (HPV) te da osiguraju da svaka osoba u Europi ima pristup tom cjepivu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | podsjeća da se svi medicinski zahvati povezani sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima moraju izvesti uz prethodni, osobni i potpuno informirani pristanak; poziva države članice da se bore protiv ginekološkog i porodničarskog nasilja jačanjem postupaka kojima se jamči poštovanje slobodnog i informiranog prethodnog pristanka i zaštita od neljudskog i ponižavajućeg postupanja u zdravstvenim ustanovama, među ostalim osposobljavanjem zdravstvenih djelatnika; poziva Komisiju da suzbije taj poseban oblik rodno uvjetovanog nasilja u okviru svojih aktivnosti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | duboko je zabrinut zbog toga što se ženama i djevojčicama s invaliditetom prečesto uskraćuje pristup objektima u kojima mogu zatražiti skrb za seksualno i reproduktivno zdravlje, što im se uskraćuje pravo na informirani pristanak u pogledu upotrebe kontracepcijskih sredstava te što postoji mogućnost da će biti podvrgnute prisilnoj sterilizaciji; poziva države članice da provedu zakonodavne mjere kojima se štiti fizički integritet te sloboda izbora i samoodređenja osoba s invaliditetom u pogledu seksualnog i reproduktivnog života; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice da zabrane sve oblike rasne diskriminacije žena, uključujući etničku segregaciju u zdravstvenim ustanovama, i da bez odgode poduzmu učinkovite mjere za njihovo sprečavanje i da zajamče univerzalan pristup kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja bez diskriminacije, prisile i zlostavljanja, te da rješavaju, uklanjaju i sprečavaju s tim povezane povrede ljudskih prava; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponavlja poziv državama članicama da donesu zakonodavstvo kojim se osigurava da interseksualne osobe u ranom i kasnijem djetinjstvu ne budu podvrgnute nepotrebnim medicinskim ili kirurškim zahvatima i da se u potpunosti poštuje njihovo pravo na fizički integritet, autonomiju, samoodređenje i informirani pristanak; |
| --- | --- |

19.

| 20. | naglašava da je potrebno u obzir uzeti posebne zdravstvene potrebe povezane sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, kao što su neplodnost, menopauza i specifične vrste raka reproduktivnog sustava; poziva države članice da osiguraju sve potrebne usluge rehabilitacije i mehanizme potpore, uključujući potrebnu skrb u području mentalnog i fizičkog zdravlja, svim žrtvama povreda seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava; poziva Komisiju da pruži informacije o doprinosu programa EU-a unapređenju i podržavanju reproduktivnog zdravlja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća na odluku Europskog suda za ljudska prava u predmetu A. P., Garçon i Nicot protiv Francuske, u kojoj je Sud prepoznao da je zahtjev države članice za sterilizaciju prije nego što je dopušten postupak za zakonsko priznavanje roda nepoštovanje prava podnositelja zahtjeva na privatan život; podsjeća na priznanje UN-a da je prisilna sterilizacija povreda prava osobe da ne bude izložena mučenju i drugom okrutnom, neljudskom ili ponižavajućem postupanju ili kažnjavanju (22); duboko žali zbog činjenice što je sterilizacija i dalje uvjet sine qua non za pristup zakonskom priznavanju roda u nekim državama članicama EU-a; poziva države članice da ukinu zahtjev za sterilizaciju i zaštite pravo transrodnih osoba na samoodređenje (23); |
| --- | --- |

21.

| 22. | naglašava da je potrebno u obzir uzeti učinke promjena u okolišu na seksualno i reproduktivno zdravlje i prava i plodnost, uključujući ali ne ograničavajući se na onečišćenje vode i zraka te povećanje potrošnje kemikalija; traži da se to dodatno ispita u okviru programa Obzor Europa i razmotri u sklopu europskog zelenog plana; |
| --- | --- |

22.

| 23. | naglašava važnost pružatelja usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja za pružanje sveobuhvatnog raspona tih usluga, uključujući fizičko i mentalno zdravlje; potiče države članice da pri planiranju pružanja zdravstvene skrbi općenito u obzir uzmu svoje specifične okolnosti; |
| --- | --- |

23.

| (a) | Pristup sigurnim, pravednim i kružnim proizvodima za menstrualnu higijenu za sve |
| --- | --- |

(a)

Pristup sigurnim, pravednim i kružnim proizvodima za menstrualnu higijenu za sve

| 24. | apelira na države članice da potiču široku dostupnost netoksičnih menstrualnih proizvoda za višekratnu upotrebu, posebno u velikim maloprodajnim trgovinama i ljekarnama u cijeloj zemlji (barem u jednakom omjeru u odnosu na jednokratne proizvode), uz mjere za podizanje razine osviještenosti o prednostima menstrualnih proizvoda za višekratnu upotrebu u usporedbi s jednokratnima; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ističe negativne učinke takozvanog „poreza na tampone” na rodnu ravnopravnost; poziva sve države članice da ukinu takozvani „porez na njegu i tampone” i u tu svrhu iskoriste fleksibilnost uvedenu Direktivom o PDV-u i primjene izuzeće ili stopu PDV-a od 0 % na te osnovne proizvode; |
| --- | --- |

25.

| (b) | Sveobuhvatan seksualni odgoj koristi mladima |
| --- | --- |

(b)

Sveobuhvatan seksualni odgoj koristi mladima

| 26. | apelira na države članice da svim osnovnoškolcima i srednjoškolcima, kao i djeci koja ne pohađaju školu, osiguraju univerzalan pristup znanstveno ispravnom i sveobuhvatnom seksualnom odgoju i informacijama koji su utemeljeni na dokazima, prilagođeni uzrastu i ne zasnivaju se na osudama, u skladu sa standardima SZO-a za seksualni odgoj i njegovim Akcijskim planom za seksualno i reproduktivno zdravlje, bez diskriminacije na bilo kojoj osnovi; apelira na države članice da osiguraju sveobuhvatno obrazovanje o menstruaciji i njezinoj povezanosti sa seksualnosti i plodnosti; poziva države članice da uspostave dobro razvijene, dobro financirane i pristupačne usluge prilagođene mladima, kao i osposobljavanje nastavnika, i sredstva za pravilno funkcioniranje potpornih ureda i centara za zdravstveno obrazovanje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | budući da su sveobuhvatni odgoj i informacije o seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima jedan od glavnih instrumenata za ispunjavanje obveza preuzetih povodom 25. obljetnice Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD25), konkretno u pogledu maksimalnog zadovoljavanja potreba u području planiranja obitelji te iskorjenjivanja smrtnih slučajeva rodilja koji su se mogli izbjeći, rodno uvjetovanog nasilja i štetnih praksi usmjerenih protiv žena, djevojaka i mladih; ističe da odgoj i informacije o seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima, dopunjeni financiranjem i projektima EU-a za poboljšanje suradnje i koordinacije politika javnog zdravlja te razvojem i širenjem dobrih praksi, mogu znatno doprinijeti smanjenju seksualnog nasilja i uznemiravanja; naglašava važnost sveobuhvatnog i uzrastu prilagođenog seksualnog odgoja i odgoja o odnosima te informacija o seksualnosti i njihovu važnost za planiranje obitelji i pristup reproduktivnom zdravlju, kao i njihovih posljedica za neplaniranu trudnoću i bolesti povezane sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | podsjeća da su stereotipi i tabui povezani s menstruacijom i dalje rašireni u našim društvima i da oni mogu dovesti do kasnog dijagnosticiranja bolesti kao što je endometrioza, koja se u prosjeku dijagnosticira tek nakon osam godina i za koju nema lijeka unatoč činjenici da pogađa svaku desetu ženu reproduktivne dobi, da je najčešći uzrok neplodnosti kod žena i da prouzročuje kroničnu bol u zdjelici; poziva države članice da osiguraju sveobuhvatnu i znanstveno ispravno obrazovanje o menstruaciji, da povećaju razinu osviještenosti i pokrenu velike informativne kampanje o endometriozi usmjerene na javnost, zdravstvene djelatnike i zakonodavce; poziva države članice da za svu djecu osiguraju pristup edukativnim programima o menstruaciji kako bi osobe koje imaju menstruaciju mogle donijeti informirane odluke o svojoj menstruaciji i tijelu; poziva države članice da hitno riješe problem menstrualnog siromaštva tako da svima kojima je to potrebno osiguraju pristup besplatnim menstrualnim proizvodima; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice da se bore protiv širenja diskriminacijskih i štetnih dezinformacija o seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima jer ono ugrožava sve osobe, posebno žene, LGBTI osobe i mlade; prepoznaje ulogu koju mediji, društveni mediji, javne informacijske ustanove i drugi dionici imaju u osiguravanju točnih i znanstveno utemeljenih informacija te ih poziva da iz svojih programa, materijala i aktivnosti izbace dezinformacije i pogrešne informacije o seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima; poziva države članice da izrade sveobuhvatne kurikulume o seksualnom odgoju i odgoju o odnosima koji su prilagođeni uzrastu, uzimajući u obzir da bi pružanje informacija trebalo odražavati raznolikost seksualnih orijentacija, rodnih identiteta, izražavanja i seksualnih obilježja kako bi se suzbile dezinformacije utemeljene na stereotipima ili pristranosti te kako bi se poboljšala zaštita prava na reproduktivno zdravlje preko usluga javnog zdravstva; |
| --- | --- |

29.

| (c) | Suvremena kontracepcijska sredstva kao strategija za postizanje rodne ravnopravnosti |
| --- | --- |

(c)

Suvremena kontracepcijska sredstva kao strategija za postizanje rodne ravnopravnosti

| 30. | poziva države članice da osiguraju univerzalan pristup nizu visokokvalitetnih i dostupnih suvremenih kontracepcijskih metoda i sredstava, savjetovanje o planiranju obitelji i informacije o kontracepciji za sve, da uklone sve prepreke koje ometaju pristup kontracepcijskim sredstvima, kao što su financijske i društvene prepreke, te da osiguraju da su dostupni liječnički savjeti i savjetovanja sa zdravstvenim djelatnicima, čime bi se svim osobama omogućilo da odaberu kontracepcijsku metodu koja im najviše odgovara, a time se štiti i temeljno pravo na zdravlje i pravo na izbor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice da osiguraju pristup modernim, učinkovitim i pristupačnim kontracepcijskim sredstvima, uzimajući u obzir dugoročne stope uspješnosti; poziva države članice da uvide da to treba proširiti na sve osobe u reproduktivnoj dobi; poziva države članice da osiguraju da se u sklopu svih zdravstvenih usluga pruža odgovarajuća redovna zdravstvena i psihološka skrb kojom se promiče i štiti seksualno i reproduktivno zdravlje žena tijekom cijelog života; |
| --- | --- |

31.

| 32. | podsjeća da su države članice i javna tijela odgovorni pružiti točne informacije o kontracepciji koje se temelje na dokazima te uspostaviti strategije za rješavanje i uklanjanje prepreka, mitova, stigmi i pogrešnih predodžbi; poziva države članice da uspostave programe i uvedu kampanje za podizanje razine osviještenosti o odabiru suvremenih kontracepcijskih metoda i punom rasponu kontracepcijskih sredstava te da omoguće visokokvalitetno pružanje usluga u pogledu suvremenih kontracepcijskih sredstava i savjetovanje sa zdravstvenim djelatnicima, uključujući hitnu kontracepciju bez recepta, u skladu sa standardima SZO-a, koju liječnici u nekim zemljama često uskraćuju na temelju osobnih uvjerenja; |
| --- | --- |

32.

| (d) | Skrb u vezi sa sigurnim i legalnim pobačajem utemeljena na zdravlju i pravima žena |
| --- | --- |

(d)

Skrb u vezi sa sigurnim i legalnim pobačajem utemeljena na zdravlju i pravima žena

| 33. | potvrđuje da pobačaj uvijek mora biti dobrovoljna odluka osobe zasnovana na njezinom zahtjevu, a koji je dan kao odraz njezine slobodne volje, u skladu s medicinskim standardima i raspoloživosti, dostupnosti, cjenovnoj pristupačnosti i sigurnosti utemeljenima na smjernicama SZO-a, te poziva države članice da osiguraju univerzalan pristup sigurnom i legalnom pobačaju i poštovanje prava na slobodu, privatnost i najbolju moguću zdravstvenu zaštitu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | apelira na države članice da dekriminaliziraju pobačaj te da uklone prepreke legalnom pobačaju i bore se protiv takvih prepreka te ih podsjeća da je njihova odgovornost ženama osigurati pristup pravima koja im pripadaju po zakonu; apelira na države članice da poboljšaju postojeće metode i razmotre nove metode pružanja skrbi povezane sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima te načine za uklanjanje nedostataka u pružanju tih usluga koji su izašli na vidjelo zbog bolesti COVID-19 te da time budu obuhvaćeni svi, s posebnim naglaskom na najviše marginaliziranim skupinama; apelira na Komisiju da promiče zaštitu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u sklopu sljedeće strategije EU-a za zdravlje; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice da preispitaju svoje nacionalne zakonske odredbe o pobačaju i usklade ih s međunarodnim standardima u području ljudskih prava (24) i najboljim regionalnim praksama tako da osiguraju da pobačaj na zahtjev bude legalan u ranoj trudnoći, a i kasnije, kad je to potrebno, ako je zbog trudnoće ugroženo zdravlje ili život osobe; podsjeća da je potpuna zabrana ili uskraćivanje skrbi u vezi s pobačajem oblik rodno uvjetovanog nasilja (25) te apelira na države članice da promiču najbolje prakse u zdravstvenoj skrbi uspostavom dostupnih usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja na razini primarne skrbi, uz uspostavu sustava upućivanja za svu potrebnu višu razinu skrbi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uviđa da se zbog osobnih razloga pojedini liječnici mogu pozvati na prigovor savjesti; međutim, naglašava da se prigovorom savjesti pojedinca ne smije zadirati u pravo pacijenta na potpuni pristup zdravstvenoj skrbi i uslugama; poziva države članice i pružatelje zdravstvene skrbi da u obzir uzmu te okolnosti pri geografskom ustroju pružanja zdravstvenih usluga; |
| --- | --- |

36.

| 37. | žali što ponekad uobičajena praksa u državama članicama dopušta liječnicima, a ponekad i cijelim zdravstvenim ustanovama, da odbiju pružati zdravstvene usluge na temelju takozvanog prigovora savjesti, što dovodi do uskraćivanja skrbi u vezi s pobačajem na temelju vjere ili savjesti te ugrožava život i prava žena; primjećuje da se prigovor savjesti često primjenjuje u situacijama u kojima bi bilo kakva odgoda mogla ugroziti život ili zdravlje pacijenta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uviđa da prigovor savjesti otežava i pristup zdravstvenim pregledima tijekom trudnoće, što nije samo povreda prava žena na informacije o stanju fetusa, nego u mnogim slučajevima i sprečava uspješno liječenje tijekom trudnoće ili neposredno po rođenju; poziva države članice da provedu učinkovite regulatorne mjere i mjere provedbe kojima se osigurava da prigovor „savjesti” ne ugrožava pravodoban pristup žena skrbi povezanoj sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem; |
| --- | --- |

38.

| (e) | Pristup liječenju neplodnosti |
| --- | --- |

(e)

Pristup liječenju neplodnosti

| 39. | poziva države članice da osiguraju da sve osobe reproduktivne dobi imaju pristup liječenju neplodnosti bez obzira na njihov socioekonomski status ili bračni status, rodni identitet ili seksualnu orijentaciju; naglašava važnost pomnog ispitivanja plodnosti u EU-u kao pitanja javnog zdravlja te prevalencije neplodnosti i smanjene plodnosti, što je teška i bolna stvarnost za mnoge obitelji i osobe; poziva države članice da u pogledu plodnosti primjene holistički, uključiv i nediskriminirajući pristup koji se temelji na pravima, uključujući mjere za sprečavanje neplodnosti, i osiguraju jednak pristup uslugama za sve osobe reproduktivne dobi te dostupnost i pristupačnost medicinski potpomognute oplodnje u Europi; |
| --- | --- |

39.

| (f) | Skrb za sve trudnice, rodilje i babinjače |
| --- | --- |

(f)

Skrb za sve trudnice, rodilje i babinjače

| 40. | poziva države članice da donesu mjere kojima bi se svim trudnicama, rodiljama i babinjačama zajamčio pristup visokokvalitetnoj, pristupačnoj i dostojanstvenoj skrbi utemeljenoj na dokazima, uključujući primaljsku skrb te skrb u trudnoći, porodu i babinju, i potporu za mentalno zdravlje majki, u skladu s trenutačnim standardima i dokazima SZO-a, te da u skladu s time reformiraju zakone, politike i prakse kojima se isključuju određene skupine iz pristupa skrbi za trudnice, rodilje i babinjače, među ostalim uklanjanjem diskriminirajućih zakonskih i političkih ograničenja koja se primjenjuju na temelju seksualne orijentacije ili rodnog identiteta, nacionalnosti, rasnog ili etničkog podrijetla i migracijskog statusa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice da učine sve kako bi osigurale poštovanje prava žena i njihova dostojanstva pri porodu te da da se bore protiv fizičkog i verbalnog zlostavljanja i oštro ga osude, uključujući ginekološko i porodničarsko nasilje, kao i ostalo s tim povezano rodno uvjetovano nasilje u sklopu skrbi u trudnoći, porodu i babinju, kojima se krše ljudska prava žena i koji mogu predstavljati oblike rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da razvije zajedničke standarde EU-a za skrb za trudnice, rodilje i babinjače i da olakšava razmjenu najboljih praksi među stručnjacima u tom području; poziva države članice da potiču i osiguraju osposobljavanje pružatelja zdravstvene skrbi u području ženskih ljudskih prava i načela slobodnog i informiranog pristanka i informiranog izbora tijekom skrbi u trudnoći, porodu i babinju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | podsjeća da europska regija SZO-a ima najmanju učestalost dojenja u svijetu; ističe da je potrebna veća razina osviještenosti i više informacija o prednostima dojenja; poziva države članice i Komisiju da pokrenu snažne kampanje za isticanje prednosti dojenja; |
| --- | --- |

43.

Pružanje usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava tijekom pandemije bolesti COVID-19 i u svim drugim kriznim okolnostima

| 44. | naglašava da se EU i države članice uz zdravstvenu krizu suočavaju s gospodarskom i socijalnom krizom; apelira na države članice da razmotre zdravstveni učinak bolesti COVID-19 iz rodne perspektive i da u sklopu zdravstvenih sustava osiguraju daljnje pružanje punog raspona usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja u svim okolnostima, u skladu s međunarodnim standardima u području ljudskih prava; insistira na tome da je potrebno suprotstaviti se svim pokušajima da se ograniči seksualno i reproduktivno zdravlje i prava tijekom pandemije i nakon nje; nadalje poziva države članice da usmjere dodatne napore i resurse u ponovnu izgradnju zdravstvenog sustava u kojem se priznaje da su seksualno i reproduktivno zdravlje i prava ključni za zdravlje i dobrobit svih osoba; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uviđa učinke koje je pandemija bolesti COVID-19 imala na ponudu kontracepcijskih sredstava i pristup njima te ponavlja predviđanja Fonda Ujedinjenih naroda za stanovništvo iz travnja 2020. u skladu s kojima oko 47 milijuna žena u 114 zemalja s nižim i srednjim dohotkom neće moći koristiti suvremena kontracepcijska sredstva ako se ograničenje kretanja ili poremećaji u opskrbnom lancu nastave još šest mjeseci; |
| --- | --- |

45.

| 46. | apelira na države članice da osiguraju potpun pristup kontracepcijskim sredstvima tijekom pandemije bolesti COVID-19 i da zajedničkim naporima spriječe poremećaje u proizvodnom i opskrbnom lancu; ističe primjere dobre prakse, kao što su dostupna kontracepcijska sredstva za sve žene mlađe od određene dobi i/ili savjetovanja na daljinu o pristupu kontracepcijskim sredstvima; |
| --- | --- |

46.

| 47. | žali što je pristup sigurnom i legalnom pobačaju i dalje ograničen tijekom pandemije bolesti COVID-19 te da postoje primjeri pokušaja da se pobačaj u potpunosti zabrani pod izlikom da je to manje prioritetna usluga (26); apelira na države članice da tijekom pandemije bolesti COVID-19 i nakon nje dodatno osiguraju siguran, besplatan i prilagođen pristup pobačaju, na primjer lijekovima za medikamentozni pobačaj, te da priznaju skrb u vezi s pobačajem kao hitan medicinski postupak i time odbiju sva ograničenja pristupa takvoj skrbi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | naglašava negativne posljedice pandemije za skrb za trudnice, rodilje i babinjače u situaciji kada se zdravstveni sustavi usredotočuju na borbu protiv bolesti COVID-19 i ističe da se provode neprihvatljive promjene u pružanju skrbi u trudnoći i porodu koje nisu utemeljene na znanstvenim dokazima, smjernicama SZO-a ili smjernicama relevantnih europskih stručnih organizacija te nisu razmjerne odgovoru koji je potreban za pandemiju bolesti COVID-19 (27); apelira na države članice da osiguraju odgovarajuće resurse za kvalitetnu skrb za trudnice, rodilje i babinjače; |
| --- | --- |

48.

| 49. | apelira na države članice da osiguraju potpun pristup liječenju neplodnosti tijekom pandemije bolesti COVID-19 te da spriječe poremećaje u liječenju neplodnosti koji će dovesti do rođenja manjeg broja djece uz pomoć medicinski potpomognute oplodnje, zbog čega bi se nekim ljudima potencijalno u potpunosti moglo uskratiti pravo da pokušaju imati djecu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisiju da u svom odgovoru u okviru zdravstvene politike razmotri učinak izvanrednih okolnosti kao što je bolest COVID-19 na rodno specifična pitanja zdravstvene skrbi, kao što je pristup seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima u EU-u; nadalje poziva Komisiju da uvidi da su seksualno i reproduktivno zdravlje i prava zasnovani na temeljnim ljudskim pravima i da su kao takvi prioritet tijekom trenutačne zdravstvene krize i nakon nje te da poduzme sve potrebne mjere, među ostalim podupiranjem djelovanja država članica i organizacija civilnog društva koje se bave seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, kako bi se zajamčio potpuni pristup uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, imajući na umu resurse kao što su ESF+ i program Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti; |
| --- | --- |

50.

Seksualno i reproduktivno zdravlje i prava kao stubovi rodne ravnopravnosti, demokracije i iskorjenjivanja rodno uvjetovanog nasilja

| 51. | poziva države članice da izvršavaju svoje ovlasti u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava tako da nastoje u potpunosti, zaštititi, poštovati i ostvariti ljudska prava, a posebno pravo na zdravlje u vezi s seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, te da jamče širok raspon dostupnih, pristupačnih, visokokvalitetnih i nediskriminirajućih usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja dostupnih svima bez ikakve diskriminacije, kao što je liječenje neplodnosti i genetskih bolesti zamrzavanjem gameta, te da pritom osiguraju da se poštuje načelo nenazadovanja u skladu s međunarodnim pravom u području ljudskih prava, među ostalim i za pojedince koji moraju putovati radi liječenja, kao što su stanovnici udaljenih područja i najudaljenijih regija; osuđuje svaki pokušaj ograničavanja pristupa seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima preko restriktivnih zakona; snažno potvrđuje da je uskraćivanje pristupa seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima oblik rodno uvjetovanog nasilja (28); |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Vijeće da uspostavi sastav za rodnu ravnopravnost koji će okupiti ministre i državne tajnike zadužene za rodnu ravnopravnost na jednom posebnom forumu kako bi se donijele zajedničke i konkretne mjere za rješavanje izazova u području prava žena i rodne ravnopravnosti, uključujući seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, te kako bi se osiguralo da se o pitanjima rodne ravnopravnosti raspravlja na najvišoj političkoj razini; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ističe vrlo štetne i različite zdravstvene posljedice rodno uvjetovanog nasilja za koje je dokazano da može dovesti do teških posljedica za fizičko i mentalno zdravlje, uključujući ginekološke poremećaje i nepovoljne ishode trudnoće; stoga poziva da se žrtve nasilja u obitelji primjereno zaštite i da se za to dodijele adekvatni resursi, uz povećanje sredstava i učinkovitih mjera u tu svrhu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | naglašava da postoji niz veza između prostitucije i trgovine ljudima te uviđa da prostitucija, i u EU-u i u svijetu, potiče trgovinu ženama i maloljetnicima u nepovoljnom položaju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva povjerenicu za demokraciju i demografiju da za rješavanje demografskih izazova usvoji pristup koji će se temeljiti na dokazima i ljudskim pravima i u okviru kojeg će se osigurati da svaki stanovnik EU-a, uključujući one koji stanuju u udaljenijim područjima, kao što su najudaljenije regije, može u potpunosti ostvariti zaštitu svog seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, te da posebnu pozornost posveti i suprotstavi se onima koji se tim zdravljem i pravima koriste kako bi ugrozili vrijednosti EU-a i demokraciju; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva povjerenicu za zdravlje i sigurnost hrane da olakša i promiče zaštitu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava kao ključan element za ostvarivanje prava na zdravlje, sigurnost i rodnu ravnopravnost, da prati i promiče punu provedbu cilja održivog razvoja br. 3 u EU-u, uključujući cilj 3.7, i pritom koristi UN-ov okvir globalnih pokazatelja, da u suradnji s državama članicama prikupi sustavne, usporedive i raščlanjene podatke te da provede studije radi boljeg mjerenja rodnih nejednakosti u području zdravlja i neispunjenih potreba u pogledu pristupa uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja u EU-u iz perspektive višestrukih diskriminacija; da promiče informiranje i obrazovanje o zdravlju, među ostalim o seksualnom i reproduktivnom zdravlju, da podupre uzlaznu konvergenciju zdravstvenih standarda i politika kako bi se smanjile zdravstvene nejednakosti unutar država članica i među njima te, s obzirom na dobrodošlo uključivanje usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja u program „EU za zdravlje”, da podupre mjere država članica i organizacija civilnog društva koje se bave seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima kako bi se ostvarivo pristup uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja u okviru tog programa; naglašava da je potrebno znatno potaknuti ulaganja u sve usluge, posebno u usluge zdravstvene skrbi, kako bi se doprinijelo neovisnosti, ravnopravnosti i emancipaciji žena; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva povjerenicu za ravnopravnost da olakša i promiče zaštitu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava te da ih uvrsti u provedbu Strategije EU-a za rodnu ravnopravnost i Strategije za ravnopravnost LGBTIQ osoba, da oštro osudi nazadovanje u području prava žena te da izradi konkretne mjere za borbu protiv tog nazadovanja, da prepozna suštinske veze između ostvarenja seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, postizanja rodne ravnopravnosti i borbe protiv rodno uvjetovanog nasilja te da prati i promiče potpunu provedbu cilja održivog razvoja br. 5 u EU-u, uključujući cilj br. 5.6, da uspješno uključi rodno osviještenu politiku u sve politike EU-a, da podupire aktivnosti organizacija civilnog društva koje se bave seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, da olakša i promiče razmjenu najboljih praksi između država članica i dionika u pogledu rodnih aspekata zdravlja, uključujući seksualno i reproduktivno zdravlje i prava te da olakša sinergije između programa „EU za zdravlje” i strategije EU-a za rodnu ravnopravnost; naglašava da bi program „EU za zdravlje” trebao uključivati rodno osviještenu politiku te da bi trebalo u obzir uzeti rodnu pristranost i razviti rodno osjetljiv pristup osviještenosti o bolestima, probiru, dijagnozi i liječenju; nadalje, naglašava da bi se u okviru strategija za ravnopravnost trebali rješavati svi oblici rodno uvjetovanog nasilja, uključujući nazadovanje i povrede u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava žena; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva povjerenicu za međunarodna partnerstva da podrži Europski konsenzus o razvoju i ciljeve održivog razvoja, posebno ciljeve 3.7, 5.6 i 16, kako bi se osiguralo da seksualno i reproduktivno zdravlje i prava ostanu jedan od razvojnih prioriteta u svim vanjskim aktivnostima i odnosima EU-a; pozdravlja snažno zalaganje za promicanje seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u novom Akcijskom planu za rodnu ravnopravnost III i poziva povjerenicu za međunarodna partnerstva da predloži konkretne mjere za ostvarivanje tog cilja; naglašava da u svojoj razvojnoj politici prednost treba dati uklanjanju svih prepreka za pristup uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva povjerenika za promicanje europskog načina života da osigura da se novi posebni izaslanik za promicanje slobode vjeroispovijesti ili uvjerenja zalaže za pristup utemeljen na ljudskim pravima, poštujući seksualno i reproduktivno zdravlje i prava, i za zajednički rad na tome da se svima zajamči pravo na zdravlje, u EU-u i u svijetu, bez ikakve diskriminacije; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva povjerenika za upravljanje kriznim situacijama da u odgovor EU-a i država članica u vidu humanitarne pomoći uključi perspektivu rodne ravnopravnosti i perspektivu povezanu sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima jer je pristup zdravstvenoj skrbi u području seksualnog i reproduktivnog zdravlja osnovna potreba ljudi u kontekstu humanitarnih kriza; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva da se smjesta ukinu štetne prakse kao što su sakaćenje ženskih genitalija te rani i prisilni brakovi i brakovi s djetetom; naglašava da su rani i prisilni brakovi i brakovi s djetetom kršenje ljudskih prava i da često dovode do toga da su djevojke izložene nasilju, diskriminaciji i zlostavljanju; posebno je zabrinut zbog toga što je više od 200 milijuna djevojaka i žena diljem svijeta bilo prisiljeno podvrgnuti se sakaćenju ženskih genitalija i što će prema procjenama zbog pandemije bolesti COVID-19, kašnjenje ili prekid programa informiranja u zajednicama i edukacije o štetnim praksama na globalnoj razini tijekom sljedećeg desetljeća doći do 2 milijuna više slučajeva sakaćenja ženskih genitalija i 13 milijuna više dječjih brakova u odnosu na procjene prije pandemije; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva na potpuni pristup fizičkoj i psihološkoj skrbi koju pruža osposobljeno osoblje koje istovremeno uzima u obzir interkulturalne aspekte; apelira na sve zemlje EU-a da ratificiraju Istanbulsku konvenciju; poziva Komisiju da analizira sinergije između unutarnjih i vanjskih programa EU-a kako bi se osigurao dosljedan i dugoročan pristup za zaustavljanje sakaćenja ženskih genitalija u EU-u i izvan njega; posebno ponovno poziva na uključivanje mjera za sprečavanje sakaćenja ženskih genitalija u sva područja politika, posebno u područje zdravlja, azila, obrazovanja, zapošljavanja te u dijaloge o suradnji i ljudskim pravima s trećim zemljama; |
| --- | --- |

62.

| 63. | podsjeća da su neke djevojke koje žive u EU-u također izložene riziku od genitalnog sakaćenja tijekom posjeta svojim zemljama podrijetla, uglavnom tijekom posjeta obitelji; smatra da je važno da sve države članice, uključujući regionalne i lokalne uprave, podijele svoje najbolje prakse o protokolima za sprečavanje sakaćenja ženskih genitalija koje se vrši nad djevojkama koje putuju u zemlje ili regije u kojima se sakaćenje ženskih genitalija uvelike prakticira; poziva sve države članice koje to još nisu učinile da donesu poseban kazneni zakon o sakaćenju ženskih genitalija kako bi se zaštitile žrtve i učinkovitije kazneno gonio taj zločin kad je počinjen izvan njihovih teritorija; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva EU da podupre zdravstvene centre i centre za planiranje obitelji u partnerskim zemljama s ciljem razmjene informacija, uklanjanja tabua oko menstruacije, seksualnosti i prokreacije te potpunog uključivanja mladih muškaraca u borbu protiv stereotipa i tabua; naglašava da je važno poboljšati dostupnost kontracepcijskih metoda u zemljama u razvoju, posebno za djevojke adolescentske dobi kojima prijeti veći rizik od komplikacija u slučaju trudnoće; potvrđuje da sve žene i djevojke imaju pravo same donositi slobodne i informirane odluke u pogledu svojeg seksualnog i reproduktivnog zdravlja i života; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva na to da se osigura sudjelovanje djevojaka i žena u obrazovanju jer je to neophodan alat za socijalno i ekonomsko osnaživanje žena; poziva da se ulože napori za smanjenje izostanaka iz škole zbog menstruacije, poboljšanjem usluga za menstrualnu higijenu u školama, posebno usluga u području vode i odvodnje, sanitarnih uvjeta i higijene, te borbom protiv stigmatizacije; naglašava da je u školama potrebno osigurati pristup odgovarajućoj infrastrukturi za vodu i odvodnju, sanitarne uvjete i higijenu kako bi se osiguralo seksualno i reproduktivno zdravlje, neovisno o tome radi li se o kontracepciji, trudnoći, porodu, pobačaju, seksualno prenosivim bolestima ili menstrualnoj higijeni; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva na iskorištavanje potencijala komunikacijskih alata kao što su radio, televizija i telefon, kao i digitalnih alata, uključujući društvene mreže i usluge slanja poruka, kako bi se poboljšao pristup mladih seksualnom odgoju, a posebno kako bi se poboljšala njihova osviještenost o seksualno prenosivim bolestima i rizicima povezanima s mladenačkom trudnoćom; smatra da će to značiti suzbijanje rodne nejednakosti u pristupu digitalnim uslugama, kao i zlostavljanja i nasilja nad ženama i djevojkama na internetu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva da se pri donošenju Akcijskog plana EU-a za rodnu ravnopravnost (GAP) III veća pozornost posveti tematskom području politike seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava s obzirom na golem učinak pandemije bolesti COVID-19 na žene i djevojke u zemljama u razvoju; ističe da je važno ojačati promicanje prava svakog pojedinca na potpunu kontrolu nad pitanjima povezanima s vlastitom seksualnošću i seksualnim i reproduktivnim zdravljem te prava da o njima odlučuje slobodno i odgovorno; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva države članice da se obvežu na ciljeve Akcijskog plana za rodnu ravnopravnost III, posebno u pogledu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava; poziva EU i države članice da pripreme planove provedbe na razini pojedine zemlje u kojima se prednost daje seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima te da pritom primjenjuju mjerljive pokazatelje i uključe mehanizme praćenja; traži od delegacija EU-a da u provedbi Akcijskog plana za rodnu ravnopravnost III prednost daju mjerama u vezi sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva EU i države članice da u okviru svoje politike razvojne suradnje i instrumenata za vanjsko djelovanje, kao što je Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju, osiguraju odgovarajuća i dobro usmjerena financijska sredstva za seksualno i reproduktivno zdravlje i prava; u tom pogledu traži od Komisije, Europske službe za vanjsko djelovanje i država članica da seksualno i reproduktivno zdravlje i prava smatraju prioritetom u postupku izrade programa EU-a, među ostalim i u zajedničkoj izradi programa; |
| --- | --- |

69.

| 70. | naglašava da je ključno zajamčiti da politika razvojne suradnje uključuje organizacije civilnog društva koje su izravno uključene u obranu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u zemljama u razvoju; |
| --- | --- |

70.

| 71. | smatra da EU treba olakšati uključivanje usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u nacionalne strategije i politike javnog zdravlja partnerskih zemalja; sa zabrinutošću podsjeća da je najviše nezadovoljenih potreba za uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja među adolescentima, nevjenčanim osobama, LGBTIQ osobama, osobama s invaliditetom, pripadnicima manjina i manjinskih etničkih skupina te siromašnim osobama u ruralnim i urbanim područjima; naglašava da bi usluge seksualnog i reproduktivnog zdravlja i pravima trebale biti rodno osjetljive, utemeljene na pravima, prilagođene mladima i dostupne svima, bez obzira na dob, spol, rodni identitet, seksualnu orijentaciju, rasu, društvenu klasu, vjeru, bračni status, gospodarske resurse, nacionalno ili društveno porijeklo ili invaliditet, među ostalim u kontekstu humanitarnih kriza, tijekom sukoba i katastrofa; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva države članice da se suprotstave diskriminaciji u području usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava te da primjenjuju pristup kojim se u obzir uzima višestruka diskriminacija kako bi osiguralo da žene i djevojke, uključujući transrodne i cisrodne osobe, nebinarne osobe, lezbijke, biseksualne i interseksualne žene imaju jednak pristup tim uslugama i pravima; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ističe da su žene i djevojke posebno izložene silovanju i seksualnom nasilju u područjima zahvaćenima krizom, među ostalim u kontekstu sukoba, elementarnih nepogoda i posljedica klimatskih promjena; poziva EU da ojača borbu protiv upotrebe silovanja kao ratnog oružja te da žrtvama silovanja zajamči pristup uslugama seksualnog i reproduktivnog zdravlja; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisiju da oštro osudi nazadovanje u pogledu prava žena te seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava te da iskoristi sve svoje mogućnosti kako bi ojačala svoje mjere za njegovo suzbijanje; poziva Komisiju i države članice da ojačaju političku potporu borcima za ljudska prava, pružateljima zdravstvene skrbi koji rade na unapređenju seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava te organizacijama civilnog društva koje se bave seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, s obzirom na to da su oni ključni akteri za rodno ravnopravna društva i ključni pružatelji usluga i informacija u vezi sa seksualnim i reproduktivnim zdravljem i pravima, posebno oni koji rade u izazovnim kontekstima u Europi, te da u skladu s tim kontinuirano prate i dodjeljuju dostatnu financijsku potporu u okviru tekućih programa kao što je program Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisiju da uvrsti rodnu perspektivu u izradu proračuna za sve instrumente VFO-a za razdoblje 2021.–2027., uključujući program Građani, ravnopravnost, prava i vrijednosti, ESF+ i Instrument za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisiju da poduzme konkretne mjere za zaštitu seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava, počevši od uspostave funkcije posebnog izaslanika EU-a za seksualno i reproduktivno zdravlje i prava te dodavanja posebnog poglavlja o trenutačnom stanju seksualnog i reproduktivnog zdravlja i prava u godišnje izvješće EU-a o ljudskim pravima i demokraciji; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2020)0336.

(2)  SL C 449, 23.12.2020., str. 142.

(3)  SL L 107, 26.3.2021., str. 1.

(4)  Studija – „The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis”, Europski parlament, Glavna uprava za unutarnju politiku, Resorni odjel C – prava građana i ustavna pitanja, 30. rujna 2020.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0307.

(6)  SL L 373, 21.12.2004., str. 37.

(7)  SL L 88, 4.4.2011., str. 45.

(8)  SL L 311, 28.11.2001., str. 67.

(9)  SL C 208, 1.6.2021., str. 24.

(10)  SL C 449, 23.12.2020., str. 102.

(11)  SL C 252, 18.7.2018., str. 99.

(12)  SL L 327, 16.12.2003., str. 34.

(13)  Komisija Guttmacher-Lancet, Executive Summary on sexual and reproductive health and rights, The Lancet, London, 2018., https://www.guttmacher.org/guttmacher-lancet-commission/accelerate-progress-executive-summary

(14)  Ured visokog povjerenika Ujedinjenih naroda za ljudska prava (OHCHR), „Information Series on Sexual and Reproductive Health and Rights” (Serija informacija o seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima), dostupno na: https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(15)  https://www.who.int/reproductivehealth/topics/infertility/en/

(16)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_ Abortion_WEB.pdf

(17)  Privremeno tehničko izvješće UNFPA-e naslovljeno „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage” (Učinak pandemije bolesti COVID-19 na planiranje obitelji i suzbijanje rodno uvjetovanog nasilja, sakaćenja ženskih genitalija i dječjih brakova), 27. travnja 2020. dostupno na: https://www.unfpa.org/sites/default/files/resource-pdf/COVID-19_impact_brief_for_UNFPA_24_April_2020_1.pdf

(18)  EPF i IPPF EN, op. cit., str. 8.

(19)  Zaključci Vijeća od 13. srpnja 2020. o prioritetima EU-a u Ujedinjenim narodima i na 75. zasjedanju Opće skupštine Ujedinjenih naroda, rujan 2020. – rujan 2021.

(20)  Povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava, Seksualno i reproduktivno zdravlje i prava žena u Europi, povjerenica Vijeća Europe za ljudska prava, Vijeće Europe, 2017., https://www.coe.int/en/web/commissioner/women-s-sexual-and-reproductive-rights-in-europe

(21)  Izvješće Upravljačkog odbora za ljudska prava Vijeća Europe (CDDH) o provedbi Preporuke CM/Rec(2010)5 Odbora ministara državama članicama o mjerama za suzbijanje diskriminacije na osnovu seksualne orijentacije ili rodnog identiteta, dostupno na https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0

(22)  https://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/HRCouncil/RegularSession/Session22/A.HRC.22.53_English.pdf

(23)  Europski sud za ljudska prava, predmet A. P., Garçon i Nicot protiv Francuske (zahtjevi br. 79885/12, 52471/13 i 52596/13).

(24)  Odbor UN-a za ljudska prava (HCR), Opća napomena br. 36. (2018.), HCR: Mellet protiv Irske, Priopćenje br. 2324/2013 (2016.) i Whelan protiv Irske, Priopćenje br. 2425/2014 (2017.); HRC: K. L. protiv Perua, Priopćenje br. 1153/2003 (2005.) i L. M. R. protiv Argentine, Priopćenje br. 1608/2007 (2011.); CEDAW (2017.), Opća preporuka br. 35; Odbor UN-a za gospodarska, socijalna i kulturna prava (2016.), Opći komentar br. 22; Izvješće radne skupine o pitanju diskriminacije žena u zakonodavstvu i u praksi, A/HRC/32/448, 8. travnja 2016.; Zajednička izjava posebnih postupaka UN-a, Međunarodni dan sigurnog pobačaja, 28. rujna 2016.; CEDAW, Opća preporuka br. 35; CEDAW, Opća preporuka br. 30; CEDAW, L. C protiv Perua, Priopćenje br. 22/2009 (2011.).

(25)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(26)  Moreau, C., Shankar M., Glasier, A., et al., Abortion regulation in Europe in the era of COVID-19: a spectrum of policy responses (Zakonodavstvo o pobačaju u Europi u doba pandemije bolesti COVID-19: spektar političkih odgovora) BMJ Sexual & Reproductive Health, 22. listpada 2020., dostupno na: https://srh.bmj.com/content/familyplanning/early/2021/02/22/bmjsrh-2020-200724.full.pdf

(27)  Ljudska prava pri porodu, Human Rights Violations in Pregnancy, Birth and Postpartum during the COVID-19 Pandemic (Kršenja ljudskih prava u trudnoći, porodu i babinju tijekom pandemije bolesti COVID-19), San Francisco, 6. svibnja 2020., dostupno na: http://humanrightsinchildbirth.org/wp-content/uploads/2020/05/Human-Rights-in-Childbirth-Pregnancy-Birth-and-Postpartum-During-COVID19-Report-May-2020.pdf

(28)  Ured Visokog povjerenika za ljudska prava (OHCHR), „Information Series on Sexual and Reproductive Health and Rights” (Serija informacija o seksualnom i reproduktivnom zdravlju i pravima), dostupno na: https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/63

---

P9_TA(2021)0315

Dvadeset i peta obljetnica Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD25) (sastanak na vrhu u Nairobiju)

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o 25. obljetnici Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD25) (sastanak na vrhu u Nairobiju) (2019/2850(RSP))

(2022/C 81/05)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Međunarodnu konferenciju o stanovništvu i razvoju (ICPD) održanu u Kairu 1994., njezin Program djelovanja i ishode njezinih revizijskih konferencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međunarodnu konferenciju o stanovništvu i razvoju (ICPD) održanu u Kairu 1994., njezin Program djelovanja i ishode njezinih revizijskih konferencija,

| — | uzimajući u obzir načelo br. 1 akcijskoga programa ICPD-a prema kojemu svatko ima pravo na slobodu i sigurnost osobe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir načelo br. 1 akcijskoga programa ICPD-a prema kojemu svatko ima pravo na slobodu i sigurnost osobe,

| — | uzimajući u obzir „Izjavu povodom 25. obljetnice Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju: brže ispunjavanje obećanja” iz Nairobija od 1. studenoga 2019. te nacionalne i partnerske obveze i zajedničke akcije najavljene na sastanku na vrhu u Nairobiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir „Izjavu povodom 25. obljetnice Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju: brže ispunjavanje obećanja” iz Nairobija od 1. studenoga 2019. te nacionalne i partnerske obveze i zajedničke akcije najavljene na sastanku na vrhu u Nairobiju,

| — | uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje i ishode njezinih revizijskih konferencija, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Pekinšku platformu za djelovanje i ishode njezinih revizijskih konferencija,

| — | uzimajući u obzir Izjavu o preuzimanju obveze usvojenu na sedmoj Međunarodnoj konferenciji parlamentarnih zastupnika o provedbi (IPCI) zaključaka ICPD-a koja je održana 22. i 23. listopada 2018. u Ottawi (Kanada), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu o preuzimanju obveze usvojenu na sedmoj Međunarodnoj konferenciji parlamentarnih zastupnika o provedbi (IPCI) zaključaka ICPD-a koja je održana 22. i 23. listopada 2018. u Ottawi (Kanada),

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Ujedinjenih naroda od 5. listopada 1999. na 21. izvanrednom zasjedanju Opće skupštine radi općeg pregleda i ocjene provedbe programa djelovanja ICPD-a (petogodišnji pregled napretka u provedbi programa djelovanja), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika Ujedinjenih naroda od 5. listopada 1999. na 21. izvanrednom zasjedanju Opće skupštine radi općeg pregleda i ocjene provedbe programa djelovanja ICPD-a (petogodišnji pregled napretka u provedbi programa djelovanja),

| — | uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a naslovljeno „Okvir djelovanja za daljnje postupanje u vezi s programom djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju nakon 2014.” („ICPD nakon globalnog izvješća za 2014.”), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće glavnog tajnika UN-a naslovljeno „Okvir djelovanja za daljnje postupanje u vezi s programom djelovanja Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju nakon 2014.” („ICPD nakon globalnog izvješća za 2014.”),

| — | uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., koji je donesen u rujnu 2015. i stupio na snagu 1. siječnja 2016., a posebno ciljeve održivog razvoja 3. i 5., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Program održivog razvoja do 2030., koji je donesen u rujnu 2015. i stupio na snagu 1. siječnja 2016., a posebno ciljeve održivog razvoja 3. i 5.,

| — | uzimajući u obzir Svjetski humanitarni sastanak na vrhu UN-a održan u Istanbulu 23. i 24. svibnja 2016. te popratno izvješće glavnog tajnika UN-a (A/70/709), a posebno Program za čovječanstvo, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Svjetski humanitarni sastanak na vrhu UN-a održan u Istanbulu 23. i 24. svibnja 2016. te popratno izvješće glavnog tajnika UN-a (A/70/709), a posebno Program za čovječanstvo,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 31. svibnja 2018. naslovljenu „Provedba zajedničkog radnog dokumenta službi (SWD(2015)0182) – Rodna jednakost i jačanje položaja žena: vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020. do preobrazbe života djevojčica i žena” (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 31. svibnja 2018. naslovljenu „Provedba zajedničkog radnog dokumenta službi (SWD(2015)0182) – Rodna jednakost i jačanje položaja žena: vanjskim odnosima EU-a u razdoblju 2016. – 2020. do preobrazbe života djevojčica i žena” (1),

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. srpnja 2018. naslovljenu „Ususret vanjskoj strategiji EU-a protiv ranih i prisilnih brakova – sljedeći koraci” (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 4. srpnja 2018. naslovljenu „Ususret vanjskoj strategiji EU-a protiv ranih i prisilnih brakova – sljedeći koraci” (2),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 25. studenog 2014. o EU-u i globalnom razvojnom okviru za razdoblje nakon 2015. (3),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. naslovljenu „Pripreme za Svjetski humanitarni sastanak na vrhu: izazovi i mogućnosti za pružanje humanitarne pomoći” (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 16. prosinca 2015. naslovljenu „Pripreme za Svjetski humanitarni sastanak na vrhu: izazovi i mogućnosti za pružanje humanitarne pomoći” (4),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2021. naslovljenu „Predstojeći izazovi u području prava žena u Europi: više od 25 godina od donošenja Pekinške deklaracije i platforme za djelovanje” (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 3. veljače 2021. naslovljenu „Predstojeći izazovi u području prava žena u Europi: više od 25 godina od donošenja Pekinške deklaracije i platforme za djelovanje” (5),

| — | uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) o stanju svjetskog stanovništva 2019. naslovljeno „Nedovršeni poslovi: prava i sloboda izbora za sve”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Fonda UN-a za stanovništvo (UNFPA) o stanju svjetskog stanovništva 2019. naslovljeno „Nedovršeni poslovi: prava i sloboda izbora za sve”,

| — | uzimajući u obzir izvješće Euromapping za 2018. naslovljeno „Vodič o odgovornosti za reproduktivno zdravlje, zdravlje majki, novorođenčadi i djece te planiranje obitelji”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Euromapping za 2018. naslovljeno „Vodič o odgovornosti za reproduktivno zdravlje, zdravlje majki, novorođenčadi i djece te planiranje obitelji”,

| — | uzimajući u obzir Zemljopisni prikaz pristupa kontracepcijskim sredstvima za 2017., 2018. i 2019., u kojem se ocjenjuje pristup kontracepcijskim sredstvima u Europi po državama, a u kojem su istaknute nejednakosti diljem Europe i činjenica da u nekim dijelovima Europe neriješena potreba za kontracepcijskim sredstvima uglavnom uopće nije prepoznata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zemljopisni prikaz pristupa kontracepcijskim sredstvima za 2017., 2018. i 2019., u kojem se ocjenjuje pristup kontracepcijskim sredstvima u Europi po državama, a u kojem su istaknute nejednakosti diljem Europe i činjenica da u nekim dijelovima Europe neriješena potreba za kontracepcijskim sredstvima uglavnom uopće nije prepoznata,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2017. i politici Europske unije u tom području (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 12. prosinca 2018. o godišnjem izvješću o ljudskim pravima i demokraciji u svijetu za 2017. i politici Europske unije u tom području (6),

| — | uzimajući u obzir Europski pakt za rodnu ravnopravnost (2011. – 2020.) koji je Vijeće usvojilo 7. ožujka 2011. (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski pakt za rodnu ravnopravnost (2011. – 2020.) koji je Vijeće usvojilo 7. ožujka 2011. (7),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o rodu u okviru razvoja od 26. svibnja 2015., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o rodu u okviru razvoja od 26. svibnja 2015.,

| — | uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2021. – 2025. (GAP III), koje su 25. studenoga 2020. objavili Komisija i potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Akcijski plan EU-a za rodnu ravnopravnost za razdoblje 2021. – 2025. (GAP III), koje su 25. studenoga 2020. objavili Komisija i potpredsjednik Komisije / Visoki predstavnik Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku (JOIN(2020)0017),

| — | uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost”, koji je donesen u lipnju 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europski konsenzus o razvoju „Naš svijet, naše dostojanstvo, naša budućnost”, koji je donesen u lipnju 2017.,

| — | uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o 25. obljetnici Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD25) (sastanku na vrhu u Nairobiju) (O-000020/2021 – B9-0018/2021 i O-000021/2021 – B9-0019/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pitanja upućena Vijeću i Komisiji o 25. obljetnici Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD25) (sastanku na vrhu u Nairobiju) (O-000020/2021 – B9-0018/2021 i O-000021/2021 – B9-0019/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 136. stavak 5. i članak 132. stavak 2. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za razvoj i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog rezolucije Odbora za razvoj i Odbora za prava žena i rodnu ravnopravnost,

| A. | budući da je 2019. obilježena 25. godišnjica Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD) u Kairu kada je 179 vlada usvojilo Program djelovanja ICPD-a i time izrazilo globalnu predanost spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima u skladu s Pekinškom platformom za djelovanje i samim Programom djelovanja i učvrstilo konsenzus prema kojem su prava i dobrobit pojedinca postali glavna sastavnica programa reproduktivnog zdravlja i demografskog planiranja; |
| --- | --- |

A.

budući da je 2019. obilježena 25. godišnjica Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju (ICPD) u Kairu kada je 179 vlada usvojilo Program djelovanja ICPD-a i time izrazilo globalnu predanost spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima u skladu s Pekinškom platformom za djelovanje i samim Programom djelovanja i učvrstilo konsenzus prema kojem su prava i dobrobit pojedinca postali glavna sastavnica programa reproduktivnog zdravlja i demografskog planiranja;

| B. | budući da je Programom djelovanja planiranje obitelji uvršteno u kontekst sveobuhvatne reproduktivne zdravstvene skrbi i da su vlade pozvane da pružaju pristup uslugama kao što su prenatalna i postnatalna skrb, siguran porođaj, liječenje neplodnosti, siguran pobačaj tamo gdje je zakonit, rješavanje posljedica nesigurnog pobačaja te liječenje infekcija reproduktivnog sustava i spolno prenosivih bolesti, raka dojke i raka reproduktivnog sustava, kao i pristup informacijama, edukaciji i savjetovanju o seksualnosti, reproduktivnom zdravlju i odgovornom roditeljstvu te pritom uvijek uvažavajući da bi sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i drugih štetnih praksi trebalo biti sastavnim dijelom primarne zdravstvene skrbi; |
| --- | --- |

B.

budući da je Programom djelovanja planiranje obitelji uvršteno u kontekst sveobuhvatne reproduktivne zdravstvene skrbi i da su vlade pozvane da pružaju pristup uslugama kao što su prenatalna i postnatalna skrb, siguran porođaj, liječenje neplodnosti, siguran pobačaj tamo gdje je zakonit, rješavanje posljedica nesigurnog pobačaja te liječenje infekcija reproduktivnog sustava i spolno prenosivih bolesti, raka dojke i raka reproduktivnog sustava, kao i pristup informacijama, edukaciji i savjetovanju o seksualnosti, reproduktivnom zdravlju i odgovornom roditeljstvu te pritom uvijek uvažavajući da bi sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja i drugih štetnih praksi trebalo biti sastavnim dijelom primarne zdravstvene skrbi;

| C. | budući da su spolno i reproduktivno zdravlje, uključujući smrtnost majki i novorođenčadi i HIV, ciljna područja u okviru trećeg cilja održivog razvoja, a rodno nasilje i štetne prakse ciljna područja u okviru petog cilja održivog razvoja; |
| --- | --- |

C.

budući da su spolno i reproduktivno zdravlje, uključujući smrtnost majki i novorođenčadi i HIV, ciljna područja u okviru trećeg cilja održivog razvoja, a rodno nasilje i štetne prakse ciljna područja u okviru petog cilja održivog razvoja;

| D. | budući da se u okviru ciljeva održivog razvoja poziva i na uvođenje univerzalnog zdravstvenog osiguranja, posebno jamčenjem pristupa kvalitetnim osnovnim uslugama zdravstvene skrbi te sigurnim, djelotvornim i cjenovno pristupačnim lijekovima i cjepivima za sve; budući da su jamčenje usluga spolnog i reproduktivnog zdravlja i povezanih prava te prava žena i slobode odlučivanja žena o njihovim tijelima i životima jedan od glavnih preduvjeta za ostvarivanje ostalih ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

D.

budući da se u okviru ciljeva održivog razvoja poziva i na uvođenje univerzalnog zdravstvenog osiguranja, posebno jamčenjem pristupa kvalitetnim osnovnim uslugama zdravstvene skrbi te sigurnim, djelotvornim i cjenovno pristupačnim lijekovima i cjepivima za sve; budući da su jamčenje usluga spolnog i reproduktivnog zdravlja i povezanih prava te prava žena i slobode odlučivanja žena o njihovim tijelima i životima jedan od glavnih preduvjeta za ostvarivanje ostalih ciljeva održivog razvoja;

| E. | budući da je 25. godišnjica bila prilika da vlade i drugi globalni akteri ponovno potvrde obvezu prema programu spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava s obzirom na to da se spolno i reproduktivno zdravlje i prava u mnogim zemljama još uvijek uskraćuju; budući da je dokument ICPD-a univerzalan i mora se provoditi i unutar Europske unije i izvan nje; |
| --- | --- |

E.

budući da je 25. godišnjica bila prilika da vlade i drugi globalni akteri ponovno potvrde obvezu prema programu spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava s obzirom na to da se spolno i reproduktivno zdravlje i prava u mnogim zemljama još uvijek uskraćuju; budući da je dokument ICPD-a univerzalan i mora se provoditi i unutar Europske unije i izvan nje;

| F. | budući da broj stanovnika nikad prije nije rastao tako brzo jer će se sadašnjom brzinom svjetsko stanovništvo udvostručiti u roku od samo 35 godina; |
| --- | --- |

F.

budući da broj stanovnika nikad prije nije rastao tako brzo jer će se sadašnjom brzinom svjetsko stanovništvo udvostručiti u roku od samo 35 godina;

| G. | budući da će trendovi koji se odnose na stanovništvo ključno utjecati na buduće razvojne mogućnosti; budući da promicanje rodne ravnopravnosti, spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava te održivih veličina obitelji idu ruku pod ruku; |
| --- | --- |

G.

budući da će trendovi koji se odnose na stanovništvo ključno utjecati na buduće razvojne mogućnosti; budući da promicanje rodne ravnopravnosti, spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava te održivih veličina obitelji idu ruku pod ruku;

| H. | budući da žene moraju imati potpunu kontrolu nad svojim tijelom, zdravljem i plodnošću te moraju biti u mogućnosti odrediti vlastitu ulogu u društvu kako bi održivi rast i razvoj mogli pratiti takav nagli rast stanovništva; |
| --- | --- |

H.

budući da žene moraju imati potpunu kontrolu nad svojim tijelom, zdravljem i plodnošću te moraju biti u mogućnosti odrediti vlastitu ulogu u društvu kako bi održivi rast i razvoj mogli pratiti takav nagli rast stanovništva;

| I. | budući da su sve veća dostupnost kontracepcije i nove metode kontracepcije ključne kako bi žene mogle planirati trudnoću, a time i sve druge aspekte života; |
| --- | --- |

I.

budući da su sve veća dostupnost kontracepcije i nove metode kontracepcije ključne kako bi žene mogle planirati trudnoću, a time i sve druge aspekte života;

| J. | budući da su inovacije učinile korištenje modernih kontracepcijskih sredstava praktičnijim i smanjile nuspojave; budući da ipak još uvijek postoje značajne nuspojave i da bi njihovo smanjenje trebalo biti prioritet za istraživanje o toj temi; |
| --- | --- |

J.

budući da su inovacije učinile korištenje modernih kontracepcijskih sredstava praktičnijim i smanjile nuspojave; budući da ipak još uvijek postoje značajne nuspojave i da bi njihovo smanjenje trebalo biti prioritet za istraživanje o toj temi;

| K. | budući da je u razdoblju do 2015. 94 % vlada pružalo potporu planiranju obitelji; |
| --- | --- |

K.

budući da je u razdoblju do 2015. 94 % vlada pružalo potporu planiranju obitelji;

| L. | budući da je od 1970. do 2015. u cijelome svijetu udio žena s partnerom koje su izjavile da koriste kontracepcijska sredstva porastao s 36 % na 64 %; |
| --- | --- |

L.

budući da je od 1970. do 2015. u cijelome svijetu udio žena s partnerom koje su izjavile da koriste kontracepcijska sredstva porastao s 36 % na 64 %;

| M. | budući da je pristup uslugama reproduktivnog zdravlja ključan kako bi žene mogle ostvariti svoja reproduktivna prava; budući da pristup ne podrazumijeva samo raspoloživost proizvoda i usluga, nego i uklanjanje socijalnih, gospodarskih pravnih i ostalih prepreka, uključujući ideološke prepreke; |
| --- | --- |

M.

budući da je pristup uslugama reproduktivnog zdravlja ključan kako bi žene mogle ostvariti svoja reproduktivna prava; budući da pristup ne podrazumijeva samo raspoloživost proizvoda i usluga, nego i uklanjanje socijalnih, gospodarskih pravnih i ostalih prepreka, uključujući ideološke prepreke;

| N. | budući da je u današnje doba, u većini zemalja u razvoju, kućanstvima koja se ubrajaju u 20 % najsiromašnijih ključna zdravstvena skrb za spolno i reproduktivno zdravlje (što uključuje sveobuhvatni spolni odgoj, usluge planiranja obitelji, modernu kontracepciju, pristup skrbi u vezi sa sigurnim i zakonitim pobačajem, odgovarajuću prenatalnu i postnatalnu skrb i pomoć pri porođaju) općenito najmanje dostupna, a najviše je dostupna kućanstvima koja se ubrajaju u 20 % najbogatijih; budući da je prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) 2018. najmanje 214 milijuna žena željelo spriječiti ili odgoditi trudnoću, no nisu imale pristup modernim metodama kontracepcije; |
| --- | --- |

N.

budući da je u današnje doba, u većini zemalja u razvoju, kućanstvima koja se ubrajaju u 20 % najsiromašnijih ključna zdravstvena skrb za spolno i reproduktivno zdravlje (što uključuje sveobuhvatni spolni odgoj, usluge planiranja obitelji, modernu kontracepciju, pristup skrbi u vezi sa sigurnim i zakonitim pobačajem, odgovarajuću prenatalnu i postnatalnu skrb i pomoć pri porođaju) općenito najmanje dostupna, a najviše je dostupna kućanstvima koja se ubrajaju u 20 % najbogatijih; budući da je prema podacima Svjetske zdravstvene organizacije (WHO) 2018. najmanje 214 milijuna žena željelo spriječiti ili odgoditi trudnoću, no nisu imale pristup modernim metodama kontracepcije;

| O. | budući da se pristup uslugama spolnog i reproduktivnog zdravlja i povezanim pravima ujedno uvelike razlikuje unutar pojedinih država članica i među njima, a najteže ga ostvaruju osobe u najosjetljivijim situacijama; budući da je zaključak analize svih zemalja u okviru Zemljopisnog prikaza pristupa kontracepcijskim sredstvima za 2019. taj da se mora poduzeti više kako bi se poboljšao pristup informacijama i kontracepcijskim sredstvima i kako bi ljudi imali izbor u pogledu svog reproduktivnog života; |
| --- | --- |

O.

budući da se pristup uslugama spolnog i reproduktivnog zdravlja i povezanim pravima ujedno uvelike razlikuje unutar pojedinih država članica i među njima, a najteže ga ostvaruju osobe u najosjetljivijim situacijama; budući da je zaključak analize svih zemalja u okviru Zemljopisnog prikaza pristupa kontracepcijskim sredstvima za 2019. taj da se mora poduzeti više kako bi se poboljšao pristup informacijama i kontracepcijskim sredstvima i kako bi ljudi imali izbor u pogledu svog reproduktivnog života;

| P. | budući da neke zemlje zakonski zahtijevaju odobrenje trećih osoba kako bi žene ili adolescenti mogli pristupiti zdravstvenim uslugama ili kažnjavaju istospolne veze; budući da se time osobama koje trebaju pomoć ograničava pristup traženim informacijama ili uslugama; |
| --- | --- |

P.

budući da neke zemlje zakonski zahtijevaju odobrenje trećih osoba kako bi žene ili adolescenti mogli pristupiti zdravstvenim uslugama ili kažnjavaju istospolne veze; budući da se time osobama koje trebaju pomoć ograničava pristup traženim informacijama ili uslugama;

| Q. | budući da se 1970. programima za planiranje obitelji u regijama u razvoju pokrivalo oko 40 % potražnje, dok se danas pokriva oko 77 % potražnje; budući da u sklopu usluga planiranja obitelji u otprilike 75 % slučajeva nedostaje proizvoda za neke metode kontracepcije; |
| --- | --- |

Q.

budući da se 1970. programima za planiranje obitelji u regijama u razvoju pokrivalo oko 40 % potražnje, dok se danas pokriva oko 77 % potražnje; budući da u sklopu usluga planiranja obitelji u otprilike 75 % slučajeva nedostaje proizvoda za neke metode kontracepcije;

| R. | budući da se u skladu s međunarodnim tehničkim smjernicama UNESCO-a o spolnom odgoju s pomoću nastavnih programa o sveobuhvatnom spolnom odgoju djeci i mladima omogućuje usvajanje točnog znanja i odgovarajućih stavova i vještina, uključujući poštovanje ljudskih prava, rodnu ravnopravnost i raznolikost kojima se doprinosi sigurnim i zdravim odnosima punim poštovanja; budući da se takvim obrazovanjem osnažuje djecu i mlade jer im se pružaju dokazi i informacije o spolnosti prilagođene njihovoj dobi te se govori o pitanjima povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem, među ostalim o spolnoj i reproduktivnoj anatomiji i fiziologiji, pubertetu i menstruaciji, reprodukciji, modernoj kontracepciji, trudnoći i porodu, spolno prenosivim bolestima, uključujući HIV i AIDS te štetnim praksama poput brakova s djetetom, ranih i prisilnih brakova te sakaćenja ženskih spolnih organa; budući da većina adolescenata diljem svijeta nema pristup sveobuhvatnom spolnom odgoju; |
| --- | --- |

R.

budući da se u skladu s međunarodnim tehničkim smjernicama UNESCO-a o spolnom odgoju s pomoću nastavnih programa o sveobuhvatnom spolnom odgoju djeci i mladima omogućuje usvajanje točnog znanja i odgovarajućih stavova i vještina, uključujući poštovanje ljudskih prava, rodnu ravnopravnost i raznolikost kojima se doprinosi sigurnim i zdravim odnosima punim poštovanja; budući da se takvim obrazovanjem osnažuje djecu i mlade jer im se pružaju dokazi i informacije o spolnosti prilagođene njihovoj dobi te se govori o pitanjima povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem, među ostalim o spolnoj i reproduktivnoj anatomiji i fiziologiji, pubertetu i menstruaciji, reprodukciji, modernoj kontracepciji, trudnoći i porodu, spolno prenosivim bolestima, uključujući HIV i AIDS te štetnim praksama poput brakova s djetetom, ranih i prisilnih brakova te sakaćenja ženskih spolnih organa; budući da većina adolescenata diljem svijeta nema pristup sveobuhvatnom spolnom odgoju;

| S. | budući da se 1994. u Programu djelovanja apeliralo na zemlje da do 2000. smanje stopu smrtnosti rodilja za 50 % u odnosu na 1990., te da tu stopu do 2015. smanje za daljnjih 50 %, što bi značilo smanjenje stope smrtnosti rodilja za 75 %; budući da, iako se svjetska stopa smrtnosti rodilja smanjila za oko 44 % od 1995. i iako je zabilježen napredak u svim regijama, adolescentska trudnoća još uvijek znatno doprinosi smrtnosti rodilja i pobolu te oko 70 000 adolescentskih djevojaka svake godine umire zbog problema povezanih s trudnoćom ili porođajem, a velika većina smrtnih slučajeva rodilja još uvijek se događa u sredinama s lošim uvjetima ili kao posljedica višestruke diskriminacije; budući da su smrtnost rodilja zbog nesigurnih pobačaja i ukupna stopa smrtnosti rodilja smanjene dokidanjem zakonskih ograničenja na pristup pobačaju; |
| --- | --- |

S.

budući da se 1994. u Programu djelovanja apeliralo na zemlje da do 2000. smanje stopu smrtnosti rodilja za 50 % u odnosu na 1990., te da tu stopu do 2015. smanje za daljnjih 50 %, što bi značilo smanjenje stope smrtnosti rodilja za 75 %; budući da, iako se svjetska stopa smrtnosti rodilja smanjila za oko 44 % od 1995. i iako je zabilježen napredak u svim regijama, adolescentska trudnoća još uvijek znatno doprinosi smrtnosti rodilja i pobolu te oko 70 000 adolescentskih djevojaka svake godine umire zbog problema povezanih s trudnoćom ili porođajem, a velika većina smrtnih slučajeva rodilja još uvijek se događa u sredinama s lošim uvjetima ili kao posljedica višestruke diskriminacije; budući da su smrtnost rodilja zbog nesigurnih pobačaja i ukupna stopa smrtnosti rodilja smanjene dokidanjem zakonskih ograničenja na pristup pobačaju;

| T. | budući da je vjerojatnije da će žene bez pristupa uslugama kao što je prenatalna skrb, pomoć pri porođaju i hitna porodnička skrb biti znatno oslabljenog zdravlja; budući da unatoč tomu što se 92 % svjetske stope smrtnosti rodilja i novorođenčadi odnosi na zemlje u razvoju, te zemlje zapošljavaju samo 42 % doktora, primalja i medicinskih sestara u svijetu; |
| --- | --- |

T.

budući da je vjerojatnije da će žene bez pristupa uslugama kao što je prenatalna skrb, pomoć pri porođaju i hitna porodnička skrb biti znatno oslabljenog zdravlja; budući da unatoč tomu što se 92 % svjetske stope smrtnosti rodilja i novorođenčadi odnosi na zemlje u razvoju, te zemlje zapošljavaju samo 42 % doktora, primalja i medicinskih sestara u svijetu;

| U. | budući da više od 500 žena i djevojčica svakodnevno umre u situacijama koje zahtijevaju hitnu pomoć za vrijeme trudnoće ili porođaja zbog nedostatka vještih primalja, hitnih porodničkih intervencija ili zbog nesigurnih pobačaja; |
| --- | --- |

U.

budući da više od 500 žena i djevojčica svakodnevno umre u situacijama koje zahtijevaju hitnu pomoć za vrijeme trudnoće ili porođaja zbog nedostatka vještih primalja, hitnih porodničkih intervencija ili zbog nesigurnih pobačaja;

| V. | budući da je samo 55 % svih pobačaja u svijetu sigurno; budući da to znači da je prema procjenama i navodima WHO-a svake godine od 2010. do 2014. izvedeno oko 25 milijuna nesigurnih pobačaja; budući da je pobačaj još uvijek u potpunosti nezakonit u 26 zemalja, dok je pobačaj na zahtjev zakonit u samo 67 zemalja, s različitim gestacijskim ograničenjima od zemlje do zemlje; budući da se u cijelome svijetu, i u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju, primjećuje zabrinjavajući otpor prema pravu žena da odlučuju o vlastitom tijelu, uključujući i nekoliko država članica EU-a; |
| --- | --- |

V.

budući da je samo 55 % svih pobačaja u svijetu sigurno; budući da to znači da je prema procjenama i navodima WHO-a svake godine od 2010. do 2014. izvedeno oko 25 milijuna nesigurnih pobačaja; budući da je pobačaj još uvijek u potpunosti nezakonit u 26 zemalja, dok je pobačaj na zahtjev zakonit u samo 67 zemalja, s različitim gestacijskim ograničenjima od zemlje do zemlje; budući da se u cijelome svijetu, i u razvijenim zemljama i u zemljama u razvoju, primjećuje zabrinjavajući otpor prema pravu žena da odlučuju o vlastitom tijelu, uključujući i nekoliko država članica EU-a;

| W. | budući da će svaka treća žena u svijetu u nekom trenutku svojega života biti žrtva fizičkog ili seksualnog nasilja; budući da je prema navodima UN-a više od 200 milijuna djevojčica i žena bilo prisiljeno podvrći se sakaćenju ženskih spolnih organa; |
| --- | --- |

W.

budući da će svaka treća žena u svijetu u nekom trenutku svojega života biti žrtva fizičkog ili seksualnog nasilja; budući da je prema navodima UN-a više od 200 milijuna djevojčica i žena bilo prisiljeno podvrći se sakaćenju ženskih spolnih organa;

| X. | budući da se procjenjuje da je 650 milijuna žena stupilo u brak dok su bile djeca, a u devet od deset slučajeva djevojka koja rodi s manje od 18 godina već je u braku; budući da su prema UNICEF-u neke od negativnih posljedica dječjih brakova odvajanje od obitelji i prijatelja, nepostojanje slobode interakcije s ljudima iste dobi i sudjelovanja u aktivnostima zajednice, smanjenje mogućnosti obrazovanja, seksualno zlostavljanje te ozbiljni rizici za zdravlje kao što su preuranjena trudnoća, spolno prenosive bolesti i sve veći rizik od HIV-a/AIDS-a; budući da brakovi s djetetom mogu dovesti i do prisilnog rada, ropstva i prostitucije; |
| --- | --- |

X.

budući da se procjenjuje da je 650 milijuna žena stupilo u brak dok su bile djeca, a u devet od deset slučajeva djevojka koja rodi s manje od 18 godina već je u braku; budući da su prema UNICEF-u neke od negativnih posljedica dječjih brakova odvajanje od obitelji i prijatelja, nepostojanje slobode interakcije s ljudima iste dobi i sudjelovanja u aktivnostima zajednice, smanjenje mogućnosti obrazovanja, seksualno zlostavljanje te ozbiljni rizici za zdravlje kao što su preuranjena trudnoća, spolno prenosive bolesti i sve veći rizik od HIV-a/AIDS-a; budući da brakovi s djetetom mogu dovesti i do prisilnog rada, ropstva i prostitucije;

| Y. | budući da su prisilni brakovi jedan od najčešćih uzroka progona na temelju roda te ga znatan broj žena navodi prilikom traženja azila; budući da postoji još niz prepreka za uvažavanje prisilnog braka kao razloga za pružanje međunarodne zaštite unatoč tome što je riječ o obliku progona na temelju roda koji predstavlja ozbiljno i sustavno kršenje temeljnih prava i dovodi do nečovječnog i ponižavajućeg postupanja koje se može okarakterizirati mučenjem; |
| --- | --- |

Y.

budući da su prisilni brakovi jedan od najčešćih uzroka progona na temelju roda te ga znatan broj žena navodi prilikom traženja azila; budući da postoji još niz prepreka za uvažavanje prisilnog braka kao razloga za pružanje međunarodne zaštite unatoč tome što je riječ o obliku progona na temelju roda koji predstavlja ozbiljno i sustavno kršenje temeljnih prava i dovodi do nečovječnog i ponižavajućeg postupanja koje se može okarakterizirati mučenjem;

| Z. | budući da pripadnici skupine LGBTIQ i dalje trpe diskriminaciju i nasilje unutar i izvan Europske unije, pri čemu su u nekim državama još uvijek valjani zakoni kojima se istospolne veze zabranjuju i kažnjavaju; |
| --- | --- |

Z.

budući da pripadnici skupine LGBTIQ i dalje trpe diskriminaciju i nasilje unutar i izvan Europske unije, pri čemu su u nekim državama još uvijek valjani zakoni kojima se istospolne veze zabranjuju i kažnjavaju;

| AA. | budući da se u okviru inicijative „Spotlight” EU i UN udružuju u borbi protiv svih vrsta rodno uvjetovanog nasilja diljem svijeta i da je ona ključno sredstvo za borbu protiv seksualnog nasilja i štetnih praksi poput sakaćenja ženskih spolnih organa i prisilnih brakova; |
| --- | --- |

AA.

budući da se u okviru inicijative „Spotlight” EU i UN udružuju u borbi protiv svih vrsta rodno uvjetovanog nasilja diljem svijeta i da je ona ključno sredstvo za borbu protiv seksualnog nasilja i štetnih praksi poput sakaćenja ženskih spolnih organa i prisilnih brakova;

| AB. | budući da su prioriteti za financiranje u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava neujednačeni, odnosno pozornost većine donatora usmjerena je na javno financirane zdravstvene ustanove koje uglavnom nude usluge poput planiranja obitelji, zdravstvene skrbi za majke, novorođenčad i djecu te usluge vezane uz HIV/AIDS, dok usluge liječenja žrtava seksualnog nasilja, ginekološkog raka i neplodnosti te sigurnih pobačaja nažalost primaju nedostatna sredstva; |
| --- | --- |

AB.

budući da su prioriteti za financiranje u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava neujednačeni, odnosno pozornost većine donatora usmjerena je na javno financirane zdravstvene ustanove koje uglavnom nude usluge poput planiranja obitelji, zdravstvene skrbi za majke, novorođenčad i djecu te usluge vezane uz HIV/AIDS, dok usluge liječenja žrtava seksualnog nasilja, ginekološkog raka i neplodnosti te sigurnih pobačaja nažalost primaju nedostatna sredstva;

| AC. | budući da se od 2015. Globalnim instrumentom za financiranje nacionalne vlade nastoje potaknuti da povećaju svoju potrošnju u skladu s ciljevima održivog razvoja u području zdravlja; budući da ponovno uvođenje i širenje tzv. pravila globalnog blokiranja ima štetan utjecaj na pristup žena i djevojčica sveobuhvatnoj zdravstvenoj skrbi, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava; |
| --- | --- |

AC.

budući da se od 2015. Globalnim instrumentom za financiranje nacionalne vlade nastoje potaknuti da povećaju svoju potrošnju u skladu s ciljevima održivog razvoja u području zdravlja; budući da ponovno uvođenje i širenje tzv. pravila globalnog blokiranja ima štetan utjecaj na pristup žena i djevojčica sveobuhvatnoj zdravstvenoj skrbi, uključujući spolno i reproduktivno zdravlje i prava;

| AD. | budući da su se mnoge zemlje u razvoju obvezale na provedbu Programa djelovanja tako što su s njime uskladile nacionalne ciljeve i proračune, ali većina tih zemalja još uvijek se oslanja na pomoć donatora, čime se ugrožava stabilnost nacionalnih programa; |
| --- | --- |

AD.

budući da su se mnoge zemlje u razvoju obvezale na provedbu Programa djelovanja tako što su s njime uskladile nacionalne ciljeve i proračune, ali većina tih zemalja još uvijek se oslanja na pomoć donatora, čime se ugrožava stabilnost nacionalnih programa;

| AE. | budući da je ključno da financiranje spolnog i reproduktivnog zdravlja bude stabilno i predvidljivo kako bi se osigurala stalna ponuda potrebnih usluga; |
| --- | --- |

AE.

budući da je ključno da financiranje spolnog i reproduktivnog zdravlja bude stabilno i predvidljivo kako bi se osigurala stalna ponuda potrebnih usluga;

| AF. | budući da je globalni mehanizam za praćenje i evaluaciju nuždan kako bi se moglo pratiti ispunjavaju li vlade obveze preuzete u sklopu Programa djelovanja i sastanka na vrhu u Nairobiju tijekom sljedećeg razdoblja te kako bi se osiguralo da se ciljevi održivog razvoja koji se odnose na zdravlje postignu do 2030.; |
| --- | --- |

AF.

budući da je globalni mehanizam za praćenje i evaluaciju nuždan kako bi se moglo pratiti ispunjavaju li vlade obveze preuzete u sklopu Programa djelovanja i sastanka na vrhu u Nairobiju tijekom sljedećeg razdoblja te kako bi se osiguralo da se ciljevi održivog razvoja koji se odnose na zdravlje postignu do 2030.;

| AG. | budući da se Europskim konsenzusom o razvoju rodna ravnopravnost, ljudska prava žena i djevojčica te jačanje njihova položaja i njihova zaštita uvršćuju u sva područja vanjskog djelovanja EU-a kao temeljna načela i prioriteti; budući da se njime također naglašava potreba za univerzalnim pristupom kvalitetnim, cjenovno pristupačnim i sveobuhvatnim informacijama o spolnom i reproduktivnom zdravlju, obrazovanjem o njemu, što uključuje sveobuhvatni spolni odgoj, te uslugama zdravstvene skrbi te ponovno ističe obveza potrošnje najmanje 20 % pomoći EU-a na socijalnu uključenost i ljudski razvoj; |
| --- | --- |

AG.

budući da se Europskim konsenzusom o razvoju rodna ravnopravnost, ljudska prava žena i djevojčica te jačanje njihova položaja i njihova zaštita uvršćuju u sva područja vanjskog djelovanja EU-a kao temeljna načela i prioriteti; budući da se njime također naglašava potreba za univerzalnim pristupom kvalitetnim, cjenovno pristupačnim i sveobuhvatnim informacijama o spolnom i reproduktivnom zdravlju, obrazovanjem o njemu, što uključuje sveobuhvatni spolni odgoj, te uslugama zdravstvene skrbi te ponovno ističe obveza potrošnje najmanje 20 % pomoći EU-a na socijalnu uključenost i ljudski razvoj;

| AH. | budući da je provedba GAP-a II bila ključna prilika za usmjeravanje dodatnih sredstava u spolno i reproduktivno zdravlje i prava u okviru osiguravanja fizičkog i psihičkog integriteta; |
| --- | --- |

AH.

budući da je provedba GAP-a II bila ključna prilika za usmjeravanje dodatnih sredstava u spolno i reproduktivno zdravlje i prava u okviru osiguravanja fizičkog i psihičkog integriteta;

| AI. | budući da je 2020. obilježena 25. godišnjica Pekinške platforme za djelovanje; budući da bi ICPD i Pekinška platforma za djelovanje trebali biti međusobno povezani kako bi se postigla rodna ravnopravnost te spolno i reproduktivno zdravlje i prava svih osoba; |
| --- | --- |

AI.

budući da je 2020. obilježena 25. godišnjica Pekinške platforme za djelovanje; budući da bi ICPD i Pekinška platforma za djelovanje trebali biti međusobno povezani kako bi se postigla rodna ravnopravnost te spolno i reproduktivno zdravlje i prava svih osoba;

| AJ. | budući da je Forum generacijske ravnopravnosti žena Ujedinjenih naroda u Mexico Cityju i Parizu 2020. mogao biti prilika za hitno djelovanje i odgovornost za rodnu ravnopravnost, no odgođen je zbog izbijanja bolesti COVID-19; |
| --- | --- |

AJ.

budući da je Forum generacijske ravnopravnosti žena Ujedinjenih naroda u Mexico Cityju i Parizu 2020. mogao biti prilika za hitno djelovanje i odgovornost za rodnu ravnopravnost, no odgođen je zbog izbijanja bolesti COVID-19;

Program djelovanja ICPD-a – od 1994.

| 1. | pohvaljuje dosadašnji napredak u konkretnim područjima poput povećanja dostupnosti kontracepcijskih sredstava, što je ženama omogućilo bolju kontrolu nad svojom plodnošću, i smanjenja smrtnosti rodilja i novorođenčadi, no uviđa da nacionalne vlade i međunarodne organizacije trebaju uložiti znatno veće napore, osobito u području inovacija, koordinacije i osiguravanja pristupa, kako bismo ostvarili ciljeve Programa i stvorili uvjete koji pogoduju dobrobiti, jačanju položaja i samoostvarenju polovice svjetskog stanovništva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja i podržava „Izjavu povodom 25. obljetnice Međunarodne konferencije o stanovništvu i razvoju: brže ispunjavanje obećanja” iz Nairobija, u kojoj se poziva na jačanje napora za punu, učinkovitu i ubrzanu provedbu i financiranje Programa djelovanja ICPD-a i njegov cilj ostvarivanja univerzalnog pristupa uslugama spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima u okviru univerzalnog zdravstvenog osiguranja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja cilj dogovoren na sastanku na vrhu u Nairobiju da se mobiliziraju politička volja i financijske obveze hitno potrebne da se konačno postigne potpuno zadovoljavanje potreba za informacijama i uslugama u području planiranja obitelji, iskorjenjivanje svih smrtnih slučajeva rodilja koji su se mogli izbjeći te sveg seksualnog i rodno uvjetovanog nasilja i štetnih praksi usmjerenih protiv žena i djevojčica; pozdravlja konkretne obveze, i financijske i političke, koje su preuzele vlade, donatori, poduzeća, nevladine organizacije, civilno društvo i drugi dionici kako bi se iskorijenila ta tri problema i zajamčilo spolno i reproduktivno zdravlje i prava za sve do 2030.; posebno pozdravlja činjenicu da je EU preuzeo obvezu da u okviru Godišnjeg programa djelovanja za 2018. u sklopu Programa unutar AKP-a namijeni 29 milijuna EUR za promicanje zdravlja adolescentica i spolno i reproduktivno zdravlje i povezana prava te poziva na to da EU nastavi preuzimati financijske i političke obveze u vezi s tim pitanjima u EU-u i izvan njega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ponavlja da pristup koji je usmjeren na ljude i počiva na pravima mora biti u središtu svake demografske politike i svakog zdravstvenog, obrazovnog i socijalnog sustava usmjerenog na omogućivanje ženama da same odrede svoje uloge u društvu te na poštovanje njihova dostojanstva i ljudskih prava; nadalje, ponovno potvrđuje da žene imaju pravo odlučiti žele li, kada i koliko često začeti; u tom pogledu posebno pozdravlja činjenicu da su glasovi marginaliziranih zajednica, zagovornika mladih i aktivista civilnog društva imali središnju ulogu na sastanku na vrhu u Nairobiju te da su ti zagovornici bili u mogućnosti izravno razgovarati sa šefovima država i kreatorima politika o tome kako ostvariti prava i promicati zdravlje svih ljudi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno ističe da spolno i reproduktivno zdravlje i povezana prava počivaju na temeljnim ljudskim pravima, da su ključni elementi ljudskog dostojanstva i da ostaju presudni za postizanje rodne jednakosti; poziva EU i njegove države članice na priznavanje prava žena i djevojaka na tjelesni integritet i samostalno odlučivanje; osuđuje često kršenje spolnih i reproduktivnih prava žena, uključujući uskraćivanje pristupa sveobuhvatnom spolnom odgoju, uslugama planiranja obitelji, kontracepciji i zdravstvenoj skrbi za rodilje te skrbi povezanom sa sigurnim i zakonitim pobačajem; traži odgovarajući proračun za navedene svrhe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | naglašava da se u okviru petog cilja održivog razvoja među ostalim traži integracija preporuka Programa djelovanja ICPD-a u nacionalne planove, politike i programe; ističe da postizanje ciljeva održivog razvoja ovisi o ostvarivanju univerzalnog pristupa uslugama spolnog i reproduktivnog zdravlja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | podsjeća da ispunjavanje obveza iz Programa djelovanja ICPD-a zahtijeva osporavanje diskriminatornih rodnih normi i okončavanje seksualnog nasilja nad djevojčicama i ženama te jačanje snage i sposobnosti djevojčica i žena da donose samostalne i utemeljene odluke o svojem reproduktivnom zdravlju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno naglašava svoju predanost promicanju, zaštiti i ostvarivanju prava svakog pojedinca na potpunu kontrolu nad vlastitom spolnošću te spolnim i reproduktivnim zdravljem i pravo da o tim pitanjima odlučuje slobodno i odgovorno te da se pritom nad njim ne vrše diskriminacija, prisila i nasilje; |
| --- | --- |

8.

Potpuno zadovoljavanje potreba u području planiranja obitelji

| 9. | ističe da u prosjeku 214 milijuna žena u zemljama u razvoju nema pristup učinkovitoj kontracepciji, što dovodi do otprilike 75 milijuna neželjenih trudnoća godišnje; zabrinut je što u nekim zemljama pristup kontracepcijskim sredstvima znači dostupnost samo jedne metode; ističe da bi žene i djevojke adolescentske dobi morale imati ne samo pristup sigurnim i modernim kontracepcijskim sredstvima već bi morale moći donijeti utemeljenu odluku o metodi kontracepcije i imati pristup toj metodi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | zabrinut je zbog toga što se u nekim zemljama korištenje usluga reproduktivnog zdravlja uvelike onemogućuje postavljanjem prepreka kao što su iznimno visoke cijene, loša kvaliteta skrbi i usluga ili proizvoda, diskriminirajući i nametnuti zakoni te neuviđavno ponašanje, i zbog toga što se najveći udio nezadovoljenih potreba za uslugama spolnog i reproduktivnog zdravlja bilježi u adolescenata, nevjenčanih ljudi, pripadnika zajednice LGBTIQ, osoba s invaliditetom, pripadnika etničkih manjina te siromašnog seoskog i gradskog stanovništva; |
| --- | --- |

10.

| 11. | podsjeća na to da bi se u okviru usluga u području spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava trebao uzeti u obzir rodni aspekt, da bi trebale počivati na ljudskim pravima, biti pristupačne adolescentima i mladima i raspoložive svim adolescentima i ženama neovisno o dobi i bračnom statusu, pa i tijekom sukoba i katastrofa; nadalje smatra da bi u okviru tih usluga trebalo poštovati privatnost i povjerljivost te da za njih ne bi trebalo zahtijevati pristanak suda, supruga, roditelja ili skrbnika; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja zajedničke napore za proširenje pokrivenosti programom planiranja obitelji na žene do kojih je najteže doprijeti i poziva na to da takvi napori obuhvate i sve ostale usluge spolnog i reproduktivnog zdravlja; preporučuje korištenje kreativnih oblika pružanja usluga poput vaučera za usluge po subvencioniranim cijenama, uvjetovanu financijsku pomoć, programe socijalnog osiguranja i praćenje uspješnosti: |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe da su programi sveobuhvatnog spolnog odgoja koji se zasnivaju na dokazima i kurikulima temelj za razvoj zdravih odraslih osoba jer pružaju informacije prikladne dobi učenika o pubertetu, trudnoći i porođaju, a posebno o kontracepciji i prevenciji HIV-a i spolno prenosivih bolesti te o rizicima svojstvenima za trudnoću u ranoj dobi; nadalje ističe da bi se takvi programi sveobuhvatnog spolnog odgoja trebali usmjeriti i na međuljudske odnose, seksualnu orijentaciju, rodnu ravnopravnost, rodne norme, pristanak na spolni odnos i sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja, a sve je to ključno kako bi mladi mogli razvijati zdravo samopoštovanje i zasnivati ravnopravne, brižne i sigurne odnose; smatra da je pružanje sveobuhvatnog spolnog odgoja ključno ne samo kako bi djevojčice ostvarile svoj potencijal već i za rano uključivanje dječaka koji imaju važnu ulogu u razvijanju i zagovaranju rodne ravnopravnosti među svojim vršnjacima i u svojim zajednicama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ističe da bi ženama trebalo zajamčiti odgovarajuću i cjenovno pristupačnu zdravstvenu skrb, univerzalno poštovanje njihovih spolnih i reproduktivnih prava te pristup tim pravima; naglašava da su pristupačna zdravstvena skrb, univerzalno poštovanje spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava te pristup povezanim uslugama, planiranje obitelji, liječenje majki, prenatalna i neonatalna zdravstvena skrb te siguran pobačaj važni elementi za spašavanje života žena i smanjenje smrtnosti novorođenčadi i djece; smatra neprihvatljivim da se oko tijela žena i djevojčica i dalje vode ideološke borbe, posebno u pogledu spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava; |
| --- | --- |

14.

| 15. | podsjeća na to da se HIV-om svakodnevno zarazi gotovo 1 000 djevojčica i žena te da su žene i djevojčice, posebice u supsaharskoj Africi, izloženije riziku od zaraze HIV-om od dječaka; naglašava da postoji veća vjerojatnost da će žene i djevojčice zaražene HIV-om razviti rak grlića maternice; ističe potrebu za razvijanjem i jačanjem strategija prevencije i probira, posebno kada su u pitanju mlade žene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ističe da je pristup vodi i higijeni ljudsko pravo te da je potrebno zajamčiti spolno i reproduktivno zdravlje, bez obzira na to je li riječ o kontracepciji, trudnoći, porodu, pobačaju, spolno prenosivim bolestima ili menstrualnoj higijeni; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća na to da su, osim tabua koji predstavlja sama menstruacija, nemogućnost pristupa uslugama vode, sanitarija i higijene (tzv. WASH) u školama i nedostatak besplatnih proizvoda za menstruaciju velika prepreka školovanju djevojčica onda kada imaju menstruaciju; naglašava potrebu za odgovarajućom infrastrukturom u školama kako bi se osiguralo da djevojčice imaju pristup vodi i zasebnim nužnicima; |
| --- | --- |

17.

| 18. | traži od EU-a da dodatno integrira pitanja povezana s tim uslugama u svoj rad u području rodne ravnopravnosti i borbe protiv diskriminacije žena; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno naglašava da je važno zajamčiti svrhovito i uključivo sudjelovanje adolescenata i mladih ljudi u svim fazama donošenja odluka; smatra da bi se u okviru globalne obveze preuzete u Nairobiju osobito trebalo usredotočiti na mlađe adolescente i spolni odgoj radi sprečavanja adolescentske trudnoće koja uvelike doprinosi smrtnosti rodilja; uviđa da je rodno osviješten sveobuhvatan spolni odgoj koji je usmjeren na usvajanje vještina za život i koji dosljedno prati kapacitete u razvoju ključan za adolescente i mlade kako bi se zaštitili od neželjene trudnoće i spolno prenosivih bolesti, među ostalim HIV-a i AIDS-a, te promicali vrijednosti tolerancije, uzajamnog poštovanja, pristanka na spolni odnos i nenasilja u privatnim odnosima i planirali svoje živote; |
| --- | --- |

19.

Iskorjenjivanje smrtnih slučajeva rodilja koji su se mogli izbjeći

| 20. | zabrinut je zbog toga što su ograničavajući zakoni o pobačaju u mnogim zemljama, loša dostupnost usluga, visoki troškovi, stigmatiziranje, pozivanje pružatelja zdravstvenih usluga na prigovor savjesti te nepotrebni zahtjevi poput obveznih razdoblja čekanja, obveznog savjetovanja, pružanja obmanjujućih informacija, odobrenja trećih strana i medicinski nepotrebnih testova, među glavnim preprekama zdravlju rodilja i doprinose nesigurnim pobačajima i smrti rodilja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | smatra ključnim da vlade koje to još nisu učinile donesu političke mjere u okviru zdravstvenog osiguranja kako bi se smanjio broj smrtnih slučajeva novorođenčadi i rodilja te spriječili nesigurni pobačaji, i to povećanjem zapošljavanja i osposobljavanja kvalificiranog medicinskog osoblja te proširenjem pokrića osnovne postporođajne skrbi i skrbi za novorođenčad, sveobuhvatne prenatalne i porodničke skrbi te skrbi nakon pobačaja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da je u skladu s Pekinškom platformom za djelovanje i Programom djelovanja ICPD-a potrebno zaštititi prava svih pojedinaca na tjelesni integritet i autonomiju te zajamčiti pristup osnovnim uslugama kojima se ostvaruje to pravo; poziva na sveobuhvatan pristup u ključnom paketu za spolno i reproduktivno zdravlje, uključujući mjere za sprečavanje i izbjegavanje nesigurnih pobačaja i skrb nakon pobačaja koje se moraju uključiti u nacionalne strategije, politike i programe za univerzalno zdravstveno osiguranje; |
| --- | --- |

22.

Iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja i štetnih praksi usmjerenih protiv žena, djevojčica i mladih ljudi

| 23. | poziva EU i njegove države članice da sprečavaju rodno uvjetovano nasilje i pružaju potporu njegovim žrtvama; ponovno ističe svoj poziv EU-u, svim njegovim državama članicama i državama članicama Vijeća Europe koje to još nisu učinile da što prije ratificiraju i primijene Konvenciju Vijeća Europe o sprečavanju i borbi protiv nasilja nad ženama (Istanbulska konvencija); poziva EU da surađuje s državama članicama i drugim zemljama na ulaganjima u prikupljanje kvantitativnih i kvalitativnih podataka visoke kvalitete prema raščlanjenih prema dobi, spolu, ranjivosti i zemljopisnom položaju; poziva na jačanje zakonodavnih i političkih okvira kako bi se spriječili, istražili i kaznili činovi rodno uvjetovanog nasilja unutar i izvan obitelji te kako bi se pružila potpora žrtvama i osobama koje su preživjele nasilje, uključujući savjetovanje i zdravstvene, psihosocijalne i pravne usluge; poziva na provođenje programa osposobljavanja za sprečavanje rodno uvjetovanog nasilja za djelatnike u pravosudnom sustavu i tijelima za izvršavanje zakonodavstva te zdravstvene djelatnike, te da se ojačaju zdravstveni i obrazovni sustavi kako bi se spriječilo i reagiralo na rodno uvjetovano nasilje s gledišta koje počiva na pravima i obuhvaća životni vijek; |
| --- | --- |

23.

| 24. | osuđuje sve oblike rodno uvjetovanog nasilja, među ostalim fizičko, seksualno i psihološko nasilje i iskorištavanje, masovna silovanja, trgovinu ljudima i sakaćenje ženskih spolnih organa; napominje da je rodno uvjetovano nasilje u Europi i dalje raširen problem koji zahtijeva koordinirana rješenja zdravstvenog, obrazovnog, socijalnog i pravnog sektora u obliku mjera koje počivaju na pravima, preventivnih mjera tijekom životnog ciklusa i mjera odgovora; izražava zabrinutost zbog stalnih napada na prava žena te na spolno i reproduktivno zdravlje i povezana prava, uključujući uskraćivanje pristupa uslugama planiranja obitelji, kontracepciji i uslugama sigurnog i pravnog pobačaja, te zbog zakonodavstva u mnogim dijelovima svijeta kojim se ta prava ograničavaju, pa i u EU-u; odlučno ističe da je odbijanje pružanja usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja i povezanih prava, uključujući siguran i zakonit pobačaj, jedan od oblika nasilja nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izražava duboku zabrinutost zbog ozbiljnih nedostataka javnih sustava za prikupljanje i obradu zahtjeva za pomoć, zaštitu i pritužbe zbog rodno uvjetovanog nasilja, osobito kada se upućuju policiji; smatra ključnim da se mjere praćenja i kazne za počinitelje uvedu u svim zemljama kako bi se iskorijenilo rodno uvjetovano nasilje, uključujući brakove s djetetom, rane i prisilne brakove, sakaćenje ženskih spolnih organa i druge štetne prakse; poziva na hitna poboljšanja policijskih sustava i javnih sustava za prikupljanje i obradu zahtjeva za pomoć, zaštitu i pritužbe zbog rodno uvjetovanog nasilja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | smatra da je također od ključne važnosti osporavati štetne rodne norme i stereotipe kako bi se postigao peti cilj održivog razvoja i dodatno podigla razina spolnog i reproduktivnog zdravlja i povezanih prava; podsjeća na važnost uključivanja muškaraca i dječaka u pitanja spolnog i reproduktivnog zdravlja i povezanih prava; u tom kontekstu naglašava potrebu za uključivanjem muškaraca i dječaka u projekte i programe za borbu protiv sveg rodno uvjetovanog nasilja i štetnih stereotipa; u tom pogledu ističe da je sveobuhvatan odgoj o spolnom životu i odnosima ključan kako bi djeca i mladi razvijali vještine za zasnivanje zdravih, ravnopravnih, brižnih i sigurnih odnosa u kojima nema diskriminacije, prisile i nasilja te za sprečavanje seksualnog nasilja, rodno uvjetovanog nasilja i nasilja intimnog partnera; stoga potiče sve države članice da u škole uvedu sveobuhvatno obrazovanje za mlade o seksualnosti i odnosima prilagođeno njihovu uzrastu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja inicijativu „Spotlight” za borbu protiv rodno uvjetovanog nasilja diljem svijeta i naglašava da bi ona trebala potaknuti angažman većeg broja zemalja na međunarodnoj razini; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe pojavu rodno uvjetovanog nasilja na internetu i potrebu da se zajamči da se svim mjerama za iskorjenjivanje rodno uvjetovanog nasilja uzme u obzir internet; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uviđa da zakonska zabrana dječjih, ranih i prisilnih brakova neće sama po sebi jamčiti prestanak tih praksi; poziva EU i njegove države članice da bolje usklade i ojačaju provedbu međunarodnih ugovora, zakonodavstva i programa, pa i s pomoću diplomatskih odnosa s vladama i organizacijama u trećim zemljama, kako bi se riješila pitanja povezana s brakovima s djetetom, ranim i prisilnim brakovima; poziva da se poduzmu svi mogući napori kako bi se provele zakonske zabrane te kako bi se one dopunile opsežnijim skupom zakona i politika; uviđa da se u tu svrhu trebaju donijeti i provesti sveobuhvatne i cjelovite politike, strategije i programi, uključujući stavljanje izvan snage diskriminatornih pravnih odredbi o prisilnom braku i donošenje poticajnih mjera za osnaživanje djevojčica; |
| --- | --- |

29.

| 30. | naglašava da je sakaćenje ženskih spolnih organa oblik rodno uvjetovanog nasilja; poziva Komisiju da analizira sinergije unutarnjih i vanjskih programa EU-a kako bi se osigurao usklađen i kontinuiran pristup borbi protiv sakaćenja ženskih spolnih organa u EU-u i izvan njega, s obzirom na to da taj problem suštinski povezan s drugim dijelovima svijeta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | čvrsto smatra da bi u djelovanje usmjereno na okončanje prakse sakaćenja ženskih spolnih organa trebalo uključiti zajednice, kao i tradicionalne i vjerske vođe; |
| --- | --- |

31.

| 32. | čvrsto smatra da sve strategije protiv rodno uvjetovanog nasilja moraju uključivati pripadnike zajednice LGBTIQ; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uviđa činjenicu da humanitarne krize pojačavaju probleme povezane sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i povezanim pravima te posebno pogađaju najranjivije osobe na „globalnom jugu”; podsjeća na to da su žene i djevojčice u kriznim područjima osobito izložene riziku od seksualnog nasilja, silovanja, spolno prenosivih bolesti, seksualnog iskorištavanja i neželjene trudnoće; naglašava da je u takvim situacijama važan pristup uslugama povezanima sa spolnim i reproduktivnim zdravljem i povezanim pravima te da je u skladu s tim potrebno prilagoditi i humanitarnu pomoć; poziva Komisiju i države članice da pri pružanju humanitarne pomoći osnaže aspekt rodne ravnopravnosti te spolnog i reproduktivnog zdravlja i povezanih prava, među ostalim u pogledu osposobljavanja dionika u humanitarnom djelovanju, kao i financiranja, s obzirom na to da je pristup skrbi u području spolnog i reproduktivnog zdravlja osnovna potreba za ljude u područjima za koja je potrebna humanitarna pomoć; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva na istragu ratnih zločina u slučajevima u kojima su pripadnici terorističke organizacije tzv. Islamske države mučili žene i djevojčice te nad njima vršili nasilje, čega su primjer pripadnice kršćanske i jezidske zajednice u sjevernom Iraku; |
| --- | --- |

34.

Obveze u pogledu razvoja i financiranja

| 35. | uvjeren je da bi mehanizam kojim se osigurava odgovornost za ispunjavanje globalnih i nacionalnih obveza, kao i učinkovitost mjera, trebao biti jedan od rezultata sastanka na vrhu u Nairobiju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva EU da bude snažni predvodnik u ostvarivanju prava djevojčica i žena te postizanju rodne ravnopravnosti, pa i u svojem vanjskom djelovanju, provedbom ambicioznog GAP-a III za razdoblje nakon 2020.; nadalje traži da EU u okviru svoje politike razvojne suradnje, posebno u okviru novog Instrumenta za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI), zajamči odgovarajuća financijska sredstva za spolno i reproduktivno zdravlje i povezana prava te planiranje obitelji i da izradi strategije za osiguravanje stabilnog i kontinuiranog pružanja svih potrebnih usluga; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva na konkretna ulaganja u promicanje tjelesnog i mentalnog zdravlja i dobrobiti adolescenata, pa i s pomoću pristupa zdravstvenim uslugama prilagođenima mladima; smatra da takva ulaganja moraju obuhvaćati odgovarajuće financiranje i izgradnju kapaciteta za organizacije žena i mladih koje često obavljaju ključan rad pružanja informacija o planiranju obitelji, sveobuhvatnom spolnom odgoju i razbijanju štetnih rodnih i društvenih stereotipa zbog nepostojanja nacionalnih programa ili njihove nedostatnosti; |
| --- | --- |

37.

| 38. | napominje da EU doprinosi spolnom i reproduktivnom zdravlju i pravima u okviru niza instrumenata poput zemljopisno uvjetovanih i regionalnih programa usmjerenih na rodna pitanja, zdravlje i razvoj populacije, doprinosa globalnim inicijativama i organizacijama UN-a te bespovratnih sredstava za organizacije civilnog društva; međutim, žali zbog toga što je teško točno brojkom odrediti u kolikoj se mjeri sredstvima EU-a izravno promiče spolno i reproduktivno zdravlje i povezana prava te planiranje obitelji; traži ambicioznu razinu financiranja kako bi se unaprijedilo pružanje usluga spolnog i reproduktivnog zdravlja i povezanih prava u trenutačnom višegodišnjem financijskom okviru te kontinuirano poboljšavanje metodologije kojom bi se trebala omogućiti bolja procjena učinkovitosti mjera usmjerenih na spolno i reproduktivno zdravlje i povezana prava u budućnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva nacionalne vlade i međunarodne donatore da se pobrinu da univerzalni paket osnovnih usluga seksualnog i reproduktivnog zdravlja obuhvaća i usluge poput liječenja neplodnosti, raka reproduktivnog sustava ili posljedica seksualnog nasilja koje su dosad primile najmanje financijske potpore; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uviđa važnost uloge koju su nevladine organizacije imale i kao pružatelji usluga i kao zagovornici spolnog i reproduktivnog zdravlja i prava; u tom smislu poziva EU na pružanje snažnije potpore i zaštite nevladinim organizacijama koje doprinose provođenju Programa djelovanja ICPD-a te osobito organizacijama za prava žena, u EU-u i izvan njega, jer su one ključni akteri u rodno ravnopravnim društvima; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče Komisiju da utvrdi svoju buduću globalnu politiku održivog razvoja, kao i da provodi sveobuhvatnu strategiju za Afriku, da u potpunosti integrira i ojača potporu EU-a projektima za spolno i reproduktivno zdravlje, kao i inicijativu „Spotlight” čiji je cilj iskorjenjivanje nasilja nad ženama i djevojčicama; |
| --- | --- |

41.

| 42. | duboko žali zbog zajedničke izjave koju su 14. studenoga 2019. na sastanku na vrhu u Nairobiju dali Sjedinjene Američke Države, Brazil, Bjelarus, Egipat, Haiti, Mađarska, Libija, Poljska, Senegal, Sveta Lucija i Uganda kojom se želi dovesti u pitanje postignuti konsenzus i preuzete obveze tih zemalja u pogledu spolnog i reproduktivnog zdravlja i povezanih prava dogovorene u skladu s Programom djelovanja ICPD-a, Pekinškom platformom za djelovanje te zaključcima njihovih revizijskih konferencija; pozdravlja nedavno stavljanje izvan snage tzv. pravila globalnog blokiranja i kraj njegova utjecaja na globalnu zdravstvenu skrb za žene i djevojčice i njihova prava; ponovno poziva EU i njegove države članice da, koristeći nacionalna sredstva i sredstva EU-a za financiranje razvoja, nadomjeste financijska sredstva koja nedostaju u tom području; |
| --- | --- |

42.

| 43. | prima na znanje da su se povjerenice Urpilainen i Dalli na svojim saslušanjima 1. i 2. listopada 2019. obvezale da će spolno i reproduktivno zdravlje biti prioritet i zauzimati središnje mjesto u radu Komisije u području rodne ravnopravnosti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ustraje u tome da bi novim Instrumentom za susjedstvo, razvoj i međunarodnu suradnju (NDICI) trebalo promicati rodnu ravnopravnost i osnaživanje žena, uključujući njihovo seksualno i reproduktivno zdravlje i povezana prava, transparentnim mjerama koje bi omogućavale kontinuiranu procjenu, među ostalim u pogledu spolnog i reproduktivnog zdravlja i povezanih prava u skladu s Pekinškom platformom za djelovanje i Programom djelovanja ICPD-a; pozdravlja ambiciju u okviru NDICI-ja da u najmanje 85 % programa koji se financiraju iz službene razvojne pomoći značajan ili glavni cilj bude rodna ravnopravnost, kao i da u najmanje 5 % tih djelovanja rodna ravnopravnost te prava i osnaživanje žena i djevojčica budu glavni cilj; međutim, poziva na veću ambiciju da se 20 % službene razvojne pomoći namijeni za projekte kojima je rodna ravnopravnost glavni cilj (oznaka rodne jednakosti OECD-a 2); |
| --- | --- |

44.

| 45. | traži da EU provede sveobuhvatnu i ambicioznu strategiju EU-a za rodnu jednakost, uključujući prijedloge za obvezujuće mjere, koja bi trebala biti povezana s njegovom provedbom Programa djelovanja ICPD-a, uključujući obveze i indikatore za sva relevantna područja politika, te u okviru koje će se zajamčiti odgovornost institucija EU-a i država članica mehanizmom praćenja; poziva da se osudi otpor koji se pokazuje prema rodnoj ravnopravnosti te spolnom i reproduktivnom zdravlju i povezanim pravima te diskurs i mjere kojima se ugrožavaju prava žena, njihova autonomija i emancipacija u svim područjima; napominje da je važan način borbe protiv tog nazadovanja proaktivno poticanje rodne ravnopravnosti utemeljene na pravima te promicanje rodno osviještene politike; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  SL C 76, 9.3.2020., str. 168.

(2)  SL C 118, 8.4.2020., str. 57.

(3)  SL C 289, 9.8.2016., str. 5.

(4)  SL C 399, 24.11.2017., str. 106.

(5)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0058.

(6)  SL C 388, 13.11.2020., str. 100.

(7)  SL C 155, 25.5.2011., str. 10.

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/74 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/74

---

P9_TA(2021)0316

Prikladnost propisa Europske unije, supsidijarnost i proporcionalnost – izvješće o boljoj izradi zakonodavstva za godine 2017., 2018. i 2019.

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o prikladnosti propisa Europske unije, supsidijarnosti i proporcionalnosti – izvješće o boljoj izradi zakonodavstva za godine 2017., 2018. i 2019. (2020/2262(INI))

(2022/C 81/06)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU),

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 1 o ulozi nacionalnih parlamenata u Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Protokol br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti,

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2003. o boljoj izradi zakonodavstva i njegovu najnoviju verziju, Međuinstitucijski sporazum od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 16. prosinca 2003. o boljoj izradi zakonodavstva i njegovu najnoviju verziju, Međuinstitucijski sporazum od 13. travnja 2016. o boljoj izradi zakonodavstva,

| — | uzimajući u obzir praktične modalitete za provedbu članka 294. stavka 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u slučaju sporazuma u prvom čitanju, o kojima su se 22. srpnja 2011. dogovorile nadležne službe Europskog parlamenta i Vijeća, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir praktične modalitete za provedbu članka 294. stavka 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) u slučaju sporazuma u prvom čitanju, o kojima su se 22. srpnja 2011. dogovorile nadležne službe Europskog parlamenta i Vijeća,

| — | uzimajući u obzir Godišnje izvješće Komisije za 2017. o supsidijarnosti i proporcionalnosti (COM(2018)0490), Godišnje izvješće Komisije za 2018. o supsidijarnosti i proporcionalnosti (COM(2019)0333) i Godišnje izvješće Komisije za 2019. o supsidijarnosti i proporcionalnosti (COM(2020)0272), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Godišnje izvješće Komisije za 2017. o supsidijarnosti i proporcionalnosti (COM(2018)0490), Godišnje izvješće Komisije za 2018. o supsidijarnosti i proporcionalnosti (COM(2019)0333) i Godišnje izvješće Komisije za 2019. o supsidijarnosti i proporcionalnosti (COM(2020)0272),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Načela supsidijarnosti i proporcionalnosti: jačanje njihove uloge u donošenju politika EU-a” (COM(2018)0703) i njezin prilog, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije naslovljenu „Načela supsidijarnosti i proporcionalnosti: jačanje njihove uloge u donošenju politika EU-a” (COM(2018)0703) i njezin prilog,

| — | uzimajući u obzir Radnu skupinu za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije”, koja je svoje zaključke predstavila 10. srpnja 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Radnu skupinu za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije”, koja je svoje zaključke predstavila 10. srpnja 2018.,

| — | uzimajući u obzir mišljenja i rezolucije Europskog odbora regija, konkretnije, njegovu Rezoluciju od 1. veljače 2018. o izmjeni Uredbe o zajedničkim odredbama o ESIF-ima radi potpore strukturnim reformama (1), mišljenje od 9. listopada 2018. naslovljeno „Promišljanje o Europi: glas regionalnih i lokalnih vlasti za obnovu povjerenja u Europsku uniju (CDR 1230/2018) i Rezoluciju od 10. prosinca 2020. o Programu rada Europske komisije za 2021. (2), te uzimajući u obzir prioritete Odbora regija za razdoblje od 2020. do 2025. „Europa se približava građanima zahvaljujući svojim selima, gradovima i regijama” s njegove plenarne sjednice od 30. lipnja do 2. srpnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja i rezolucije Europskog odbora regija, konkretnije, njegovu Rezoluciju od 1. veljače 2018. o izmjeni Uredbe o zajedničkim odredbama o ESIF-ima radi potpore strukturnim reformama (1), mišljenje od 9. listopada 2018. naslovljeno „Promišljanje o Europi: glas regionalnih i lokalnih vlasti za obnovu povjerenja u Europsku uniju (CDR 1230/2018) i Rezoluciju od 10. prosinca 2020. o Programu rada Europske komisije za 2021. (2), te uzimajući u obzir prioritete Odbora regija za razdoblje od 2020. do 2025. „Europa se približava građanima zahvaljujući svojim selima, gradovima i regijama” s njegove plenarne sjednice od 30. lipnja do 2. srpnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir devetu konferenciju o supsidijarnosti – Aktivna supsidijarnost: zajedničko stvaranje dodane vrijednosti Unije”, koju su u Rimu 22. studenoga 2019. zajednički organizirali Odbor regija i Konferencija predsjednika talijanskih regionalnih parlamenata, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir devetu konferenciju o supsidijarnosti – Aktivna supsidijarnost: zajedničko stvaranje dodane vrijednosti Unije”, koju su u Rimu 22. studenoga 2019. zajednički organizirali Odbor regija i Konferencija predsjednika talijanskih regionalnih parlamenata,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europskog parlamenta i Odbora regija koji je potpisan 5. veljače 2014., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o suradnji između Europskog parlamenta i Odbora regija koji je potpisan 5. veljače 2014.,

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (3), u kojoj se pozdravlja činjenica da se Komisija obvezala zajamčiti da sve mjere EU-a pomažu EU-u u ostvarivanju održive budućnosti i pravedne tranzicije te u skladu s time ažurirati smjernice za bolju regulativu, zahtijevajući, među ostalim, da se načelo „održivost na prvom mjestu” uključi u agende EU-a i njegovih država članica za bolju regulativu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju Europskog parlamenta od 15. siječnja 2020. o europskom zelenom planu (3), u kojoj se pozdravlja činjenica da se Komisija obvezala zajamčiti da sve mjere EU-a pomažu EU-u u ostvarivanju održive budućnosti i pravedne tranzicije te u skladu s time ažurirati smjernice za bolju regulativu, zahtijevajući, među ostalim, da se načelo „održivost na prvom mjestu” uključi u agende EU-a i njegovih država članica za bolju regulativu,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2016. o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 9. lipnja 2016. o otvorenoj, učinkovitoj i neovisnoj upravi Europske unije (4),

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za ustavna pitanja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača i Odbora za ustavna pitanja,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0191/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0191/2021),

| A. | budući da se izvršavanje nadležnosti Europske unije temelji na načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; budući da se načelom supsidijarnosti u područjima koja nisu u isključivoj nadležnosti EU-a želi zaštititi mogućnost država članica da donose odluke i djeluju te dati legitimitet djelovanju Unije ako države članice ne mogu u dostatnoj mjeri ostvariti ciljeve nekog djelovanja, već se to, „zbog opsega ili učinka predloženog djelovanja”, uz bolje rezultate može postići na razini Unije; budući da se uvođenjem tog načela u Ugovore EU-a izvršavanje nadležnosti također nastojalo što je više moguće približiti građanima, u skladu s načelom približavanja iz članka 10. stavka 3. UEU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da se izvršavanje nadležnosti Europske unije temelji na načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti; budući da se načelom supsidijarnosti u područjima koja nisu u isključivoj nadležnosti EU-a želi zaštititi mogućnost država članica da donose odluke i djeluju te dati legitimitet djelovanju Unije ako države članice ne mogu u dostatnoj mjeri ostvariti ciljeve nekog djelovanja, već se to, „zbog opsega ili učinka predloženog djelovanja”, uz bolje rezultate može postići na razini Unije; budući da se uvođenjem tog načela u Ugovore EU-a izvršavanje nadležnosti također nastojalo što je više moguće približiti građanima, u skladu s načelom približavanja iz članka 10. stavka 3. UEU-a;

| B. | budući da je Junckerova Komisija u srpnju 2017. donijela revidirani skup smjernica za bolju regulativu i prateći paket instrumenata; budući da je proširila svoj internetski portal za bolju regulativu kako bi građanima omogućila da se na njemu lakše snalaze; budući da se obvezala načela supsidijarnosti i proporcionalnosti staviti u središte europskog demokratskog procesa i cijelog zakonodavnog postupka osnivanjem Radne skupine za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije”, koja je svoje izvješće podnijela 10. srpnja 2018.; |
| --- | --- |

B.

budući da je Junckerova Komisija u srpnju 2017. donijela revidirani skup smjernica za bolju regulativu i prateći paket instrumenata; budući da je proširila svoj internetski portal za bolju regulativu kako bi građanima omogućila da se na njemu lakše snalaze; budući da se obvezala načela supsidijarnosti i proporcionalnosti staviti u središte europskog demokratskog procesa i cijelog zakonodavnog postupka osnivanjem Radne skupine za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije”, koja je svoje izvješće podnijela 10. srpnja 2018.;

| C. | budući da je Radna skupina izdala preporuke za, s jedne strane, poboljšanje zajedničkog razumijevanja i primjene supsidijarnosti i proporcionalnosti u radu institucija EU-a i, s druge strane, davanje istaknutije uloge lokalnim i regionalnim vlastima te nacionalnim parlamentima, kako bi se postigla „aktivna supsidijarnost”, a u cilju promicanja preuzimanja veće odgovornosti za politike EU-a; budući da je odgovorila na pitanja „kako bolje primijeniti načela supsidijarnosti i proporcionalnosti unutar institucija EU-a” i „kako bolje uključiti regionalna i lokalna tijela i nacionalne parlamente u donošenje i provedbu politika EU-a”; |
| --- | --- |

C.

budući da je Radna skupina izdala preporuke za, s jedne strane, poboljšanje zajedničkog razumijevanja i primjene supsidijarnosti i proporcionalnosti u radu institucija EU-a i, s druge strane, davanje istaknutije uloge lokalnim i regionalnim vlastima te nacionalnim parlamentima, kako bi se postigla „aktivna supsidijarnost”, a u cilju promicanja preuzimanja veće odgovornosti za politike EU-a; budući da je odgovorila na pitanja „kako bolje primijeniti načela supsidijarnosti i proporcionalnosti unutar institucija EU-a” i „kako bolje uključiti regionalna i lokalna tijela i nacionalne parlamente u donošenje i provedbu politika EU-a”;

| D. | budući da je u svojoj komunikaciji od 23. listopada 2018. naslovljenoj „Načela supsidijarnosti i proporcionalnosti: jačanje njihove uloge u donošenju politika EU-a” (COM(2018)0703) Komisija ponovno istaknula temeljnu ulogu supsidijarnosti i proporcionalnosti u poboljšavanju zakonodavstva i utvrdila mjere koje treba poduzeti kao odgovor na izvješće Radne skupine, a koje su obuhvaćale usredotočenost na stajališta lokalnih i regionalnih vlasti, promicanje zajedničkog razumijevanja supsidijarnosti i proporcionalnosti u Uniji, detaljnije razmatranje postojećeg zakonodavstva iz perspektive supsidijarnosti i proporcionalnosti te pomoć nacionalnim parlamentima u učinkovitijem izvršavanju njihove uloge; |
| --- | --- |

D.

budući da je u svojoj komunikaciji od 23. listopada 2018. naslovljenoj „Načela supsidijarnosti i proporcionalnosti: jačanje njihove uloge u donošenju politika EU-a” (COM(2018)0703) Komisija ponovno istaknula temeljnu ulogu supsidijarnosti i proporcionalnosti u poboljšavanju zakonodavstva i utvrdila mjere koje treba poduzeti kao odgovor na izvješće Radne skupine, a koje su obuhvaćale usredotočenost na stajališta lokalnih i regionalnih vlasti, promicanje zajedničkog razumijevanja supsidijarnosti i proporcionalnosti u Uniji, detaljnije razmatranje postojećeg zakonodavstva iz perspektive supsidijarnosti i proporcionalnosti te pomoć nacionalnim parlamentima u učinkovitijem izvršavanju njihove uloge;

| E. | budući da je Komisija nastavila primjenjivati svoju ojačanu agendu za bolju regulativu i uključivati načela supsidijarnosti i proporcionalnosti u sve faze donošenja politika; |
| --- | --- |

E.

budući da je Komisija nastavila primjenjivati svoju ojačanu agendu za bolju regulativu i uključivati načela supsidijarnosti i proporcionalnosti u sve faze donošenja politika;

| F. | budući da je Komisija 3. srpnja 2020. pokrenula izmijenjenu verziju internetskog portala „Iznesite svoje mišljenje” kako bi se lakše doprinosilo oblikovanju zakonodavstva i politika EU-a preko interneta; budući da bi se novom verzijom portala trebalo dodatno poboljšati savjetovanje s Komisijom i komunikacija s javnošću te povećati transparentnost; budući da je cilj portala poboljšati kvalitetu donošenja politika EU-a u okviru agende „Bolja regulativa”; |
| --- | --- |

F.

budući da je Komisija 3. srpnja 2020. pokrenula izmijenjenu verziju internetskog portala „Iznesite svoje mišljenje” kako bi se lakše doprinosilo oblikovanju zakonodavstva i politika EU-a preko interneta; budući da bi se novom verzijom portala trebalo dodatno poboljšati savjetovanje s Komisijom i komunikacija s javnošću te povećati transparentnost; budući da je cilj portala poboljšati kvalitetu donošenja politika EU-a u okviru agende „Bolja regulativa”;

| G. | budući da se internetski portal „Iznesite svoje mišljenje” pokazao korisnom točkom pristupa, zahvaljujući kojoj građani i dionici mogu sudjelovati u postupcima pripreme Komisijinih politika; budući da je, međutim, Europski revizorski sud 2019. objavio tematsko izvješće s nizom preporuka za unaprjeđenje tog portala, osobito u vezi s korištenjem prijevoda; |
| --- | --- |

G.

budući da se internetski portal „Iznesite svoje mišljenje” pokazao korisnom točkom pristupa, zahvaljujući kojoj građani i dionici mogu sudjelovati u postupcima pripreme Komisijinih politika; budući da je, međutim, Europski revizorski sud 2019. objavio tematsko izvješće s nizom preporuka za unaprjeđenje tog portala, osobito u vezi s korištenjem prijevoda;

| H. | budući da je Komisija 2018. započela praksu spajanja izvješća o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti prilikom izrade zakonodavstva EU-a s izvješćima o svojim odnosima s nacionalnim parlamentima, čime se daje veća važnost stajalištima nacionalnih parlamenata i izbjegavaju preklapanja u tim dvama godišnjim izvješćima; |
| --- | --- |

H.

budući da je Komisija 2018. započela praksu spajanja izvješća o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti prilikom izrade zakonodavstva EU-a s izvješćima o svojim odnosima s nacionalnim parlamentima, čime se daje veća važnost stajalištima nacionalnih parlamenata i izbjegavaju preklapanja u tim dvama godišnjim izvješćima;

| I. | budući da je Komisija 2017. primila 52 obrazložena mišljenja nacionalnih parlamenata o načelu supsidijarnosti, 2018. njih 37, a 2019. nijedno; |
| --- | --- |

I.

budući da je Komisija 2017. primila 52 obrazložena mišljenja nacionalnih parlamenata o načelu supsidijarnosti, 2018. njih 37, a 2019. nijedno;

| J. | budući da izostanak obrazloženih mišljenja nacionalnih parlamenata 2019. nije bio posljedica bolje provedbe načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, već činjenice da je 2019. bila prijelazna godina između dvaju mandata Komisije, raspuštanja Europskog parlamenta i održavanja europskih izbora te je stoga bilo manje inicijativa i zakonodavnih prijedloga nego prethodnih godina; |
| --- | --- |

J.

budući da izostanak obrazloženih mišljenja nacionalnih parlamenata 2019. nije bio posljedica bolje provedbe načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, već činjenice da je 2019. bila prijelazna godina između dvaju mandata Komisije, raspuštanja Europskog parlamenta i održavanja europskih izbora te je stoga bilo manje inicijativa i zakonodavnih prijedloga nego prethodnih godina;

| K. | budući da je svjestan da nacionalni parlamenti, uz Europski parlament, trebaju biti više uključeni u demokratski nadzor nad pojačanom suradnjom u područjima politike u okviru zajedničke nadležnosti; |
| --- | --- |

K.

budući da je svjestan da nacionalni parlamenti, uz Europski parlament, trebaju biti više uključeni u demokratski nadzor nad pojačanom suradnjom u područjima politike u okviru zajedničke nadležnosti;

| L. | budući da je Odbor regija nedavno, u ožujku 2021., uveo regionalna središta 2.0; budući da je taj projekt pokrenut na vlastitu inicijativu Odbora kako bi se pratilo funkcioniranje politika EU-a u praksi; |
| --- | --- |

L.

budući da je Odbor regija nedavno, u ožujku 2021., uveo regionalna središta 2.0; budući da je taj projekt pokrenut na vlastitu inicijativu Odbora kako bi se pratilo funkcioniranje politika EU-a u praksi;

| M. | budući da mandat Odbora za nadzor regulative obuhvaća provjeru kvalitete procjena učinka; |
| --- | --- |

M.

budući da mandat Odbora za nadzor regulative obuhvaća provjeru kvalitete procjena učinka;

| N. | budući da se Komisija obvezala na primjenu načela „jedan za jedan”, prema kojem bi svaki zakonodavni prijedlog koji stvara nova opterećenja trebao osloboditi građane i poduzeća istovjetnog opterećenja koje postoji na razini EU-a u istom području politike, ali da ga dosad nije uspješno provela; |
| --- | --- |

N.

budući da se Komisija obvezala na primjenu načela „jedan za jedan”, prema kojem bi svaki zakonodavni prijedlog koji stvara nova opterećenja trebao osloboditi građane i poduzeća istovjetnog opterećenja koje postoji na razini EU-a u istom području politike, ali da ga dosad nije uspješno provela;

| O. | budući da je aktualna kriza ukazala na potrebu za utvrđivanjem i ublažavanjem nepotrebnih regulatornih opterećenja kako bi se osiguralo da se zakonodavstvom EU-a u razumnim rokovima ostvaruju željene koristi uz istodobno smanjenje nepotrebnih troškova, posebno ubrzavanjem mjera potpore za potrošače, mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) te mikropoduzeća; budući da bi zakonodavstvo, da bi koristilo potrošačima, radnicima, MSP-ovima i građanima u cjelini, trebalo biti uravnoteženo, jasno, sveobuhvatno, uključivo i, prema potrebi, utemeljeno na potrebnim znanstvenim dokazima; ističe da bi mikropoduzeća i MSP-ovi trebali podlijegati samo obvezama koje su razmjerne njihovim posebnostima i značajkama njihova sektora te potiče Komisiju da primijeni snažne provedbene mjere kako bi ograničila fragmentaciju tržišta, uklonila neopravdane tržišne prepreke i zajamčila jednake uvjete; budući da bi, međutim, „bolja regulativa” trebala doprinositi svima te služiti interesima europskog društva; |
| --- | --- |

O.

budući da je aktualna kriza ukazala na potrebu za utvrđivanjem i ublažavanjem nepotrebnih regulatornih opterećenja kako bi se osiguralo da se zakonodavstvom EU-a u razumnim rokovima ostvaruju željene koristi uz istodobno smanjenje nepotrebnih troškova, posebno ubrzavanjem mjera potpore za potrošače, mala i srednja poduzeća (MSP-ovi) te mikropoduzeća; budući da bi zakonodavstvo, da bi koristilo potrošačima, radnicima, MSP-ovima i građanima u cjelini, trebalo biti uravnoteženo, jasno, sveobuhvatno, uključivo i, prema potrebi, utemeljeno na potrebnim znanstvenim dokazima; ističe da bi mikropoduzeća i MSP-ovi trebali podlijegati samo obvezama koje su razmjerne njihovim posebnostima i značajkama njihova sektora te potiče Komisiju da primijeni snažne provedbene mjere kako bi ograničila fragmentaciju tržišta, uklonila neopravdane tržišne prepreke i zajamčila jednake uvjete; budući da bi, međutim, „bolja regulativa” trebala doprinositi svima te služiti interesima europskog društva;

| P. | budući da Parlament, Komisija i Vijeće kao zakonodavci moraju poštovati načela dodjeljivanja, supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

P.

budući da Parlament, Komisija i Vijeće kao zakonodavci moraju poštovati načela dodjeljivanja, supsidijarnosti i proporcionalnosti;

| 1. | podsjeća na važnost godišnjih izvješća Komisije o supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja kontinuirano uzimanje u obzir načelâ supsidijarnosti i proporcionalnosti, koja predstavljaju temeljna vodeća načela Europske unije; podsjeća na važnost promicanja zajedničkog razumijevanja supsidijarnosti i proporcionalnosti na razini EU-a, i primjećuje zabrinutost iznesenu u prethodnim izvješćima o pomalo rutinskoj prirodi godišnjih izvješća Komisije o supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima često nije detaljno razmotreno kako se ta načela poštuju pri oblikovanju politika EU-a; potvrđuje sve veću iscrpnost godišnjih izvješća Komisije o supsidijarnosti i proporcionalnosti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća na važnost toga da se načelo supsidijarnosti, kako je utvrđeno u članku 5. UEU-a i prema kojem se odluke moraju donositi na najprimjerenijoj političkoj razini što je moguće bližoj građanima i poslovnim subjektima, uvijek poštuje i da djelovanje na razini EU-a bude opravdano s obzirom na mogućnosti dostupne na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini uz poštovanje sljedeća tri temeljna procesa: retroaktivne ocjene, procjene učinka i savjetovanja s dionicima; dodatno potiče Komisiju da približi EU građanima; ističe da lokalne i regionalne vlasti provode i primjenjuju otprilike 70 % zakonodavstva EU-a; smatra da je blisko savjetovanje s izabranim predstavnicima građana o pitanjima u vezi s EU-om vrlo učinkovit način približavanja institucija EU-a građanima; poziva tijela država članica na nacionalnoj razini i relevantne dionike da provođenjem provjera supsidijarnosti i proporcionalnosti te procjenama administrativnog opterećenja zakonodavstva EU-a aktivnije sudjeluju u ranoj fazi postupka donošenja odluka, kako bi se zajamčilo da EU poduzima mjere samo ako je to učinkovitije od djelovanja na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini, osim u područjima njegove isključive nadležnosti; podsjeća, također, da se načelom proporcionalnosti zahtijeva da nijedno djelovanje Unije ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje ciljeva Ugovora; potiče Europsku komisiju da ocijeni učinkovitost i djelotvornost postupka supsidijarnosti kako bi se utvrdili i ispravili njegovi nedostaci; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naglašava da trenutačna struktura postupka za mehanizam kontrole poštovanja načela supsidijarnosti dovodi do toga da odbori nacionalnih parlamenata nadležni za EU posvećuju previše vremena tehničkim i pravnim ocjenama s kratkim rokovima, što komplicira ostvarivanje cilja dublje političke rasprave o europskoj politici; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva na reviziju UFEU-a i uvođenje izravnog prava Europskog parlamenta na zakonodavnu inicijativu s obzirom na to da Europski parlament izravno predstavlja europske građane; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ističe da je u cilju poštovanja načela supsidijarnosti i proporcionalnosti važno pružiti odgovarajuća objašnjenja o potrebi za zakonodavnim inicijativama i njihovu utjecaju na sve važne sektore (gospodarstvo, okoliš i društvo); |
| --- | --- |

6.

| 7. | smatra da je unaprjeđenje Europske unije boljom regulativom važno za jamčenje stabilnosti i pravne sigurnosti za građane i poslovne subjekte EU-a, a time i za stvaranje rasta, radnih mjesta i blagostanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | smatra da primjena načela supsidijarnosti i proporcionalnosti predstavlja polazišnu točku za oblikovanje svih politika i da je ključan dio njihova životnog ciklusa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prima na znanje zaključke Radne skupine za supsidijarnost, proporcionalnost i inicijativu „Činiti manje, ali učinkovitije”; skreće pozornost na činjenicu da je Parlament smatrao da bi sudjelovanje u Radnoj skupini koju je osnovala Komisija bilo u suprotnosti s njegovom institucionalnom ulogom i statusom jedine izravno izabrane institucije Europske unije koja zastupa građane i poduzeća na razini Unije i izvršava funkcije političkog nadzora nad Komisijom te je shodno tome odlučio odbiti poziv za sudjelovanje u imenovanju članova Radne skupine; pozdravlja rezultate i preporuke iz izvješća Radne skupine, u kojem se navodi da u svim postojećim područjima djelovanja postoji dodana vrijednost EU-a te da Radna skupina stoga nije utvrdila nadležnosti ili područja politika iz Ugovora koje bi trebalo definitivno, u cijelosti ili djelomično, ponovno delegirati državama članicama; poziva Komisiju da provede te zaključke, a posebno da lokalne i regionalne vlasti u potpunosti uključi u svoje postupke savjetovanja te da integrira „tablicu za ocjenjivanje supsidijarnosti i proporcionalnosti”, kako bi ocijenila primjenu obaju načela tijekom cijelog postupka donošenja odluka; napominje da će za to biti potrebna snažna predanost, među ostalim i suzakonodavaca EU-a; također predlaže da se razmotre i dodatno razviju postojeći okviri međuparlamentarne suradnje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | smatra da bi se svaki prijedlog Komisije trebao pozitivno odraziti na živote građana uz razmjerne i prihvatljive troškove koji iz njega proizlaze; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da bi se nacionalni parlamenti trebali uključiti u zakonodavni postupak što je prije moguće, po mogućnosti odmah nakon objave plana i tijekom faze savjetovanja; smatra da bi se prije podnošenja novog pravnog akta veća pozornost također trebala posvetiti supsidijarnosti te da bi se poglavito faza savjetovanja trebala koristiti za proaktivno prikupljanje stajališta nacionalnih parlamenata i bilježenje onoga što ih brine jer bi se time mogli izbjeći upotreba „žutog kartona” i problemi tijekom faze pregovora; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja mjeru kojom se nacionalnim parlamentima pomaže da učinkovitije izvršavaju svoju ulogu isključivanjem razdoblja od 20. prosinca do 10. siječnja iz osmotjednog razdoblja tijekom kojeg nacionalni parlamenti mogu podnositi obrazložena mišljenja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ističe važnost sudjelovanja nacionalnih parlamenata u zakonodavnim postupcima na razini EU-a; napominje da je, iako je broj obrazloženih mišljenja nacionalnih parlamenata nastavio padati u razdoblju od 2017. do 2019., pri čemu 2019. nije podneseno nijedno, broj mišljenja podnesenih Komisiji i doprinosa podnesenih Europskom parlamentu, među ostalim o nezakonodavnim inicijativama, i dalje kontinuirano velik, što svjedoči o pozitivnom sudjelovanju nacionalnih parlamenata u političkom ciklusu EU-a koje je usmjereno na budućnost; napominje da je nekoliko tih podnesaka bilo usmjereno na važna institucionalna pitanja, kao što su dovršetak ekonomske i monetarne unije (EMU) te aktivacija passerelle klauzula; primjećuje da ni za jedan prijedlog nije primljeno više od četiri obrazložena mišljenja; podsjeća da se u Ugovorima predviđa međuparlamentarna suradnja i da se nacionalnim parlamentima daje nadležnost za ispitivanje zakonodavnih i nezakonodavnih inicijativa; pozdravlja aktivno sudjelovanje nacionalnih parlamenata u zakonodavnom dijalogu s institucijama EU-a, koje se odvija ne samo u okviru mehanizma kontrole poštovanja načela supsidijarnosti, već i na druge načine; podsjeća na to da na ukupno 439 obrazloženih mišljenja i 5 513 mišljenja u razdoblju od 2007. do 2019. postupak „narančastog kartona” nikad nije aktiviran, a da je „žuti karton” aktiviran samo tri puta; primjećuje da je ostvarivanje prava nacionalnih parlamenata da nadziru poštovanje načela supsidijarnosti s pomoću takozvanog sustava ranog upozoravanja djelomično poboljšalo odnose između institucija EU-a i nacionalnih parlamenata; ističe predanost Komisije da ubuduće pruža objedinjene odgovore u slučajevima u kojima su najmanje četiri parlamenta izdala obrazložena mišljenja i da pokaže fleksibilnost u pogledu roka od osam tjedana, koji svoju osnovu ima u Ugovorima te unutar kojeg nacionalni parlamenti moraju podnijeti svoja obrazložena mišljenja, time što uzima u obzir uobičajena razdoblja praznika i stanki; smatra da će Konferencija o budućnosti Europe građanima pružiti izvrsnu priliku da komuniciraju o stvarnim učincima zakonodavstva na nacionalnoj razini i daju prijedloge o tome kako postići ciljeve bolje izrade zakonodavstva, među njima i prijedloge za preispitivanje postupka supsidijarnosti; podsjeća na to da su transparentnost i javni pristup ključni za zakonodavni postupak i da također opravdavaju sudjelovanje nacionalnih i regionalnih parlamenata te istodobno daju veću legitimnost demokratskom zakonodavnom postupku Europske unije i jačaju povjerenje u njega; u tom pogledu pozdravlja napredak koji je Parlament postigao u objavljivanju dokumenata s više stupaca koji je posljedica presude u predmetu De Capitani; |
| --- | --- |

13.

| 14. | primjećuje da je 2016., od ukupno 41 doma nacionalnih parlamenata, 26 nacionalnih parlamenata izdalo obrazložena mišljenja, a da je 2017. taj broj pao na 19, te 2018. na 14; naglašava da je takvo smanjenje povezano sa smanjenjem ukupnog broja obrazloženih mišljenja; |
| --- | --- |

14.

| 15. | naglašava da trend koji se odnosi na broj mišljenja i obrazloženih mišljenja u razdoblju 2007. – 2019. pokazuje da nacionalni parlamenti sve više traže veći politički dijalog i veću uključenost u raspravu o politikama EU-a i stoga manje vremena posvećuju normativnoj analizi zakonodavnih prijedloga EU-a; |
| --- | --- |

15.

| 16. | potvrđuje činjenicu da je 2019. bila prva godina od uvođenja mehanizma kontrole poštovanja načela supsidijarnosti tijekom koje nacionalni parlamenti nisu podnijeli obrazložena mišljenja zbog naglog pada zakonodavnih aktivnosti Komisije tijekom prijelazne godine između dviju Komisija; |
| --- | --- |

16.

| 17. | podsjeća da je Komisija prije donošenja bilo kakvog zakonodavnog prijedloga obvezna savjetovati se što je šire moguće s dionicima, uzimajući u obzir regionalnu i lokalnu dimenziju predviđenog djelovanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | podsjeća da je primjena načela „počnimo od malih” sadržanog u Aktu o malom poduzetništvu ključan element za ispitivanje proporcionalnosti prije donošenja bilo kakvog zakonodavnog prijedloga, a cilj bi mu trebao biti osigurati da se glas MSP-ova čuje, da se njihovi interesi uzmu u obzir što je ranije moguće kako bi se stvorilo povoljno poslovno okruženje za razvoj malih i srednjih poduzeća, koja su okosnica našeg europskog gospodarstva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | žali zbog prakse u kojoj se rutinski poziva na „učinkovitost postupka odlučivanja institucije” kako bi se odbio pristup pripremnim zakonodavnim dokumentima, čime se riskira da izuzeća od javnog pristupa dokumentima postanu de facto pravilo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja sklapanje Međuinstitucijskog sporazuma o obveznom registru transparentnosti za institucije EU-a, uključujući Vijeće; |
| --- | --- |

20.

| 21. | naglašava da su ex ante procjene učinka, zajedno sa savjetovanjem s dionicima, važan alat za donošenje dobro utemeljenih odluka i ključan instrument za jamčenje poštovanja supsidijarnosti i proporcionalnosti te za promicanje odgovornosti i učinkovitosti; ističe potrebu za promicanjem i poticanjem redovitog dijaloga te odgovarajućeg i transparentnog savjetovanja sa svim relevantnim dionicima; pozdravlja upotrebu alata za bolju izradu zakonodavstva i suradnju s različitim relevantnim stručnjacima na razini EU-a pri izradi nacrta procjena učinka; ističe da te alate treba pojednostavniti i dionicima omogućiti da ih lakše razumiju i koriste; naglašava da postoji hitna potreba za poboljšanjem procjena učinka općenito kad je riječ o supsidijarnosti i proporcionalnosti; naglašava da bi sve procjene učinka, evaluacije i provjere primjerenosti trebale uključivati analizu supsidijarnosti i proporcionalnosti; pozdravlja upotrebu instrumenata kao što su Program za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT) i Odbor za nadzor regulative kojima se od 2017. nastoje utvrditi mogućnosti za pojednostavnjenje i smanjenje nepotrebnih troškova prije nego što Komisija predloži reviziju bilo kojeg postojećeg zakonodavstva; nadalje pozdravlja uključivanje inicijativa koje proizlaze iz tog rada u godišnje programe rada Komisije, a koje treba pratiti u pregledu uspješnosti REFIT-a; u tom kontekstu napominje da program rada Komisije za 2020. uključuje 44 inicijative u okviru programa REFIT; ističe da bi se u tim postupcima na integriran i uravnotežen način trebali uzeti u obzir ekonomski, ekološki i društveni učinci te da bi se u okviru njih trebale upotrebljavati i kvalitativne i kvantitativne analize, kao i riješiti troškovi neusklađenosti na razini EU-a; ističe da se instrumenti kontrole mogu dodatno poduprijeti i unaprijediti drugim alatima kao što su platforma Fit for Future (Spremni za budućnost, F4F) ili druge slične namjenske platforme; smatra da bi se opseg platforme REFIT trebao povećati kako bi se njezin fokus proširio s regulatornog opterećenja na pitanja supsidijarnosti i proporcionalnosti; podsjeća da donošenje propisa koji su „prikladni za budućnost” podrazumijeva, među ostalim, jamčenje njihove ekonomske, društvene i ekološke održivosti; pozdravlja činjenicu da su ta dva načela dio preispitivanja kvalitete koje provodi Odbor za nadzor regulative; naglašava, međutim, da bi se neovisnost odbora mogla dodatno poboljšati; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ističe da sustavna revizija zakonodavstva ima sve važniju ulogu u postizanju bolje regulative; u tom pogledu naglašava da je važno da se Europski parlament, Vijeće i Komisija uključe u strukturiraniju suradnju kako bi se ocijenila primjena i učinkovitost prava Unije u cilju njegova poboljšanja; ističe potrebu za brzom, pravovremenom i ispravnom primjenom zakonodavstva Unije u državama članicama kako bi se pravilno ocijenila potreba za daljnjim zakonodavstvom; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ističe da bi „strateško predviđanje” moglo imati ključnu ulogu u pripremi politika EU-a otpornih na promjene u budućnosti jer se njime jamči da se kratkoročne inicijative temelje na dugoročnoj perspektivi; potvrđuje da će „elementi predviđanja” biti u potpunosti uključeni u agendu Komisije za bolju regulativu, procjene učinka i evaluacije; konstatira, također, da će „strateško predviđanje” poduprijeti program REFIT, kojim se utvrđuju mogućnosti za smanjenje regulatornog opterećenja i jamči da postojeći propisi EU-a ostanu „prikladni za budućnost”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | napominje da je Odbor za nadzor regulative 2017. ispitao ukupno 53 procjene učinka i 17 zasebnih evaluacija; primjećuje da je 43 % tih procjena učinka i 41 % evaluacija koje je pregledao Odbor za nadzor regulative prvotno dobilo negativno mišljenje te da su za gotovo sve procjene učinka službe morale poboljšati izvješća kako bi zadovoljile standarde kvalitete Odbora; zaključuje da se kvaliteta izvornih procjena učinka i evaluacija mora znatno poboljšati; žali zbog činjenice da je 2019. Odbor ispitao samo jednu procjenu učinka; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podržava Komisijinu predanost ex ante evaluaciji prije razmatranja donošenja zakonodavnih akata; smatra da bi Komisija i nacionalna tijela trebali nastaviti blisko surađivati kako bi se ocijenio stvaran učinak zakonodavstva EU-a na građane, poduzeća i okoliš; stoga pozdravlja doprinos nacionalnih parlamenata ex ante evaluaciji putem neformalnog političkog dijaloga, uključujući zajednička samoinicijativna mišljenja; nadalje poziva države članice da zajamče brzo i dosljedno prenošenje, provedbu i primjenu zakonodavstva te da izbjegavaju pretjerana i neopravdana birokratska opterećenja koja mogu ugroziti neometano funkcioniranje unutarnjeg tržišta; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja napore Komisije da ocijeni širok i sveobuhvatan raspon potencijalnog zakonodavstva o jedinstvenom tržištu pomoću procjena učinka; naglašava da su neovisne i nepristrane procjene učinka ključan i vrijedan alat koji pomaže u donošenju utemeljenih političkih odluka u zakonodavnom postupku donošenja odluka (uz istodobno poštovanje metode Zajednice), što je nužno za brz odgovor na goruće izazove kao što su digitalna i održiva tranzicija; smatra da je potrebno poboljšati sadržaj procjena učinka i proširiti njihovu uporabu na način da se uzmu u obzir dodatni elementi i to kako bi njihov doprinos bio pravodobniji i korisniji te kako bi ga se bolje razmotrilo pri donošenju odluka na političkoj razini; nadalje podsjeća na ograničen broj procjena učinka koje provode Parlament i Vijeće u pogledu svojih sadržajnih izmjena; |
| --- | --- |

26.

| 27. | naglašava da bi Parlament prema potrebi trebao provoditi interne procjene učinaka u vezi sa znatnim izmjenama i njihovim mogućim posljedicama za prijedlog Komisije i to prije nego što ih usvoji, osim ako su ih već analizirale Komisija i njezine službe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ističe ulogu Službe Europskog parlamenta za istraživanja, koja pruža ex ante procjene učinka i analizu europske dodane vrijednosti prijedloga, kao i procjene provedbe; smatra da bi se suradnja između Komisije i Službe Europskog parlamenta za istraživanja mogla poboljšati kako bi se postigla jednostavna, brza i temeljita analiza zakonodavnih mjera i njihovih znatnih izmjena, alternativnih rješenja, njihovih potencijalnih troškova i koristi, očekivanog administrativnog opterećenja, birokracije za MSP-ove i „troška neujedinjene Europe”; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja uspostavu internetskog portala „Iznesite svoje mišljenje” i njegova poboljšanja te poziva Komisiju da dodatno razvija takve alate, kojima se građanima i dionicima pruža izravan pristup donošenju politika EU-a i sudjelovanje u tom procesu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | predlaže Europskoj komisiji da uzme u obzir preporuke Europskog revizorskog suda o portalu „Iznesite svoje mišljenje”, posebno povećanjem jezične pristupačnosti savjetovanja, kako bi se građanima i dionicima omogućilo da odluče što smatraju da je od „većeg javnog interesa”; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podržava predanost Komisije reviziji politika i potiče češću primjenu ex post procjene kako bi se osiguralo da se izvuku pouke o učinkovitosti i koristima zakonodavstva, što pak može pomoći u oblikovanju budućih politika i poboljšanju regulatornih pristupa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | naglašava da su ex post evaluacije također važan alat za procjenu učinka zakonodavstva na građane i poduzeća, pri čemu posebnu pozornost treba posvetiti učinku na MSP-ove; |
| --- | --- |

32.

| 33. | potiče Komisiju da još više koristi postupke preinake i kodifikacije kako bi se pojednostavnilo sekundarno zakonodavstvo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podržava konsolidaciju odgovora ako sedam ili više nacionalnih parlamenata podnese obrazložena mišljenja o jednom od zakonodavnih prijedloga Komisije, unatoč tome što nije dosegnut prag za pokretanje postupka „žutog kartona”; smatra da se time povećava vidljivost stajališta nacionalnih parlamenata; |
| --- | --- |

34.

| 35. | prima na znanje primjenu načela „jedan za jedan” koje se temelji na sudjelovanju dionika, a kojim Komisija nastoji kompenzirati novouvedena opterećenja, osobito za mikropoduzeća, tako da ljude i poduzeća oslobodi jednakovrijednih opterećenja na razini EU-a u istom području politike; naglašava da provedba tog pristupa ne bi trebala biti u suprotnosti s ciljevima bolje regulative i naglašava da on ne bi trebao dovesti do mehaničkih odluka o stavljanju izvan snage zakonodavstva ili nižih standarda te da bi njegov cilj trebao biti modernizacija i reforma zakonodavstva EU-a radi suočavanja s novim društvenim izazovima; naglašava da, premda treba izbjegavati dodatna nepotrebna administrativna opterećenja pri izradi, prenošenju i provedbi akata EU-a, to ne bi trebalo rezultirati deregulacijom ili izostankom regulacije niti bi trebalo sprječavati parlamente država članica da zadrže ili poduzmu ambicioznije mjere te usvoje više socijalne i ekološke standarde i standarde zaštite potrošača kad su pravom Unije utvrđeni samo minimalni standardi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | naglašava da su otvoreni, učinkoviti, transparentni i neovisni administrativni i zakonodavni postupci donošenja odluka preduvjet za visokokvalitetne politike i propise; naglašava da bi uvođenje usklađenih administrativnih postupaka pozitivno doprinijelo dobrom upravljanju i regulatornim praksama u EU-u te osnažilo vezu između stručnog odlučivanja i demokratskog legitimiteta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja, u tom pogledu, činjenicu da je Komisija 2020., oslanjajući se na iskustva u okviru platforme REFIT, uspostavila platformu Fit for future, odnosno skupinu stručnjaka na visokoj razini u kojoj sudjeluju razni dionici, stručnjaci iz država članica i predstavnici Odbora regija te Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora, a koja savjetuje Komisiju o tome kako zakonodavstvo EU-a učiniti učinkovitijim, utvrđivanjem postojećih potencijalno opterećujućih mjera i načina kako ga pojednostavniti i modernizirati, među ostalim digitalizacijom, a kako bi se osiguralo da propisi EU-a pomažu građanima i poduzećima EU-a umjesto da im odmažu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | potiče nacionalne parlamente da uključe regionalne parlamente sa zakonodavnim ovlastima u zakonodavne inicijative EU-a i podupire sustavno savjetovanje s njima o glavnim inicijativama, posebno kada postoji veza s regionalnim nadležnostima; podsjeća da su takvi parlamenti zastupljeni u Odboru regija i da se nacionalni parlamenti u skladu s člankom 6. Protokola br. 2 UFEU-a s njima mogu savjetovati; |
| --- | --- |

38.

| 39. | podsjeća da se digitalne inovacije brzo razvijaju i da su poduzetnici pokretači digitalne agende; stoga smatra, ne dovodeći pritom u pitanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, da je ključno uspostaviti pravila otporna na promjene u budućnosti koja idu ukorak s digitalnim inovacijama; primjećuje da su velik dio ključnih zakonodavnih prioriteta EU-a za razdoblje 2017. – 2019. bile inicijative u području nadležnosti Odbora za unutarnje tržište i zaštitu potrošača (IMCO), uglavnom posvećene provedbi strategije jedinstvenog tržišta i strategije jedinstvenog digitalnog tržišta, s naglaskom na propisima kojima se nastoji ukloniti neopravdane i neproporcionalne prepreke te na iskorištavanju novih prilika u korist potrošača i poduzeća; |
| --- | --- |

39.

| 40. | podsjeća da se zakonodavstvom EU-a općenito zamjenjuje 27 različitih propisa, čime se pridonosi smanjenju rascjepkanosti unutarnjeg tržišta; poziva Komisiju da pri ocjenjivanju supsidijarnosti i proporcionalnosti zajamči da inicijative usmjerene na postizanje povezanijeg i pravednijeg unutarnjeg tržišta i dalje budu ključan stup budućeg godišnjeg programiranja, uz istodobno održavanje visoke razine zaštite potrošača; |
| --- | --- |

40.

| 41. | naglašava da je ciljeve bolje izrade zakonodavstva potrebno redovito preispitivati i ocjenjivati u skladu s kriterijima programa za bolju izradu zakonodavstva, što uključuje praćenje i izvješćivanje; naglašava da ciljevi trebaju biti uravnoteženi i evaluirani u pogledu njihove učinkovitosti, te da pritom treba uzeti u obzir resurse koji se koriste za aktivnosti u području bolje regulative i za vanjske doprinose; podsjeća na važnost usporedivih podataka na razini EU-a u svrhu navedene evaluacije i poziva Komisiju da ispita je li upotreba instrumenata za bolju regulativu pridonijela postizanju ciljeva kao što su bolji rezultati politika; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisiju da ovu Rezoluciju uzme u obzir pri izradi svoje najavljene Komunikacije o boljoj regulativi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću, Komisiji, Odboru regija, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te vladama i parlamentima država članica. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  SL C 176, 23.5.2018., str. 5.

(2)  SL C 37, 2.2.2021., str. 1.

(3)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0005.

(4)  SL C 86, 6.3.2018., str. 126.

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/82 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/82

---

P9_TA(2021)0317

Izvješća o Bosni i Hercegovini za 2019. i 2020.

Rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o izvješću Komisije o Bosni i Hercegovini za razdoblje 2019. – 2020. (2019/2171(INI))

(2022/C 81/07)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine (BiH), s druge strane, te Protokol o njezinoj prilagodbi kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP) između Europskih zajednica i njihovih država članica, s jedne strane, i Bosne i Hercegovine (BiH), s druge strane, te Protokol o njezinoj prilagodbi kako bi se uzelo u obzir pristupanje Republike Hrvatske Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir prvi sastanak Parlamentarnog odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 5. i 6. studenoga 2015., treći sastanak Vijeća EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 13. srpnja 2018. te četvrti sastanak Odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 7. studenoga 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prvi sastanak Parlamentarnog odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 5. i 6. studenoga 2015., treći sastanak Vijeća EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 13. srpnja 2018. te četvrti sastanak Odbora EU-a i BiH za stabilizaciju i pridruživanje održan 7. studenoga 2019.,

| — | uzimajući u obzir zahtjev BiH za članstvo u Europskoj uniji od 15. veljače 2016., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev BiH za članstvo u Europskoj uniji od 15. veljače 2016.,

| — | uzimajući u obzir inicijative za regionalnu suradnju u jugoistočnoj Europi i paneuropske inicijative, poput Procesa suradnje za Jugoistočnu Europu, Procesa Brdo-Brijuni, Srednjoeuropske inicijative, Jadransko-jonske inicijative, Ugovora o energetskoj zajednici, Erasmus +, strategija EU-a za dunavsku regiju i za jadransku i jonsku regiju, Regionalne inicijative za migraciju, azil i izbjeglice (MARRI), Regionalne komisije zadužene za utvrđivanje činjenica o svim žrtvama ratnih zločina i drugih teških kršenja ljudskih prava počinjenih na teritoriju bivše Jugoslavije, (REKOM), Regionalne mreže za pristupanje (RENA), Regionalne škole za javnu upravu (ReSPA), Regionalnog ureda za suradnju mladih (RYCO), Ugovora o Prometnoj zajednici, Fonda za zapadni Balkan i Srednjoeuropskog ugovora o slobodnoj trgovini (CEFTA) i Zajedničkog regionalnog tržišta, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir inicijative za regionalnu suradnju u jugoistočnoj Europi i paneuropske inicijative, poput Procesa suradnje za Jugoistočnu Europu, Procesa Brdo-Brijuni, Srednjoeuropske inicijative, Jadransko-jonske inicijative, Ugovora o energetskoj zajednici, Erasmus +, strategija EU-a za dunavsku regiju i za jadransku i jonsku regiju, Regionalne inicijative za migraciju, azil i izbjeglice (MARRI), Regionalne komisije zadužene za utvrđivanje činjenica o svim žrtvama ratnih zločina i drugih teških kršenja ljudskih prava počinjenih na teritoriju bivše Jugoslavije, (REKOM), Regionalne mreže za pristupanje (RENA), Regionalne škole za javnu upravu (ReSPA), Regionalnog ureda za suradnju mladih (RYCO), Ugovora o Prometnoj zajednici, Fonda za zapadni Balkan i Srednjoeuropskog ugovora o slobodnoj trgovini (CEFTA) i Zajedničkog regionalnog tržišta,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Unapređenje pristupnog procesa – Vjerodostojna perspektiva EU-a za zapadni Balkan” (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 5. veljače 2020. naslovljenu „Unapređenje pristupnog procesa – Vjerodostojna perspektiva EU-a za zapadni Balkan” (COM(2020)0057),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. svibnja 2019. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2019.” (COM(2019)0260) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Mišljenje Komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Europskoj uniji” (COM(2019)0261) te Analitičko izvješće (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 29. svibnja 2019. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2019.” (COM(2019)0260) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Mišljenje Komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u Europskoj uniji” (COM(2019)0261) te Analitičko izvješće (SWD(2019)0222),

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2020.” (COM(2020)0660) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Bosni i Hercegovini za 2020.” (SWD(2020)0350), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Komunikacija o politici proširenja EU-a za 2020.” (COM(2020)0660) i priloženi radni dokument službi Komisije naslovljen „Izvješće o Bosni i Hercegovini za 2020.” (SWD(2020)0350),

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, koju je Opća skupština UNESCO-a donijela na 33. zasjedanju 20. listopada 2005., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o zaštiti i promicanju raznolikosti kulturnih izričaja, koju je Opća skupština UNESCO-a donijela na 33. zasjedanju 20. listopada 2005.,

| — | uzimajući u obzir njezinu rezoluciju od 17. prosinca 2020. o građanskoj inicijativi pod nazivom „Minority SafePack one million signatures for diversity in Europe (1)”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir njezinu rezoluciju od 17. prosinca 2020. o građanskoj inicijativi pod nazivom „Minority SafePack one million signatures for diversity in Europe (1)”,

| — | uzimajući u obzir Konvenciju o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica, usvojenu 25. veljače 1991., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Konvenciju o procjeni utjecaja na okoliš preko državnih granica, usvojenu 25. veljače 1991.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. siječnja 2021. o klimatskoj i energetskoj diplomaciji – postizanje vanjske dimenzije europskog zelenog plana; i od 20. siječnja 2020. o klimatskoj diplomaciji i zaključke Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020. o klimi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 25. siječnja 2021. o klimatskoj i energetskoj diplomaciji – postizanje vanjske dimenzije europskog zelenog plana; i od 20. siječnja 2020. o klimatskoj diplomaciji i zaključke Europskog vijeća od 10. i 11. prosinca 2020. o klimi,

| — | uzimajući u obzir radni dokument Europske službe za vanjsko djelovanje od 6. studenoga 2020. naslovljen „Klimatske promjene i obrambeni plan”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir radni dokument Europske službe za vanjsko djelovanje od 6. studenoga 2020. naslovljen „Klimatske promjene i obrambeni plan”,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o jačanju suradnje s partnerima sa zapadnog Balkana u području migracija i sigurnosti od 5. lipnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o jačanju suradnje s partnerima sa zapadnog Balkana u području migracija i sigurnosti od 5. lipnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. listopada 2019. i 12. listopada 2020. o BiH i operaciji EUFOR ALTHEA, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća od 14. listopada 2019. i 12. listopada 2020. o BiH i operaciji EUFOR ALTHEA,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 6. listopada 2020. naslovljenu „Gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan” (COM(2020)0641),

| — | uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014. i sastanak na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana u okviru tog procesa održan 10. studenoga 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Berlinski proces pokrenut 28. kolovoza 2014. i sastanak na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana u okviru tog procesa održan 10. studenoga 2020.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta i predsjednika zemalja zapadnog Balkana sa sastanka na vrhu od 28. siječnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu Europskog parlamenta i predsjednika zemalja zapadnog Balkana sa sastanka na vrhu od 28. siječnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir Zagrebačku deklaraciju usvojenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana u Zagrebu održanog 6. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zagrebačku deklaraciju usvojenu tijekom sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana u Zagrebu održanog 6. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020 (2)., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju preporuku od 19. lipnja 2020. Vijeću, Komisiji i potpredsjedniku Komisije / Visokom predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku o zapadnom Balkanu, nakon sastanka na vrhu 2020 (2).,

| — | uzimajući u obzir izjavu iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. te priloženi program prioriteta iz Sofije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu iz Sofije sa sastanka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana od 17. svibnja 2018. te priloženi program prioriteta iz Sofije,

| — | uzimajući u obzir Izvješće stručnjaka o pitanjima vladavine prava u BiH od 5. prosinca 2019., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće stručnjaka o pitanjima vladavine prava u BiH od 5. prosinca 2019.,

| — | uzimajući u obzir Mišljenje o ustavnoj situaciji u BiH i ovlastima visokog predstavnika koje je Venecijanska komisija usvojila na 62. plenarnom zasjedanju (Venecija, 11. – 12. ožujka 2005.), te naknadne preporuke Venecijanske komisije u vezi s ustavnim pitanjima u BiH, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Mišljenje o ustavnoj situaciji u BiH i ovlastima visokog predstavnika koje je Venecijanska komisija usvojila na 62. plenarnom zasjedanju (Venecija, 11. – 12. ožujka 2005.), te naknadne preporuke Venecijanske komisije u vezi s ustavnim pitanjima u BiH,

| — | uzimajući u obzir Europsku povelju o lokalnoj samoupravi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku povelju o lokalnoj samoupravi,

| — | uzimajući u obzir konačno izvješće Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS), Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) od 25. siječnja 2019. o općim izborima u BiH koji su održani 7. listopada 2018., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir konačno izvješće Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OESS), Ureda za demokratske institucije i ljudska prava (ODIHR) od 25. siječnja 2019. o općim izborima u BiH koji su održani 7. listopada 2018.,

| — | uzimajući u obzir Izjavu od 5. srpnja 2019. partnera iz zapadnog Balkana o integraciji Roma u postupku proširenja EU-a, poznatu kao Izjava iz Poznana, komunikaciju Komisije naslovljenu „Unija ravnopravnosti: strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma” (SWD(2020)0530), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izjavu od 5. srpnja 2019. partnera iz zapadnog Balkana o integraciji Roma u postupku proširenja EU-a, poznatu kao Izjava iz Poznana, komunikaciju Komisije naslovljenu „Unija ravnopravnosti: strateški okvir EU-a za jednakost, uključivanje i sudjelovanje Roma” (SWD(2020)0530),

| — | uzimajući u obzir publikaciju OESS-a od 26. listopada 2020. naslovljenu „Dvije škole pod jednim krovom: najvidljiviji primjer diskriminacije u obrazovanju u BiH”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir publikaciju OESS-a od 26. listopada 2020. naslovljenu „Dvije škole pod jednim krovom: najvidljiviji primjer diskriminacije u obrazovanju u BiH”,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju o provedbi Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina od strane BiH koju je 12. lipnja 2019. usvojio Odbor ministara Vijeća Europe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju o provedbi Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina od strane BiH koju je 12. lipnja 2019. usvojio Odbor ministara Vijeća Europe,

| — | uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajedničke socioekonomske reforme za razdoblje 2019. - 2022.” koji su entitetske vlade usvojile 10. listopada 2019. i dokument Vijeća ministara od 30. siječnja 2020. naslovljen „Socioekonomske reforme u BiH za razdoblje 2020. - 2022.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir dokument naslovljen „Zajedničke socioekonomske reforme za razdoblje 2019. - 2022.” koji su entitetske vlade usvojile 10. listopada 2019. i dokument Vijeća ministara od 30. siječnja 2020. naslovljen „Socioekonomske reforme u BiH za razdoblje 2020. - 2022.”,

| — | uzimajući u obzir 58. izvješće i prethodna izvješća visokog predstavnika za provedbu mirovnog sporazuma o BiH Vijeću sigurnosti UN-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir 58. izvješće i prethodna izvješća visokog predstavnika za provedbu mirovnog sporazuma o BiH Vijeću sigurnosti UN-a,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2549 (2020) od 5. studenoga 2020. o produljenju mandata operacije Althea, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a br. 2549 (2020) od 5. studenoga 2020. o produljenju mandata operacije Althea,

| — | uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. srpnja 2015. o komemoraciji Srebrenice (3), rezoluciju od 15. siječnja 2009. o Srebrenici (4) i od 7. srpnja 2005. o zapadnom Balkanu 10 godina nakon Srebrenice (5), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju rezoluciju od 9. srpnja 2015. o komemoraciji Srebrenice (3), rezoluciju od 15. siječnja 2009. o Srebrenici (4) i od 7. srpnja 2005. o zapadnom Balkanu 10 godina nakon Srebrenice (5),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. travnja 2009. o europskoj savjesti i totalitarizmu (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 2. travnja 2009. o europskoj savjesti i totalitarizmu (6),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. rujna 2019. o važnosti europskog sjećanja za budućnost Europe (7), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 19. rujna 2019. o važnosti europskog sjećanja za budućnost Europe (7),

| — | uzimajući u obzir odluku Odbora ministara Vijeća Europe od 12. studenoga 2020. kojom se uspostavlja prošireni djelomični sporazum o Promatračkoj skupini za podučavanje povijesti u Europi, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Odbora ministara Vijeća Europe od 12. studenoga 2020. kojom se uspostavlja prošireni djelomični sporazum o Promatračkoj skupini za podučavanje povijesti u Europi,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća o prioritetima EU-a za suradnju s Vijećem Europe 2020. – 2022., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća o prioritetima EU-a za suradnju s Vijećem Europe 2020. – 2022.,

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2015. o 20. godišnjici Daytonskog mirovnog sporazuma (8), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 17. prosinca 2015. o 20. godišnjici Daytonskog mirovnog sporazuma (8),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. studenoga 2018. o minimalnim standardima za manjine u EU-u (9), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 13. studenoga 2018. o minimalnim standardima za manjine u EU-u (9),

| — | uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (10), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Rezoluciju od 11. rujna 2013. o ugroženim europskim jezicima i jezičnoj raznolikosti u Europskoj uniji (10),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu visokog predstavnika Josepa Borrella i povjerenika Olivera Várhelyija od 21. prosinca 2020. o održavanju lokalnih izbora u Mostaru, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu visokog predstavnika Josepa Borrella i povjerenika Olivera Várhelyija od 21. prosinca 2020. o održavanju lokalnih izbora u Mostaru,

| — | uzimajući u obzir odluku Vijeća sigurnosti UN-a o uspostavi Međunarodnog rezidualnog mehanizma za kaznene sudove („Mehanizam”), koji obavlja niz ključnih funkcija koje je prethodno obavljao Međunarodni kazneni sud za bivšu Jugoslaviju („MKSJ”), njegova izvješća, postignuća i preporuke, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir odluku Vijeća sigurnosti UN-a o uspostavi Međunarodnog rezidualnog mehanizma za kaznene sudove („Mehanizam”), koji obavlja niz ključnih funkcija koje je prethodno obavljao Međunarodni kazneni sud za bivšu Jugoslaviju („MKSJ”), njegova izvješća, postignuća i preporuke,

| — | uzimajući u obzir Izvješće Međunarodnog suda za bivšu Jugoslaviju od 1. srpnja 2017., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće Međunarodnog suda za bivšu Jugoslaviju od 1. srpnja 2017.,

| — | uzimajući u obzir Izvješće o napretku tužitelja Međunarodnog rezidualnog mehanizma za kaznene sudove od 19. svibnja 2020., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Izvješće o napretku tužitelja Međunarodnog rezidualnog mehanizma za kaznene sudove od 19. svibnja 2020.,

| — | uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje prethodne rezolucije o toj zemlji,

| — | uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0185/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za vanjske poslove (A9-0185/2021),

| A. | budući da su proces stabilizacije i pridruživanja te zahtjev Bosne i Hercegovine za članstvo u EU-u strateški izbori te zemlje prema europskoj integraciji, koji moraju polučiti konkretne rezultate na terenu, te pojačane napore svih strana za prelazak na drugu fazu SSP-a; |
| --- | --- |

A.

budući da su proces stabilizacije i pridruživanja te zahtjev Bosne i Hercegovine za članstvo u EU-u strateški izbori te zemlje prema europskoj integraciji, koji moraju polučiti konkretne rezultate na terenu, te pojačane napore svih strana za prelazak na drugu fazu SSP-a;

| B. | budući da je Parlament veliki zagovornik europske integracije BiH; |
| --- | --- |

B.

budući da je Parlament veliki zagovornik europske integracije BiH;

| C. | budući da njezin napredak u europskoj i euroatlantskoj integraciji doprinosi sigurnosti, stabilnosti i gospodarskom blagostanju zemlje; |
| --- | --- |

C.

budući da njezin napredak u europskoj i euroatlantskoj integraciji doprinosi sigurnosti, stabilnosti i gospodarskom blagostanju zemlje;

| D. | budući da provedba smislenih reformi kojima se poboljšava život ljudi u BiH i pristupanje EU-u iziskuje uključenost svih političkih čelnika, tijela, institucija i dužnosnika BiH; |
| --- | --- |

D.

budući da provedba smislenih reformi kojima se poboljšava život ljudi u BiH i pristupanje EU-u iziskuje uključenost svih političkih čelnika, tijela, institucija i dužnosnika BiH;

| E. | budući da su jasna lokalna raspodjela odgovornosti i poboljšana i smislena suradnja u dobroj vjeri među različitim razinama vlasti ključne; |
| --- | --- |

E.

budući da su jasna lokalna raspodjela odgovornosti i poboljšana i smislena suradnja u dobroj vjeri među različitim razinama vlasti ključne;

| F. | budući da napredak BiH na putu prema pristupanju EU-u ovisi o provedbi 14 ključnih prioriteta iz mišljenja Komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u EU-u; |
| --- | --- |

F.

budući da napredak BiH na putu prema pristupanju EU-u ovisi o provedbi 14 ključnih prioriteta iz mišljenja Komisije o zahtjevu Bosne i Hercegovine za članstvo u EU-u;

| G. | budući da se ta zemlja i dalje suočava s brojnim izazovima povezanima s vladavinom prava, demokratskim institucijama, ljudskim pravima i temeljnim slobodama, upravljanjem, odgovornošću, borbom protiv korupcije i organiziranog kriminala, slobodom izražavanja i slobodom medija te funkcioniranjem tržišnog gospodarstva, a vjerodostojnost postupka proširenja temelji se na nedvosmislenim rezultatima u tim ključnim područjima; |
| --- | --- |

G.

budući da se ta zemlja i dalje suočava s brojnim izazovima povezanima s vladavinom prava, demokratskim institucijama, ljudskim pravima i temeljnim slobodama, upravljanjem, odgovornošću, borbom protiv korupcije i organiziranog kriminala, slobodom izražavanja i slobodom medija te funkcioniranjem tržišnog gospodarstva, a vjerodostojnost postupka proširenja temelji se na nedvosmislenim rezultatima u tim ključnim područjima;

| H. | budući da je prva povorka ponosa u zemlji održana 9. rujna 2019. u glavnom gradu Sarajevu; |
| --- | --- |

H.

budući da je prva povorka ponosa u zemlji održana 9. rujna 2019. u glavnom gradu Sarajevu;

| I. | budući da kultura i kulturna baština pomažu u jačanju identiteta, promicanju socijalne kohezije, stabilnosti i razumijevanja u društvu; budući da je kulturna baština sama po sebi vrijednost; |
| --- | --- |

I.

budući da kultura i kulturna baština pomažu u jačanju identiteta, promicanju socijalne kohezije, stabilnosti i razumijevanja u društvu; budući da je kulturna baština sama po sebi vrijednost;

| J. | budući da je potrebno odlučnije pristupiti stalnim izazovima u postupku pomirenja; |
| --- | --- |

J.

budući da je potrebno odlučnije pristupiti stalnim izazovima u postupku pomirenja;

| K. | budući da je BiH migrantska tranzitna ruta, kapaciteti za prihvat i dalje su nedovoljni za primjereno rješavanje teške humanitarne situacije uz potpuno poštovanje standarda ljudskih prava i temeljnih prava osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita, za osiguravanje integriranog upravljanja granicama i za kontrolu nezakonitih migracijskih tokova s obzirom na tešku socioekonomsku situaciju i unatoč znatnoj financijskoj potpori EU-a; |
| --- | --- |

K.

budući da je BiH migrantska tranzitna ruta, kapaciteti za prihvat i dalje su nedovoljni za primjereno rješavanje teške humanitarne situacije uz potpuno poštovanje standarda ljudskih prava i temeljnih prava osoba kojima je potrebna međunarodna zaštita, za osiguravanje integriranog upravljanja granicama i za kontrolu nezakonitih migracijskih tokova s obzirom na tešku socioekonomsku situaciju i unatoč znatnoj financijskoj potpori EU-a;

| L. | budući da je EU najveći trgovinski partner Bosne i Hercegovine te daleko najvažniji pružatelj financijske pomoći, koji ima značajan utjecaj u toj zemlji; |
| --- | --- |

L.

budući da je EU najveći trgovinski partner Bosne i Hercegovine te daleko najvažniji pružatelj financijske pomoći, koji ima značajan utjecaj u toj zemlji;

| M. | budući da se uslijed pandemije bolesti COVID-19 pogoršala socioekonomska situacija u BiH; budući da je EU mobilizirao 80,5 milijuna EUR za pomoć BiH u suočavanju s bolešću COVID-19 i njezinu oporavku nakon pandemije te do 250 milijuna EUR makrofinancijske pomoći; budući da će gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan biti važan temelj za dugoročan oporavak zemlje od posljedica pandemije i potaknuti ga; |
| --- | --- |

M.

budući da se uslijed pandemije bolesti COVID-19 pogoršala socioekonomska situacija u BiH; budući da je EU mobilizirao 80,5 milijuna EUR za pomoć BiH u suočavanju s bolešću COVID-19 i njezinu oporavku nakon pandemije te do 250 milijuna EUR makrofinancijske pomoći; budući da će gospodarski i investicijski plan za zapadni Balkan biti važan temelj za dugoročan oporavak zemlje od posljedica pandemije i potaknuti ga;

| 1. | ponavlja snažnu potporu europskoj integraciji BiH i poziva Europsko vijeće da nastavi podržavati njezinu europsku perspektivu uključujući slanjem pozitivne političke poruke dodjeljivanjem statusa kandidata; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja opredijeljenost BiH za napredovanje na putu prema EU-u te naglašava snažnu potporu europskim integracijama njezinoga stanovništva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | podsjeća da Parlament snažno zagovara pristup koji se temelji na zaslugama, povezujući ispunjavanje utvrđenih kriterija s dosljednim i vjerodostojnim uvjetima; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja korake koje je BiH poduzela u rješavanju nekih ključnih aspekata mišljenja Komisije i njezinu kontinuiranu provedbu Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju, uključujući napredak postignut u vezi sa zajedničkim parlamentarnim odborom, kao i usvajanje zakonodavnih amandmana koji su omogućili održavanje lokalnih izbora u Mostaru u prosincu 2020.; |
| --- | --- |

4.

| 5. | podsjeća da put prema EU-u ovisi o održivom miru, trajnoj stabilnosti, socijalnoj koheziji i istinskom pomirenju, kojima se jamči demokratski i multikulturni karakter BiH; potiče zemlju da ubrza učinkovito kažnjavanje ratnih zločina u skladu s revidiranom Nacionalnom strategijom za ratne zločine te poziva na nepristranu i efikasnu kaznenu istragu tih zločina; osuđuje sve vrste povijesnog revizionizma, neprovođenja presuda Međunarodnog kaznenog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) i Međunarodnog suda pravde (ICJ), protuustavnih, secesionističkih, nacionalističkih i provokativnih retorika i povezanih djela, uskraćivanja ili veličanja ratnih zločina počinjenih tijekom rata 1990-ih, uključujući genocid iz Srebrenice; potiče na donošenje odavno potrebnih mjera za rješavanje situacije desetaka tisuća žena koje su tijekom ratova devedesetih silovane ili na drugi način seksualno zlostavljane; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ponovo potvrđuje svoju potporu suverenosti, teritorijalnoj cjelovitosti i neovisnosti BiH; osuđuje izjave i prijedloge kojima se nastoje narušiti državnost i ustavne vrijednosti BiH te ponovo ističe potrebu da sve sva nadležna tijela, institucije, nositelji dužnosti i politički vođe BiH angažiraju na usklađivanju ustava s Europskom konvencijom o ljudskim pravima; |
| --- | --- |

6.

Pomirenje

| 7. | pozdravlja napore lokalnih i međunarodnih organizacija, uključujući Međunarodno povjerenstvo za nestale osobe, da se rasvijetli sudbina više od 30 000 osoba nestalih tijekom sukoba 1990-ih na teritoriju bivše Jugoslavije i više od 8 000 žrtava genocida u Srebrenici; podsjeća da više od 7 200 osoba još uvijek nije pronađeno te poziva regionalne i nacionalne vlasti i međunarodne dionike da pojačaju suradnju i razmjenu podataka u pitanjima koja se odnose na nestale osobe, pravnu zaštitu civilnih žrtava rata uključujući osobe koje su preživjele seksualno nasilje, i da osiguravanjem pristupa zdravstvenoj skrbi, obrazovanju i socijalnoj zaštiti omoguće siguran i održiv povratak izbjeglica i interno raseljenih osoba; priznaje određeni, ali još uvijek nedovoljan, napredak postignut u provedbi Priloga VII. Mirovnom sporazumu iz Daytona o izbjeglicama i interno raseljenim osobama; poziva na to da se svi oblici diskriminacije povratnika iskorijene; poziva na donošenje zakona o zabrani poricanja genocida, holokausta, zločina protiv čovječnosti i ratnih zločina; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva sva nadležna tijela u regiji da osnuju regionalnu komisiju zaduženu za utvrđivanje činjenica o svim žrtvama ratnih zločina i drugim teškim povredama ljudskih prava počinjenim u bivšoj Jugoslaviji od 1. siječnja 1991. do 31. prosinca 2001. (REKOM), nadovezujući se na važan rad Koalicije za REKOM; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ističe važnost rada RYCO-a na promicanju duha pomirenja i suradnje između mladih u regiji kroz programe razmjene mladih i pozdravlja aktivno sudjelovanje BiH; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ponavlja da se rad na procesu pomirenja mora usredotočiti na mlade u zemlji i započeti u ranoj dobi, uvrštavanjem pomirenja u obrazovni proces te stoga poziva nadležna tijela na svim razinama da osiguraju uključivo i nediskriminacijsko obrazovanje za svu djecu, bez obzira na njihovo etničko, kulturno ili osobno podrijetlo, u skladu s rezolucijom Odbora ministara Vijeća Europe o provedbi Okvirne konvencije za zaštitu nacionalnih manjina u BiH iz 2019.; ističe mogućnost korištenja najboljih praksi o integraciji i uključivosti koje su usvojile multietničke i multikulturne države članice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | naglašava da je potrebno hitno okončati segregaciju u obrazovanju, koja se posebno odražava u sadašnjoj diskriminacijskoj praksi „dviju škola pod jednim krovom”, kojom se institucionaliziraju etničke podjele, jačaju stereotipi i predrasude te potiče nepovjerenje sprečavanjem kontakta među učenicima iz različitih sredina; naglašava da ta praksa nije samo u potpunoj suprotnosti sa samim pojmom pomirenja, već predstavlja i dugoročnu prijetnju stabilnosti i blagostanju zemlje; |
| --- | --- |

11.

| 12. | naglašava da razlike u podučavanju povijesti i udžbenicima predstavljaju znatnu prijetnju zajedničkom osjećaju građanstva i socijalne kohezije, te potiče smisleno usklađivanje triju postojećih kurikuluma uključivanjem vještina kritičkog razmišljanja i uklanjanjem protučinjeničnog sadržaja kojim se promiče podjela; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisiju da razvije program podrške održivoj reformi u obrazovnom sustavu BiH; naglašava da kvalitetno obrazovanje mladim ljudima daje viziju i perspektivu pozitivne budućnosti te doprinosi rješavanju problema odljeva mozgova i nezaposlenosti mladih; poziva na veće sudjelovanje i promicanje europskih obrazovnih, kulturnih i istraživačkih programa, poput programa Obzor Europa, Kreativna Europa i Erasmus +; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva donositelje odluka da omoguće sudjelovanje BiH u idućem programu OECD-a za međunarodnu procjenu učenika (PISA) te da provedu prijedloge koji proizlaze iz rezultata istraživanja PISA 2018.; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva BiH da riješi nejednaki pristup školovanju na daljinu, što je rezultiralo time da su mnoga djeca lišena prava na obrazovanje tijekom cijelog trajanja pandemije; |
| --- | --- |

15.

Rad demokratskih institucija

| 16. | potiče sva tijela, institucije, nositelje dužnosti i političke vođe BiH da znatno ubrzaju rad i suradnju kako bi se u potpunosti poštovalo 14 ključnih prioriteta iz mišljenja Komisije o zahtjevu BiH za članstvo u EU-u; poziva nadležna tijela da mobiliziraju političku volju kako bi se omogučila pojačana suradnja koja je potrebna za rješavanje krize prouzročene bolešću COVID-19 te da prioritet daju radu na područjima demokratskog funkcioniranja, vladavine prava, temeljnih prava i reforme javne uprave; |
| --- | --- |

16.

| 17. | naglašava potrebu za znatnim jačanjem suradnje i razmjene podataka između državne, entitetske i kantonalne razine vlasti u svim područjima politika; napominje da je hitno potrebno ojačati kapacitete i stručnost zemlje u pogledu širokog raspona pitanja povezanih s ispunjavanjem njezinih obveza koje proizlaze iz europske integracije; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ističe da su učinkovita uspostava i neovisno funkcioniranje i odgovornost demokratskih institucija ključne značajke održive demokracije i preduvjet za unapređenje procesa integracije EU-a, uključujući stjecanje statusa zemlje kandidatkinje; upozorava da razdorna i secesionistička, etnonacionalistička i protuustavna retorika i pokušaji ometanja rada institucija podrivaju koordinaciju i donošenje odluka na razini cijele zemlje u pogledu ključnih politika i reformi, kao i ujedinjenost i trajnu stabilnost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | naglašava usvajanje izmjena izbornog zakona BiH kojim se građanima Mostara omogućilo da glasaju na lokalnim izborima 2020., po prvi put od 2008., i pozdravlja uspostavu novih lokalnih vlasti; poziva gradsko vijeće i gradonačelnika da ispune svoje demokratske mandate; naglašava da politički sporazum ni na koji način ne bi smio ugroziti dugogodišnji cilj Unije u pogledu uklanjanja segregacije i jamčenja ponovnog ujedinjenja grada; naglašava da se svako posredovanje EU-a ili pomoć oko sporazuma mora rješavati u okviru demokratski izabranih institucija u obuhvatnom procesu, koji uključuje oporbene stranke i predstavnike civilnog društva, trebalo bi približiti zemlju međunarodnim standardima i koristiti svim građanima a da se pritom ne produbljuju etničke podjele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja glasovanje Parlamentarne skupštine od 22. srpnja 2020. o Poslovniku kojim se uređuju sastanci Parlamentarnog odbora za stabilizaciju i pridruživanje (POSP), čime se utire put za njegovo što skorije službeno usvajanje od strane drugog POSP-a EU-a i BiH te konstruktivnu parlamentarnu suradnju; |
| --- | --- |

20.

| 21. | podsjeća da je BiH pridruživanjem Vijeću Europe 2002. preuzela obavezu da će riješiti nedostatke u svom ustavnom okviru između ostalog usklađivanjem zakona na kantonalnoj i federalnoj razini i napredovati u reformama koje će BiH pretvoriti u potpuno funkcionalnu i uključivu državu koja svim građanima u potpunosti jamči njihova prava; naglašava da institucionalne reforme ovise o volji i predanosti nadležnih tijela, institucija, nositelja dužnosti i političkih vođa u zemlji da ostvare stvaran i dugoočekivani napredak u pogledu ustavnih promjena, što je dio 14 ključnih prioriteta, i to po mogućnosti prije općih izbora 2022.; potiče međunarodnu zajednicu da omogući uvjete i aktivno podrži obuhvatni dijalog o ustavnim promjenama, između ostalog unutar institucija BiH i među izabranim predstavnicima u BiH, uz pomoć EU-a, a posebno Parlamenta, i uz aktivno sudjelovanje civilnoga društva i građana; ustraje na tome da se takav dijalog mora odvijati paralelno s provedbom drugih reformi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | potiče Komisiju da u svom sljedećem godišnjem izvješću stavi veći naglasak na ustavnu reformu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisiju i Europsku službu za vanjsko djelovanje (ESVD) da pojačaju svoje aktivnosti olakšavanja suradnje u BiH, kako bi se ojačali politički dijalog i pomirenje te da pruže okvir za bavljenje nasljeđem iz prošlosti i za prevladavanje podjela u društvu; poziva na koordinirano uključivanje aktera i institucija EU-a u BiH te na pojačani transatlantski pristup; |
| --- | --- |

23.

Vladavina prava

| 24. | žali zbog nedostatka napretka u pogledu reformi pravosuđa, uključujući provedbu preporuka iz 14 prioriteta mišljenja Komisije i Priebeovog izvješća; ponavlja hitnu potrebu za poboljšanjem profesionalnosti i odgovornosti sudstva i za osiguravanjem njegove neovisnosti o neprimjerenom utjecaju i potrebu za rješavanjem sve većeg broja neriješenih predmeta koji čekaju suđenje; naglašava da su te reforme ključne za zemlju da bi dobila status kandidatkinje i da ovise isključivo o nužnoj političkoj volji; |
| --- | --- |

24.

| 25. | potiče na brzo usvajanje reforme Visokog sudskog i tužilačkog vijeća (VSTV) i sudova BiH sukladno standardima EU-a, u skladu s preporukama Komisije i mišljenjem Venecijanske komisije, jačanjem neovisnosti sudstva u BiH imenovanjem, ocjenjivanjem, integritetom i disciplinskim mjerama, uključujući provjerom godišnje prijave imovine; |
| --- | --- |

25.

| 26. | naglašava potrebu da se omogući jedinstveno tumačenje zakona diljem zemlje; potiče BiH da osnuje pravno tijelo koje će osigurati dosljedno i usklađeno tumačenje zakona i podsjeća na potrebu osiguravanja neovisnog sudskog preispitivanja uspostavom drugostupanjskog suda; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja memorandum o razumijevanju o uspostavi zajedničkog koordinacijskog tijela udruga sudaca i tužitelja kao alata za jačanje neovisnosti, transparentnosti i odgovornosti sudstva i poziva sve relevantne udruge da se pridruže; |
| --- | --- |

27.

| 28. | potiče BiH da uspostavi nacionalnu zajedničku kontaktnu točku za suradnju s Europolom, jačajući razmjenu kriminalističkih obavještajnih podataka te da potpiše sporazum o suradnji s Eurojustom kojim će se omogućiti učinkovita razmjena pravosudnih informacija i razmjena dokaza; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva donositelje odluka u BiH da hitno osiguraju pravilno funkcioniranje pravosudnih institucija, uključujući postupak imenovanja sudaca na Ustavnom sudu Federacije; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja napore vlasti BiH na sprječavanju radikalizacije, financiranja terorizma i sudjelovanja njezinih građana na stranim područjima sukoba; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva na neposredno djelovanje radi rješavanja pitanja raširene korupcije i nekažnjavanja u javnoj sferi kako bi se obnovilo povjerenje građana u institucije; u tom pogledu napominje važnost uspostave učinkovitih i dosljednih mehanizama odvraćanje od korupcije, sprečavanja, otkrivanja, proaktivnih istraga i sankcija, u skladu s međunarodnim standardima i preporukama Skupine država protiv korupcije (GRECO); |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva BiH na usvajanje nove strategije borbe protiv korupcije i akcijskog plana na državnoj razini i osiguranje adekvatnog financiranja te učinkovitog funkcioniranja, neovisnosti i koordinacije tijela za sprečavanje korupcije na svim razinama da bi omogućili nesmetane istrage i očuvali odgovornost; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponavlja potrebu za iskorjenjivanjem veza politike i državnog aparata s organiziranim kriminalom jasnim zaštitnim mjerama za borbu protiv korupcije uz provjere i povećanu transparentnost političkih i upravnih tijela i učinkoviti kazneni progon istaknutih slučajeva korupcije, s posebnim naglaskom na rješavanje gospodarskog i financijskog kriminala te kriminala u javnoj nabavi, slučajeva korupcije vezane uz pandemiju bolesti COVID-19 i provjere financiranja političkih stranaka i kampanja; potiče nadležna tijela da pokrenu istragu nezakonitog bogaćenja javnih službenika; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva BiH da dovrši svoj pravni okvir za sprečavanje sukoba interesa i zaštitu zviždača; |
| --- | --- |

34.

| 35. | naglašava potrebu za osiguravanjem konzistentnih profesionalnih standarda javne službe u cijeloj zemlji te poziva na prioritetno uvođenje standarda temeljenih na zaslugama i transparentnosti u javnim imenovanjima i napredovanjima, te zagovara kulturu moralnog integriteta; pozdravlja usvajanje strateškog okvira reforme javne uprave čime se omogućuje mobilizacija povezanih fondova EU-a; podsjeća na potrebu za racionalizacijom i usklađivanjem javne uprave diljem zemlje, jamčenjem transparentnih i razmjernih imenovanja i postupaka odabira na temelju zasluga; |
| --- | --- |

35.

Temeljna prava

| 36. | izražava zabrinutost zbog stanja u pogledu temeljnih prava i poziva na učinkovitije i sveobuhvatne strategije u pogledu ljudskih prava i borbe protiv diskriminacije u cijeloj zemlji, kao i na mjere za suzbijanje međuvjerske i međuetničke netolerancije; naglašava da je potrebno na odgovarajući način spriječiti diskriminaciju i kazneno goniti širenje govora mržnje na internetu i izvan njega, zločina iz mržnje i nasilja nad etničkim i vjerskim manjinama, ženama, zajednicom LGBTIQ+ te migrantima i tražiteljima azila te promicati socijalnu, obrazovnu i profesionalnu uključenost manjina i ranjivih skupina, uključujući osobe s invaliditetom i Rome, u skladu s Poznanskom deklaracijom o integraciji Roma iz 2019. u okviru procesa proširenja EU-a; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja napore usmjerene na promicanje vjerske slobode, uzajamnog poštovanja i međuvjerskog dijaloga, uključujući putem Međureligijskog vijeća BiH; potiče nadležna tijela da hitno istraže i kazne sve zločine počinjene na vjerskoj osnovi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ustraje na tome da je istinsko pomirenje nemoguće uz stalnu segregaciju i diskriminaciju, uključujući u pristupu obrazovanju na internetu i izvan interneta, zapošljavanju i socijalnim pravima, te poziva na mjere za ublažavanje diskriminacije velikih razmjera protiv određenih skupina; poziva nadležna tijela da osiguraju uključivo i nediskriminirajuće obrazovanje svoj djeci; |
| --- | --- |

38.

| 39. | primjećuje napredak na području zaštite djece, uključujući provedbu zakona o zaštiti i postupanju s djecom i maloljetnicima u kaznenom postupku i uspostavu sustava udomiteljstva; podsjeća da je potrebno donijeti akcijski plan o zaštiti djece i daljnje mjere kojima se osigurava primjena prava djece na zdravlje, obrazovanje, zaštitu, pravdu i jednake mogućnosti putem obuhvatnog obrazovanja i prevencije nasilja nad njima; |
| --- | --- |

39.

| 40. | naglašava potrebu za poboljšanjem mjera usmjerenih na rodno uvjetovano nasilje i nasilje u obitelji jer je stanje pogoršano pandemijom bolesti COVID-19, tako što će se na razini cijele zemlje uvesti mjere kojima se jamči zaštita i potpora žrtvama te pravna pomoć i siguran smještaj; potiče vlasti da usklade i provedu zakonodavstvo o rodnoj ravnopravnosti te da zajamče odgovarajuću potporu borcima za prava žena i organizacijama civilnog društva; podsjeća da je u svim instrumentima EU-a za vanjsko financiranje potrebno sredstva usmjeriti na ravnopravnost spolova i poboljšati pristup financiranju za lokalne i male organizacije civilnoga društva; |
| --- | --- |

40.

| 41. | potiče BiH da pojača svoj rad na zaštiti osoba s invaliditetom i razvije i usvoji strategiju o deinstitucionalizaciji, osiguravajući dostojanstven život osobama s invaliditetom; osuđuje činjenicu da zakon dopušta osobama s invaliditetom da budu lišene svoje pravne sposobnosti, što predstavlja jasno kršenje Konvencije o pravima osoba s invaliditetom, koju je BiH potpisala; osuđuje diskriminaciju u pogledu potpore za osobe s invaliditetom, kao što je davanje prednosti osobama s invaliditetom povezanima s ratom; |
| --- | --- |

41.

| 42. | naglašava potrebu da se osigura sudjelovanje građana u demokratskom životu zemlje odgovarajućim i uključivim angažiranjem organizacija civilnog društva u proces integracije EU-a; poziva nadležna tijela da osiguraju poticajno okruženje za civilno društvo poštovanjem europskih standarda za zaštitu i promicanje slobode udruživanja i okupljanja te žali zbog selektivnih ograničenja; naglašava da svaki građanin ima pravo ostvarivatislobodu izražavanja na svom materinjem jeziku; poziva nadležna tijela da razviju strateški okvir suradnje s civilnim društvom i osiguraju konstruktivna savjetovanja kao dio uključivog dijaloga o politici; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pohvaljuje prvu sarajevsku povorku ponosa održanu 9. rujna 2019. i očekuje da je najnovija ograničenja povezana s pandemijom neće spriječiti da se u bliskoj budućnosti ponovi; podsjeća da je potrebno poboljšati položaj pripadnika skupine LGBTIQ+, kazneno goniti nasilje i zločine iz mržnje protiv njih te promicati njihovu socijalnu uključenost i donijeti odgovarajući akcijski plan; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja potpisivanje Konvencije Vijeća Europe 108+ od strane BiH i potiče nadležna tijela da poduzmu pravne korake za osiguravanje standarda zaštite osobnih podataka sukladne EU-u; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pohvaljuje odluku Ustavnog suda od 4. listopada 2019. o stavljanju izvan snage članka 11. Ustava Republike Srpske, čime se ukida smrtna kazna u BiH; žali, međutim, što je tu odluku, koja ispunjava dio jednog od ključnih prioriteta, morao nametnuti Sud umjesto da je rezultat političkog procesa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | žali zbog činjenice da BiH i dalje krši Europsku konvenciju o ljudskim pravima jer nije provela presudu Europskog suda za ljudska prava (ESLJP) u predmetima Sejdić-Finci, Zornić, Pilav i Šlaku u vezi suzbijanja diskriminacije i osiguranja demokratske jednakosti građana u izbornom procesu u zemlji, što je preduvjet za otpočinjanje pristupnih pregovora; poziva na provedbu presuda Europskog suda za ljudska prava i Ustavnog suda BiH bez odgode; primjećuje neprestane nepravilnosti u izbornom postupku i ponavlja potrebu za hitnim rješavanjem diskriminirajućih ograničenja prava na kandidaturu na temelju etničke pripadnosti i prebivališta uvođenjem potrebnih ustavnih promjena; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva nadležna tijela, institucije, nositelje dužnosti i političke vođe da nastave s uključivim pregovorima o izbornoj reformi te žali zbog njihove nevoljkosti da te presude provedu uklanjanjem svih oblika nejednakosti i diskriminacije u izbornom procesu; naglašava da je bilo moguće postići dogovor o izborima u Mostaru, pokazujući političku volju za postizanje kompromisa, te naglašava da se nijedan sporazum o pitanjima povezanima s izborima ne smije upotrebljavati u druge svrhe osim onih koje je utvrdio Europski sud za ljudska prava; naglašava potrebu za provedbom tih promjena, po mogućnosti prije općih izbora 2022., osiguravajući prikladnu raznovrsnu političku zastupljenost na svim razinama upravljanja i osiguravajući da se izbori provode u skladu s europskim standardima provedbom preporuka OESS-a/ODIHR-a i relevantnih preporuka Venecijanske komisije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva na temeljite istrage navodnih izbornih nepravilnosti, uključujući prijevaru s registracijom birača, krađu identiteta, zapreke neovisnom promatranju izbora i neopravdan politički pritisak na glasače i na Centralnu izbornu komisiju BiH (CIK) tijekom lokalnih izbora 2020., uključujući izbore u Mostaru; poziva na donošenje mjera kojima bi se zajamčilo pravilno funkcioniranje CIK-a; |
| --- | --- |

48.

| 49. | izražava žaljenje zbog stalnog političkog i financijskog pritiska i instrumentalizacije medija, koji su se tijekom pandemije bolesti COVID-19 pojačali, čime se podrivaju sloboda izražavanja i medijski pluralizam; izražava zabrinutost zbog neprijateljskog okruženja za neovisne medije i potiče nadležna tijela da učinkovito istraže i kazne verbalne i fizičke prijetnje i napade na sve novinare i medijske djelatnike; potiče BiH na uspostavu mehanizma za prikupljanje i razmjenu informacija o kršenjima slobode izražavanja i slobode medija u cijeloj zemlji, u skladu s odgovarajućim Memorandumom o razumijevanju potpisanim s OESS-om; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ponovo poziva na uspostavu učinkovitih zakonodavnih mjera koje osiguravaju transparentnost uredničke i vlasničke strukture medija, zajedno s pravilima o naknadama i oglašavanju; ustraje na tome da bi se trebale poduzeti učinkovite mjere za suzbijanje govora mržnje kako na internetu tako i izvan njega; |
| --- | --- |

50.

| 51. | podsjeća na potrebu osiguravanja održivog financiranja, neovisnosti, objektivnosti i financijske transparentnosti javne radiotelevizije (BHRT) na državnoj razini, javnih radiotelevizijskih kuća na entitetskoj razini i Regulatorne agencije za komunikacije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | podsjeća da je visokokvalitetni višejezični sadržaj na svim službenim jezicima BiH ključna komponenta istinskog medijskog pluralizma koji doprinosi zaštiti kulturne raznolikosti u zemlji; potiče uspostavu multinacionalne i višejezične javne radiotelevizije koja bi ujedinila ljude i promicala mir i pomirenje među državama jugoistočne Europe, po uzoru na ARTE; |
| --- | --- |

52.

| 53. | podsjeća na važnost jamčenja slobode medija i promicanja kvalitetnog novinarstva, provjeravanja činjenica i medijske pismenosti kako bi se suzbila propaganda, dezinformacije i lažne vijesti te potiče uvođenje medijske, informacijske i digitalne pismenosti u obrazovne programe; potvrđuje da EU mora poboljšati svoju komunikacijsku strategiju kako bi se proaktivno i djelotvorno suzbile kampanje dezinformiranja i strano uplitanje; napominje da iskrivljavanjem činjenica i iskorištavanjem etničkih i vjerskih razlika određeni strani akteri nastoje potkopati reforme i poticati podjele koje ugrožavaju jedinstvo zemlje te smanjiti vjerodostojnost EU-a i njegova djelovanja u regiji, posebno u vezi s cjelokupnim procesom proširenja i financijskom pomoći tijekom pandemije koronavirusa, ugrožavajući time stabilnost BiH i njezinu europsku integraciju; poziva EU da relevantnim institucijama u BiH ponudi daljnju pomoć, financijsku i druge vrste, kako bi se povećala sposobnost zemlje da se tim prijetnjama suprotstavi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva na prikladno obavješćivanje javnosti o postupku integracije u EU kojim se među ostalim nastoji postići pomirenje i razvoj političke kulture utemeljene na kompromisu i međusobnom razumijevanju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | potiče ESVD i Komisiju da poboljšaju koordinaciju i počnu rješavati dezinformacije i hibridne prijetnje kojima se nastoji ugroziti europska perspektiva regije tako što će još više strateški istaknuti važnost EU-a za građane u regiji; |
| --- | --- |

55.

| 56. | izražava zabrinutost zbog povećanog migracijskog pritiska na zemlju i neodgovarajućih uvjeta prihvata koji su doveli do teške humanitarne situacije; poziva vlasti BiH da koordiniranim strateškim odgovorom na državnoj razini te djelotvornom međuinstitucijskom koordinacijom i poboljšanim kapacitetima za upravljanje granicama i za prihvat, porade na iznalaženju smislenih, održivih, hitnih i dugoročnih rješenja za tu situaciju, da omoguće pristup humanitarnoj pomoći i pristojne osnovne životne uvjete, uključujući posebne zaštitne mjere za maloljetnike bez pratnje, pristup odgovarajućem smještaju i zaštitu djece; poziva na to da se odgovornost raspodijeli pravično na čitavom teritoriju BiH te da se izbjegava politiziranje i osigura odgovarajuća potpora za lokalne zajednice koje udomljuju privremene prihvatne centre; potiče BiH da sklopi sporazum s Europskim potpornim uredom za azil (EASO) u cilju jačanja kapaciteta za obradu zahtjeva za azil i poboljšanja suradnje s EU-om, uključujući preseljenje kao siguran i zakonit put za osobe koje traže međunarodnu zaštitu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva BiH i EU da dodatno ojačaju suradnju u području međunarodne zaštite onih kojima je potrebna, da rade na rješenjima utemeljenima na solidarnosti i spriječe prijavljena kršenja međunarodnog prava i temeljnih prava, kao što su prijavljeni slučajevi prisilnoga vraćanja na granicama BiH; poziva Komisiju da uspostavi neovisni mehanizam za praćenje i istragu; podržava djelovanje radne skupine Europskog parlamenta za nadzor Frontexa; poziva Komisiju, agencije EU-a i međunarodne organizacije da aktivno surađuju s bosanskim vlastima u cilju razvoja funkcionalnog i održivog sustava migracija i azila; poziva Komisiju, agencije EU-a i međunarodne organizacije da pruže dodatnu operativnu, tehničku, logističku i financijsku pomoć BiH kako bi se osigurali odgovarajući kapaciteti i uvjeti za prihvat diljem zemlje, po mogućnosti na ulaznim točkama migranata u zemlju, pristup učinkovitom postupku azila, jačanje kapaciteta za obradu migranata i zahtjeva za azil te, prema potrebi, provođenje postupaka vraćanja u skladu s međunarodnim i europskim standardima; poziva na to da se napravi procjena pertinentnog financiranja kako bi se zajamčilo da transparentna, uvjetovana i vjerodostojna pomoć EU-a za migracijske potrebe ispuni svoju svrhu i dopre do predviđenih korisnika; |
| --- | --- |

57.

| 58. | potiče BiH da pojača napore protiv prekograničnog kriminala, posebno trgovine ljudima, oružjem i drogom jačanjem strateške suradnje sa susjednim zemljama i relevantnim agencijama EU-a (Europolom, Eurojustom, Frontexom); poziva zemlju da osigura brzo potpisivanje i ratifikaciju sporazuma o statusu s Agencijom za europsku graničnu i obalnu stražu (Frontex) koji je postignut 5. veljače 2019., čime bi se omogućila bolja zaštita granica uz potpuno poštovanje temeljnih prava te istodobno pomoglo u borbi protiv prekograničnog kriminala, uključujući krijumčarenje ljudi od strane kriminalnih organizacija i sprečavanje nezakonitih migracija; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva na koordiniran, strateški i transparentan odgovor diljem zemlje na tekuću zdravstvenu krizu i nediskriminirajuće mjere ublažavanja i oporavka nakon pandemije, kojima će se odgovoriti na posebne potrebe žena, manjina i ranjivih skupina, uključujući migrante i izbjeglice; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva na proaktivnije informiranje i razmjenu podataka o pandemiji te na hitne i konkretne mjere za rješavanje teškog stanja žena u svim sferama života, uključujući obiteljsko nasilje, koje se tijekom pandemije još povećalo; |
| --- | --- |

60.

| 61. | podsjeća na potporu EU-a povezanu s bolešću COVID-19 za rješavanje ozbiljne situacije u zemlji, uključujući nova jamstva za zajam od 12 milijuna eura za potporu MSP-ovima; potiče BiH da u potpunosti koristi mehanizme Unije, uključujući poštivanje Sporazuma o zajedničkoj nabavi medicinske opreme; naglašava važnost europske solidarnosti i poziva Europsku komisiju i države članice da zemljama zapadnog Balkana dodijele dovoljan broj cjepiva protiv bolesti COVID-19 te da podrže njihovu pripravnost za cijepljenje i njegovu primjenu; u tom pogledu pozdravlja izuzeće od izvoznih dozvola i paket koji će omogućiti BiH i ostalim partnerima sa zapadnog Balkana da napokon imaju koristi od ugovorâ EU-a o predviđenoj kupoprodaji; |
| --- | --- |

61.

| 62. | naglašava potrebu da bosanska nadležna tijela pronađu odgovarajuću ravnotežu između temeljnih prava i sloboda i ograničenja potrebnih zbog pandemije; posebno u pogledu slobode okupljanja i slobode izražavanja; smatra da kratkoročne mjere kojima se nastoji riješiti usporavanje trgovine, usluga, prijevoza, proizvodnje i turizma povezano s pandemijom ne bi trebale ugroziti provedbu dugoročnih reformi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | podsjeća da nedostaci vladavine prava te rascjepkano i nefunkcionalno tržište proizvoda i tržište rada ugrožavaju funkcioniranje tržišnog gospodarstva, gospodarski rast i priljeve od izravnog stranog ulaganja; |
| --- | --- |

63.

Socioekonomske reforme

| 64. | poziva BiH da pojača socioekonomske i aktivne mjere na tržištu rada, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, smanjenje dugotrajne nezaposlenosti, među ostalim nezaposlenost žena i mladih, kako bi se riješio problem demografskog pada i najozbiljnijeg odljeva mozgova u regiji, posebno u zdravstvenom sektoru i sektoru informacijskih tehnologija, većim ulaganjem u obrazovni sektor, uključujući strukovno obrazovanje i osposobljavanje, rješavanjem neusklađenosti između obrazovanja i potreba tržišta rada te borbom protiv diskriminacije pri zapošljavanju; pozdravlja u tom pogledu vodeću inicijativu Jamstva za mlade kao dijela gospodarskog i investicijskog plana za zapadni Balkan, čiji je cilj osigurati kvalitetne prilike za zapošljavanje te kontinuirano obrazovanje i pripravništvo za mlade; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva nadležna tijela da ojačaju mjere za jamčenje socijalne kohezije, smanjenja siromaštva i nejednakosti, pristupa zdravstvenoj skrbi i socijalnoj zaštiti, da usklade zakonodavstvo o rodiljnom i očinskom dopustu u svim entitetima i kantonima, da spriječe diskriminaciju na temelju spola i spolno uznemiravanje na radnome mjestu te da potiču socioekonomski dijalog među socijalnim partnerima; |
| --- | --- |

65.

| 66. | potiče nadležna tijela da prioritet daju mjerama za jačanje gospodarske diversifikacije, digitalizacije i rješavanja pitanja sive ekonomije uz istodoban razvoj učinkovitih i transparentnih mehanizama za energetsko tržište, prometnu infrastrukturu, održivi turizam i potporu MSP-ovima; |
| --- | --- |

66.

| 67. | naglašava hitnost stvaranja jedinstvenog gospodarskog prostora u cijeloj zemlji, između ostalog pojednostavljivanjem, centraliziranjem i usklađivanjem postupaka za registraciju poduzeća, licenciranje, izdavanje dozvola i insolventnost; ističe velik potencijal digitalizacije za razvoj gospodarstva BiH; |
| --- | --- |

67.

| 68. | podsjeća na nužnost potpune provedbe mjera predviđenih programom gospodarskih reformi BiH 2020.-2022. i smjernicama o politikama temeljenim na gospodarskom i financijskom dijalogu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | obnavlja svoje pozive na usvajanje strategije za upravljanje javnim financijama u cijeloj zemlji i na povećanu proračunsku transparentnost u BiH, omogućavajući proračunsku potporu koju financira EU; podsjeća na potrebu unapređenja održivosti javnog duga i napora na konsolidaciji proračuna; žali zbog međuentitetskih sporova koji utječu na funkcioniranje jedinstvenog neizravnog poreznog sustava; podsjeća na potrebu sveobuhvatnog i transparentnog restrukturiranja i depolitizacije javnih poduzeća u cijeloj zemlji čime se poboljšava upravljanje i transparentnost; naglašava potrebu za uspostavljanjem javno dostupnog registra državnih poduzeća; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva na osiguravanje učinkovitog funkcioniranja i izvršenja odluka Vijeća za tržišno natjecanje i Vijeća za državne potpore i provedbu strategije za provođenje prava intelektualnog vlasništva; naglašava da je neovisnost Centralne banke i njezinih rezervi ključna za makroekonomsku stabilnost; podsjeća da je potrebno osigurati pravovremenu, sveobuhvatnu i visokokvalitetnu statistiku u cijeloj zemlji; |
| --- | --- |

70.

| 71. | potiče BiH da aktivno promiče regionalnu gospodarsku integraciju na zapadnom Balkanu i podržava prijedlog za smanjenje naknada za roaming u regiji; prima na znanje produljenje trgovinskih povlastica EU-a za zapadni Balkan do 31. prosinca 2025., čime se doprinosi održivom gospodarskom razvoju zemalja zapadnog Balkana; |
| --- | --- |

71.

| 72. | potiče zemlju da u potpunosti primijeni zakon o carinskoj politici, provede trgovinske aspekte regionalnog gospodarskog prostora (REA) i dovrši korake potrebne za zaključenje svoga pristupanja WTO-u; |
| --- | --- |

72.

Povezivost, energija i okoliš

| 73. | pozdravlja napore Komisije da više strateški ulaže na zapadnom Balkanu putem namjenskog gospodarskog i investicijskog plana (EIP) te prepoznaje njegovu važnost za jačanje regionalne i prekogranične suradnje; naglašava da ulaganja u okviru EIP-a moraju biti sukladna ciljevima Pariškoga sporazuma i klimatskim ciljevima EU-a te sadržavati ex ante procjene učinka na okoliš; prepoznaje potencijal EIP-a da doprinese društvenom razvoju i dugoročnom oporavku nakon pandemije te naglašava potrebu da se osigura da sredstva EU-a sadrže i poticaje i uvjete te da učinkovito doprinose jačanju demokracije, dobrog upravljanja, vladavine prava i temeljnih prava za sve ljude u BiH; |
| --- | --- |

73.

| 74. | podsjeća da predvidljivo pretpristupno financiranje ovisi o učinkovitim metodama koordinacije i provedbi državnih strategija i reformi u cijeloj zemlji; naglašava potrebu za poboljšanjem apsorpcijskog kapaciteta za pretpristupnu pomoć; naglašava da bi se dodjela sredstava trebala provoditi na transparentan, učinkovit, odgovoran, depolitiziran i nediskriminirajući način; potiče nadležna tijela BiH na svim razinama i ostale korisnike financijskih sredstava Unije da poboljšaju transparentnost i vidljivost djelovanja Unije i da na odgovarajući način obavješćuju o dodanoj vrijednosti podrške Unije; |
| --- | --- |

74.

| 75. | preporučuje da se pozornost usmjeri na održiva i uključiva javna ulaganja kojima se potiče rast, na energetske i infrastrukturne projekte kojima se povećava povezivost, multimodalnost prometa i cestovna sigurnost, potpuno u skladu s pravilima o državnim potporama, javnoj nabavi i socioekološkom učinku, uključujući provedbu direktiva o procjeni utjecaja na okoliš (EIA) i strateškoj procjeni utjecaja na okoliš (SEA); |
| --- | --- |

75.

| 76. | potiče nadležna tijela BiH da poboljšaju usklađenost sa standardima i ciljevima politika EU-a u pogledu zaštite klime i energije, omogućujući time zelenu i digitalnu tranziciju te poziva da se na prvo mjesto stave mjere za smanjenje ekološke degradacije i okolišnih rizika za zdravlje; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pozdravlja usvajanje zelenoga plana za zapadni Balkan koji mora potaknuti prijelaz na kružno gospodarstvo i usvajanje potrebnih mjera za očuvanje i zaštitu ekološki osjetljivih područja; |
| --- | --- |

77.

| 78. | potiče nadležna tijela da razviju nacionalnu energetsku strategiju kojom se jamči potpuna usklađenost i provedba Pariškog sporazuma i relevantnih klimatskih ciljeva te ciljeva biološke raznolikosti EU-a; naglašava potrebu za uvođenjem cijene ugljika kao sredstva za učinkovitu dekarbonizaciju u skladu s europskim zelenim planom i političkim obvezama preuzetima u Izjavi iz Sofije iz 2020.; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva BiH da pojača napore na očuvanju prirode, jer je jedna od zemalja s najvećom biološkom raznolikošću biljnih i životinjskih vrsta u Europi; potiče nadležna tijela BiH da se o društveno-ekološki osjetljivim projektima savjetuju s lokalnim zajednicama, civilnim društvom i neovisnim stručnjacima; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva na pojačane, usklađene i dosljedne napore u cijeloj zemlji za poboljšanje kvalitete zraka u skladu s pravnom stečevinom EU-a o smanjenju onečišćenja zraka i smanjenju štetnih prekograničnih emisija; prima na znanje činjenicu da su emisije dušikovih oksida u BiH u velikim uređajima za loženje sada u skladu sa zakonodavstvom EU-a te apelira na brzo djelovanje kako bi se uklonila kršenja gornjih granica emisija za prašinu i sumporov dioksid; |
| --- | --- |

80.

| 81. | naglašava potrebu za povećanjem održivosti sektora proizvodnje energije povećanjem energetske učinkovitosti i diversifikacije održivom uporabom obnovljivih izvora energije; podsjeća da prekomjerno oslanjanje na ugljen odgađa dugo očekivani prijelaz na obnovljivu energiju; potiče nadležna tijela da poduzmu korake za postupno ukidanje neučinkovitih i zagađujućih elektrana na ugljen, podsjeća na potrebu postavljanja mehanizma za „pravednu tranziciju”; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pozdravlja prijenos propisa pravilnika o priključenju na električnu energiju, kao i prijenos i provedbu Uredbe (EU) br. 1227/2011 (Uredba REMIT) (11) u nacionalni regulatorni okvir za električnu energiju i poziva nadležna tijela da primjenjuju isti režim integriteta i u plinskom sektoru; |
| --- | --- |

82.

| 83. | potiče zemlju da usvoji državni zakon o regulatoru električne energije i prirodnoga plina, tržištu za električnu energiju i njezin prijenos i provede nacionalne mjere za energetsku učinkovitost i proizvodnju obnovljive energije, uz osiguravanje poštovanja obaveza iz trećeg energetskog paketa i Ugovora o osnivanju energetske zajednice; potiče nadležna tijela zemalja zapadnog Balkana da doprinesu regionalnoj povezanosti radom na dovršenju regionalnog energetskog tržišta i naglašava da nepridržavanje od strane BiH s dotičnom pravnom stečevinom Energetske zajednice u sektorima električne energije i plina ugrožava izglede za integraciju regionalnog energetskog sektora; |
| --- | --- |

83.

| 84. | naglašava da planiranje i izgradnja okolišno osjetljivih projekata, poput razvoja hidroenergije, moraju biti u skladu s međunarodnim noramama i normama EU-a o procjeni utjecaja i zaštiti okoliša; ističe da je potrebno spriječiti i učinkovito kazneno goniti kaznena djela protiv okoliša, povećati inspekcijski nadzor i boriti se protiv nezakonite izgradnje; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva na korake koji omogućavaju održive postupke gospodarenja otpadom u okviru informacijskog sustava gospodarenja otpadom, uspostavom odgovarajućih postrojenja za recikliranje i sprečavanjem nezakonitog odlaganja otpada; |
| --- | --- |

85.

| 86. | podsjeća na potrebu poboljšanja pripravnosti za pojave klimatskih promjena, posebno poplave i suše; podsjeća da BiH još uvijek nije uspostavila integrirani informativni sustav za civilno reagiranje u kriznim situacijama; |
| --- | --- |

86.

Vanjska politika i sigurnost;

| 87. | potiče BiH da nastavi postupno poboljšavati usklađivanje zajedničke vanjske i sigurnosne politike (ZVSP), s obzirom na to da je postigla prosjek od 70 %, jer to predstavlja bitnu sastavnicu članstva u EU-u; snažno potiče BiH da se uskladi sa svim odlukama Vijeća kojima se uvode restriktivne mjere EU-a; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva na jačanje dobrosusjedskih odnosa i pojačane napore u rješavanju svih neriješenih bilateralnih pitanja, poput obilježavanja granice s Hrvatskom i Srbijom i normalizacije odnosa s Kosovom; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pozdravlja doprinos BiH misijama za osposobljavanje Zajedničke sigurnosne i obrambene politike EU-a (ZSOP), sudjelovanje BiH u NATO-ovom akcijskom planu za članstvo (MAP) i doprinos te zemlje NATO-ovoj misiji „Resolute Support” (RSM) u Afganistanu; također pozdravlja potpisivanje zajedničkog plana aktivnosti EU-a i BiH o inicijativi za partnerstvo skupine G7 za provedbu rezolucije UN-a 1325 o ženama, miru i sigurnosti; |
| --- | --- |

89.

| 90. | čvrsto vjeruje da je bolja komunikacija obveze EU-a prema regiji presudna za suzbijanje štetnih stranih utjecaja; |
| --- | --- |

90.

| 91. | naglašava potrebu da EU i Sjedinjene Američke Države ojačaju svoje partnerstvo i koordinaciju na zapadnom Balkanu kako bi pomogli da se ključne reforme pokrenu, da se poboljša upravljanje i potakne pomirenje; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pozdravlja kontinuiranu prisutnost operacije EUFOR Althea u zemlji i produljenje mandata EUFOR-a do studenoga 2021.; pohvaljuje rad operacije EUFOR Althea koja je postavila putanju k miru, stabilizaciji i europskoj integraciji BiH; podsjeća da ta misija još uvijek ima ključnu ulogu za sigurnost i stabilnost te zemlje i regije; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pohvaljuje EUFOR jer je i dalje potpuno operativan i nastavlja svoju potporu ovoj zemlji usprkos izazovima pandemije bolesti COVID-19; žali zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz operacije Althea; raduje se predstojećem strateškom pregledu operacije i naglašava da bi trebala zadržati svoju obavještajnu infrastrukturu i lako dostupne rezerve; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pozdravlja tekuće i kontinuirane napore za uklanjanje oružja, streljiva i eksploziva i razminiranje te podsjeća na važnost adekvatnog financiranja u tu svrhu; poziva na daljnju potporu EU-a i međunarodnih organizacija kako bi se osiguralo da se razminiranje intenzivira te se BiH oslobodi ostataka ratnog razaranja; |
| --- | --- |

94.

| 95. | naglašava važnost jačanja napora u borbi protiv trgovine malim i lakim oružjem u BiH i u regiji; stoga pohvaljuje donošenje strategije BiH za kontrolu malog i lakog oružja za razdoblje 2021. – 2024. i njezina akcijskog plana te odgovarajuće francusko-njemačke inicijative pokrenute 2018. te potiče vlasti BiH da se u potpunosti i odlučno obavežu na njihovu provedbu, uz potporu EU-a; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva na stvaranje novih prilika za politički dijalog i dijalog o politikama na visokoj razini sa zemljama zapadnog Balkana putem redovitih sastanaka na vrhu EU-a i zemalja zapadnog Balkana kako bi se ojačala politička odgovornost za proces proširenja, osiguralo bolje upravljanje i angažman na visokoj razini, kao što je također navedeno u revidiranoj metodologiji proširenja; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ponovo potvrđuje svoje stajalište da bi se predstavnici BiH i drugih zemalja zapadnoga Balkana trebali na odgovarajući način uključiti i aktivno angažirati na Konferenciji o budućnosti Europe, kako na državnoj tako i na razini civilnoga društva, uključujući mlade; |
| --- | --- |

97.

o

o o

| 98. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi potpredsjednici Komisije / predstavniku Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Vijeću, Komisiji, Predsjedništvu BiH, Vijeću ministara Bosne i Hercegovine, Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine, vladama i parlamentima Federacije BiH, Republike Srpske i distrikta Brčko te vladama deset kantona. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2020)0370.

(2)  Usvojeni tekstovi P9_TA(2020)0168.

(3)  SL C 265, 11.8.2017., str. 142.

(4)  SL C 46 E, 24.2.2010., str. 111.

(5)  SL C 157 E, 6.07.2006., str. 468.

(6)  SL C 137 E, 27.5.2010., str. 25.

(7)  SL C 171, 6.5.2021., str. 25.

(8)  SL C 399, 24.11.2017., str. 176.

(9)  SL C 363, 28.10.2020., str. 13.

(10)  SL C 93, 9.3.2016., str. 52.

(11)  Uredba (EU) br. 1227/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2011. o cjelovitosti i transparentnosti veleprodajnog tržišta energije (SL L 326, 8.12.2011., str. 1.).

---

III Pripremni akti

Europski parlament

srijeda, 23. lipnja 2021.

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/96 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/96

---

P9_TA(2021)0298

Zajedničke odredbe o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike za 2021. – 2027. ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredaba o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu te financijskih pravila za njih i za Fond za azil, migracije i integraciju, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za financijsku potporu u području upravljanja granicama i vizne politike (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 81/08)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06674/1/2021 – C9-0193/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06674/1/2021 – C9-0193/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 25. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 25. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenja Europskog ekonomskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (2) i od 18. rujna 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Europskog ekonomskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (2) i od 18. rujna 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (4), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (4),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (5) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0375), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (5) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0375),

| — | uzimajući u obzir izmijenjene prijedloge Komisije (COM(2020)0023) i (COM(2020)0450), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmijenjene prijedloge Komisije (COM(2020)0023) i (COM(2020)0450),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za regionalni razvoj (A9-0206/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za regionalni razvoj (A9-0206/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije potpiše akt s predsjednikom Vijeća; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 17, 14.1.2019., str. 1.

(2)  SL C 62, 15.2.2019., str. 83.

(3)  SL C 429, 11.12.2020., str. 236.

(4)  SL C 86, 7.3.2019., str. 41.

(5)  SL C 108, 26.03.2021., str. 638.

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/98 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/98

---

P9_TA(2021)0299

Europski fond za regionalni razvoj i Kohezijski fond za razdoblje 2021.–2027. ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o Europskom fondu za regionalni razvoj i Kohezijskom fondu (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 81/09)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06168/1/2021 – C9-0194/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (06168/1/2021 – C9-0194/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 17. listopada 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0372), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2018)0372),

| — | uzimajući u obzir izmijenjeni prijedlog Komisije (COM(2020)0452), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izmijenjeni prijedlog Komisije (COM(2020)0452),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je nadležni odbor odobrio u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za regionalni razvoj (A9-0204/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za regionalni razvoj (A9-0204/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt prihvaćen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniraju Europske unije potpiše akt s predsjednikom Vijeća; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da ga u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 62, 15.2.2019., str. 90.

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 115.

(3)  SL C 108, 26.3.2021., str. 566.

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/99

---

P9_TA(2021)0300

Posebne odredbe za cilj „Europska teritorijalna suradnja” (Interreg) uz potporu iz Europskog fonda za regionalni razvoj i instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja za razdoblje 2021.–2027. ***II

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o stajalištu Vijeća u prvom čitanju s ciljem donošenja Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o posebnim odredbama za cilj „Europska teritorijalna suradnja (Interreg)” koji se podupire iz Europskog fonda za regionalni razvoj i iz instrumenata za financiranje vanjskog djelovanja (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: drugo čitanje)

(2022/C 81/10)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05488/1/2021 – C9-0192/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir stajalište Vijeća u prvom čitanju (05488/1/2021 – C9-0192/2021),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 19. rujna 2018. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 5. prosinca 2018. (2),

| — | uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0289), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoje stajalište u prvom čitanju (3) o Prijedlogu Komisije upućenom Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2021)0289),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 7. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 67. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za regionalni razvoj (A9-0205/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku za drugo čitanje Odbora za regionalni razvoj (A9-0205/2021),

| 1. | prihvaća stajalište Vijeća u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utvrđuje da je akt usvojen u skladu sa stajalištem Vijeća; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniraju Europske unije potpiše akt s predsjednikom Vijeća; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem glavnom tajniku da potpiše akt nakon provjere jesu li svi postupci propisno zaključeni te da u dogovoru s glavnim tajnikom Vijeća pripremi njegovu objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  SL C 440, 6.12.2018., str. 116.

(2)  SL C 86, 7.3.2019., str. 137.

(3)  SL C 108, 26.3.2021., str. 247.

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/100

---

P9_TA(2021)0301

Mjere očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 Europskog parlamenta i Vijeća od 20. svibnja 2019. o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 81/11)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0215), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0215),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0157/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 43. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0157/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir da se predstavnik Vijeća pismom od 12. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0220/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ribarstvo (A9-0220/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  SL C 429, 11.12.2020., str. 279.

---

P9_TC1-COD(2020)0095

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021//... Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2019/833 o utvrđivanju mjera očuvanja i provedbe koje se primjenjuju na regulatornom području Organizacije za ribarstvo sjeverozapadnog Atlantika

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1231.)

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/101

---

P9_TA(2021)0302

Prekogranična plaćanja u Uniji (kodificirani tekst) ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o prekograničnim plaćanjima u Uniji (kodificirani tekst) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))

(Redovni zakonodavni postupak – kodifikacija)

(2022/C 81/12)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0323), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0323),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 114. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0204/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 25. siječnja 2021. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europske središnje banke od 25. siječnja 2021. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 3. prosinca 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 3. prosinca 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Međuinstitucijski sporazum od 20. prosinca 1994. o ubrzanoj metodi rada za službeno kodificiranje zakonodavnih tekstova (3),

| — | uzimajući u obzir članke 109. i 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 109. i 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0202/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za pravna pitanja (A9-0202/2021),

| A. | budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena; |
| --- | --- |

A.

budući da se, prema mišljenju savjetodavne skupine pravnih službi Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, dotični prijedlog ograničava samo na kodifikaciju postojećih tekstova bez suštinskih promjena;

1.

usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju;

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima.

---

(1)  SL C 65, 25.2.2021., str. 4.

1

(2)  SL C 56, 16.2.2021., str. 43.

2

(3)  SL C 102, 4.4.1996., str. 2.

3

---

P9_TC1-COD(2020)0145

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 23. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o prekograničnim plaćanjima u Uniji (kodificirani tekst)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1230.)

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/102 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/102

---

P9_TA(2021)0303

Propisi i opći uvjeti kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o Uredbi Europskog parlamenta o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

(2022/C 81/13)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir članak 228. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 228. stavak 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 106.a stavak 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 106.a stavak 1. Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Komisije (COM(2021)0329), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Komisije (COM(2021)0329),

| — | uzimajući u obzir suglasnost Vijeća (09425/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir suglasnost Vijeća (09425/2021),

| — | uzimajući u obzir svoju Odluku od 10. lipnja 2021. o Nacrtu uredbe Europskog parlamenta o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir svoju Odluku od 10. lipnja 2021. o Nacrtu uredbe Europskog parlamenta o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (1),

| — | uzimajući u obzir članke 46. i 54. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 46. i 54. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0174/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za ustavna pitanja (A9-0174/2021),

| 1. | usvaja priloženu Uredbu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nalaže svojem predsjedniku da Uredbu potpiše u skladu s člankom 297. stavkom 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nalaže svojem glavnom tajniku da Uredbu da na objavu u Službenom listu Europske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da ovu Rezoluciju proslijedi Vijeću i Komisiji te nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Usvojeni tekstovi, P9_TA(2021)0280.

---

PRILOG REZOLUCIJI

Uredba Europskog parlamenta o utvrđivanju propisa i općih uvjeta kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana) i o stavljanju izvan snage Odluke 94/262/EZUČ, EZ, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

EUROPSKI PARLAMENT

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 228. stavak 4.,

uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a stavak 1.,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir suglasnost Vijeća Europske unije (1),

uzimajući u obzir mišljenje Europske Komisije (2),

u skladu s posebnim zakonodavnim postupkom,

budući da:

| (1) | Propise i opće uvjete kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana trebalo bi utvrditi u skladu s odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno s njegovim člankom 20. stavkom 2. točkom (d) i člankom 228., te u skladu s odredbama Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju i Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”). |
| --- | --- |

(1)

Propise i opće uvjete kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana trebalo bi utvrditi u skladu s odredbama Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU), a posebno s njegovim člankom 20. stavkom 2. točkom (d) i člankom 228., te u skladu s odredbama Ugovora o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju i Povelje Europske unije o temeljnim pravima („Povelja”).

| (2) | Odluka Europskog parlamenta 94/262/EZUČ (3), EZ, Euratom zadnji je put izmijenjena 2008. godine. Nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009., Odluku 94/262/EZUČ, EZ, Euratom trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti Uredbom donesenom na temelju članka 228. stavka 4. UFEU-a. |
| --- | --- |

(2)

Odluka Europskog parlamenta 94/262/EZUČ (3), EZ, Euratom zadnji je put izmijenjena 2008. godine. Nakon stupanja na snagu Ugovora iz Lisabona 1. prosinca 2009., Odluku 94/262/EZUČ, EZ, Euratom trebalo bi staviti izvan snage i zamijeniti Uredbom donesenom na temelju članka 228. stavka 4. UFEU-a.

| (3) | U članku 41. Povelje priznaje se pravo na dobru upravu kao temeljno pravo građana Unije. Člankom 43. Povelje priznaje se pravo na obraćanje Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u postupanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije. Kako bi se osiguralo da ta prava zaista budu učinkovita te kako bi se povećala sposobnost Europskog ombudsmana za provedbu temeljitih i nepristranih istraga, podupirući tako njegovu neovisnost o kojoj ovise, trebalo bi mu na raspolaganje staviti sve alate neophodne za uspješno obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana iz Ugovora i ove Uredbe. |
| --- | --- |

(3)

U članku 41. Povelje priznaje se pravo na dobru upravu kao temeljno pravo građana Unije. Člankom 43. Povelje priznaje se pravo na obraćanje Europskom ombudsmanu u vezi s nepravilnostima u postupanju institucija, tijela, ureda ili agencija Unije. Kako bi se osiguralo da ta prava zaista budu učinkovita te kako bi se povećala sposobnost Europskog ombudsmana za provedbu temeljitih i nepristranih istraga, podupirući tako njegovu neovisnost o kojoj ovise, trebalo bi mu na raspolaganje staviti sve alate neophodne za uspješno obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana iz Ugovora i ove Uredbe.

| (4) | Utvrđivanje uvjeta pod kojima se može podnijeti pritužba Europskom ombudsmanu trebalo bi biti u skladu s načelom potpunog, slobodnog i jednostavnog pristupa, uzimajući u obzir posebna ograničenja koja proizlaze iz pravnih i upravnih postupaka. |
| --- | --- |

(4)

Utvrđivanje uvjeta pod kojima se može podnijeti pritužba Europskom ombudsmanu trebalo bi biti u skladu s načelom potpunog, slobodnog i jednostavnog pristupa, uzimajući u obzir posebna ograničenja koja proizlaze iz pravnih i upravnih postupaka.

| (5) | Europski ombudsman trebao bi djelovati uzimajući u obzir nadležnosti institucija, tijela, ureda ili agencija Unije koji su predmet njegovih istraga. |
| --- | --- |

(5)

Europski ombudsman trebao bi djelovati uzimajući u obzir nadležnosti institucija, tijela, ureda ili agencija Unije koji su predmet njegovih istraga.

| (6) | Potrebno je utvrditi postupke koji će se slijediti ako se u istragama Europskog ombudsmana otkriju slučajevi nepravilnosti u postupanju. Europski ombudsman trebao bi podnijeti sveobuhvatno izvješće Europskom parlamentu na kraju svakoga godišnjeg zasjedanja. Europski ombudsman trebao bi imati pravo i da u to godišnje izvješće uključi ocjenu usklađenosti s danim preporukama. |
| --- | --- |

(6)

Potrebno je utvrditi postupke koji će se slijediti ako se u istragama Europskog ombudsmana otkriju slučajevi nepravilnosti u postupanju. Europski ombudsman trebao bi podnijeti sveobuhvatno izvješće Europskom parlamentu na kraju svakoga godišnjeg zasjedanja. Europski ombudsman trebao bi imati pravo i da u to godišnje izvješće uključi ocjenu usklađenosti s danim preporukama.

| (7) | Kako bi se ojačala uloga Europskog ombudsmana i promicale najbolje administrativne prakse u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, poželjno je omogućiti mu, ne dovodeći u pitanje njegovu primarnu dužnost obrade pritužbi, da provodi istrage na vlastitu inicijativu kad god smatra da za to postoji osnova, a posebno istrage opetovanih, sustavnih ili posebno ozbiljnih slučajeva nepravilnosti u postupanju. |
| --- | --- |

(7)

Kako bi se ojačala uloga Europskog ombudsmana i promicale najbolje administrativne prakse u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, poželjno je omogućiti mu, ne dovodeći u pitanje njegovu primarnu dužnost obrade pritužbi, da provodi istrage na vlastitu inicijativu kad god smatra da za to postoji osnova, a posebno istrage opetovanih, sustavnih ili posebno ozbiljnih slučajeva nepravilnosti u postupanju.

| (8) | Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (4), kako je dopunjena Uredbom (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (5), trebala bi se primjenjivati na zahtjeve za javni pristup dokumentima Europskog ombudsmana, uz iznimku onih dobivenih tijekom istrage, a tom slučaju bi zahtjeve trebala rješavati matična institucija, tijelo, ured ili agencija Unije. |
| --- | --- |

(8)

Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća (4), kako je dopunjena Uredbom (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća (5), trebala bi se primjenjivati na zahtjeve za javni pristup dokumentima Europskog ombudsmana, uz iznimku onih dobivenih tijekom istrage, a tom slučaju bi zahtjeve trebala rješavati matična institucija, tijelo, ured ili agencija Unije.

| (9) | Europski ombudsman trebao bi imati pristup svim sredstvima potrebnim za obnašanje svojih dužnosti. U tu bi svrhu institucije, tijela, uredi i agencije Unije trebali Europskom ombudsmanu pružiti sve informacije koje on od njih traži u svrhu istrage. Ako bi za obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana bilo potrebno dostaviti mu klasificirane podatke koje posjeduju institucije, tijela, uredi i agencije Unije ili tijela država članica, Europski ombudsman trebao bi imati pristup takvim informacijama, podložno osiguranju da se poštuju pravila o njihovoj zaštiti. |
| --- | --- |

(9)

Europski ombudsman trebao bi imati pristup svim sredstvima potrebnim za obnašanje svojih dužnosti. U tu bi svrhu institucije, tijela, uredi i agencije Unije trebali Europskom ombudsmanu pružiti sve informacije koje on od njih traži u svrhu istrage. Ako bi za obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana bilo potrebno dostaviti mu klasificirane podatke koje posjeduju institucije, tijela, uredi i agencije Unije ili tijela država članica, Europski ombudsman trebao bi imati pristup takvim informacijama, podložno osiguranju da se poštuju pravila o njihovoj zaštiti.

| (10) | Europski ombudsman i njegovo osoblje trebali bi biti dužni postupati povjerljivo sa svim podacima koje su saznali tijekom obnašanja svojih dužnosti, ne dovodeći u pitanje činjenicu da je Europski ombudsman obvezan obavijestiti tijela država članica o činjenicama koje bi se mogle odnositi na kaznena djela i koje su mu postale poznate tijekom istrage. Europski ombudsman trebao bi također imati mogućnost da obavijesti dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije o činjenicama koje u pitanje dovode ponašanje člana njihova osoblja. Obveza Europskog ombudsmana da sa svim podacima koje je saznao tijekom obnašanja svoje dužnosti postupa povjerljivo ne bi trebala dovoditi u pitanje obvezu Europskog ombudsmana da svoj rad obavlja na što otvoreniji način u skladu s člankom 15. stavkom 1. UFEU-a. Konkretno, kako bi propisno izvršavao svoje dužnosti i podupro svoje nalaze, Europski ombudsman trebao bi moći u svojim izvješćima uputiti na sve informacije dostupne javnosti. |
| --- | --- |

(10)

Europski ombudsman i njegovo osoblje trebali bi biti dužni postupati povjerljivo sa svim podacima koje su saznali tijekom obnašanja svojih dužnosti, ne dovodeći u pitanje činjenicu da je Europski ombudsman obvezan obavijestiti tijela država članica o činjenicama koje bi se mogle odnositi na kaznena djela i koje su mu postale poznate tijekom istrage. Europski ombudsman trebao bi također imati mogućnost da obavijesti dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije o činjenicama koje u pitanje dovode ponašanje člana njihova osoblja. Obveza Europskog ombudsmana da sa svim podacima koje je saznao tijekom obnašanja svoje dužnosti postupa povjerljivo ne bi trebala dovoditi u pitanje obvezu Europskog ombudsmana da svoj rad obavlja na što otvoreniji način u skladu s člankom 15. stavkom 1. UFEU-a. Konkretno, kako bi propisno izvršavao svoje dužnosti i podupro svoje nalaze, Europski ombudsman trebao bi moći u svojim izvješćima uputiti na sve informacije dostupne javnosti.

| (11) | Kad je to potrebno za učinkovito obnašanje njegovih dužnosti, Europskom ombudsmanu trebalo bi omogućiti suradnju i razmjenu informacija s tijelima u državama članicama, u skladu s važećim nacionalnim pravom i pravom Unije, te s drugim institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije, u skladu s važećim pravom Unije. |
| --- | --- |

(11)

Kad je to potrebno za učinkovito obnašanje njegovih dužnosti, Europskom ombudsmanu trebalo bi omogućiti suradnju i razmjenu informacija s tijelima u državama članicama, u skladu s važećim nacionalnim pravom i pravom Unije, te s drugim institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije, u skladu s važećim pravom Unije.

| (12) | Europskog ombudsmana trebao bi izabrati Europski parlament na početku parlamentarnog saziva i za cijelo trajanje tog saziva i izabrati ga među osobama koje su građani Unije i imaju sva potrebna jamstva neovisnosti i stručnosti. Trebalo bi utvrditi i opće uvjete, između ostalih, vezane za prestanak dužnosti Europskog ombudsmana te za zamjenu Europskog ombudsmana, nespojivost, primitke od rada Europskog ombudsmana te povlastice i imunitete Europskog ombudsmana. |
| --- | --- |

(12)

Europskog ombudsmana trebao bi izabrati Europski parlament na početku parlamentarnog saziva i za cijelo trajanje tog saziva i izabrati ga među osobama koje su građani Unije i imaju sva potrebna jamstva neovisnosti i stručnosti. Trebalo bi utvrditi i opće uvjete, između ostalih, vezane za prestanak dužnosti Europskog ombudsmana te za zamjenu Europskog ombudsmana, nespojivost, primitke od rada Europskog ombudsmana te povlastice i imunitete Europskog ombudsmana.

| (13) | Trebalo bi navesti da sjedište Europskog ombudsmana treba biti sjedište Europskog parlamenta kako je utvrđeno u točki (a) jedinog članka iz Protokola br. 6 o mjestu sjedišta institucija te određenih tijela, ureda, agencija i službi Europske unije priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju („Protokol br. 6”). |
| --- | --- |

(13)

Trebalo bi navesti da sjedište Europskog ombudsmana treba biti sjedište Europskog parlamenta kako je utvrđeno u točki (a) jedinog članka iz Protokola br. 6 o mjestu sjedišta institucija te određenih tijela, ureda, agencija i službi Europske unije priloženog Ugovoru o Europskoj uniji, Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovoru o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju („Protokol br. 6”).

| (14) | Europski ombudsman trebao bi postići rodni paritet u sastavu svojeg tajništva u skladu s člankom 1.d stavkom 2. Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Unije utvrđenima Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (6) („Pravilnik o osoblju”). |
| --- | --- |

(14)

Europski ombudsman trebao bi postići rodni paritet u sastavu svojeg tajništva u skladu s člankom 1.d stavkom 2. Pravilnika o osoblju za dužnosnike Europske unije i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Unije utvrđenima Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 (6) („Pravilnik o osoblju”).

| (15) | Provedbene odredbe za ovu Uredbu donosi Europski ombudsman nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, Vijećem i Europskom Komisijom. Ako od tih institucija ne dobije mišljenje u razumnom roku koji je on sam unaprijed odredio, Europski ombudsman može donijeti predmetne provedbene odredbe. Kako bi se zajamčila pravna sigurnost i najviši standardi pri obnašanju dužnosti Europskog ombudsmana, u ovoj Uredbi trebalo bi utvrditi minimalni sadržaj provedbenih odredbi koje treba donijeti, |
| --- | --- |

(15)

Provedbene odredbe za ovu Uredbu donosi Europski ombudsman nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, Vijećem i Europskom Komisijom. Ako od tih institucija ne dobije mišljenje u razumnom roku koji je on sam unaprijed odredio, Europski ombudsman može donijeti predmetne provedbene odredbe. Kako bi se zajamčila pravna sigurnost i najviši standardi pri obnašanju dužnosti Europskog ombudsmana, u ovoj Uredbi trebalo bi utvrditi minimalni sadržaj provedbenih odredbi koje treba donijeti,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Predmet i načela

1.   Ovom Uredbom utvrđuju se propisi i opći uvjeti kojima se uređuje obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (Statut Europskog ombudsmana).

2.   Europski ombudsman potpuno je neovisan u obnašanju svojih dužnosti i djeluje bez prethodnog odobrenja.

3.   Europski ombudsman pomaže u otkrivanju nepravilnosti u postupanju institucija, tijela, ureda i agencija Unije, s iznimkom Suda Europske unije kada djeluje u svojoj sudbenoj ulozi, obraćajući pozornost na članak 20. stavak 2. točku (d) i članak 228. UFEU-a te članak 41. Povelje o pravu na dobru upravu.

Radnje drugih tijela ili osoba ne mogu biti predmet pritužbe Europskom ombudsmanu.

4.   Po potrebi, Europski ombudsman daje preporuke, prijedloge za rješenja i za poboljšanja kako bi se riješio određeni problem.

5.   Pri obnašanju svojih dužnosti Europski ombudsman ne smije u pitanje dovoditi osnovanost sudskih presuda ni nadležnost sudova da donose presude.

Članak 2.

Pritužbe

1.   Svaki građanin Unije odnosno svaka fizička ili pravna osoba s boravištem ili registriranim sjedištem u državi članici može izravno ili preko zastupnika u Europskom parlamentu podnijeti pritužbu Europskom ombudsmanu u pogledu slučaja nepravilnosti u postupanju.

2.   U pritužbi se jasno navodi njezin predmet i identitet podnositelja pritužbe. Podnositelj pritužbe može zahtijevati da pritužba ili njezini dijelovi ostanu povjerljivi.

3.   Pritužba se podnosi u roku od dvije godine od dana kad je podnositelj pritužbe saznao za činjenice na kojima se ona zasniva. Prije podnošenja pritužbe, podnositelj pritužbe mora poduzeti odgovarajući administrativni koraci pri toj instituciji, tijelu, uredu ili agenciji Unije.

4.   Ombudsman odbacuje pritužbu kao nedopuštenu ako je izvan područja primjene mandata Europskog ombudsmana ili ako nisu ispunjeni postupovni zahtjevi iz stavaka 2. i 3. Ako je pritužba izvan područja primjene mandata Europskog ombudsmana, podnositelju pritužbe može savjetovati da je uputi drugom tijelu.

5.   Ako Europski ombudsman utvrdi da je pritužba očito neutemeljena, zatvara predmet i o tom nalazu obavješćuje podnositelja pritužbe. Ako je podnositelj pritužbe obavijestio dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije o svojoj pritužbi, Europski ombudsman o odluci također obavješćuje dotično tijelo.

6.   Pritužbe koje se odnose na radne odnose između institucija, tijela, ureda ili agencija Unije i njihova osoblja dopuštene su samo ako je dotična osoba iscrpila sve interne upravne postupke, posebno one iz članka 90. Pravilnika o osoblju, i ako je nadležno tijelo dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije donijelo odluku ili ako su rokovi za odgovor istekli. Europski ombudsman ima također pravo provjeriti mjere koje je donijelo nadležno tijelo dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije kako bi se osigurala zaštita navodnih žrtava uznemiravanja i ponovno uspostavilo zdravo i sigurno radno okružje uz poštovanje dostojanstva dotičnih osoba dok je u tijeku administrativna istraga, pod uvjetom da su dotične osobe iscrpile interne upravne postupke povezane s tim mjerama.

7.   Europski ombudsman obavješćuje dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije o registriranoj pritužbi, čim pritužba bude proglašena dopuštenom te da je odlučio pokrenuti istragu.

8.   Pritužbe koje su podnesene Europskom ombudsmanu ne utječu na rokove za žalbe u upravnim ili sudskim postupcima.

9.   Kad, zbog sudskih postupaka koji su u tijeku ili su zaključeni u vezi s činjenicama koje su mu predstavljene, Europski ombudsman pritužbu proglašava nedopuštenom ili odlučuje obustaviti njezinu obradu, rezultati istraga koje je on do tada proveo arhiviraju se i taj predmet se zatvara.

10.   Europski ombudsman što prije obavješćuje podnositelja pritužbe o mjerama koje je poduzeo u vezi s njegovom pritužbom te, u mjeri u kojoj je to moguće, traži rješenje zajedno s dotičnom institucijom, tijelom, uredom ili agencijom Unije kako bi se otklonio slučaj nepravilnosti u postupanju. Europski ombudsman obavješćuje podnositelja pritužbe o predloženom rješenju te o eventualnim primjedbama dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije. Podnositelj pritužbe može u bilo kojoj fazi dostaviti svoje primjedbe ili dodatne informacije koje nisu bile poznate u vrijeme podnošenja pritužbe.

Ako se pronađe rješenje koje prihvaćaju podnositelj pritužbe i dotična institucija, tijelo, ured ili agencija Unije, Europski ombudsman može zatvoriti predmet bez provedbe postupka iz članka 4.

Članak 3.

Istrage

1.   U skladu sa svojim dužnostima Europski ombudsman provodi istrage za koje smatra postoji osnova, istrage na vlastitu inicijativu ili na temelju pritužbe.

2.   Europski ombudsman o takvim istragama bez odgode obavješćuje dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije. Ne dovodeći u pitanje članak 5., institucija, tijelo, ured ili agencija Unije može, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Europskog ombudsmana, dostaviti korisne primjedbe ili dokaze.

3.   Europski ombudsman može provoditi istrage na vlastitu inicijativu kad god smatra da za to postoji osnova, a osobito u opetovanim, sustavnim ili posebno ozbiljnim slučajevima nepravilnosti u postupanju kako bi se takvi slučajevi riješili kao pitanje od javnog interesa. U kontekstu takvih istraga Europski ombudsman može davati prijedloge i predlagati inicijative za promicanje najboljih administrativnih praksi u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije.

Članak 4.

Interakcija između Europskog ombudsmana i institucija

1.   Ako nakon istrage utvrdi nepravilnosti u postupanju, Europski ombudsman bez nepotrebne odgode obavješćuje dotičnu instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije o nalazima istrage te, po potrebi, daje preporuke.

2.   Dotična institucija, tijelo, ured ili agencija Unije šalje Europskom ombudsmanu detaljno mišljenje u roku od tri mjeseca. Na obrazložen zahtjev dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije Europski ombudsman može odobriti produljenje tog roka. To produljenje ne smije biti dulje od dva mjeseca. Ako dotična institucija, tijelo, ured ili agencija Unije ne dostave mišljenje u prvobitnom roku od tri mjeseca ili u produljenom roku, Europski ombudsman može zaključiti istragu bez tog mišljenja.

3.   Nakon zaključenja istrage, Europski ombudsman šalje izvješće dotičnoj instituciji, tijelu, uredu ili agenciji Unije, a ako je to potrebno zbog prirode ili opsega otkrivenog slučaja nepravilnosti u postupanju, i Europskom parlamentu. Europski ombudsman može u izvješću dati preporuke. Europski ombudsman obavješćuje podnositelja pritužbe o rezultatima istrage, dostavljenom mišljenju dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije te o eventualnim preporukama koje je dao u izvješću.

4.   Ako je to potrebno za istragu u pogledu aktivnosti institucije, tijela, ureda ili agencije Unije, Europski ombudsman može, na vlastitu inicijativu ili na zahtjev Europskog parlamenta, biti saslušan pred Europskim parlamentom na primjerenoj razini.

5.   Na kraju svakoga godišnjeg zasjedanja Europski ombudsman podnosi Europskom parlamentu izvješće o rezultatima istraga koje je proveo. Izvješće uključuje procjenu usklađenosti s Ombudsmanovim preporukama, prijedlozima za rješenja i za poboljšanja. U relevantnim slučajevima izvješće obuhvaća i rezultat istraga Europskog ombudsmana koje se odnose na uznemiravanje, djelovanje zviždača i sukobe interesa u institucijama, tijelima, uredima ili agencijama Unije.

Članak 5.

Pružanje informacija Europskom ombudsmanu

1.   Za potrebe ovog članka „pružanje informacija” obuhvaća sva fizička i elektronička sredstva koja Europskom ombudsmanu i njegovu tajništvu omogućuju pristup informacijama, uključujući dokumente, neovisno o njihovu obliku.

2.   „Klasificirani podaci EU-a” znači svaki podatak ili materijal koji je označen stupnjem tajnosti EU-a i čije neovlašteno otkrivanje može prouzročiti različite stupnjeve prijetnje nanošenjem štete interesima Unije odnosno interesima jedne ili više država članica.

3.   Pod uvjetima iz ovog članka institucije, tijela, uredi i agencije Unije te nadležna tijela država članica na zahtjev Europskog ombudsmana ili na vlastitu inicijativu i bez nepotrebne odgode dostavljaju Europskom ombudsmanu sve informacije koje je zatražio u svrhu istrage.

4.   Europskom ombudsmanu dostavljaju se klasificirani podaci EU-a u skladu sa sljedećim načelima i uvjetima:

| (a) | institucija, tijelo, ured ili agencija Unije koji dostavlja klasificirane podatke EU-a mora dovršiti svoje relevantne interne postupke i, ako je autor treća strana, ona mora dati svoju prethodnu pisanu suglasnost; |
| --- | --- |

(a)

institucija, tijelo, ured ili agencija Unije koji dostavlja klasificirane podatke EU-a mora dovršiti svoje relevantne interne postupke i, ako je autor treća strana, ona mora dati svoju prethodnu pisanu suglasnost;

| (b) | Europski ombudsman mora biti s tim upoznat; |
| --- | --- |

(b)

Europski ombudsman mora biti s tim upoznat;

| (c) | pristup podacima klasificiranima stupnjem tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ili višim odobrava se samo osobama koje su prošle sigurnosnu provjeru za odgovarajući stupanj sigurnosne zaštite u skladu s nacionalnim pravom i koje je ovlastilo nadležno sigurnosno tijelo. |
| --- | --- |

(c)

pristup podacima klasificiranima stupnjem tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ili višim odobrava se samo osobama koje su prošle sigurnosnu provjeru za odgovarajući stupanj sigurnosne zaštite u skladu s nacionalnim pravom i koje je ovlastilo nadležno sigurnosno tijelo.

5.   Za pružanje klasificiranih podataka EU-a dotična institucija, tijelo, ured ili agencija Unije procjenjuje je li Europski ombudsman stvarno uveo pravila unutarnje sigurnosti te fizičke i postupovne mjere za zaštitu klasificiranih podataka EU-a. U tu svrhu Europski ombudsman i institucija, tijelo, ured ili agencija Unije također mogu sklopiti sporazum o uspostavi općeg okvira kojim se uređuje pružanje klasificiranih podataka EU-a.

6.   U skladu sa stavcima 4. i 5., pristup klasificiranim podacima EU-a osigurava se u prostorima dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije, osim ako je drukčije dogovoreno s Europskim ombudsmanom.

7.   Ne dovodeći u pitanje stavak 3., nadležna tijela država članica mogu odbiti da Europskom ombudsmanu dostave informacije koje su obuhvaćene nacionalnim zakonima o zaštiti klasificiranih podataka ili odredbama kojima se sprečava njihovo priopćavanje.

Unatoč tome, dotična država članica može Europskom ombudsmanu dostaviti takve informacije pod uvjetima koje odredi njezino nadležno tijelo.

8.   Ako institucije, tijela, uredi ili agencije Unije te tijela država članica namjeravaju dostaviti klasificirane podatke EU-a ili bilo koje druge informacije koje nisu dostupne javnosti, o tome unaprijed obavješćuju Europskog ombudsmana.

Europski ombudsman osigurava odgovarajuću zaštitu takvih informacija a posebno ih ne smije otkriti podnositelju pritužbe ili javnosti bez prethodne suglasnosti institucije, tijela, ureda ili agencije Unije ili nadležnog tijela dotične države članice. Kad je riječ o klasificiranim podacima EU-a, suglasnost se daje u pisanom obliku.

9.   Institucije, tijela, uredi ili agencije Unije koji uskraćuju pristup klasificiranim podacima EU-a dostavljaju Europskom ombudsmanu pisano obrazloženje u kojem navode barem razloge za uskraćivanje pristupa.

10.   Europski ombudsman zadržava podatke iz stavka 8. samo do konačnog zaključenja istrage.

Europski ombudsman može od institucije, tijela, ureda ili agencije Unije odnosno od države članice tražiti da te informacije čuvaju najmanje pet godina.

11.   Ako nije dobio traženu pomoć, Europski ombudsman može obavijestiti Europski parlament, koji poduzima odgovarajuće korake.

Članak 6.

Javni pristup dokumentima Europskog ombudsmana

Europski ombudsman rješava zahtjeve za javni pristup dokumentima, uz iznimku onih dobivenih tijekom istrage i koji su u posjedu Europskog ombudsmana za vrijeme trajanja te istrage ili, nakon zaključenja istrage, u skladu s uvjetima i ograničenjima iz Uredbe (EZ) br. 1049/2001, kako je dopunjena Uredbom (EZ) br. 1367/2006.

Članak 7.

Saslušanje dužnosnika i ostalih službenika

1.   Dužnosnici i ostali službenici institucija, tijela, ureda i agencija Unije saslušavaju se na zahtjev Europskog ombudsmana u vezi s činjenicama koje se odnose na tekuće istrage Europskog ombudsmana.

2.   Ovi dužnosnici i ostali službenici govore u ime svoje institucije, tijela, ureda ili agencije te su i dalje dužni poštovati obveze koje proizlaze iz pravila koja se na njih primjenjuju.

Članak 8.

Istrage u kontekstu djelovanja zviždača

1.   Europski ombudsman može provesti istragu kako bi otkrio slučajeve nepravilnosti u postupanju s informacijama, kako je utvrđeno u članku 22.a Pravilnika o osoblju, koje mu je otkrio dužnosnik ili drugi službenik u skladu s relevantnim pravilima iz Pravilnika o osoblju.

2.   U takvim slučajevima dužnosnik ili drugi službenik uživa zaštitu predviđenu Pravilnikom o osoblju od štetnih postupaka institucije, tijela, ureda ili agencije Unije zbog toga što je priopćio te informacije.

3.   Europski ombudsman također može istražiti postoje li u tom slučaju nepravilnosti u postupanju dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije, među ostalim u pogledu zaštite dotičnog dužnosnika ili drugog službenika.

Članak 9.

Poslovna tajna

1.   Europski ombudsman i njegovo osoblje ne smiju otkrivati informacije ili dokumente dobivene tijekom istrage. Ne dovodeći u pitanje stavak 2., posebno ne smiju otkrivati klasificirane podatke EU-a ni interne dokumente institucija, tijela, ureda ili agencija Unije dostavljene Europskom ombudsmanu niti dokumente iz područja primjene prava Unije u vezi sa zaštitom osobnih podataka. Oni također ne smiju otkrivati informacije kojima bi se mogla povrijediti prava podnositelja pritužbe ili drugih uključenih osoba.

2.   Ne dovodeći u pitanje opću obvezu svih institucija, tijela, ureda i agencija Unije da obavješćuju Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF), u skladu s člankom 8. Uredbe (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća (7), ako smatra da bi činjenice koje je saznao tijekom istrage mogle predstavljati kazneno djelo ili se odnositi na kazneno djelo, Europski ombudsman odmah izvješćuje nadležna tijela država članica i, u mjeri u kojoj je slučaj u njihovoj nadležnosti, Ured europskog javnog tužitelja, u skladu s člankom 24. Uredbe Vijeća (EU) 2017/1939. (8) i OLAF.

3.   Po potrebi, i u dogovoru s Uredom europskog javnog tužitelja ili OLAF-om, Europski ombudsman obavješćuje i instituciju, tijelo, ured ili agenciju Unije u čijoj je nadležnosti dotični dužnosnik ili drugi službenik i koja može pokrenuti odgovarajuće postupke.

Članak 10.

Suradnja s tijelima država članica i s institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije

1.   Kad je to potrebno za obavljanje njegovih dužnosti, Europski ombudsman može surađivati s tijelima u državama članicama u skladu s važećim nacionalnim pravom i pravom Unije.

2.   U djelokrugu svojih dužnosti Europski ombudsman može surađivati i s drugim institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije, a posebno s onima zaduženima za promicanje i zaštitu temeljnih prava. Europski ombudsman izbjegava preklapanje ili udvostručavanje aktivnosti s aktivnostima tih institucija, tijela, ureda ili agencija Unije.

3.   Komunikacija s tijelima država članica u svrhu primjene ove Uredbe obavlja se preko njihovih stalnih predstavništava pri Europskoj uniji, osim ako se dotično stalno predstavništvo složi da tajništvo Europskog ombudsmana može izravno kontaktirati tijeladotične države članice.

Članak 11.

Izbor Europskog ombudsmana

1.   Europski ombudsman izabire se, te može biti ponovno imenovan, u skladu s člankom 228. stavkom 2. UFEU-a među kandidatima koji su odabrani na temelju transparentnog postupka.

2.   Nakon objavljivanja poziva na podnošenje kandidatura u Službenom listu Europske unije, Europski ombudsman izabire se među osobama:

| — | koje su državljani Unije, |
| --- | --- |

—

koje su državljani Unije,

| — | koje imaju puna građanska i politička prava, |
| --- | --- |

—

koje imaju puna građanska i politička prava,

| — | koje imaju sva potrebna jamstva neovisnosti, |
| --- | --- |

—

koje imaju sva potrebna jamstva neovisnosti,

| — | koje ispunjavaju uvjete za obnašanje najviše sudačke dužnosti u svojoj zemlji ili imaju priznatu stručnost i iskustvo za obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana, te |
| --- | --- |

—

koje ispunjavaju uvjete za obnašanje najviše sudačke dužnosti u svojoj zemlji ili imaju priznatu stručnost i iskustvo za obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana, te

| — | koje nisu bili članovi nacionalnih vlada ni zastupnici u Europskom parlamentu niti članovi Europskog vijeća ili Europske komisije u razdoblju od dvije godine koje prethode objavljivanju poziva na podnošenje kandidatura. |
| --- | --- |

—

koje nisu bili članovi nacionalnih vlada ni zastupnici u Europskom parlamentu niti članovi Europskog vijeća ili Europske komisije u razdoblju od dvije godine koje prethode objavljivanju poziva na podnošenje kandidatura.

Članak 12.

Prestanak dužnosti Europskog ombudsmana

1.   Europski ombudsman prestaje obnašati dužnosti istekom mandata odnosno ostavkom ili razrješenjem dužnosti.

2.   Osim u slučaju razrješenja dužnosti, Europski ombudsman ostaje na dužnosti sve do izbora novog Europskog ombudsmana.

3.   U slučaju ranijeg prestanka obnašanja dužnosti, novi Europski ombudsman izabire se u roku od tri mjeseca od trenutka odlaska prethodnog ombudsmana s funkcije za preostalo razdoblje saziva Europskog parlamenta. Dok novi Europski ombudsman ne bude izabran, za hitna pitanja koja spadaju u dužnosti Europskog ombudsmana odgovoran je glavni službenik iz članka 16. stavka 2.

Članak 13.

Razrješenje dužnosti

Ako Europski parlament namjerava zatražiti razrješenje Europskog ombudsmana u skladu s člankom 228. stavkom 2. UFEU-a, prije podnošenja takvog zahtjeva on saslušava Europskog ombudsmana.

Članak 14.

Obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana

1.   U obavljanju dužnosti, Europski ombudsman djeluje u skladu s člankom 228. stavkom 3. UFEU-a. Europski ombudsman suzdržava se od svake radnje koja je nespojiva s prirodom ovih dužnosti.

2.   Pri preuzimanju dužnosti Europski ombudsman svečano priseže pred Sudom Europske unije da će dužnosti iz Ugovora i ove Uredbe obnašati potpuno neovisno i nepristrano te da će tijekom i nakon svog mandata poštovati obveze koje iz njega proizlaze. Svečana prisega posebno uključuje dužnost časnog i suzdržanog ponašanja u pogledu prihvaćanja određenih imenovanja ili povlastica nakon isteka mandata.

3.   Tijekom svojeg mandata Europski ombudsman ne smije obnašati nikakve druge političke ni administrativne dužnosti niti se baviti drugim zanimanjem, ni plaćenim ni neplaćenim.

Članak 15.

Primici od rada, povlastice i imuniteti Europskog ombudsmana

1.   Europski ombudsman ima jednak položaj u pogledu primitaka od rada, dodataka i mirovine kao sudac Suda Europske unije.

2.   Članci od 11. do 14. i članak 17. Protokola br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije i Ugovorom o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju primjenjuju se i na Europskog ombudsmana te na dužnosnike i ostale službenike tajništva Europskog ombudsmana.

Članak 16.

Tajništvo Europskog ombudsmana

1.   Europskom ombudsmanu dodjeljuje se odgovarajući proračun, dovoljan za osiguranje njegove neovisnosti i obavljanje dužnosti.

2.   Europskom ombudsmanu pomaže tajništvo. Europski ombudsman imenuje glavnog službenika tajništva.

3.   Na dužnosnike i ostale službenike tajništva Europskog ombudsmana primjenjuju se Pravilnik o osoblju. O broju članova osoblja tajništva odlučuje svake godine u okviru proračunskog postupka.

4.   Ako su dužnosnici Unije upućeni u tajništvo Europskog ombudsmana, to se upućivanje smatra upućivanjem u interesu službe u skladu s člankom 37. prvom alinejom točkom (a) prvog podstavka i člankom 38. Pravilnika o osoblju.

Članak 17.

Sjedište Europskog ombudsmana

Sjedište Europskog ombudsmana je sjedište Europskog parlamenta kako je utvrđeno u točki (a) jedinog članka Protokola br. 6.

Članak 18.

Provedbene odredbe

Provedbene odredbe za ovu Uredbu donosi Europski ombudsman nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, Vijećem i Europskom Komisijom. One moraju biti u skladu s ovom Uredbom i uključuju barem odredbe o:

| (a) | postupovnim pravima podnositelja pritužbe i dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije; |
| --- | --- |

(a)

postupovnim pravima podnositelja pritužbe i dotične institucije, tijela, ureda ili agencije Unije;

| (b) | primitku, obradi i zaključenju pritužbe; |
| --- | --- |

(b)

primitku, obradi i zaključenju pritužbe;

| (c) | istragama na vlastitu inicijativu; i |
| --- | --- |

(c)

istragama na vlastitu inicijativu; i

| (d) | daljnjim istragama. |
| --- | --- |

(d)

daljnjim istragama.

Članak 19.

Završne odredbe

1.   Odluka 94/262/EZUČ, EZ, Euratom stavlja se izvan snage.

2.   Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana mjeseca koji slijedi nakon njezine objave u Službenom listu Europske unije.

3.   Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

---

(1)  Suglasnost od 18. lipnja 2021. (još nije objavljena u Službenom listu).

1

(2)  Mišljenje od 18. lipnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).

2

(3)  94/262/EZUČ, EZ, Euratom: Odluka Europskog parlamenta od 9. ožujka 1994. o propisima i općim uvjetima koji uređuju obnašanje dužnosti Europskog ombudsmana (SL L 113, 4.5.1994., str. 15.).

3

(4)  Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).

4

(5)  Uredba (EZ) br. 1367/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 6. rujna 2006. o primjeni odredaba Aarhuške konvencije o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša na institucije i tijela Zajednice (SL L 264, 25.9.2006., str. 13.).

5

(6)  SL L 56, 4.3.1968., str. 1.

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).

7

(8)  Uredba Vijeća (EU) 2017/1939 od 12. listopada 2017. o provedbi pojačane suradnje u vezi s osnivanjem Ureda europskog javnog tužitelja („EPPO”) (SL L 283, 31.10.2017., str. 1.).

8

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/112

---

P9_TA(2021)0304

Sporazum između EU-a i Tajlanda: izmjena koncesija za sve carinske kvote uvrštene u Raspored EU-a CLXXV zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju Sporazuma između Europske Unije i Kraljevine Tajlanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u vezi s izmjenom koncesija u pogledu carinskih kvota uključenih u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE))

(Suglasnost)

(2022/C 81/14)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05444/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (05444/2021),

| — | uzimajući u Nacrt sporazuma između Europske unije i Kraljevine Tajlanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (05445/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u Nacrt sporazuma između Europske unije i Kraljevine Tajlanda na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (05445/2021),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0171/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0171/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0180/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0180/2021),

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Kraljevine Tajlanda.

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/113

---

P9_TA(2021)0305

Sporazum između EU-a i Indonezije: izmjena koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o nacrtu Odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Indonezije na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE))

(Suglasnost)

(2022/C 81/15)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (06505/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt odluke Vijeća (06505/2021),

| — | uzimajući u obzir Nacrt sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Indonezije na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u vezi s izmjenom koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (06506/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Nacrt sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Republike Indonezije na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u vezi s izmjenom koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (06506/2021),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0181/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom točkom (a) podtočkom (v.) Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0181/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0182/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0182/2021),

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Republike Indonezije.

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/114

---

P9_TA(2021)0306

Sporazum između EU-a i Argentine: izmjena koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije ***

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 23. lipnja 2021. o nacrtu odluke Vijeća o sklapanju, u ime Unije, Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Argentinske Republike na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. o izmjeni koncesija za sve carinske kvote uvrštene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE))

(Suglasnost)

(2022/C 81/16)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (06837/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt odluke Vijeća (06837/2021),

| — | uzimajući u obzir nacrt Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Argentinske Republike na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u vezi s izmjenom koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (06838/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacrt Sporazuma u obliku razmjene pisama između Europske unije i Argentinske Republike na temelju članka XXVIII. Općeg sporazuma o carinama i trgovini (GATT) iz 1994. u vezi s izmjenom koncesija za sve carinske kvote uključene u raspored EU-a CLXXV. zbog povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Europske unije (06838/2021),

| — | uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0170/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća za davanje suglasnosti u skladu s člankom 207. stavkom 4. i člankom 218. stavkom 6. drugim podstavkom Ugovora o funkcioniranju Europske unije (C9-0170/2021),

| — | uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 105. stavke 1. i 4. te članak 114. stavak 7. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0175/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir preporuku Odbora za međunarodnu trgovinu (A9-0175/2021),

1.

daje suglasnost za sklapanje sporazuma;

2.

nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji te vladama i parlamentima država članica i Argentinske Republike.

---

četvrtak, 24. lipnja 2021.

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/115 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/115

---

P9_TA(2021)0309

Europski propis o klimi ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavljanju okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni Uredbe (EU) 2018/1999 (Europski propis o klimi) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 81/17)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0080) i izmijenjeni Prijedlog (COM(2020)0563), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0080) i izmijenjeni Prijedlog (COM(2020)0563),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0077/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2. i članak 192. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, u skladu s kojima je Komisija podnijela Prijedlog Parlamentu (C9-0077/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir obrazložena mišljenja francuskog Senata, nizozemskog Senata i austrijskog Saveznog vijeća podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir obrazložena mišljenja francuskog Senata, nizozemskog Senata i austrijskog Saveznog vijeća podnesena u okviru Protokola br. 2 o primjeni načela supsidijarnosti i proporcionalnosti, u kojima se izjavljuje da nacrt zakonodavnog akta nije u skladu s načelom supsidijarnosti,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 15. srpnja 2020. (1) i 29. listopada 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 15. srpnja 2020. (1) i 29. listopada 2020. (2),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 2. srpnja 2020. (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija od 2. srpnja 2020. (3),

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 5. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji je odobrio nadležni odbor u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 5. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za industriju, istraživanje i energetiku, Odbora za promet i turizam, Odbora za regionalni razvoj te Odbora za poljoprivredu i ruralni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0162/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane (A9-0162/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | prima na znanje izjave Komisije priložene ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 364, 28.10.2020., str. 143.

(2)  SL C 10, 11.1.2021., str. 69.

(3)  SL C 324, 1.10.2020., str. 58.

(4)  Ovo stajalište zamjenjuje amandmane usvojene na sjednici 8. listopada 2020. (Usvojeni tekstovi, P9_TA(2020)0253).

---

P9_TC1-COD(2020)0036

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi okvira za postizanje klimatske neutralnosti i o izmjeni uredaba (EZ) br. 401/2009 i (EU) 2018/1999 („Europski zakon o klimi”)

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1119.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Izjave Komisije

Ponor LULUCF-a i cilj za 2030.

Sektor korištenja zemljišta, prenamjene zemljišta i šumarstva (LULUCF) u EU-u ispušta stakleničke plinove i apsorbira CO2 u tlu i u biomasi. Obnova i povećanje ponora ugljika u tlu, odnosno sposobnosti našeg prirodnog okruženja poput drveća da apsorbira CO2, ključni su za postizanje naših klimatskih ciljeva.

Potreban nam je sve veći ponor kako bi EU do 2050. postigao klimatsku neutralnost. Za promjenu trenutačnog trenda potrebne su znatne kratkoročne mjere. U Komunikaciji Komisije „Povećanje klimatskih ambicija Europe za 2030. – Ulaganje u klimatski neutralnu budućnost za dobrobit naših građana” procjenjuje se da je potrebno i moguće preokrenuti trenutačni trend i povećati ponor ugljika na razine iznad 300 milijuna tona ekvivalenta CO2 do 2030.

Komisija će iznijeti prijedloge za reviziju Uredbe o LULUCF-u u skladu s tom ambicijom.

Pristup pravosuđu

EU i njegove države članice stranke su Konvencije Gospodarske komisije Ujedinjenih naroda za Europu (UNECE) o pristupu informacijama, sudjelovanju javnosti u odlučivanju i pristupu pravosuđu u pitanjima okoliša od 25. lipnja 1998. („Aarhuška konvencija”).

Pri izvršavanju svojih obveza na temelju Uredbe (EU) 2018/1999 u pogledu uključivanja javnosti u izradu nacionalnih energetskih i klimatskih planova i savjetovanja o dugoročnim strategijama, države članice trebale bi osigurati da se zainteresiranoj javnosti omogući pristup pravosuđu u slučaju kršenja tih obveza. To se provodi u skladu s relevantnom sudskom praksom Suda Europske unije koja se odnosi na pristup pravosuđu u pitanjima okoliša i uz puno poštovanje obveza koje su države članice preuzele kao stranke Aarhuške konvencije (1).

---

(1)  Vidjeti i Komunikaciju „Poboljšanje pristupa pravosuđu u pitanjima okoliša u EU-u i državama članicama” (COM(2020)0643).

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/117 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/117

---

P9_TA(2021)0310

Osnivanje Zajedničkog poduzeća za europsko računalstvo visokih performansi *

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Vijeća o osnivanju Zajedničkog poduzeća za europsko računalstvo visokih performansi (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE))

(Savjetovanje)

(2022/C 81/18)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2020)0569), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije Vijeću (COM(2020)0569),

| — | uzimajući u obzir članak 187. i članak 188. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0335/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 187. i članak 188. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, na temelju kojih se Vijeće savjetovalo s Parlamentom (C9-0335/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 82. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0177/2021), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za industriju, istraživanje i energetiku (A9-0177/2021),

| 1. | prihvaća Prijedlog Komisije s izmjenama; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisiju da shodno tomu izmijeni svoj prijedlog u skladu s člankom 293. stavkom 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Vijeće da ga obavijesti ako se namjerava udaljiti od teksta koji je Parlament prihvatio; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Vijeće da se ponovno savjetuje s Parlamentom ako namjerava bitno izmijeniti Prijedlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću i Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Amandman 1

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | U Komunikaciji Komisije „Europska strategija za podatke” od 19. veljače 2020. iznosi se europska strategija za mjere politike i ulaganja za podatkovno gospodarstvo u sljedećih pet godina. Naglašava se potreba za stvaranjem europskih javnih zajedničkih podatkovnih prostora koji će potaknuti rast i stvoriti vrijednost. Potporom stvaranju takvih zajedničkih europskih podatkovnih prostora i federacije sigurnih infrastruktura oblaka osigurala bi se dostupnost veće količine podataka gospodarstvu i društvu, a poduzeća i pojedinci koji generiraju podatke zadržali bi nadzor nad njima. HPC i kvantno računalstvo ključni su elementi za kontinuiranu ponudu računalnih resursa različitih performansi potrebnih da se jedinstveni europski podatkovni prostori i federacija sigurnih infrastruktura oblaka maksimalno razviju i koriste za javne, industrijske i znanstvene namjene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

U Komunikaciji Komisije „Europska strategija za podatke” od 19. veljače 2020. iznosi se europska strategija za mjere politike i ulaganja za podatkovno gospodarstvo u sljedećih pet godina. Naglašava se potreba za stvaranjem europskih javnih zajedničkih podatkovnih prostora koji će potaknuti rast i stvoriti vrijednost. Potporom stvaranju takvih zajedničkih europskih podatkovnih prostora i federacije sigurnih infrastruktura oblaka osigurala bi se dostupnost veće količine podataka gospodarstvu i društvu, a poduzeća i pojedinci koji generiraju podatke zadržali bi nadzor nad njima. HPC i kvantno računalstvo ključni su elementi za kontinuiranu ponudu računalnih resursa različitih performansi potrebnih da se jedinstveni europski podatkovni prostori i federacija sigurnih infrastruktura oblaka maksimalno razviju i koriste za javne, industrijske i znanstvene namjene.

| (5) | U Komunikaciji Komisije „Europska strategija za podatke” od 19. veljače 2020. iznosi se europska strategija za mjere politike i ulaganja za podatkovno gospodarstvo u sljedećih pet godina. Naglašava se potreba za stvaranjem europskih javnih zajedničkih podatkovnih prostora koji će potaknuti rast i stvoriti vrijednost. Potporom stvaranju takvih zajedničkih europskih podatkovnih prostora i federacije sigurnih infrastruktura oblaka osigurala bi se dostupnost veće količine podataka gospodarstvu i društvu, a poduzeća i pojedinci koji generiraju podatke zadržali bi nadzor nad njima.
  Kako bi se osigurao učinkovit prijenos podataka korisnika, infrastrukture oblaka u Uniji trebale bi se temeljiti na načelima povjerenja, otvorenosti, sigurnosti, interoperabilnosti i prenosivosti.
  HPC i kvantno računalstvo ključni su elementi za kontinuiranu ponudu računalnih resursa različitih performansi potrebnih da se jedinstveni europski podatkovni prostori i federacija sigurnih infrastruktura oblaka maksimalno razviju i koriste za javne, industrijske i znanstvene namjene. |
| --- | --- |

(5)

U Komunikaciji Komisije „Europska strategija za podatke” od 19. veljače 2020. iznosi se europska strategija za mjere politike i ulaganja za podatkovno gospodarstvo u sljedećih pet godina. Naglašava se potreba za stvaranjem europskih javnih zajedničkih podatkovnih prostora koji će potaknuti rast i stvoriti vrijednost. Potporom stvaranju takvih zajedničkih europskih podatkovnih prostora i federacije sigurnih infrastruktura oblaka osigurala bi se dostupnost veće količine podataka gospodarstvu i društvu, a poduzeća i pojedinci koji generiraju podatke zadržali bi nadzor nad njima.
  Kako bi se osigurao učinkovit prijenos podataka korisnika, infrastrukture oblaka u Uniji trebale bi se temeljiti na načelima povjerenja, otvorenosti, sigurnosti, interoperabilnosti i prenosivosti.
  HPC i kvantno računalstvo ključni su elementi za kontinuiranu ponudu računalnih resursa različitih performansi potrebnih da se jedinstveni europski podatkovni prostori i federacija sigurnih infrastruktura oblaka maksimalno razviju i koriste za javne, industrijske i znanstvene namjene.

Amandman 2

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | U Komunikaciji Komisije „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” od 19. veljače 2020. predstavljena je digitalna strategija Europe i opisano pet glavnih ciljeva koji će omogućiti Europi da s pomoću digitalnih rješenja na svoj način provede digitalnu transformaciju u interesu građana. Među najvažnijim predloženim mjerama su ulaganje u izgradnju i rad najsuvremenijih zajedničkih digitalnih kapaciteta, što obuhvaća superračunalne i kvantne tehnologije, te povećanje europskih superračunalnih mogućnosti radi razvoja inovativnih rješenja
  za medicinu
  , promet i 
  zaštitu
  okoliša. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

U Komunikaciji Komisije „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” od 19. veljače 2020. predstavljena je digitalna strategija Europe i opisano pet glavnih ciljeva koji će omogućiti Europi da s pomoću digitalnih rješenja na svoj način provede digitalnu transformaciju u interesu građana. Među najvažnijim predloženim mjerama su ulaganje u izgradnju i rad najsuvremenijih zajedničkih digitalnih kapaciteta, što obuhvaća superračunalne i kvantne tehnologije, te povećanje europskih superračunalnih mogućnosti radi razvoja inovativnih rješenja
  za medicinu
  , promet i 
  zaštitu
  okoliša.

| (6) | U Komunikaciji Komisije „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” od 19. veljače 2020. predstavljena je digitalna strategija Europe i opisano pet glavnih ciljeva koji će omogućiti Europi da s pomoću digitalnih rješenja na svoj način provede digitalnu transformaciju
  usmjerenu na čovjeka koja je
  u interesu građana
  i doprinosi europskom zelenom planu
  . Među najvažnijim predloženim mjerama su ulaganje u izgradnju i rad najsuvremenijih zajedničkih digitalnih kapaciteta, što obuhvaća superračunalne i kvantne tehnologije, te povećanje europskih superračunalnih mogućnosti radi razvoja inovativnih rješenja
  u svim gospodarskim sektorima, kao što su industrija, proizvodnja, kibersigurnost, zdravstvo i medicina
  , promet i 
  održiva mobilnost, zaštita
  okoliša
  , energija i klimatske promjene
  . |
| --- | --- |

(6)

U Komunikaciji Komisije „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” od 19. veljače 2020. predstavljena je digitalna strategija Europe i opisano pet glavnih ciljeva koji će omogućiti Europi da s pomoću digitalnih rješenja na svoj način provede digitalnu transformaciju
  usmjerenu na čovjeka koja je
  u interesu građana
  i doprinosi europskom zelenom planu
  . Među najvažnijim predloženim mjerama su ulaganje u izgradnju i rad najsuvremenijih zajedničkih digitalnih kapaciteta, što obuhvaća superračunalne i kvantne tehnologije, te povećanje europskih superračunalnih mogućnosti radi razvoja inovativnih rješenja
  u svim gospodarskim sektorima, kao što su industrija, proizvodnja, kibersigurnost, zdravstvo i medicina
  , promet i 
  održiva mobilnost, zaštita
  okoliša
  , energija i klimatske promjene
  .

Amandman 3

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7) | Komisijina Komunikacija „Nova industrijska strategija za Europu” od 10. ožujka 2020. odražava ambicioznu industrijsku strategiju za Europu na čelu dvostruke tranzicije prema klimatskoj neutralnosti i digitalnom vodstvu. U njoj se naglašava potpora, među ostalim, razvoju ključnih pokretačkih tehnologija, uključujući HPC i kvantne tehnologije, koje su strateški važne za europsku industrijsku budućnost. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(7)

Komisijina Komunikacija „Nova industrijska strategija za Europu” od 10. ožujka 2020. odražava ambicioznu industrijsku strategiju za Europu na čelu dvostruke tranzicije prema klimatskoj neutralnosti i digitalnom vodstvu. U njoj se naglašava potpora, među ostalim, razvoju ključnih pokretačkih tehnologija, uključujući HPC i kvantne tehnologije, koje su strateški važne za europsku industrijsku budućnost.

| (7) | Komisijina Komunikacija „Nova industrijska strategija za Europu” od 10. ožujka 2020. odražava ambicioznu industrijsku strategiju za Europu na čelu dvostruke tranzicije prema klimatskoj neutralnosti i digitalnom vodstvu. U njoj se naglašava potpora, među ostalim, razvoju ključnih pokretačkih tehnologija, uključujući HPC i kvantne tehnologije, koje su strateški važne za europsku industrijsku budućnost.
  Razvoj vrhunske HPC infrastrukture i ekosustava strateški je resurs za budućnost i otpornost industrije Unije i MSP-ova, a u isto vrijeme njime se odgovara na regionalne nejednakosti, otvaraju nova radna mjesta i potiče globalna konkurentnost, što može doprinijeti postizanju dinamičnog podatkovnog gospodarstva i doprinijeti borbi protiv klimatskih promjena. |
| --- | --- |

(7)

Komisijina Komunikacija „Nova industrijska strategija za Europu” od 10. ožujka 2020. odražava ambicioznu industrijsku strategiju za Europu na čelu dvostruke tranzicije prema klimatskoj neutralnosti i digitalnom vodstvu. U njoj se naglašava potpora, među ostalim, razvoju ključnih pokretačkih tehnologija, uključujući HPC i kvantne tehnologije, koje su strateški važne za europsku industrijsku budućnost.
  Razvoj vrhunske HPC infrastrukture i ekosustava strateški je resurs za budućnost i otpornost industrije Unije i MSP-ova, a u isto vrijeme njime se odgovara na regionalne nejednakosti, otvaraju nova radna mjesta i potiče globalna konkurentnost, što može doprinijeti postizanju dinamičnog podatkovnog gospodarstva i doprinijeti borbi protiv klimatskih promjena.

Amandman 4

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9) | Vodeća uloga Europe u podatkovnom gospodarstvu, njezina znanstvena izvrsnost i industrijska snaga sve više ovise o njezinoj sposobnosti za razvoj ključnih HPC tehnologija i pružanje pristupa vrhunskim superračunalnim i podatkovnim infrastrukturama te očuvanje sadašnjeg vodstva u HPC aplikacijama. HPC je jedna od dominantnih tehnologija za digitalnu transformaciju europskog gospodarstva. Mnogim tradicionalnim industrijskim sektorima
  omogućuje da uvode inovativne proizvode
  i 
  usluge
  veće vrijednosti. U kombinaciji s drugim naprednim digitalnim tehnologijama kao što su umjetna inteligencija, velike količine podataka i tehnologije oblaka, HPC otvara vrata inovativnim društvenim i industrijskim primjenama u kritičnim područjima za Europu kao što su personalizirana medicina, vremenske prognoze i klimatske promjene, pametni i zeleni razvoj i promet,
  novi materijali
  za
  čistu energiju
  , razvoj i virtualno ispitivanje lijekova, održiva poljoprivreda ili inženjerstvo i proizvodnja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(9)

Vodeća uloga Europe u podatkovnom gospodarstvu, njezina znanstvena izvrsnost i industrijska snaga sve više ovise o njezinoj sposobnosti za razvoj ključnih HPC tehnologija i pružanje pristupa vrhunskim superračunalnim i podatkovnim infrastrukturama te očuvanje sadašnjeg vodstva u HPC aplikacijama. HPC je jedna od dominantnih tehnologija za digitalnu transformaciju europskog gospodarstva. Mnogim tradicionalnim industrijskim sektorima
  omogućuje da uvode inovativne proizvode
  i 
  usluge
  veće vrijednosti. U kombinaciji s drugim naprednim digitalnim tehnologijama kao što su umjetna inteligencija, velike količine podataka i tehnologije oblaka, HPC otvara vrata inovativnim društvenim i industrijskim primjenama u kritičnim područjima za Europu kao što su personalizirana medicina, vremenske prognoze i klimatske promjene, pametni i zeleni razvoj i promet,
  novi materijali
  za
  čistu energiju
  , razvoj i virtualno ispitivanje lijekova, održiva poljoprivreda ili inženjerstvo i proizvodnja.

| (9) | Vodeća uloga Europe u podatkovnom gospodarstvu, njezina znanstvena izvrsnost i industrijska snaga sve više ovise o njezinoj sposobnosti za razvoj ključnih HPC tehnologija i pružanje pristupa vrhunskim superračunalnim i podatkovnim infrastrukturama te očuvanje sadašnjeg vodstva u HPC aplikacijama. HPC je jedna od dominantnih tehnologija za digitalnu transformaciju europskog gospodarstva
  te ima potencijal da
  mnogim tradicionalnim industrijskim sektorima
  omogući uvođenje inovativnih proizvoda
  i 
  usluga
  veće vrijednosti. U kombinaciji s drugim naprednim digitalnim tehnologijama kao što su umjetna inteligencija, velike količine podataka i tehnologije oblaka,
  ako se primjenjuje i upotrebljava na način koji je etičan i usmjeren na čovjeka,
  HPC otvara vrata inovativnim društvenim i industrijskim primjenama u kritičnim područjima za Europu kao što su personalizirana medicina, vremenske prognoze i klimatske promjene, pametni i zeleni razvoj i promet,
  istraživanje novih materijala
  za
  održive tehnologije u području čiste energije
  , razvoj i virtualno ispitivanje lijekova, održiva poljoprivreda ili inženjerstvo i proizvodnja. |
| --- | --- |

(9)

Vodeća uloga Europe u podatkovnom gospodarstvu, njezina znanstvena izvrsnost i industrijska snaga sve više ovise o njezinoj sposobnosti za razvoj ključnih HPC tehnologija i pružanje pristupa vrhunskim superračunalnim i podatkovnim infrastrukturama te očuvanje sadašnjeg vodstva u HPC aplikacijama. HPC je jedna od dominantnih tehnologija za digitalnu transformaciju europskog gospodarstva
  te ima potencijal da
  mnogim tradicionalnim industrijskim sektorima
  omogući uvođenje inovativnih proizvoda
  i 
  usluga
  veće vrijednosti. U kombinaciji s drugim naprednim digitalnim tehnologijama kao što su umjetna inteligencija, velike količine podataka i tehnologije oblaka,
  ako se primjenjuje i upotrebljava na način koji je etičan i usmjeren na čovjeka,
  HPC otvara vrata inovativnim društvenim i industrijskim primjenama u kritičnim područjima za Europu kao što su personalizirana medicina, vremenske prognoze i klimatske promjene, pametni i zeleni razvoj i promet,
  istraživanje novih materijala
  za
  održive tehnologije u području čiste energije
  , razvoj i virtualno ispitivanje lijekova, održiva poljoprivreda ili inženjerstvo i proizvodnja.

Amandman 5

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 10.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (10) | HPC je strateški resurs za oblikovanje politika, pogoni aplikacije koje su sredstvo za razumijevanje i stvaranje učinkovitih rješenja za mnoge složene globalne izazove i upravljanje krizama. Ključnim politikama kao što je europski zeleni plan HPC pridonosi modelima i alatima za preobrazbu sve brojnijih složenih pitanja zaštite okoliša u prilike za socijalne inovacije i gospodarski rast. Jedan od primjera je inicijativa Odredište Zemlja najavljena u komunikacijama Komisije „Europski zeleni plan” od 11. prosinca 2019. te „Europska strategija za podatke” i „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” od 19. veljače 2020. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(10)

HPC je strateški resurs za oblikovanje politika, pogoni aplikacije koje su sredstvo za razumijevanje i stvaranje učinkovitih rješenja za mnoge složene globalne izazove i upravljanje krizama. Ključnim politikama kao što je europski zeleni plan HPC pridonosi modelima i alatima za preobrazbu sve brojnijih složenih pitanja zaštite okoliša u prilike za socijalne inovacije i gospodarski rast. Jedan od primjera je inicijativa Odredište Zemlja najavljena u komunikacijama Komisije „Europski zeleni plan” od 11. prosinca 2019. te „Europska strategija za podatke” i „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” od 19. veljače 2020.

| (10) | HPC je strateški resurs za oblikovanje politika, pogoni aplikacije koje su sredstvo za razumijevanje i stvaranje učinkovitih rješenja za mnoge složene globalne izazove i upravljanje krizama. Ključnim politikama kao što je europski zeleni plan HPC pridonosi modelima i alatima za preobrazbu sve brojnijih složenih pitanja zaštite okoliša u prilike za socijalne inovacije i 
  održivi
  gospodarski rast. Jedan od primjera je inicijativa Odredište Zemlja najavljena u komunikacijama Komisije „Europski zeleni plan” od 11. prosinca 2019. te „Europska strategija za podatke” i „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” od 19. veljače 2020.
  HPC je strateška imovina za očuvanje inovacijskog kapaciteta i strateške autonomije Unije te poticanje gospodarskog rasta. |
| --- | --- |

(10)

HPC je strateški resurs za oblikovanje politika, pogoni aplikacije koje su sredstvo za razumijevanje i stvaranje učinkovitih rješenja za mnoge složene globalne izazove i upravljanje krizama. Ključnim politikama kao što je europski zeleni plan HPC pridonosi modelima i alatima za preobrazbu sve brojnijih složenih pitanja zaštite okoliša u prilike za socijalne inovacije i 
  održivi
  gospodarski rast. Jedan od primjera je inicijativa Odredište Zemlja najavljena u komunikacijama Komisije „Europski zeleni plan” od 11. prosinca 2019. te „Europska strategija za podatke” i „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” od 19. veljače 2020.
  HPC je strateška imovina za očuvanje inovacijskog kapaciteta i strateške autonomije Unije te poticanje gospodarskog rasta.

Amandman 6

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 11.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (11) | Globalni događaji kao što je pandemija bolesti COVID-19 pokazali su važnost ulaganja u HPC i platforme i alate za modeliranje u zdravstvu jer imaju ključnu ulogu u borbi protiv pandemije, često u kombinaciji s drugim digitalnim tehnologijama kao što su velike količine podataka
  i
  umjetna inteligencija. HPC se koristi za ubrzavanje identificiranja i 
  proizvodnje
  lijekova, prognoziranje širenja virusa, lakše planiranje distribucije medicinskih potrepština i resursa te za simulacije postepidemijskih izlaznih mjera u kojima se procjenjuju različiti scenariji. Platforme i alati za modeliranje na temelju HPC-a kritični su alati u borbi protiv aktualne i budućih pandemija
  . Ključnu
  će ulogu
  imati
  i 
  u zdravstvu te personaliziranoj medicini
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(11)

Globalni događaji kao što je pandemija bolesti COVID-19 pokazali su važnost ulaganja u HPC i platforme i alate za modeliranje u zdravstvu jer imaju ključnu ulogu u borbi protiv pandemije, često u kombinaciji s drugim digitalnim tehnologijama kao što su velike količine podataka
  i
  umjetna inteligencija. HPC se koristi za ubrzavanje identificiranja i 
  proizvodnje
  lijekova, prognoziranje širenja virusa, lakše planiranje distribucije medicinskih potrepština i resursa te za simulacije postepidemijskih izlaznih mjera u kojima se procjenjuju različiti scenariji. Platforme i alati za modeliranje na temelju HPC-a kritični su alati u borbi protiv aktualne i budućih pandemija
  . Ključnu
  će ulogu
  imati
  i 
  u zdravstvu te personaliziranoj medicini
  .

| (11) | Globalni događaji kao što je pandemija bolesti COVID-19 pokazali su važnost ulaganja u HPC i platforme i alate za modeliranje u zdravstvu jer imaju ključnu ulogu u borbi protiv pandemije, često u kombinaciji s drugim digitalnim tehnologijama kao što su velike količine podataka, umjetna inteligencija
  te računalno modeliranje i simulacija
  . HPC se koristi za ubrzavanje identificiranja
  ključnih komponenata za farmaceutski sektor
  i 
  proizvodnju
  lijekova, prognoziranje širenja virusa, lakše planiranje distribucije medicinskih potrepština i resursa te za simulacije postepidemijskih izlaznih mjera u kojima se procjenjuju različiti scenariji. Platforme i alati za modeliranje na temelju HPC-a kritični su alati u borbi protiv aktualne i budućih pandemija
  i imat
  će
  važnu
  ulogu
  u sektoru zdravstva jer omogućuju ispitivanje sigurnosti, djelotvornosti i uspješnosti novih preventivnih strategija, optimizaciju automatiziranog dijagnostičkog modeliranja, lijekova i medicinskih proizvoda. Isto tako, važno je osigurati interoperabilnost HPC-a, umjetne inteligencije (uključujući strojno i duboko učenje), velike količine podataka, analitike podataka visokih performansi i oblaka s obzirom na to da glavni gospodarski sektori koji se oslanjaju na HPC uključuju proizvodnju, zdravstvo i farmaceutsku industriju. |
| --- | --- |

(11)

Globalni događaji kao što je pandemija bolesti COVID-19 pokazali su važnost ulaganja u HPC i platforme i alate za modeliranje u zdravstvu jer imaju ključnu ulogu u borbi protiv pandemije, često u kombinaciji s drugim digitalnim tehnologijama kao što su velike količine podataka, umjetna inteligencija
  te računalno modeliranje i simulacija
  . HPC se koristi za ubrzavanje identificiranja
  ključnih komponenata za farmaceutski sektor
  i 
  proizvodnju
  lijekova, prognoziranje širenja virusa, lakše planiranje distribucije medicinskih potrepština i resursa te za simulacije postepidemijskih izlaznih mjera u kojima se procjenjuju različiti scenariji. Platforme i alati za modeliranje na temelju HPC-a kritični su alati u borbi protiv aktualne i budućih pandemija
  i imat
  će
  važnu
  ulogu
  u sektoru zdravstva jer omogućuju ispitivanje sigurnosti, djelotvornosti i uspješnosti novih preventivnih strategija, optimizaciju automatiziranog dijagnostičkog modeliranja, lijekova i medicinskih proizvoda. Isto tako, važno je osigurati interoperabilnost HPC-a, umjetne inteligencije (uključujući strojno i duboko učenje), velike količine podataka, analitike podataka visokih performansi i oblaka s obzirom na to da glavni gospodarski sektori koji se oslanjaju na HPC uključuju proizvodnju, zdravstvo i farmaceutsku industriju.

Amandman 7

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (14) | Kako bi Unija imala računalnu snagu potrebnu da svoje istraživačko-industrijske kapacitete održi na vodećoj razini, trebalo bi koordinirati ulaganja država članica u HPC i kvantno računalstvo te, u javnom i privatnom sektoru, povećati upotrebu kvantne i HPC tehnologije u industriji i na tržištu. Unija bi trebala efikasnije, vodeći se potražnjom i primjenama, pretvarati tehnološki napredak u najkvalitetnije europske kvantnoračunalne i HPC sustave tako da se opskrba tehnologijom, zajedničko projektiranje s korisnicima i zajednička javna nabava vrhunskih sustava djelotvorno povežu u vrhunski ekosustav kvantnoračunalnih i HPC tehnologija i aplikacija. Istodobno bi Unija trebala pružiti priliku svojoj opskrbnoj industriji da iskoristi takva ulaganja za stjecanje većeg udjela u velikim i perspektivnim područjima primjene
  kao što su personalizirana medicina, klimatske promjene, povezana i automatizirana vožnja ili druga vodeća tržišta
  koja se temelje na umjetnoj inteligenciji, tehnologiji lanca blokova, računalstvu na rubu mreže ili općenitije na digitalizaciji europske industrije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14)

Kako bi Unija imala računalnu snagu potrebnu da svoje istraživačko-industrijske kapacitete održi na vodećoj razini, trebalo bi koordinirati ulaganja država članica u HPC i kvantno računalstvo te, u javnom i privatnom sektoru, povećati upotrebu kvantne i HPC tehnologije u industriji i na tržištu. Unija bi trebala efikasnije, vodeći se potražnjom i primjenama, pretvarati tehnološki napredak u najkvalitetnije europske kvantnoračunalne i HPC sustave tako da se opskrba tehnologijom, zajedničko projektiranje s korisnicima i zajednička javna nabava vrhunskih sustava djelotvorno povežu u vrhunski ekosustav kvantnoračunalnih i HPC tehnologija i aplikacija. Istodobno bi Unija trebala pružiti priliku svojoj opskrbnoj industriji da iskoristi takva ulaganja za stjecanje većeg udjela u velikim i perspektivnim područjima primjene
  kao što su personalizirana medicina, klimatske promjene, povezana i automatizirana vožnja ili druga vodeća tržišta
  koja se temelje na umjetnoj inteligenciji, tehnologiji lanca blokova, računalstvu na rubu mreže ili općenitije na digitalizaciji europske industrije.

| (14) | Kako bi Unija imala računalnu snagu potrebnu da svoje istraživačko-industrijske kapacitete održi na vodećoj razini, trebalo bi koordinirati ulaganja država članica u HPC i kvantno računalstvo te, u javnom i privatnom sektoru, povećati upotrebu kvantne i HPC tehnologije u industriji i na tržištu. Unija bi trebala efikasnije, vodeći se potražnjom i primjenama, pretvarati tehnološki napredak u najkvalitetnije
  i diljem Europe raširene i dostupne
  europske kvantnoračunalne i HPC sustave tako da se opskrba tehnologijom, zajedničko projektiranje s korisnicima i zajednička javna nabava
  sigurnih
  vrhunskih sustava djelotvorno povežu u vrhunski ekosustav kvantnoračunalnih i HPC tehnologija i aplikacija
  , u korist svih država članica i regija
  . Istodobno bi Unija trebala pružiti priliku svojoj opskrbnoj industriji da iskoristi takva ulaganja za stjecanje većeg udjela u velikim i perspektivnim područjima primjene koja se temelje na umjetnoj inteligenciji
  , računalnom modeliranju i simulaciji
  , tehnologiji lanca blokova, računalstvu na rubu mreže ili općenitije na digitalizaciji europske industrije. |
| --- | --- |

(14)

Kako bi Unija imala računalnu snagu potrebnu da svoje istraživačko-industrijske kapacitete održi na vodećoj razini, trebalo bi koordinirati ulaganja država članica u HPC i kvantno računalstvo te, u javnom i privatnom sektoru, povećati upotrebu kvantne i HPC tehnologije u industriji i na tržištu. Unija bi trebala efikasnije, vodeći se potražnjom i primjenama, pretvarati tehnološki napredak u najkvalitetnije
  i diljem Europe raširene i dostupne
  europske kvantnoračunalne i HPC sustave tako da se opskrba tehnologijom, zajedničko projektiranje s korisnicima i zajednička javna nabava
  sigurnih
  vrhunskih sustava djelotvorno povežu u vrhunski ekosustav kvantnoračunalnih i HPC tehnologija i aplikacija
  , u korist svih država članica i regija
  . Istodobno bi Unija trebala pružiti priliku svojoj opskrbnoj industriji da iskoristi takva ulaganja za stjecanje većeg udjela u velikim i perspektivnim područjima primjene koja se temelje na umjetnoj inteligenciji
  , računalnom modeliranju i simulaciji
  , tehnologiji lanca blokova, računalstvu na rubu mreže ili općenitije na digitalizaciji europske industrije.

Amandman 8

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 14.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a) | Kako bi se dizajnirao, osuvremenio i uveo novi raspon energetski visokoučinkovitih europskih vrhunskih i inovativnih superračunalnih ekosustava, tehnologija i hardvera niske potrošnje, potrebna je velika količina istraživačkih i inovacijskih aktivnosti i resursa. U sinergiji s drugim europskim partnerstvima i inicijativama Zajedničko poduzeće dobro je pozicionirano za utvrđivanje strateških planova i planova istraživanja i ulaganja radi doprinošenja jačanju europskog lanca vrijednosti za elektroniku i ugrađene sustave u cilju širenja europske industrijske prisutnosti, odgovaranja na ključne tehnološke, sigurnosne i društvene izazove te uspostave naprednih europskih kapaciteta za dizajn hardvera i proizvodnih postrojenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(14a)

Kako bi se dizajnirao, osuvremenio i uveo novi raspon energetski visokoučinkovitih europskih vrhunskih i inovativnih superračunalnih ekosustava, tehnologija i hardvera niske potrošnje, potrebna je velika količina istraživačkih i inovacijskih aktivnosti i resursa. U sinergiji s drugim europskim partnerstvima i inicijativama Zajedničko poduzeće dobro je pozicionirano za utvrđivanje strateških planova i planova istraživanja i ulaganja radi doprinošenja jačanju europskog lanca vrijednosti za elektroniku i ugrađene sustave u cilju širenja europske industrijske prisutnosti, odgovaranja na ključne tehnološke, sigurnosne i društvene izazove te uspostave naprednih europskih kapaciteta za dizajn hardvera i proizvodnih postrojenja.

Amandman 9

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (15) | Kako bi Unija i njezine države članice postigle tehnološku autonomiju u ključnim digitalnim tehnologijama kao što su HPC i kvantno računalstvo, trebale bi ulagati u superračunalne tehnologije niske potrošnje sljedeće generacije, inovativni softver i napredne superračunalne sustave za eksaskalarno i posteksaskalarno računalstvo i kvantno računalstvo te u inovativne superračunalne i podatkovne aplikacije
  za medicinu
  ,
  zaštitu okoliša, proizvodnju
  i 
  inženjerstvo
  . To bi europskoj opskrbnoj industriji trebalo omogućiti da napreduje u širokom rasponu ključnih područja tehnologije i primjene koja nadilaze HPC i kvantno računalstvo te da, dugoročno, takvim tehnologijama opskrbljuje šira tržišta IKT-a. Ta bi ulaganja usto podupirala digitalnu transformaciju i proširila inovacijski potencijal znanosti i korisničkog sektora u području HPC-a i kvantnog računalstva. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15)

Kako bi Unija i njezine države članice postigle tehnološku autonomiju u ključnim digitalnim tehnologijama kao što su HPC i kvantno računalstvo, trebale bi ulagati u superračunalne tehnologije niske potrošnje sljedeće generacije, inovativni softver i napredne superračunalne sustave za eksaskalarno i posteksaskalarno računalstvo i kvantno računalstvo te u inovativne superračunalne i podatkovne aplikacije
  za medicinu
  ,
  zaštitu okoliša, proizvodnju
  i 
  inženjerstvo
  . To bi europskoj opskrbnoj industriji trebalo omogućiti da napreduje u širokom rasponu ključnih područja tehnologije i primjene koja nadilaze HPC i kvantno računalstvo te da, dugoročno, takvim tehnologijama opskrbljuje šira tržišta IKT-a. Ta bi ulaganja usto podupirala digitalnu transformaciju i proširila inovacijski potencijal znanosti i korisničkog sektora u području HPC-a i kvantnog računalstva.

| (15) | Kako bi Unija i njezine države članice postigle
  stratešku
  tehnološku autonomiju
  , uz očuvanje otvorenog gospodarstva,
  u ključnim digitalnim tehnologijama kao što su HPC i kvantno računalstvo, trebale bi ulagati u 
  energetski i resursno učinkovite
  superračunalne tehnologije niske potrošnje sljedeće generacije, inovativni softver i napredne superračunalne sustave za eksaskalarno i posteksaskalarno računalstvo i kvantno računalstvo
  , uključujući tehnologije za metode izračuna uz zaštitu privatnosti,
  te u inovativne superračunalne i podatkovne aplikacije
  . HPC i upravljanje podacima trebalo bi aktivno podupirati u svim područjima istraživanja, uključujući društvene i humanističke znanosti. Potrebna su ulaganja kako bi se razvile relevantne kompetencije
  . To bi europskoj opskrbnoj industriji trebalo omogućiti da napreduje u širokom rasponu ključnih područja tehnologije i primjene koja nadilaze HPC i kvantno računalstvo te da, dugoročno, takvim tehnologijama opskrbljuje šira tržišta IKT-a. Ta bi ulaganja usto podupirala digitalnu transformaciju i proširila inovacijski potencijal znanosti i korisničkog sektora u području HPC-a i kvantnog računalstva. |
| --- | --- |

(15)

Kako bi Unija i njezine države članice postigle
  stratešku
  tehnološku autonomiju
  , uz očuvanje otvorenog gospodarstva,
  u ključnim digitalnim tehnologijama kao što su HPC i kvantno računalstvo, trebale bi ulagati u 
  energetski i resursno učinkovite
  superračunalne tehnologije niske potrošnje sljedeće generacije, inovativni softver i napredne superračunalne sustave za eksaskalarno i posteksaskalarno računalstvo i kvantno računalstvo
  , uključujući tehnologije za metode izračuna uz zaštitu privatnosti,
  te u inovativne superračunalne i podatkovne aplikacije
  . HPC i upravljanje podacima trebalo bi aktivno podupirati u svim područjima istraživanja, uključujući društvene i humanističke znanosti. Potrebna su ulaganja kako bi se razvile relevantne kompetencije
  . To bi europskoj opskrbnoj industriji trebalo omogućiti da napreduje u širokom rasponu ključnih područja tehnologije i primjene koja nadilaze HPC i kvantno računalstvo te da, dugoročno, takvim tehnologijama opskrbljuje šira tržišta IKT-a. Ta bi ulaganja usto podupirala digitalnu transformaciju i proširila inovacijski potencijal znanosti i korisničkog sektora u području HPC-a i kvantnog računalstva.

Amandman 10

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 15.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (15a) | Kako bi se u Uniji uspostavio stabilan ekosustav za kvantno računalstvo, potrebno je ulagati u razvoj algoritama s hardverskim implementacijama za neuronske mreže, standardizaciju za kodiranje ulaznih/izlaznih podataka i olakšati pristup krajnjim korisnicima omogućen uslugama računalstva u oblaku. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(15a)

Kako bi se u Uniji uspostavio stabilan ekosustav za kvantno računalstvo, potrebno je ulagati u razvoj algoritama s hardverskim implementacijama za neuronske mreže, standardizaciju za kodiranje ulaznih/izlaznih podataka i olakšati pristup krajnjim korisnicima omogućen uslugama računalstva u oblaku.

Amandman 11

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | Ostvarenje zajedničke strateške vizije Unije u HPC-u i kvantnom računalstvu ključno je za ostvarenje ambicije Unije i njezinih država članica da imaju vodeću ulogu i stratešku autonomiju u 
  digitalnom gospodarstvu
  . Cilj bi bio u Europi uspostaviti vodeći svjetski hiperpovezani, udruženi i sigurni ekosustav usluga i infrastrukture u području HPC-a, kvantnog računalstva i podataka te moći proizvoditi inovativne i konkurentne kvantne i HPC sustave uz potporu opskrbnog lanca
  koji će osiguravati sastavne dijelove
  ,
  tehnologiju
  i 
  znanje
  te tako ograničiti rizik od poremećaja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

Ostvarenje zajedničke strateške vizije Unije u HPC-u i kvantnom računalstvu ključno je za ostvarenje ambicije Unije i njezinih država članica da imaju vodeću ulogu i stratešku autonomiju u 
  digitalnom gospodarstvu
  . Cilj bi bio u Europi uspostaviti vodeći svjetski hiperpovezani, udruženi i sigurni ekosustav usluga i infrastrukture u području HPC-a, kvantnog računalstva i podataka te moći proizvoditi inovativne i konkurentne kvantne i HPC sustave uz potporu opskrbnog lanca
  koji će osiguravati sastavne dijelove
  ,
  tehnologiju
  i 
  znanje
  te tako ograničiti rizik od poremećaja.

| (16) | Ostvarenje zajedničke strateške vizije Unije u HPC-u i kvantnom računalstvu
  , osiguranje tranzicije s HPC-a koji se temelji na simulaciji i integracija HPC-a u cijelu IT infrastrukturu, uključujući druge ekosustave kao što su velike količine podataka, umjetna inteligencija i internet stvari,
  ključno je za ostvarenje ambicije Unije i njezinih država članica da imaju vodeću ulogu i stratešku autonomiju u 
  digitalnoj tranziciji, uz očuvanje digitalnog gospodarstva
  . Cilj bi bio u Europi uspostaviti vodeći svjetski hiperpovezani, udruženi i sigurni ekosustav usluga i infrastrukture u području HPC-a, kvantnog računalstva i podataka te moći proizvoditi inovativne i konkurentne kvantne i HPC sustave uz potporu
  otpornog i odgovornog
  opskrbnog lanca
  i osiguravanje dostupnosti sastavnih dijelova
  ,
  tehnologije
  i 
  znanja
  te tako ograničiti rizik od poremećaja
  , istodobno štiteći ljude i okoliš
  . |
| --- | --- |

(16)

Ostvarenje zajedničke strateške vizije Unije u HPC-u i kvantnom računalstvu
  , osiguranje tranzicije s HPC-a koji se temelji na simulaciji i integracija HPC-a u cijelu IT infrastrukturu, uključujući druge ekosustave kao što su velike količine podataka, umjetna inteligencija i internet stvari,
  ključno je za ostvarenje ambicije Unije i njezinih država članica da imaju vodeću ulogu i stratešku autonomiju u 
  digitalnoj tranziciji, uz očuvanje digitalnog gospodarstva
  . Cilj bi bio u Europi uspostaviti vodeći svjetski hiperpovezani, udruženi i sigurni ekosustav usluga i infrastrukture u području HPC-a, kvantnog računalstva i podataka te moći proizvoditi inovativne i konkurentne kvantne i HPC sustave uz potporu
  otpornog i odgovornog
  opskrbnog lanca
  i osiguravanje dostupnosti sastavnih dijelova
  ,
  tehnologije
  i 
  znanja
  te tako ograničiti rizik od poremećaja
  , istodobno štiteći ljude i okoliš
  .

Amandman 12

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 17.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (17) | Zajedničko poduzeće najbolji je instrument za ostvarenje strateške vizije EU-a u području HPC-a i kvantnog računalstva. Njime se, naime, Uniji osiguravaju vrhunski superračunalni, kvantni i podatkovni kapaciteti u skladu s njezinim gospodarskim potencijalom i potrebama europskih korisnika uz nužnu stratešku autonomiju u kritičnim kvantnoračunalnim i HPC tehnologijama. Ono je i 
  najbolji instrument za prevladavanje
  sadašnjih ograničenja, opisanih u Radnom dokumentu službi Komisije priloženom ovoj Uredbi, koji istodobno omogućuje
  najveći
  gospodarski, društveni i ekološki učinak te na najbolji način štiti interese Unije u području HPC-a i kvantnog računalstva. Može objediniti resurse iz Unije, država članica i zemalja pridruženih programu Obzor Europa, programu Digitalna Europa ili Instrumentu za povezivanje Europe te privatnog sektora. Može provoditi okvir javne nabave i upravljati vrhunskim kvantnoračunalnim i HPC sustavima. Može pokretati programe za istraživanje i razvoj europskih tehnologija i njihovu kasniju integraciju u vrhunske superračunalne sustave. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(17)

Zajedničko poduzeće najbolji je instrument za ostvarenje strateške vizije EU-a u području HPC-a i kvantnog računalstva. Njime se, naime, Uniji osiguravaju vrhunski superračunalni, kvantni i podatkovni kapaciteti u skladu s njezinim gospodarskim potencijalom i potrebama europskih korisnika uz nužnu stratešku autonomiju u kritičnim kvantnoračunalnim i HPC tehnologijama. Ono je i 
  najbolji instrument za prevladavanje
  sadašnjih ograničenja, opisanih u Radnom dokumentu službi Komisije priloženom ovoj Uredbi, koji istodobno omogućuje
  najveći
  gospodarski, društveni i ekološki učinak te na najbolji način štiti interese Unije u području HPC-a i kvantnog računalstva. Može objediniti resurse iz Unije, država članica i zemalja pridruženih programu Obzor Europa, programu Digitalna Europa ili Instrumentu za povezivanje Europe te privatnog sektora. Može provoditi okvir javne nabave i upravljati vrhunskim kvantnoračunalnim i HPC sustavima. Može pokretati programe za istraživanje i razvoj europskih tehnologija i njihovu kasniju integraciju u vrhunske superračunalne sustave.

| (17) | Zajedničko poduzeće najbolji je
  dostupni
  instrument za ostvarenje strateške vizije EU-a u području HPC-a i kvantnog računalstva. Njime se, naime, Uniji osiguravaju vrhunski superračunalni, kvantni i podatkovni kapaciteti u skladu s njezinim gospodarskim potencijalom i potrebama europskih korisnika uz nužnu stratešku autonomiju
  , te uz očuvanje otvorenog gospodarstva,
  u kritičnim kvantnoračunalnim i HPC tehnologijama. Ono je i 
  jedan od instrumenata koji doprinose prevladavanju
  sadašnjih ograničenja, opisanih u Radnom dokumentu službi Komisije priloženom ovoj Uredbi, koji
  , ako se financira, razvija i provodi na odgovarajući način,
  istodobno omogućuje
  velik
  gospodarski, društveni i ekološki učinak te na najbolji način štiti interese Unije u području HPC-a i kvantnog računalstva. Može objediniti resurse iz Unije, država članica i zemalja pridruženih programu Obzor Europa, programu Digitalna Europa ili Instrumentu za povezivanje Europe te privatnog sektora. Može provoditi okvir javne nabave i upravljati vrhunskim kvantnoračunalnim i HPC sustavima. Može pokretati programe za istraživanje i razvoj europskih tehnologija i njihovu kasniju integraciju u vrhunske superračunalne sustave. |
| --- | --- |

(17)

Zajedničko poduzeće najbolji je
  dostupni
  instrument za ostvarenje strateške vizije EU-a u području HPC-a i kvantnog računalstva. Njime se, naime, Uniji osiguravaju vrhunski superračunalni, kvantni i podatkovni kapaciteti u skladu s njezinim gospodarskim potencijalom i potrebama europskih korisnika uz nužnu stratešku autonomiju
  , te uz očuvanje otvorenog gospodarstva,
  u kritičnim kvantnoračunalnim i HPC tehnologijama. Ono je i 
  jedan od instrumenata koji doprinose prevladavanju
  sadašnjih ograničenja, opisanih u Radnom dokumentu službi Komisije priloženom ovoj Uredbi, koji
  , ako se financira, razvija i provodi na odgovarajući način,
  istodobno omogućuje
  velik
  gospodarski, društveni i ekološki učinak te na najbolji način štiti interese Unije u području HPC-a i kvantnog računalstva. Može objediniti resurse iz Unije, država članica i zemalja pridruženih programu Obzor Europa, programu Digitalna Europa ili Instrumentu za povezivanje Europe te privatnog sektora. Može provoditi okvir javne nabave i upravljati vrhunskim kvantnoračunalnim i HPC sustavima. Može pokretati programe za istraživanje i razvoj europskih tehnologija i njihovu kasniju integraciju u vrhunske superračunalne sustave.

Amandman 13

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 18.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (18) | Zajedničko poduzeće EuroHPC dio je portfelja institucionaliziranih partnerstava u okviru programa Obzor Europa čiji je cilj povećanje znanstvenih kapaciteta EU-a za suočavanje s novim prijetnjama i budućim izazovima u ojačanom europskom istraživačkom prostoru; uspostava lanaca vrijednosti EU-a na temelju održivosti i strateške autonomije EU-a u ključnim tehnologijama i industrijama; te povećanje prihvaćanja inovativnih rješenja za klimatske, okolišne, zdravstvene i druge globalne društvene izazove u skladu sa strateškim prioritetima Unije, uključujući ostvarenje klimatske neutralnosti u Uniji do 2050. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(18)

Zajedničko poduzeće EuroHPC dio je portfelja institucionaliziranih partnerstava u okviru programa Obzor Europa čiji je cilj povećanje znanstvenih kapaciteta EU-a za suočavanje s novim prijetnjama i budućim izazovima u ojačanom europskom istraživačkom prostoru; uspostava lanaca vrijednosti EU-a na temelju održivosti i strateške autonomije EU-a u ključnim tehnologijama i industrijama; te povećanje prihvaćanja inovativnih rješenja za klimatske, okolišne, zdravstvene i druge globalne društvene izazove u skladu sa strateškim prioritetima Unije, uključujući ostvarenje klimatske neutralnosti u Uniji do 2050.

| (18) | Zajedničko poduzeće EuroHPC dio je portfelja institucionaliziranih partnerstava u okviru programa Obzor Europa čiji je cilj povećanje znanstvenih kapaciteta EU-a za suočavanje s novim prijetnjama i budućim izazovima u ojačanom europskom istraživačkom prostoru; uspostava
  okolišnih ciljeva i
  lanaca vrijednosti EU-a na temelju održivosti i strateške autonomije EU-a u ključnim tehnologijama i industrijama te povećanje prihvaćanja inovativnih rješenja za klimatske, okolišne, zdravstvene i druge globalne društvene izazove u skladu sa strateškim prioritetima Unije, uključujući ostvarenje klimatske neutralnosti u Uniji
  najkasnije
  do 2050. |
| --- | --- |

(18)

Zajedničko poduzeće EuroHPC dio je portfelja institucionaliziranih partnerstava u okviru programa Obzor Europa čiji je cilj povećanje znanstvenih kapaciteta EU-a za suočavanje s novim prijetnjama i budućim izazovima u ojačanom europskom istraživačkom prostoru; uspostava
  okolišnih ciljeva i
  lanaca vrijednosti EU-a na temelju održivosti i strateške autonomije EU-a u ključnim tehnologijama i industrijama te povećanje prihvaćanja inovativnih rješenja za klimatske, okolišne, zdravstvene i druge globalne društvene izazove u skladu sa strateškim prioritetima Unije, uključujući ostvarenje klimatske neutralnosti u Uniji
  najkasnije
  do 2050.

Amandman 14

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 19.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (19) | Zajedničko poduzeće trebalo bi se ustrojiti i početi s radom najkasnije
  početkom
  2021. te raditi do 31. prosinca 2033. kako bi se u Uniju uvela vrhunska udružena, sigurna i hiperpovezana infrastruktura te razvile potrebne tehnologije, aplikacije i vještine za realizaciju eksaskalarnih (oko 2022.–2024.) i posteksaskalarnih (oko 2025.–2027.) kapaciteta, uz istodobno promicanje vrhunskog europskog inovacijskog kvantnoračunalnog i HPC ekosustava. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19)

Zajedničko poduzeće trebalo bi se ustrojiti i početi s radom najkasnije
  početkom
  2021. te raditi do 31. prosinca 2033. kako bi se u Uniju uvela vrhunska udružena, sigurna i hiperpovezana infrastruktura te razvile potrebne tehnologije, aplikacije i vještine za realizaciju eksaskalarnih (oko 2022.–2024.) i posteksaskalarnih (oko 2025.–2027.) kapaciteta, uz istodobno promicanje vrhunskog europskog inovacijskog kvantnoračunalnog i HPC ekosustava.

| (19) | Zajedničko poduzeće trebalo bi se ustrojiti i početi s radom najkasnije 2021. te raditi do 31. prosinca 2033. kako bi se u Uniju uvela vrhunska udružena, sigurna i hiperpovezana infrastruktura te razvile potrebne tehnologije, aplikacije i vještine za realizaciju eksaskalarnih (oko 2022.–2024.) i posteksaskalarnih (oko 2025.–2027.) kapaciteta, uz istodobno promicanje vrhunskog europskog inovacijskog kvantnoračunalnog i HPC ekosustava. |
| --- | --- |

(19)

Zajedničko poduzeće trebalo bi se ustrojiti i početi s radom najkasnije 2021. te raditi do 31. prosinca 2033. kako bi se u Uniju uvela vrhunska udružena, sigurna i hiperpovezana infrastruktura te razvile potrebne tehnologije, aplikacije i vještine za realizaciju eksaskalarnih (oko 2022.–2024.) i posteksaskalarnih (oko 2025.–2027.) kapaciteta, uz istodobno promicanje vrhunskog europskog inovacijskog kvantnoračunalnog i HPC ekosustava.

Amandman 15

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | Javno-privatnim partnerstvom u obliku Zajedničkog poduzeća trebala bi se objediniti financijska i tehnička sredstva koja su ključna za ovladavanje složenošću sve bržeg razvoja inovacija u tom području. Stoga bi članovi Zajedničkog poduzeća trebali biti Unija, države članice i zemlje pridružene programu Obzor Europa, programu Digitalna Europa ili Instrumentu za povezivanje Europe koje su postigle dogovor o zajedničkoj europskoj inicijativi u području računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva; te udruženja koja predstavljaju svoje sastavne subjekte i druge organizacije i koja izričito i aktivno
  rade na postizanju
  rezultata u području istraživanja i inovacija,
  razvoju
  i 
  uvođenju
  kapaciteta računalstva visokih performansi ili kvantnog računalstva ili
  doprinosu
  rješavanju pitanja nedostatka vještina i zadržavanju znanja i iskustva u području računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva u Europi. Zajedničko poduzeće trebalo bi biti otvoreno za pristup novim članovima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

Javno-privatnim partnerstvom u obliku Zajedničkog poduzeća trebala bi se objediniti financijska i tehnička sredstva koja su ključna za ovladavanje složenošću sve bržeg razvoja inovacija u tom području. Stoga bi članovi Zajedničkog poduzeća trebali biti Unija, države članice i zemlje pridružene programu Obzor Europa, programu Digitalna Europa ili Instrumentu za povezivanje Europe koje su postigle dogovor o zajedničkoj europskoj inicijativi u području računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva; te udruženja koja predstavljaju svoje sastavne subjekte i druge organizacije i koja izričito i aktivno
  rade na postizanju
  rezultata u području istraživanja i inovacija,
  razvoju
  i 
  uvođenju
  kapaciteta računalstva visokih performansi ili kvantnog računalstva ili
  doprinosu
  rješavanju pitanja nedostatka vještina i zadržavanju znanja i iskustva u području računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva u Europi. Zajedničko poduzeće trebalo bi biti otvoreno za pristup novim članovima.

| (20) | Javno-privatnim partnerstvom u obliku Zajedničkog poduzeća trebala bi se objediniti financijska i tehnička sredstva koja su ključna za ovladavanje složenošću sve bržeg razvoja inovacija u tom području
  , pri čemu se osigurava da funkcioniranje Zajedničkog poduzeća i dalje bude jednostavno i fleksibilno
  . Stoga bi članovi Zajedničkog poduzeća trebali biti Unija, države članice i zemlje pridružene programu Obzor Europa, programu Digitalna Europa ili Instrumentu za povezivanje Europe koje su postigle dogovor o zajedničkoj europskoj inicijativi u području računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva; te udruženja koja predstavljaju svoje sastavne subjekte i druge organizacije i koja izričito i aktivno
  ulažu napore u postizanje
  rezultata u području istraživanja i inovacija,
  u razvoj
  i 
  uvođenje
  kapaciteta računalstva visokih performansi ili kvantnog računalstva ili
  doprinose
  rješavanju pitanja nedostatka vještina i zadržavanju znanja i iskustva u području računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva u Europi. Zajedničko poduzeće trebalo bi biti otvoreno za pristup novim članovima.
  Projektiranje i razvoj novih programa podučavanja i osposobljavanja bit će ključni s obzirom na to da se tehnologije i softver u tim područjima računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva neprestano mijenjaju. Zajedničko poduzeće trebalo bi pružiti prikladan okvir za pružanje potpore državama sudionicama. Kako bi se postigao maksimalan učinak neizravnih djelovanja, trebalo bi uzeti u obzir specifičnosti Zajedničkog poduzeća, s njegovim trostranim modelom, u pogledu upravljanja financijskim doprinosom država sudionica. |
| --- | --- |

(20)

Javno-privatnim partnerstvom u obliku Zajedničkog poduzeća trebala bi se objediniti financijska i tehnička sredstva koja su ključna za ovladavanje složenošću sve bržeg razvoja inovacija u tom području
  , pri čemu se osigurava da funkcioniranje Zajedničkog poduzeća i dalje bude jednostavno i fleksibilno
  . Stoga bi članovi Zajedničkog poduzeća trebali biti Unija, države članice i zemlje pridružene programu Obzor Europa, programu Digitalna Europa ili Instrumentu za povezivanje Europe koje su postigle dogovor o zajedničkoj europskoj inicijativi u području računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva; te udruženja koja predstavljaju svoje sastavne subjekte i druge organizacije i koja izričito i aktivno
  ulažu napore u postizanje
  rezultata u području istraživanja i inovacija,
  u razvoj
  i 
  uvođenje
  kapaciteta računalstva visokih performansi ili kvantnog računalstva ili
  doprinose
  rješavanju pitanja nedostatka vještina i zadržavanju znanja i iskustva u području računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva u Europi. Zajedničko poduzeće trebalo bi biti otvoreno za pristup novim članovima.
  Projektiranje i razvoj novih programa podučavanja i osposobljavanja bit će ključni s obzirom na to da se tehnologije i softver u tim područjima računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva neprestano mijenjaju. Zajedničko poduzeće trebalo bi pružiti prikladan okvir za pružanje potpore državama sudionicama. Kako bi se postigao maksimalan učinak neizravnih djelovanja, trebalo bi uzeti u obzir specifičnosti Zajedničkog poduzeća, s njegovim trostranim modelom, u pogledu upravljanja financijskim doprinosom država sudionica.

Amandman 16

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (25) | Zajedničko poduzeće trebalo bi se baviti jasno definiranim temama koje bi akademskoj zajednici i europskoj industriji u cijelosti omogućile projektiranje, razvoj i upotrebu najinovativnijih tehnologija u području HPC-a i kvantnog računalstva te uspostavu, na razini Unije, integrirane i udružene infrastrukture s vrhunskim kvantnoračunalnim i HPC kapacitetima, velikom brzinom povezivosti i vodećim aplikacijama i podatkovnim i softverskim uslugama za potrebe svojih znanstvenika i drugih vodećih korisnika iz industrije, uključujući MSP-ove i javni sektor. Zajedničko poduzeće trebalo bi
  biti usmjereno
  na
  razvoj
  i 
  upotrebu
  vrhunskih tehnologija i infrastruktura
  , uzimajući
  u obzir potrebe europskih korisnika iz područja znanosti, industrije i javnog sektora. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25)

Zajedničko poduzeće trebalo bi se baviti jasno definiranim temama koje bi akademskoj zajednici i europskoj industriji u cijelosti omogućile projektiranje, razvoj i upotrebu najinovativnijih tehnologija u području HPC-a i kvantnog računalstva te uspostavu, na razini Unije, integrirane i udružene infrastrukture s vrhunskim kvantnoračunalnim i HPC kapacitetima, velikom brzinom povezivosti i vodećim aplikacijama i podatkovnim i softverskim uslugama za potrebe svojih znanstvenika i drugih vodećih korisnika iz industrije, uključujući MSP-ove i javni sektor. Zajedničko poduzeće trebalo bi
  biti usmjereno
  na
  razvoj
  i 
  upotrebu
  vrhunskih tehnologija i infrastruktura
  , uzimajući
  u obzir potrebe europskih korisnika iz područja znanosti, industrije i javnog sektora.

| (25) | Zajedničko poduzeće trebalo bi se baviti jasno definiranim temama koje bi akademskoj zajednici i europskoj industriji u cijelosti omogućile projektiranje, razvoj i upotrebu najinovativnijih tehnologija u području HPC-a i kvantnog računalstva te uspostavu, na razini Unije, integrirane i udružene infrastrukture s vrhunskim kvantnoračunalnim i HPC kapacitetima, velikom brzinom povezivosti i vodećim aplikacijama i podatkovnim i softverskim uslugama za potrebe svojih znanstvenika i drugih vodećih korisnika iz industrije, uključujući MSP-ove
  , novoosnovana poduzeća
  i 
  inovativna poduzeća te
  javni sektor. Zajedničko poduzeće trebalo bi
  moći raditi
  na
  agilan, jednostavan
  i 
  fleksibilan način kako bi osiguralo da se pri razvoju i upotrebi
  vrhunskih tehnologija i infrastruktura
  uzimaju
  u obzir potrebe europskih korisnika iz područja znanosti, industrije i javnog sektora.
  Zajedničko poduzeće trebalo bi za MSP-ove i novoosnovana poduzeća u fazi istraživanja i inovacija znatno smanjiti prepreke pristupu, kao što su troškovi naknada za usluge, veliko administrativno opterećenje i nedovoljna osviještenost, kako bi se omogućila otvorenija i decentraliziranija usluga. Zajedničko poduzeće trebalo bi uspostaviti jasna i jednostavna pravila, u skladu sa zakonodavstvom Unije, posebno u pogledu intelektualnog vlasništva, odgovornosti ili doprinosa u naravi za dodatne aktivnosti, kako bi se povećala privlačnost za sve dionike te posebno za industriju i MSP-ove. |
| --- | --- |

(25)

Zajedničko poduzeće trebalo bi se baviti jasno definiranim temama koje bi akademskoj zajednici i europskoj industriji u cijelosti omogućile projektiranje, razvoj i upotrebu najinovativnijih tehnologija u području HPC-a i kvantnog računalstva te uspostavu, na razini Unije, integrirane i udružene infrastrukture s vrhunskim kvantnoračunalnim i HPC kapacitetima, velikom brzinom povezivosti i vodećim aplikacijama i podatkovnim i softverskim uslugama za potrebe svojih znanstvenika i drugih vodećih korisnika iz industrije, uključujući MSP-ove
  , novoosnovana poduzeća
  i 
  inovativna poduzeća te
  javni sektor. Zajedničko poduzeće trebalo bi
  moći raditi
  na
  agilan, jednostavan
  i 
  fleksibilan način kako bi osiguralo da se pri razvoju i upotrebi
  vrhunskih tehnologija i infrastruktura
  uzimaju
  u obzir potrebe europskih korisnika iz područja znanosti, industrije i javnog sektora.
  Zajedničko poduzeće trebalo bi za MSP-ove i novoosnovana poduzeća u fazi istraživanja i inovacija znatno smanjiti prepreke pristupu, kao što su troškovi naknada za usluge, veliko administrativno opterećenje i nedovoljna osviještenost, kako bi se omogućila otvorenija i decentraliziranija usluga. Zajedničko poduzeće trebalo bi uspostaviti jasna i jednostavna pravila, u skladu sa zakonodavstvom Unije, posebno u pogledu intelektualnog vlasništva, odgovornosti ili doprinosa u naravi za dodatne aktivnosti, kako bi se povećala privlačnost za sve dionike te posebno za industriju i MSP-ove.

Amandman 17

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 25.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (25a) | Zajedničko poduzeće trebalo bi biti organizirano na temelju sedam stupova: od kojih je jedan administrativni i šest tehničkih. Infrastrukturni stup, dio stupa za federaciju superračunalnih usluga i stup za povećanje korištenja i razvoj vještina trebali bi se financirati iz programa Digitalna Europa. Preostale aktivnosti stupa za federaciju superračunalnih usluga, uključujući međupovezanost sa zajedničkim europskim podatkovnim prostorima i sigurnom infrastrukturom oblaka Unije, trebale bi se financirati iz Instrumenta za povezivanje Europe. Stupovi koji se odnose na tehnologiju, primjenu i međunarodnu suradnju trebali bi se financirati iz okvirnog programa Obzor Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(25a)

Zajedničko poduzeće trebalo bi biti organizirano na temelju sedam stupova: od kojih je jedan administrativni i šest tehničkih. Infrastrukturni stup, dio stupa za federaciju superračunalnih usluga i stup za povećanje korištenja i razvoj vještina trebali bi se financirati iz programa Digitalna Europa. Preostale aktivnosti stupa za federaciju superračunalnih usluga, uključujući međupovezanost sa zajedničkim europskim podatkovnim prostorima i sigurnom infrastrukturom oblaka Unije, trebale bi se financirati iz Instrumenta za povezivanje Europe. Stupovi koji se odnose na tehnologiju, primjenu i međunarodnu suradnju trebali bi se financirati iz okvirnog programa Obzor Europa.

Amandman 18

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (26) | Zajedničko
  poduzeće trebalo bi doprinositi razvijanju nedostatnih specifičnih vještina unutar Unije
  sudjelovanjem u informativnim aktivnostima
  i pomaganjem u stvaranju novog znanja i ljudskog kapitala. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26)

Zajedničko
  poduzeće trebalo bi doprinositi razvijanju nedostatnih specifičnih vještina unutar Unije
  sudjelovanjem u informativnim aktivnostima
  i pomaganjem u stvaranju novog znanja i ljudskog kapitala.

| (26) | S obzirom na to da je nedostatak vještina glavna prepreka pristupu infrastrukturi za istraživanja i inovacije te većim ulaganjima u istraživanja i inovacije i digitalizaciju, kao i pristupu tehnologijama HPC-a i kvantnog računalstva, Zajedničko
  poduzeće trebalo bi
  aktivno
  doprinositi razvijanju nedostatnih specifičnih vještina unutar Unije
  preko usavršavanja i prekvalifikacije te donošenju mjera za povećanje rodne ravnoteže
  i 
  rješavanje pitanja rodne dimenzije, uz privlačenje i zadržavanje najboljih talenata. Ono bi to trebalo postići
  pomaganjem u stvaranju novog znanja i ljudskog kapitala
  , sudjelovanjem u kampanjama senzibiliziranja te promicanjem obrazovnih aktivnosti i aktivnosti širenja informacija, uz sudjelovanje akademskih i znanstvenih mreža te mreža za razmjenu znanja, socijalnih i gospodarskih partnera, medija, industrije te organizacija MSP-ova i drugih aktera, pri čemu treba spriječiti da bilo kakva pristranost, posebno rodna i rasna pristranost, bude uvedena u algoritme, proizvode ili zaključke koji proizlaze iz njegova rada. To bi trebalo biti sastavni dio koordiniranog zalaganja u pogledu informiranja potencijalnih korisnika o mogućnostima koje mogu pružiti HPC i kvantno računalstvo. Postoji također potreba za stjecanjem kompetencija u postupcima javne nabave koji se provode u okviru ove Uredbe. |
| --- | --- |

(26)

S obzirom na to da je nedostatak vještina glavna prepreka pristupu infrastrukturi za istraživanja i inovacije te većim ulaganjima u istraživanja i inovacije i digitalizaciju, kao i pristupu tehnologijama HPC-a i kvantnog računalstva, Zajedničko
  poduzeće trebalo bi
  aktivno
  doprinositi razvijanju nedostatnih specifičnih vještina unutar Unije
  preko usavršavanja i prekvalifikacije te donošenju mjera za povećanje rodne ravnoteže
  i 
  rješavanje pitanja rodne dimenzije, uz privlačenje i zadržavanje najboljih talenata. Ono bi to trebalo postići
  pomaganjem u stvaranju novog znanja i ljudskog kapitala
  , sudjelovanjem u kampanjama senzibiliziranja te promicanjem obrazovnih aktivnosti i aktivnosti širenja informacija, uz sudjelovanje akademskih i znanstvenih mreža te mreža za razmjenu znanja, socijalnih i gospodarskih partnera, medija, industrije te organizacija MSP-ova i drugih aktera, pri čemu treba spriječiti da bilo kakva pristranost, posebno rodna i rasna pristranost, bude uvedena u algoritme, proizvode ili zaključke koji proizlaze iz njegova rada. To bi trebalo biti sastavni dio koordiniranog zalaganja u pogledu informiranja potencijalnih korisnika o mogućnostima koje mogu pružiti HPC i kvantno računalstvo. Postoji također potreba za stjecanjem kompetencija u postupcima javne nabave koji se provode u okviru ove Uredbe.

Amandman 19

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 26.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (26a) | S obzirom na to da je nedostatak vještina i iskustva prepreka pristupu tehnologijama HPC-a i kvantnog računalstva, Zajedničko poduzeće trebalo bi poticati uvođenje posebnih sveučilišnih studija i obrazovnih programa za kvantno računalstvo s obzirom na potrebu za stručnjacima u tom području koja će biti sve veća te kako bi se izbjeglo stvaranje „kvantnog uskog grla”. U tom pogledu Zajedničko poduzeće može doprinijeti podizanju razine vještina i iskustva među studentima, akademcima i stručnjacima (osiguravajući rodnu ravnotežu) diljem Unije u relevantnim područjima, nadogradnji kompetencija koje kombiniraju softversko i industrijsko stručno znanje s razumijevanjem pionirskih istraživanja u znanosti i inovacijama, pridajući pritom posebnu pozornost rodnoj perspektivi i donošenju mjera za promicanje rodne ravnoteže u tom području te osiguravajući najširu zemljopisnu pokrivenost u Uniji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(26a)

S obzirom na to da je nedostatak vještina i iskustva prepreka pristupu tehnologijama HPC-a i kvantnog računalstva, Zajedničko poduzeće trebalo bi poticati uvođenje posebnih sveučilišnih studija i obrazovnih programa za kvantno računalstvo s obzirom na potrebu za stručnjacima u tom području koja će biti sve veća te kako bi se izbjeglo stvaranje „kvantnog uskog grla”. U tom pogledu Zajedničko poduzeće može doprinijeti podizanju razine vještina i iskustva među studentima, akademcima i stručnjacima (osiguravajući rodnu ravnotežu) diljem Unije u relevantnim područjima, nadogradnji kompetencija koje kombiniraju softversko i industrijsko stručno znanje s razumijevanjem pionirskih istraživanja u znanosti i inovacijama, pridajući pritom posebnu pozornost rodnoj perspektivi i donošenju mjera za promicanje rodne ravnoteže u tom području te osiguravajući najširu zemljopisnu pokrivenost u Uniji.

Amandman 20

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 27.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (27) | U skladu s ciljevima vanjske politike i međunarodnim obvezama Unije Zajedničko poduzeće trebalo bi olakšati suradnju Unije i međunarodnih aktera definiranjem strategije suradnje – u okviru koje bi trebalo utvrditi i promicati mogućnosti za suradnju u području istraživanja i razvoja te izgradnje vještina, kao i provedbene, obostrano korisne aktivnosti – te uvođenjem politike pristupa kvantnoračunalnim i HPC kapacitetima i aplikacijama na temelju reciprociteta. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(27)

U skladu s ciljevima vanjske politike i međunarodnim obvezama Unije Zajedničko poduzeće trebalo bi olakšati suradnju Unije i međunarodnih aktera definiranjem strategije suradnje – u okviru koje bi trebalo utvrditi i promicati mogućnosti za suradnju u području istraživanja i razvoja te izgradnje vještina, kao i provedbene, obostrano korisne aktivnosti – te uvođenjem politike pristupa kvantnoračunalnim i HPC kapacitetima i aplikacijama na temelju reciprociteta.

(Ne odnosi se na hrvatsku verziju.)

Amandman 21

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 28.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (28) | Zajedničko poduzeće trebalo bi nastojati promicati korištenje svih realiziranih HPC tehnologija u EU-u. Trebalo bi također štititi ulaganja u superračunala koja nabavi. Pritom bi trebalo poduzimati odgovarajuće mjere za održavanje sigurnosti opskrbnog lanca za nabavljenu tehnologiju tijekom cijelog životnog vijeka tih superračunala. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(28)

Zajedničko poduzeće trebalo bi nastojati promicati korištenje svih realiziranih HPC tehnologija u EU-u. Trebalo bi također štititi ulaganja u superračunala koja nabavi. Pritom bi trebalo poduzimati odgovarajuće mjere za održavanje sigurnosti opskrbnog lanca za nabavljenu tehnologiju tijekom cijelog životnog vijeka tih superračunala.

| (28) | Zajedničko poduzeće trebalo bi surađivati s „Partnerstvom za napredno računalstvo u Europi” (PRACE), mrežom GÉANT, kao i s drugim europskim i nacionalnim superračunalnim i podatkovnim infrastrukturama.
  Zajedničko poduzeće trebalo bi nastojati promicati korištenje svih realiziranih HPC tehnologija u EU-u. Trebalo bi također štititi ulaganja u superračunala koja nabavi. Pritom bi trebalo poduzimati odgovarajuće mjere za održavanje sigurnosti opskrbnog lanca za nabavljenu tehnologiju tijekom cijelog životnog vijeka tih superračunala. |
| --- | --- |

(28)

Zajedničko poduzeće trebalo bi surađivati s „Partnerstvom za napredno računalstvo u Europi” (PRACE), mrežom GÉANT, kao i s drugim europskim i nacionalnim superračunalnim i podatkovnim infrastrukturama.
  Zajedničko poduzeće trebalo bi nastojati promicati korištenje svih realiziranih HPC tehnologija u EU-u. Trebalo bi također štititi ulaganja u superračunala koja nabavi. Pritom bi trebalo poduzimati odgovarajuće mjere za održavanje sigurnosti opskrbnog lanca za nabavljenu tehnologiju tijekom cijelog životnog vijeka tih superračunala.

Amandman 22

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 30.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (30) | Kako bi ostvarilo ciljeve u pogledu projektiranja, razvoja i upotrebe najinovativnijih tehnologija u području HPC-a i kvantnog računalstva, Zajedničko poduzeće trebalo bi pružati financijsku potporu, osobito u obliku bespovratnih sredstava i javne nabave nakon javnih i konkurentnih poziva na podnošenje prijedloga i poziva na podnošenje ponuda na temelju godišnjih planova rada. Takva bi financijska potpora trebala posebno biti usmjerena na dokazane tržišne nedostatke koji sprečavaju razvoj dotičnog programa i potaknuti primatelja na promjenu ponašanja, no ne bi trebala istisnuti privatna ulaganja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(30)

Kako bi ostvarilo ciljeve u pogledu projektiranja, razvoja i upotrebe najinovativnijih tehnologija u području HPC-a i kvantnog računalstva, Zajedničko poduzeće trebalo bi pružati financijsku potporu, osobito u obliku bespovratnih sredstava i javne nabave nakon javnih i konkurentnih poziva na podnošenje prijedloga i poziva na podnošenje ponuda na temelju godišnjih planova rada. Takva bi financijska potpora trebala posebno biti usmjerena na dokazane tržišne nedostatke koji sprečavaju razvoj dotičnog programa i potaknuti primatelja na promjenu ponašanja, no ne bi trebala istisnuti privatna ulaganja.

| (30) | Kako bi ostvarilo ciljeve u pogledu projektiranja, razvoja i upotrebe najinovativnijih tehnologija u području HPC-a i kvantnog računalstva, Zajedničko poduzeće trebalo bi pružati financijsku potporu, osobito u obliku bespovratnih sredstava i javne nabave nakon javnih
  , pravednih, transparentnih
  i konkurentnih poziva na podnošenje prijedloga i poziva na podnošenje ponuda na temelju godišnjih planova rada. Takva bi financijska potpora trebala posebno biti usmjerena na dokazane tržišne nedostatke koji sprečavaju razvoj dotičnog programa i potaknuti primatelja na promjenu ponašanja, no ne bi trebala istisnuti privatna ulaganja. |
| --- | --- |

(30)

Kako bi ostvarilo ciljeve u pogledu projektiranja, razvoja i upotrebe najinovativnijih tehnologija u području HPC-a i kvantnog računalstva, Zajedničko poduzeće trebalo bi pružati financijsku potporu, osobito u obliku bespovratnih sredstava i javne nabave nakon javnih
  , pravednih, transparentnih
  i konkurentnih poziva na podnošenje prijedloga i poziva na podnošenje ponuda na temelju godišnjih planova rada. Takva bi financijska potpora trebala posebno biti usmjerena na dokazane tržišne nedostatke koji sprečavaju razvoj dotičnog programa i potaknuti primatelja na promjenu ponašanja, no ne bi trebala istisnuti privatna ulaganja.

Amandman 23

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 31.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (31) | Kako bi ostvarilo ciljeve u pogledu povećanja inovacijskog potencijala industrije, osobito MSP-ova, razvijanju nedostatnih specifičnih vještina, potpore povećanju znanja i ljudskog kapitala te jačanja mogućnosti HPC-a i kvantnog računalstva, Zajedničko poduzeće trebalo bi podupirati stvaranje i, osobito, umrežavanje i koordinaciju nacionalnih centara za kompetencije u području HPC-a širom Unije. Ti centri za kompetencije trebali bi industriji, akademskoj zajednici i javnoj upravi na njihov zahtjev pružati HPC i kvantnoračunalne usluge. Oni bi ponajprije trebali promicati i omogućivati pristup inovativnom HPC ekosustavu, olakšati pristup superračunalima i kvantnim računalima, rješavati problem znatnog manjka kvalificiranih tehničkih stručnjaka aktivnostima upoznavanja s problematikom, osposobljavanja i informiranja te se umrežavati s dionicima i drugim centrima za kompetencije radi poticanja inovacija u širem smislu, na primjer razmjenom i promicanjem najboljih praktičnih primjera ili iskustava s aplikacijama, dijeljenjem edukacijskih resursa i znanja, olakšavanjem zajedničkog razvoja i razmjene paralelnih kodova ili podupiranjem razmjene inovativnih aplikacija i alata za privatne i javne korisnike, posebno MSP-ove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(31)

Kako bi ostvarilo ciljeve u pogledu povećanja inovacijskog potencijala industrije, osobito MSP-ova, razvijanju nedostatnih specifičnih vještina, potpore povećanju znanja i ljudskog kapitala te jačanja mogućnosti HPC-a i kvantnog računalstva, Zajedničko poduzeće trebalo bi podupirati stvaranje i, osobito, umrežavanje i koordinaciju nacionalnih centara za kompetencije u području HPC-a širom Unije. Ti centri za kompetencije trebali bi industriji, akademskoj zajednici i javnoj upravi na njihov zahtjev pružati HPC i kvantnoračunalne usluge. Oni bi ponajprije trebali promicati i omogućivati pristup inovativnom HPC ekosustavu, olakšati pristup superračunalima i kvantnim računalima, rješavati problem znatnog manjka kvalificiranih tehničkih stručnjaka aktivnostima upoznavanja s problematikom, osposobljavanja i informiranja te se umrežavati s dionicima i drugim centrima za kompetencije radi poticanja inovacija u širem smislu, na primjer razmjenom i promicanjem najboljih praktičnih primjera ili iskustava s aplikacijama, dijeljenjem edukacijskih resursa i znanja, olakšavanjem zajedničkog razvoja i razmjene paralelnih kodova ili podupiranjem razmjene inovativnih aplikacija i alata za privatne i javne korisnike, posebno MSP-ove.

| (31) | Kako bi ostvarilo ciljeve u pogledu povećanja inovacijskog potencijala industrije, osobito MSP-ova,
  novoosnovanih poduzeća i inovativnih poduzeća,
  razvijanja nedostatnih specifičnih vještina, potpore povećanju znanja i ljudskog kapitala te jačanja mogućnosti HPC-a i kvantnog računalstva, Zajedničko poduzeće trebalo bi podupirati stvaranje i, osobito, umrežavanje i koordinaciju nacionalnih centara za kompetencije u području HPC-a širom Unije. Ti centri za kompetencije trebali bi industriji, akademskoj zajednici i javnoj upravi na njihov zahtjev pružati HPC i kvantnoračunalne usluge
  te pojedincima i nevladinim organizacijama pružiti mogućnost korištenja računalne snage za društveno i ekološki korisne ciljeve
  . Oni bi ponajprije trebali promicati i omogućivati pristup inovativnom HPC ekosustavu, olakšati pristup superračunalima i kvantnim računalima, rješavati problem znatnog manjka kvalificiranih tehničkih stručnjaka aktivnostima upoznavanja s problematikom, osposobljavanja i informiranja te se umrežavati s dionicima i drugim centrima za kompetencije radi poticanja inovacija u širem smislu, na primjer razmjenom i promicanjem najboljih praktičnih primjera ili iskustava s aplikacijama, dijeljenjem edukacijskih resursa i znanja, olakšavanjem zajedničkog razvoja i razmjene paralelnih kodova ili podupiranjem razmjene inovativnih aplikacija i alata za privatne i javne korisnike, posebno MSP-ove
  , novoosnovana poduzeća i inovativna poduzeća. Kako bi se izbjeglo udvostručivanje, potrebno je osigurati sinergije i koordinaciju s drugim sličnim strukturama kao što su digitalnoinovacijski centri. |
| --- | --- |

(31)

Kako bi ostvarilo ciljeve u pogledu povećanja inovacijskog potencijala industrije, osobito MSP-ova,
  novoosnovanih poduzeća i inovativnih poduzeća,
  razvijanja nedostatnih specifičnih vještina, potpore povećanju znanja i ljudskog kapitala te jačanja mogućnosti HPC-a i kvantnog računalstva, Zajedničko poduzeće trebalo bi podupirati stvaranje i, osobito, umrežavanje i koordinaciju nacionalnih centara za kompetencije u području HPC-a širom Unije. Ti centri za kompetencije trebali bi industriji, akademskoj zajednici i javnoj upravi na njihov zahtjev pružati HPC i kvantnoračunalne usluge
  te pojedincima i nevladinim organizacijama pružiti mogućnost korištenja računalne snage za društveno i ekološki korisne ciljeve
  . Oni bi ponajprije trebali promicati i omogućivati pristup inovativnom HPC ekosustavu, olakšati pristup superračunalima i kvantnim računalima, rješavati problem znatnog manjka kvalificiranih tehničkih stručnjaka aktivnostima upoznavanja s problematikom, osposobljavanja i informiranja te se umrežavati s dionicima i drugim centrima za kompetencije radi poticanja inovacija u širem smislu, na primjer razmjenom i promicanjem najboljih praktičnih primjera ili iskustava s aplikacijama, dijeljenjem edukacijskih resursa i znanja, olakšavanjem zajedničkog razvoja i razmjene paralelnih kodova ili podupiranjem razmjene inovativnih aplikacija i alata za privatne i javne korisnike, posebno MSP-ove
  , novoosnovana poduzeća i inovativna poduzeća. Kako bi se izbjeglo udvostručivanje, potrebno je osigurati sinergije i koordinaciju s drugim sličnim strukturama kao što su digitalnoinovacijski centri.

Amandman 24

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 33.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (33) | Zajedničko poduzeće trebalo bi sva superračunala i podatkovnu infrastrukturu koju će imati u svojem vlasništvu ili suvlasništvu hiperpovezati najsuvremenijim mrežnim tehnologijama tako da budu lako pristupačna diljem Unije te bi trebalo povezati i udružiti svoju superračunalnu i kvantnoračunalnu podatkovnu infrastrukturu, kao i nacionalnu, regionalnu i drugu računalnu infrastrukturu sa zajedničkom platformom. Zajedničko poduzeće trebalo bi se pobrinuti i za međusobno povezivanje udruženih, sigurnih superračunalnih i kvantnoračunalnih uslužnih i podatkovnih infrastruktura sa zajedničkim europskim podatkovnim prostorima i udruženim, sigurnim infrastrukturama oblaka najavljenima u Komunikaciji Komisije „Europska strategija za podatke” od 19. veljače 2020. radi kontinuiranog pružanja usluga širokom rasponu javnih i privatnih korisnika diljem Europe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(33)

Zajedničko poduzeće trebalo bi sva superračunala i podatkovnu infrastrukturu koju će imati u svojem vlasništvu ili suvlasništvu hiperpovezati najsuvremenijim mrežnim tehnologijama tako da budu lako pristupačna diljem Unije te bi trebalo povezati i udružiti svoju superračunalnu i kvantnoračunalnu podatkovnu infrastrukturu, kao i nacionalnu, regionalnu i drugu računalnu infrastrukturu sa zajedničkom platformom. Zajedničko poduzeće trebalo bi se pobrinuti i za međusobno povezivanje udruženih, sigurnih superračunalnih i kvantnoračunalnih uslužnih i podatkovnih infrastruktura sa zajedničkim europskim podatkovnim prostorima i udruženim, sigurnim infrastrukturama oblaka najavljenima u Komunikaciji Komisije „Europska strategija za podatke” od 19. veljače 2020. radi kontinuiranog pružanja usluga širokom rasponu javnih i privatnih korisnika diljem Europe.

| (33) | Zajedničko poduzeće trebalo bi sva superračunala i podatkovnu infrastrukturu koju će imati u svojem vlasništvu ili suvlasništvu hiperpovezati najsuvremenijim mrežnim tehnologijama tako da budu lako pristupačna diljem Unije
  , osobito za MSP-ove, novoosnovana poduzeća u fazi razvoja i istraživanja te istraživače,
  te bi trebalo povezati i udružiti svoju superračunalnu i kvantnoračunalnu podatkovnu infrastrukturu, kao i nacionalnu, regionalnu i drugu računalnu infrastrukturu sa zajedničkom platformom
  , kako bi se stvorio snažan europski ekosustav u kojem svaki korisnik usluga u oblaku potencijalno ima pristup vrhunskim računalnim resursima te repozitorijima znanstvenih i komercijalnih podataka, pri čemu se osiguravaju resursi za približavanje interaktivne obrade sustavima HPC-a i velikim bazama podataka. Interaktivne računalne usluge potrebne su i radi olakšavanja zajedničkog rada
  . Zajedničko poduzeće trebalo bi se pobrinuti i za međusobno povezivanje udruženih, sigurnih superračunalnih i kvantnoračunalnih uslužnih i podatkovnih infrastruktura s 
  europskim oblakom za otvorenu znanost (EOSC), projektom GAIA – X i
  zajedničkim europskim podatkovnim prostorima i udruženim, sigurnim infrastrukturama oblaka najavljenima u Komunikaciji Komisije „Europska strategija za podatke” od 19. veljače 2020. radi kontinuiranog pružanja usluga širokom rasponu javnih i privatnih korisnika diljem Europe
  te bi trebalo podupirati upotrebu otvorenih standarda, softvera i hardvera otvorenog koda, platformi otvorenog koda i, prema potrebi, otvorenih API-ja kako bi se postigla interoperabilnost
  . |
| --- | --- |

(33)

Zajedničko poduzeće trebalo bi sva superračunala i podatkovnu infrastrukturu koju će imati u svojem vlasništvu ili suvlasništvu hiperpovezati najsuvremenijim mrežnim tehnologijama tako da budu lako pristupačna diljem Unije
  , osobito za MSP-ove, novoosnovana poduzeća u fazi razvoja i istraživanja te istraživače,
  te bi trebalo povezati i udružiti svoju superračunalnu i kvantnoračunalnu podatkovnu infrastrukturu, kao i nacionalnu, regionalnu i drugu računalnu infrastrukturu sa zajedničkom platformom
  , kako bi se stvorio snažan europski ekosustav u kojem svaki korisnik usluga u oblaku potencijalno ima pristup vrhunskim računalnim resursima te repozitorijima znanstvenih i komercijalnih podataka, pri čemu se osiguravaju resursi za približavanje interaktivne obrade sustavima HPC-a i velikim bazama podataka. Interaktivne računalne usluge potrebne su i radi olakšavanja zajedničkog rada
  . Zajedničko poduzeće trebalo bi se pobrinuti i za međusobno povezivanje udruženih, sigurnih superračunalnih i kvantnoračunalnih uslužnih i podatkovnih infrastruktura s 
  europskim oblakom za otvorenu znanost (EOSC), projektom GAIA – X i
  zajedničkim europskim podatkovnim prostorima i udruženim, sigurnim infrastrukturama oblaka najavljenima u Komunikaciji Komisije „Europska strategija za podatke” od 19. veljače 2020. radi kontinuiranog pružanja usluga širokom rasponu javnih i privatnih korisnika diljem Europe
  te bi trebalo podupirati upotrebu otvorenih standarda, softvera i hardvera otvorenog koda, platformi otvorenog koda i, prema potrebi, otvorenih API-ja kako bi se postigla interoperabilnost
  .

Amandman 25

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 34.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (34) | Programi Obzor Europa i Digitalna Europa trebali bi doprinijeti premošćivanju jaza u području istraživanja i inovacija unutar Unije i uvođenju raznovrsnih superračunalnih kapaciteta promicanjem sinergija s 
  europskim strukturnim
  i 
  investicijskim fondovima
  (
  ESIF
  ). Stoga bi Zajedničko poduzeće trebalo nastojati razviti blisku interakciju s 
  ESIF-om
  ,
  što osobito može pomoći u
  jačanju lokalnih, regionalnih i nacionalnih kapaciteta za istraživanja i inovacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(34)

Programi Obzor Europa i Digitalna Europa trebali bi doprinijeti premošćivanju jaza u području istraživanja i inovacija unutar Unije i uvođenju raznovrsnih superračunalnih kapaciteta promicanjem sinergija s 
  europskim strukturnim
  i 
  investicijskim fondovima
  (
  ESIF
  ). Stoga bi Zajedničko poduzeće trebalo nastojati razviti blisku interakciju s 
  ESIF-om
  ,
  što osobito može pomoći u
  jačanju lokalnih, regionalnih i nacionalnih kapaciteta za istraživanja i inovacije.

| (34) | Programi Obzor Europa i Digitalna Europa trebali bi doprinijeti premošćivanju jaza u području istraživanja i inovacija unutar Unije i uvođenju raznovrsnih superračunalnih kapaciteta promicanjem sinergija
  sa svim relevantnim programima i politikama,
  s 
  posebnim naglaskom na Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond Plus (ESF+), Europski fond za pomorstvo
  i 
  ribarstvo (EFPR) i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj
  (
  EPFRR), kao i Mehanizam za oporavak i otpornost (RRF
  )
  , InvestEU i druge programe EIB-a
  . Stoga bi Zajedničko poduzeće trebalo nastojati razviti blisku interakciju s 
  tim fondovima
  ,
  posebice u svrhu doprinošenja
  jačanju lokalnih, regionalnih i nacionalnih kapaciteta za istraživanja i inovacije. |
| --- | --- |

(34)

Programi Obzor Europa i Digitalna Europa trebali bi doprinijeti premošćivanju jaza u području istraživanja i inovacija unutar Unije i uvođenju raznovrsnih superračunalnih kapaciteta promicanjem sinergija
  sa svim relevantnim programima i politikama,
  s 
  posebnim naglaskom na Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski socijalni fond Plus (ESF+), Europski fond za pomorstvo
  i 
  ribarstvo (EFPR) i Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj
  (
  EPFRR), kao i Mehanizam za oporavak i otpornost (RRF
  )
  , InvestEU i druge programe EIB-a
  . Stoga bi Zajedničko poduzeće trebalo nastojati razviti blisku interakciju s 
  tim fondovima
  ,
  posebice u svrhu doprinošenja
  jačanju lokalnih, regionalnih i nacionalnih kapaciteta za istraživanja i inovacije.

Amandman 26

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 35.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (35) | Državama sudionicama koje su države članice Zajedničko poduzeće trebalo bi pružiti prihvatljiv okvir za korištenje
  ESIF-a
  za nabavu HPC, kvantnoračunalne i podatkovne infrastrukture i njihovo povezivanje. Korištenje
  ESIF-a
  za aktivnosti Zajedničkog poduzeća ključno je za razvoj vrhunske integrirane, udružene, sigurne i hiperpovezane kvantnoračunalne i HPC uslužne i podatkovne infrastrukture
  u Uniji jer koristi od takve infrastrukture sežu mnogo šire od korisnika iz država članica
  . Ako države članice odluče koristiti
  ESIF
  za doprinos troškovima nabave superračunala i kvantnih računala Zajedničkog poduzeća,
  ono
  bi
  trebalo bi uzeti u obzir udio Unije u ESIF-u te države članice, istodobno računajući samo nacionalni udio u ESIF-u kao nacionalni doprinos proračunu Zajedničkog poduzeća
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(35)

Državama sudionicama koje su države članice Zajedničko poduzeće trebalo bi pružiti prihvatljiv okvir za korištenje
  ESIF-a
  za nabavu HPC, kvantnoračunalne i podatkovne infrastrukture i njihovo povezivanje. Korištenje
  ESIF-a
  za aktivnosti Zajedničkog poduzeća ključno je za razvoj vrhunske integrirane, udružene, sigurne i hiperpovezane kvantnoračunalne i HPC uslužne i podatkovne infrastrukture
  u Uniji jer koristi od takve infrastrukture sežu mnogo šire od korisnika iz država članica
  . Ako države članice odluče koristiti
  ESIF
  za doprinos troškovima nabave superračunala i kvantnih računala Zajedničkog poduzeća,
  ono
  bi
  trebalo bi uzeti u obzir udio Unije u ESIF-u te države članice, istodobno računajući samo nacionalni udio u ESIF-u kao nacionalni doprinos proračunu Zajedničkog poduzeća
  .

| (35) | Državama sudionicama koje su države članice Zajedničko poduzeće trebalo bi pružiti prihvatljiv okvir za korištenje
  financijskih doprinosa za ESIF, Mehanizam za oporavak i otpornost te u okviru programa sufinanciranih iz EFRR-a, fonda ESF+, EFPR-a i EPFRR-a
  za nabavu HPC, kvantnoračunalne i podatkovne infrastrukture i njihovo povezivanje. Korištenje
  financijskih doprinosa
  za aktivnosti Zajedničkog poduzeća ključno je za razvoj vrhunske integrirane,
  na izvrsnosti utemeljene,
  udružene, sigurne i hiperpovezane kvantnoračunalne i HPC uslužne i podatkovne infrastrukture
  diljem Unije
  . Ako države članice odluče koristiti
  te financijske doprinose
  za doprinos troškovima nabave superračunala i kvantnih računala Zajedničkog poduzeća,
  ti
  bi
  se doprinosi trebali smatrati nacionalnim doprinosima proračunu Zajedničkog poduzeća, pod uvjetom da se poštuje članak 106. i druge primjenjive odredbe Uredbe (EU) .../...

   (1a)

  i uredbi koje se odnose na pojedine fondove
  . |
| --- | --- |

(35)

Državama sudionicama koje su države članice Zajedničko poduzeće trebalo bi pružiti prihvatljiv okvir za korištenje
  financijskih doprinosa za ESIF, Mehanizam za oporavak i otpornost te u okviru programa sufinanciranih iz EFRR-a, fonda ESF+, EFPR-a i EPFRR-a
  za nabavu HPC, kvantnoračunalne i podatkovne infrastrukture i njihovo povezivanje. Korištenje
  financijskih doprinosa
  za aktivnosti Zajedničkog poduzeća ključno je za razvoj vrhunske integrirane,
  na izvrsnosti utemeljene,
  udružene, sigurne i hiperpovezane kvantnoračunalne i HPC uslužne i podatkovne infrastrukture
  diljem Unije
  . Ako države članice odluče koristiti
  te financijske doprinose
  za doprinos troškovima nabave superračunala i kvantnih računala Zajedničkog poduzeća,
  ti
  bi
  se doprinosi trebali smatrati nacionalnim doprinosima proračunu Zajedničkog poduzeća, pod uvjetom da se poštuje članak 106. i druge primjenjive odredbe Uredbe (EU) .../...

   (1a)

  i uredbi koje se odnose na pojedine fondove
  .

Amandman 27

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 35.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (35a) | Trebalo bi biti moguće da se Sredstvima Mehanizma za oporavak i otpornost nadopunjavaju mjere koje financira Zajedničko poduzeće, pod uvjetom da je potpora u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost dodatna u odnosu na potporu iz fondova Unije za Zajedničko poduzeće i da ne pokriva iste troškove, iako se Mehanizam za oporavak i otpornost ne bi trebao smatrati nacionalnim doprinosom proračunu Zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(35a)

Trebalo bi biti moguće da se Sredstvima Mehanizma za oporavak i otpornost nadopunjavaju mjere koje financira Zajedničko poduzeće, pod uvjetom da je potpora u okviru Mehanizma za oporavak i otpornost dodatna u odnosu na potporu iz fondova Unije za Zajedničko poduzeće i da ne pokriva iste troškove, iako se Mehanizam za oporavak i otpornost ne bi trebao smatrati nacionalnim doprinosom proračunu Zajedničkog poduzeća.

Amandman 28

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 36.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (36) | Doprinos Unije iz sredstava programa Digitalna Europa trebao bi dijelom pokriti troškove nabave superračunala visoke klase, kvantnih računala, superračunala industrijske klase i superračunala srednje klase jer je to u skladu s ciljem Zajedničkog poduzeća da doprinese objedinjavanju sredstva za opremanje Unije vrhunskim superračunalima i kvantnim računalima. Preostale troškove tih superračunala i kvantnih računala trebale bi pokriti države sudionice ili privatni članovi ili konzorciji privatnih partnera. Unijin udio u vremenu pristupa tim superračunalima ili kvantnim računalima trebao bi biti izravno proporcionalan financijskom doprinosu Unije za nabavu tih superračunala i kvantnih računala te ne bi trebao premašiti 50 % ukupnog vremena pristupa tim superračunalima ili kvantnim računalima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(36)

Doprinos Unije iz sredstava programa Digitalna Europa trebao bi dijelom pokriti troškove nabave superračunala visoke klase, kvantnih računala, superračunala industrijske klase i superračunala srednje klase jer je to u skladu s ciljem Zajedničkog poduzeća da doprinese objedinjavanju sredstva za opremanje Unije vrhunskim superračunalima i kvantnim računalima. Preostale troškove tih superračunala i kvantnih računala trebale bi pokriti države sudionice ili privatni članovi ili konzorciji privatnih partnera. Unijin udio u vremenu pristupa tim superračunalima ili kvantnim računalima trebao bi biti izravno proporcionalan financijskom doprinosu Unije za nabavu tih superračunala i kvantnih računala te ne bi trebao premašiti 50 % ukupnog vremena pristupa tim superračunalima ili kvantnim računalima.

| (36) | Doprinos Unije iz sredstava programa Digitalna Europa trebao bi dijelom pokriti troškove nabave superračunala visoke klase, kvantnih računala, superračunala industrijske klase
  , i to barem srednje klase,
  i superračunala srednje klase jer je to u skladu s ciljem Zajedničkog poduzeća da doprinese objedinjavanju sredstva za opremanje Unije vrhunskim superračunalima i kvantnim računalima. Preostale troškove tih superračunala i kvantnih računala trebale bi pokriti države sudionice ili privatni članovi ili konzorciji privatnih partnera. Unijin udio u vremenu pristupa tim superračunalima ili kvantnim računalima trebao bi biti izravno proporcionalan financijskom doprinosu Unije za nabavu tih superračunala i kvantnih računala te ne bi trebao premašiti 50 % ukupnog vremena pristupa tim superračunalima ili kvantnim računalima. |
| --- | --- |

(36)

Doprinos Unije iz sredstava programa Digitalna Europa trebao bi dijelom pokriti troškove nabave superračunala visoke klase, kvantnih računala, superračunala industrijske klase
  , i to barem srednje klase,
  i superračunala srednje klase jer je to u skladu s ciljem Zajedničkog poduzeća da doprinese objedinjavanju sredstva za opremanje Unije vrhunskim superračunalima i kvantnim računalima. Preostale troškove tih superračunala i kvantnih računala trebale bi pokriti države sudionice ili privatni članovi ili konzorciji privatnih partnera. Unijin udio u vremenu pristupa tim superračunalima ili kvantnim računalima trebao bi biti izravno proporcionalan financijskom doprinosu Unije za nabavu tih superračunala i kvantnih računala te ne bi trebao premašiti 50 % ukupnog vremena pristupa tim superračunalima ili kvantnim računalima.

Amandman 29

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 37.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (37) | Zajedničko poduzeće trebalo bi biti vlasnik superračunala visoke klase i kvantnih računala koje je nabavilo. Upravljanje svim superračunalima i kvantnim računalima trebalo bi povjeriti subjektu domaćinu. Subjekt domaćin trebao bi moći predstavljati jednu državu sudionicu koja je država članica ili konzorcij domaćin država sudionica. Subjekt domaćin trebao bi moći dati točnu procjenu i provjeriti operativne troškove superračunala, osiguravajući, na primjer, funkcionalnu odvojenost i, u mjeri u kojoj je to moguće, fizičku odvojenost superračunala visoke klase ili kvantnih računala Zajedničkog poduzeća od nacionalnih ili regionalnih računalnih sustava kojima upravlja. Odabir subjekta domaćina trebao bi raditi upravni odbor Zajedničkog poduzeća („Upravni odbor”) slijedom poziva na iskaz interesa koji evaluiraju neovisni stručnjaci. Nakon odabira subjekta domaćina država sudionica u kojoj subjekt domaćin ima poslovni nastan ili konzorcij domaćin trebali bi moći odlučiti pozvati druge države sudionice na sudjelovanje i doprinos financiranju superračunala visoke klase ili kvantnih računala koje treba instalirati kod odabranog subjekta domaćina. Ako se dodatne države sudionice pridruže odabranom konzorciju domaćina, time se ne bi trebalo dovoditi u pitanje Unijino vrijeme pristupa superračunalima. Doprinosi država sudionica u konzorciju domaćinu superračunalu visoke klase ili kvantnom računalu trebali bi se pretvoriti u udjele u vremenu pristupa tom superračunalu ili kvantnom računalu. Države sudionice trebale bi se dogovoriti o raspodjeli svojih udjela u vremenu pristupa superračunalu ili kvantnom računalu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(37)

Zajedničko poduzeće trebalo bi biti vlasnik superračunala visoke klase i kvantnih računala koje je nabavilo. Upravljanje svim superračunalima i kvantnim računalima trebalo bi povjeriti subjektu domaćinu. Subjekt domaćin trebao bi moći predstavljati jednu državu sudionicu koja je država članica ili konzorcij domaćin država sudionica. Subjekt domaćin trebao bi moći dati točnu procjenu i provjeriti operativne troškove superračunala, osiguravajući, na primjer, funkcionalnu odvojenost i, u mjeri u kojoj je to moguće, fizičku odvojenost superračunala visoke klase ili kvantnih računala Zajedničkog poduzeća od nacionalnih ili regionalnih računalnih sustava kojima upravlja. Odabir subjekta domaćina trebao bi raditi upravni odbor Zajedničkog poduzeća („Upravni odbor”) slijedom poziva na iskaz interesa koji evaluiraju neovisni stručnjaci. Nakon odabira subjekta domaćina država sudionica u kojoj subjekt domaćin ima poslovni nastan ili konzorcij domaćin trebali bi moći odlučiti pozvati druge države sudionice na sudjelovanje i doprinos financiranju superračunala visoke klase ili kvantnih računala koje treba instalirati kod odabranog subjekta domaćina. Ako se dodatne države sudionice pridruže odabranom konzorciju domaćina, time se ne bi trebalo dovoditi u pitanje Unijino vrijeme pristupa superračunalima. Doprinosi država sudionica u konzorciju domaćinu superračunalu visoke klase ili kvantnom računalu trebali bi se pretvoriti u udjele u vremenu pristupa tom superračunalu ili kvantnom računalu. Države sudionice trebale bi se dogovoriti o raspodjeli svojih udjela u vremenu pristupa superračunalu ili kvantnom računalu.

| (37) | Zajedničko poduzeće trebalo bi biti vlasnik superračunala visoke klase i kvantnih računala koje je nabavilo. Upravljanje svim superračunalima i kvantnim računalima trebalo bi povjeriti subjektu domaćinu. Subjekt domaćin trebao bi moći predstavljati jednu državu sudionicu koja je država članica ili konzorcij domaćin država sudionica. Subjekt domaćin trebao bi moći dati točnu procjenu i provjeriti operativne troškove superračunala, osiguravajući, na primjer, funkcionalnu odvojenost i, u mjeri u kojoj je to moguće, fizičku odvojenost superračunala visoke klase ili kvantnih računala Zajedničkog poduzeća od nacionalnih ili regionalnih računalnih sustava kojima upravlja.
  Subjekt domaćin trebao bi razraditi plan održivog upravljanja energijom za nabavljenu infrastrukturu.
  Odabir subjekta domaćina trebao bi raditi upravni odbor Zajedničkog poduzeća („Upravni odbor”) slijedom
  otvorenog, pravednog i transparentnog
  poziva na iskaz interesa koji evaluiraju neovisni stručnjaci. Nakon odabira subjekta domaćina država sudionica u kojoj subjekt domaćin ima poslovni nastan ili konzorcij domaćin trebali bi moći odlučiti pozvati druge države sudionice na sudjelovanje i doprinos financiranju superračunala visoke klase ili kvantnih računala koje treba instalirati kod odabranog subjekta domaćina. Ako se dodatne države sudionice pridruže odabranom konzorciju domaćina, time se ne bi trebalo dovoditi u pitanje Unijino vrijeme pristupa superračunalima. Doprinosi država sudionica u konzorciju domaćinu superračunalu visoke klase ili kvantnom računalu trebali bi se pretvoriti u udjele u vremenu pristupa tom superračunalu ili kvantnom računalu. Države sudionice trebale bi se dogovoriti o raspodjeli svojih udjela u vremenu pristupa superračunalu ili kvantnom računalu. |
| --- | --- |

(37)

Zajedničko poduzeće trebalo bi biti vlasnik superračunala visoke klase i kvantnih računala koje je nabavilo. Upravljanje svim superračunalima i kvantnim računalima trebalo bi povjeriti subjektu domaćinu. Subjekt domaćin trebao bi moći predstavljati jednu državu sudionicu koja je država članica ili konzorcij domaćin država sudionica. Subjekt domaćin trebao bi moći dati točnu procjenu i provjeriti operativne troškove superračunala, osiguravajući, na primjer, funkcionalnu odvojenost i, u mjeri u kojoj je to moguće, fizičku odvojenost superračunala visoke klase ili kvantnih računala Zajedničkog poduzeća od nacionalnih ili regionalnih računalnih sustava kojima upravlja.
  Subjekt domaćin trebao bi razraditi plan održivog upravljanja energijom za nabavljenu infrastrukturu.
  Odabir subjekta domaćina trebao bi raditi upravni odbor Zajedničkog poduzeća („Upravni odbor”) slijedom
  otvorenog, pravednog i transparentnog
  poziva na iskaz interesa koji evaluiraju neovisni stručnjaci. Nakon odabira subjekta domaćina država sudionica u kojoj subjekt domaćin ima poslovni nastan ili konzorcij domaćin trebali bi moći odlučiti pozvati druge države sudionice na sudjelovanje i doprinos financiranju superračunala visoke klase ili kvantnih računala koje treba instalirati kod odabranog subjekta domaćina. Ako se dodatne države sudionice pridruže odabranom konzorciju domaćina, time se ne bi trebalo dovoditi u pitanje Unijino vrijeme pristupa superračunalima. Doprinosi država sudionica u konzorciju domaćinu superračunalu visoke klase ili kvantnom računalu trebali bi se pretvoriti u udjele u vremenu pristupa tom superračunalu ili kvantnom računalu. Države sudionice trebale bi se dogovoriti o raspodjeli svojih udjela u vremenu pristupa superračunalu ili kvantnom računalu.

Amandman 30

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 39.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (39) | Zajedničko poduzeće trebalo bi zajedno s državama sudionicama nabavljati superračunala srednje klase. Upravljanje svim superračunalima srednje klase trebalo bi povjeriti subjektu domaćinu. Subjekt domaćin trebao bi moći predstavljati jednu državu sudionicu koja je država članica ili konzorcij domaćin država sudionica. Udio Zajedničkog poduzeća u vlasništvu trebao bi odgovarati udjelu Unije u financijskom doprinosu troškovima nabave iz sredstava programa Digitalna Europa. Odabir subjekta domaćina trebao bi raditi Upravni odbor slijedom poziva na iskaz interesa koji evaluiraju neovisni stručnjaci. Unijin udio u vremenu pristupa svakom superračunalu srednje klase trebao bi biti izravno proporcionalan financijskom doprinosu Unije iz sredstava programa Digitalna Europa za troškove nabave tog superračunala srednje klase. Zajedničko poduzeće trebalo bi moći prenijeti svoje vlasništvo na subjekta domaćina ili u slučaju svoje likvidacije. Subjekt domaćin trebao bi nadoknaditi Zajedničkom poduzeću preostalu vrijednost superračunala. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39)

Zajedničko poduzeće trebalo bi zajedno s državama sudionicama nabavljati superračunala srednje klase. Upravljanje svim superračunalima srednje klase trebalo bi povjeriti subjektu domaćinu. Subjekt domaćin trebao bi moći predstavljati jednu državu sudionicu koja je država članica ili konzorcij domaćin država sudionica. Udio Zajedničkog poduzeća u vlasništvu trebao bi odgovarati udjelu Unije u financijskom doprinosu troškovima nabave iz sredstava programa Digitalna Europa. Odabir subjekta domaćina trebao bi raditi Upravni odbor slijedom poziva na iskaz interesa koji evaluiraju neovisni stručnjaci. Unijin udio u vremenu pristupa svakom superračunalu srednje klase trebao bi biti izravno proporcionalan financijskom doprinosu Unije iz sredstava programa Digitalna Europa za troškove nabave tog superračunala srednje klase. Zajedničko poduzeće trebalo bi moći prenijeti svoje vlasništvo na subjekta domaćina ili u slučaju svoje likvidacije. Subjekt domaćin trebao bi nadoknaditi Zajedničkom poduzeću preostalu vrijednost superračunala.

| (39) | Zajedničko poduzeće trebalo bi zajedno s državama sudionicama nabavljati superračunala srednje klase. Upravljanje svim superračunalima srednje klase trebalo bi povjeriti subjektu domaćinu. Subjekt domaćin trebao bi moći predstavljati jednu državu sudionicu koja je država članica ili konzorcij domaćin država sudionica. Udio Zajedničkog poduzeća u vlasništvu trebao bi odgovarati udjelu Unije u financijskom doprinosu troškovima nabave iz sredstava programa Digitalna Europa. Odabir subjekta domaćina trebao bi raditi Upravni odbor slijedom
  otvorenog, pravednog i transparentnog
  poziva na iskaz interesa koji evaluiraju neovisni stručnjaci. Unijin udio u vremenu pristupa svakom superračunalu srednje klase trebao bi biti izravno proporcionalan financijskom doprinosu Unije iz sredstava programa Digitalna Europa za troškove nabave tog superračunala srednje klase. Zajedničko poduzeće trebalo bi moći prenijeti svoje vlasništvo na subjekta domaćina ili u slučaju svoje likvidacije. Subjekt domaćin trebao bi nadoknaditi Zajedničkom poduzeću preostalu vrijednost superračunala. |
| --- | --- |

(39)

Zajedničko poduzeće trebalo bi zajedno s državama sudionicama nabavljati superračunala srednje klase. Upravljanje svim superračunalima srednje klase trebalo bi povjeriti subjektu domaćinu. Subjekt domaćin trebao bi moći predstavljati jednu državu sudionicu koja je država članica ili konzorcij domaćin država sudionica. Udio Zajedničkog poduzeća u vlasništvu trebao bi odgovarati udjelu Unije u financijskom doprinosu troškovima nabave iz sredstava programa Digitalna Europa. Odabir subjekta domaćina trebao bi raditi Upravni odbor slijedom
  otvorenog, pravednog i transparentnog
  poziva na iskaz interesa koji evaluiraju neovisni stručnjaci. Unijin udio u vremenu pristupa svakom superračunalu srednje klase trebao bi biti izravno proporcionalan financijskom doprinosu Unije iz sredstava programa Digitalna Europa za troškove nabave tog superračunala srednje klase. Zajedničko poduzeće trebalo bi moći prenijeti svoje vlasništvo na subjekta domaćina ili u slučaju svoje likvidacije. Subjekt domaćin trebao bi nadoknaditi Zajedničkom poduzeću preostalu vrijednost superračunala.

Amandman 31

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 39.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (39a) | Kako bi se promicala uravnotežena distribucija superračunala EuroHPC-a u cijeloj Uniji te stvaranje lako dostupnog ekosustava udružene infrastrukture, u pozivima na iskaz interesa za superračunalo EuroHPC-a na države sudionice koje su već domaćini superračunala EuroHPC-a trebali bi se primjenjivati posebni uvjeti prihvatljivosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(39a)

Kako bi se promicala uravnotežena distribucija superračunala EuroHPC-a u cijeloj Uniji te stvaranje lako dostupnog ekosustava udružene infrastrukture, u pozivima na iskaz interesa za superračunalo EuroHPC-a na države sudionice koje su već domaćini superračunala EuroHPC-a trebali bi se primjenjivati posebni uvjeti prihvatljivosti.

Amandman 32

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 40.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (40) | Zajedničko poduzeće trebalo bi moći nabavljati superračunala industrijske klase zajedno s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera. Upravljanje svakim takvim superračunalom trebalo bi povjeriti postojećem subjektu domaćinu. Subjekt domaćin trebao bi se moći povezati s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera radi nabave i upravljanja takvim superračunalom. Udio Zajedničkog poduzeća u vlasništvu trebao bi odgovarati udjelu Unije u financijskom doprinosu troškovima nabave iz sredstava programa Digitalna Europa. Odabir subjekta domaćina i s njim povezanih privatnih članova ili konzorcija privatnih partnera trebao bi raditi Upravni odbor slijedom
  poziva
  na iskaz interesa
  koji evaluiraju
  neovisni stručnjaci. Unijin udio u vremenu pristupa takvom superračunalu trebalo bi biti izravno proporcionalan financijskom doprinosu Unije iz sredstava programa Digitalna Europa za troškove nabave tog superračunala industrijske klase. Zajedničko poduzeće trebalo bi moći postići dogovor s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera o prodaji takvog superračunala drugom subjektu ili njegovu stavljanju izvan pogona. Kao drugu mogućnost, Zajedničko poduzeće trebalo bi moći prenijeti vlasništvo takvog superračunala na privatne članove ili konzorcij privatnih partnera. U tom slučaju ili u slučaju likvidacije Zajedničkog poduzeća privatni članovi ili konzorcij privatnih partnera trebali bi Zajedničkom poduzeću nadoknaditi preostalu vrijednost udjela Unije u superračunalu. Ako Zajedničko poduzeće i privatni članovi ili konzorcij privatnih članova odluče staviti superračunalo izvan pogona nakon potpune amortizacije njegova rada, takve bi troškove trebali pokriti privatni članovi ili konzorcij privatnih partnera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(40)

Zajedničko poduzeće trebalo bi moći nabavljati superračunala industrijske klase zajedno s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera. Upravljanje svakim takvim superračunalom trebalo bi povjeriti postojećem subjektu domaćinu. Subjekt domaćin trebao bi se moći povezati s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera radi nabave i upravljanja takvim superračunalom. Udio Zajedničkog poduzeća u vlasništvu trebao bi odgovarati udjelu Unije u financijskom doprinosu troškovima nabave iz sredstava programa Digitalna Europa. Odabir subjekta domaćina i s njim povezanih privatnih članova ili konzorcija privatnih partnera trebao bi raditi Upravni odbor slijedom
  poziva
  na iskaz interesa
  koji evaluiraju
  neovisni stručnjaci. Unijin udio u vremenu pristupa takvom superračunalu trebalo bi biti izravno proporcionalan financijskom doprinosu Unije iz sredstava programa Digitalna Europa za troškove nabave tog superračunala industrijske klase. Zajedničko poduzeće trebalo bi moći postići dogovor s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera o prodaji takvog superračunala drugom subjektu ili njegovu stavljanju izvan pogona. Kao drugu mogućnost, Zajedničko poduzeće trebalo bi moći prenijeti vlasništvo takvog superračunala na privatne članove ili konzorcij privatnih partnera. U tom slučaju ili u slučaju likvidacije Zajedničkog poduzeća privatni članovi ili konzorcij privatnih partnera trebali bi Zajedničkom poduzeću nadoknaditi preostalu vrijednost udjela Unije u superračunalu. Ako Zajedničko poduzeće i privatni članovi ili konzorcij privatnih članova odluče staviti superračunalo izvan pogona nakon potpune amortizacije njegova rada, takve bi troškove trebali pokriti privatni članovi ili konzorcij privatnih partnera.

| (40) | Zajedničko poduzeće trebalo bi moći nabavljati superračunala industrijske klase
  , i to barem srednje klase,
  zajedno s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera. Upravljanje svakim takvim superračunalom trebalo bi povjeriti postojećem subjektu domaćinu. Subjekt domaćin trebao bi se moći povezati s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera radi nabave i upravljanja takvim superračunalom. Udio Zajedničkog poduzeća u vlasništvu trebao bi odgovarati udjelu Unije u financijskom doprinosu troškovima nabave iz sredstava programa Digitalna Europa. Odabir subjekta domaćina i s njim povezanih privatnih članova ili konzorcija privatnih partnera trebao bi raditi Upravni odbor slijedom
  transparentnog, otvorenog i konkurentnog postupka te bi poziv
  na iskaz interesa
  trebali evaluirati
  neovisni stručnjaci. Unijin udio u vremenu pristupa takvom superračunalu trebalo bi biti izravno proporcionalan financijskom doprinosu Unije iz sredstava programa Digitalna Europa za troškove nabave tog superračunala industrijske klase. Zajedničko poduzeće trebalo bi moći postići dogovor s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera o prodaji takvog superračunala drugom subjektu ili njegovu stavljanju izvan pogona. Kao drugu mogućnost, Zajedničko poduzeće trebalo bi moći prenijeti vlasništvo takvog superračunala na privatne članove ili konzorcij privatnih partnera. U tom slučaju ili u slučaju likvidacije Zajedničkog poduzeća privatni članovi ili konzorcij privatnih partnera trebali bi Zajedničkom poduzeću nadoknaditi preostalu vrijednost udjela Unije u superračunalu. Ako Zajedničko poduzeće i privatni članovi ili konzorcij privatnih članova odluče staviti superračunalo izvan pogona nakon potpune amortizacije njegova rada, takve bi troškove trebali pokriti privatni članovi ili konzorcij privatnih partnera. |
| --- | --- |

(40)

Zajedničko poduzeće trebalo bi moći nabavljati superračunala industrijske klase
  , i to barem srednje klase,
  zajedno s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera. Upravljanje svakim takvim superračunalom trebalo bi povjeriti postojećem subjektu domaćinu. Subjekt domaćin trebao bi se moći povezati s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera radi nabave i upravljanja takvim superračunalom. Udio Zajedničkog poduzeća u vlasništvu trebao bi odgovarati udjelu Unije u financijskom doprinosu troškovima nabave iz sredstava programa Digitalna Europa. Odabir subjekta domaćina i s njim povezanih privatnih članova ili konzorcija privatnih partnera trebao bi raditi Upravni odbor slijedom
  transparentnog, otvorenog i konkurentnog postupka te bi poziv
  na iskaz interesa
  trebali evaluirati
  neovisni stručnjaci. Unijin udio u vremenu pristupa takvom superračunalu trebalo bi biti izravno proporcionalan financijskom doprinosu Unije iz sredstava programa Digitalna Europa za troškove nabave tog superračunala industrijske klase. Zajedničko poduzeće trebalo bi moći postići dogovor s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera o prodaji takvog superračunala drugom subjektu ili njegovu stavljanju izvan pogona. Kao drugu mogućnost, Zajedničko poduzeće trebalo bi moći prenijeti vlasništvo takvog superračunala na privatne članove ili konzorcij privatnih partnera. U tom slučaju ili u slučaju likvidacije Zajedničkog poduzeća privatni članovi ili konzorcij privatnih partnera trebali bi Zajedničkom poduzeću nadoknaditi preostalu vrijednost udjela Unije u superračunalu. Ako Zajedničko poduzeće i privatni članovi ili konzorcij privatnih članova odluče staviti superračunalo izvan pogona nakon potpune amortizacije njegova rada, takve bi troškove trebali pokriti privatni članovi ili konzorcij privatnih partnera.

Amandman 33

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 41.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (41) | Za
  superračunala industrijske klase Zajedničko poduzeće trebalo bi uzeti u obzir specifične potrebe industrijskih korisnika, primjerice pristupne postupke, kvalitetu i vrstu usluga, zaštitu podataka, zaštitu industrijskih inovacija i intelektualnog vlasništva, upotrebljivost, povjerenje i druge zahtjeve u pogledu povjerljivosti i sigurnosti. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(41)

Za
  superračunala industrijske klase Zajedničko poduzeće trebalo bi uzeti u obzir specifične potrebe industrijskih korisnika, primjerice pristupne postupke, kvalitetu i vrstu usluga, zaštitu podataka, zaštitu industrijskih inovacija i intelektualnog vlasništva, upotrebljivost, povjerenje i druge zahtjeve u pogledu povjerljivosti i sigurnosti.

| (41) | U srednjoročnom razdoblju, Zajedničko poduzeće trebalo bi imati za cilj definiranje superračunala EuroHPC-a i trebalo bi osigurati da poštuju najviše moguće standarde i zahtjeve sigurnosti, a posebno kibersigurnosti, dostupnosti i upotrebljivosti, posebno za industriju i MSP-ove. Za
  superračunala industrijske klase Zajedničko poduzeće trebalo bi uzeti u obzir specifične potrebe industrijskih korisnika, primjerice pristupne postupke, kvalitetu i vrstu usluga, zaštitu podataka, zaštitu industrijskih inovacija i intelektualnog vlasništva, upotrebljivost, povjerenje i druge zahtjeve u pogledu povjerljivosti i sigurnosti. |
| --- | --- |

(41)

U srednjoročnom razdoblju, Zajedničko poduzeće trebalo bi imati za cilj definiranje superračunala EuroHPC-a i trebalo bi osigurati da poštuju najviše moguće standarde i zahtjeve sigurnosti, a posebno kibersigurnosti, dostupnosti i upotrebljivosti, posebno za industriju i MSP-ove. Za
  superračunala industrijske klase Zajedničko poduzeće trebalo bi uzeti u obzir specifične potrebe industrijskih korisnika, primjerice pristupne postupke, kvalitetu i vrstu usluga, zaštitu podataka, zaštitu industrijskih inovacija i intelektualnog vlasništva, upotrebljivost, povjerenje i druge zahtjeve u pogledu povjerljivosti i sigurnosti.

Amandman 34

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 42.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (42) | Pri projektiranju i za rad superračunala uz potporu Zajedničkog poduzeća
  u obzir
  bi trebalo
  uzeti energetsku učinkovitost
  i 
  okolišnu održivost
  , primjerice
  rabiti tehnologiju
  niske potrošnje i 
  tehnike
  dinamične uštede energije i ponovne upotrebe kao što su napredno hlađenje i recikliranje topline. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42)

Pri projektiranju i za rad superračunala uz potporu Zajedničkog poduzeća
  u obzir
  bi trebalo
  uzeti energetsku učinkovitost
  i 
  okolišnu održivost
  , primjerice
  rabiti tehnologiju
  niske potrošnje i 
  tehnike
  dinamične uštede energije i ponovne upotrebe kao što su napredno hlađenje i recikliranje topline.

| (42) | Pri projektiranju i za rad superračunala uz potporu Zajedničkog poduzeća
  uvijek
  bi trebalo
  voditi računa o energetskoj učinkovitosti, okolišnoj održivosti
  i 
  cirkularnosti te pridonositi ugljičnoj neutralnosti, uključujući primjenu ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora, uzimajući u obzir dodanu vrijednost njihova integriranja u sveobuhvatni energetski sustav koji postoji u područjima u kojima se ona nalaze
  , primjerice
  korištenjem električne energije iz obnovljivih izvora, tehnologija
  niske potrošnje i 
  tehnika
  dinamične uštede energije i ponovne upotrebe kao što su napredno hlađenje i recikliranje topline . |
| --- | --- |

(42)

Pri projektiranju i za rad superračunala uz potporu Zajedničkog poduzeća
  uvijek
  bi trebalo
  voditi računa o energetskoj učinkovitosti, okolišnoj održivosti
  i 
  cirkularnosti te pridonositi ugljičnoj neutralnosti, uključujući primjenu ugovora o kupnji energije iz obnovljivih izvora, uzimajući u obzir dodanu vrijednost njihova integriranja u sveobuhvatni energetski sustav koji postoji u područjima u kojima se ona nalaze
  , primjerice
  korištenjem električne energije iz obnovljivih izvora, tehnologija
  niske potrošnje i 
  tehnika
  dinamične uštede energije i ponovne upotrebe kao što su napredno hlađenje i recikliranje topline .

Amandman 35

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 42.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (42a) | Zajedničko poduzeće trebalo bi se, kroz usklađivanje njegovih ciljeva s relevantnim strategijama, politikama i zakonodavstvom u energetskom sektoru, uhvatiti u koštac s pitanjem rastuće potražnje za energijom koju je prouzrokovala povećana upotreba infrastrukture računalstva visokih performansi. Zajedničko poduzeće će, nadalje, kombiniranjem energetski učinkovitih poslužitelja sa sofisticiranim alatima za upravljanje radnim opterećenjem, unaprijediti učinkovitost i u fizičkim prostorima i u oblaku, čime će se smanjiti troškovi i ugljični otisak podatkovnih centara. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(42a)

Zajedničko poduzeće trebalo bi se, kroz usklađivanje njegovih ciljeva s relevantnim strategijama, politikama i zakonodavstvom u energetskom sektoru, uhvatiti u koštac s pitanjem rastuće potražnje za energijom koju je prouzrokovala povećana upotreba infrastrukture računalstva visokih performansi. Zajedničko poduzeće će, nadalje, kombiniranjem energetski učinkovitih poslužitelja sa sofisticiranim alatima za upravljanje radnim opterećenjem, unaprijediti učinkovitost i u fizičkim prostorima i u oblaku, čime će se smanjiti troškovi i ugljični otisak podatkovnih centara.

Amandman 36

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 44.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (44) | Korisnicima iz javnog sektora vrijeme pristupa superračunalima Zajedničkog poduzeća trebalo bi se dodjeljivati besplatno. Besplatno bi se trebalo dodjeljivati i korisnicima iz privatnog sektora ako je njihov rad povezan s istraživanjima i inovacijama
  financiranima u okviru programa Obzor Europa ili Digitalna Europa te
  ,
  prema potrebi,
  za inovacijski rad MSP-ova iz privatnog sektora. Takva bi se dodjela vremena pristupa trebala ponajprije temeljiti na otvorenim pozivima na iskaz interesa koje pokrene Zajedničko poduzeće i evaluiraju neovisni stručnjaci. S iznimkom MSP-ova koji poduzimaju privatne inovacijske aktivnosti, svi korisnici s pravom na besplatno vrijeme pristupa superračunalima Zajedničkog poduzeća trebali bi primjenjivati pristup otvorene znanosti i širiti znanje stečeno tim pristupom, u skladu s Uredbom o Obzoru Europa. Vrijeme pristupa za gospodarske aktivnosti osim privatnih inovacijskih aktivnosti MSP-ova (koji se suočavaju sa specifičnim tržišnim nedostacima) korisnicima bi se trebalo naplaćivati prema korištenju na temelju
  tržišnih cijena
  . Dodjela vremena pristupa za takve gospodarske aktivnosti trebala bi biti dopuštena, ali i ograničena, a visinu naknade trebao bi utvrditi Upravni odbor. Prava pristupa trebala bi se dodjeljivati na transparentan način. Upravni odbor trebao bi utvrditi posebna pravila za odobravanje besplatnog vremena pristupa prema potrebi i bez poziva na iskaz interesa inicijativama koje Unija ili Upravni odbor smatraju strateški važnima. Među reprezentativnim primjerima strateških inicijativa Unije su: Odredište Zemlja, Projekt ljudski mozak (Human Brain Project), inicijativa Najmanje milijun genoma (1+ Million Genomes), zajednički europski podatkovni prostori koji djeluju u područjima od javnog interesa, a posebice zdravstveni podatkovni prostor, centri izvrsnosti i centri za kompetencije u području računalstva visokih performansi, centri za digitalne inovacije itd. Na Unijin zahtjev Zajedničko poduzeće trebalo bi odobriti izravno vrijeme pristupa na privremenoj ili stalnoj osnovi strateškim inicijativama i postojećim ili budućim namjenskim platformama koje smatra ključnima za pružanje zdravstvenih ili drugih ključnih usluga za potporu u izvanrednim situacijama u interesu javnosti, te bi ga trebalo odobriti za upravljanje u kriznim ili izvanrednim situacijama ili u slučajevima koje Unija smatra ključnima za svoju sigurnost i obranu. Zajedničkom poduzeću trebalo bi dopustiti da se u ograničenoj mjeri bavi gospodarskim djelatnostima u komercijalne svrhe. Pristup bi trebalo odobriti korisnicima s boravištem, poslovnim nastanom ili sjedištem u državi članici EU-a ili u zemlji pridruženoj programu Digitalna Europa i programu Obzor Europa. Prava pristupa trebala bi se svim korisnicima dodijeliti
  pravično
  i 
  transparentno
  . Upravni odbor trebao bi za svako superračunalo definirati i pratiti prava pristupa Unijinu udjelu u vremenu pristupa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(44)

Korisnicima iz javnog sektora vrijeme pristupa superračunalima Zajedničkog poduzeća trebalo bi se dodjeljivati besplatno. Besplatno bi se trebalo dodjeljivati i korisnicima iz privatnog sektora ako je njihov rad povezan s istraživanjima i inovacijama
  financiranima u okviru programa Obzor Europa ili Digitalna Europa te
  ,
  prema potrebi,
  za inovacijski rad MSP-ova iz privatnog sektora. Takva bi se dodjela vremena pristupa trebala ponajprije temeljiti na otvorenim pozivima na iskaz interesa koje pokrene Zajedničko poduzeće i evaluiraju neovisni stručnjaci. S iznimkom MSP-ova koji poduzimaju privatne inovacijske aktivnosti, svi korisnici s pravom na besplatno vrijeme pristupa superračunalima Zajedničkog poduzeća trebali bi primjenjivati pristup otvorene znanosti i širiti znanje stečeno tim pristupom, u skladu s Uredbom o Obzoru Europa. Vrijeme pristupa za gospodarske aktivnosti osim privatnih inovacijskih aktivnosti MSP-ova (koji se suočavaju sa specifičnim tržišnim nedostacima) korisnicima bi se trebalo naplaćivati prema korištenju na temelju
  tržišnih cijena
  . Dodjela vremena pristupa za takve gospodarske aktivnosti trebala bi biti dopuštena, ali i ograničena, a visinu naknade trebao bi utvrditi Upravni odbor. Prava pristupa trebala bi se dodjeljivati na transparentan način. Upravni odbor trebao bi utvrditi posebna pravila za odobravanje besplatnog vremena pristupa prema potrebi i bez poziva na iskaz interesa inicijativama koje Unija ili Upravni odbor smatraju strateški važnima. Među reprezentativnim primjerima strateških inicijativa Unije su: Odredište Zemlja, Projekt ljudski mozak (Human Brain Project), inicijativa Najmanje milijun genoma (1+ Million Genomes), zajednički europski podatkovni prostori koji djeluju u područjima od javnog interesa, a posebice zdravstveni podatkovni prostor, centri izvrsnosti i centri za kompetencije u području računalstva visokih performansi, centri za digitalne inovacije itd. Na Unijin zahtjev Zajedničko poduzeće trebalo bi odobriti izravno vrijeme pristupa na privremenoj ili stalnoj osnovi strateškim inicijativama i postojećim ili budućim namjenskim platformama koje smatra ključnima za pružanje zdravstvenih ili drugih ključnih usluga za potporu u izvanrednim situacijama u interesu javnosti, te bi ga trebalo odobriti za upravljanje u kriznim ili izvanrednim situacijama ili u slučajevima koje Unija smatra ključnima za svoju sigurnost i obranu. Zajedničkom poduzeću trebalo bi dopustiti da se u ograničenoj mjeri bavi gospodarskim djelatnostima u komercijalne svrhe. Pristup bi trebalo odobriti korisnicima s boravištem, poslovnim nastanom ili sjedištem u državi članici EU-a ili u zemlji pridruženoj programu Digitalna Europa i programu Obzor Europa. Prava pristupa trebala bi se svim korisnicima dodijeliti
  pravično
  i 
  transparentno
  . Upravni odbor trebao bi za svako superračunalo definirati i pratiti prava pristupa Unijinu udjelu u vremenu pristupa.

| (44) | Korisnicima iz javnog sektora vrijeme pristupa superračunalima Zajedničkog poduzeća trebalo bi se dodjeljivati besplatno. Besplatno bi se trebalo dodjeljivati i korisnicima iz privatnog sektora
  , uključujući nevladine organizacije i pojedince,
  ako je njihov rad povezan s istraživanjima i inovacijama, te za inovacijski rad MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća
  iz privatnog sektora,
  na temelju pravednih i transparentnih kriterija i postupaka
  . Takva bi se dodjela vremena pristupa trebala ponajprije temeljiti na
  periodičnim,
  otvorenim
  i transparentnim
  pozivima na iskaz interesa
  koji su podvrgnuti istorazinskom ocjenjivanju te
  koje pokrene Zajedničko poduzeće i evaluiraju neovisni stručnjaci
  kako bi se osigurala uravnotežena i odgovarajuća dodjela resursa računalstva visokih performansi
  . S iznimkom MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća
  koji poduzimaju privatne inovacijske aktivnosti, svi korisnici s pravom na besplatno vrijeme pristupa superračunalima Zajedničkog poduzeća trebali bi primjenjivati pristup otvorene znanosti i širiti znanje stečeno tim pristupom, u skladu s Uredbom o Obzoru Europa. Vrijeme pristupa za gospodarske aktivnosti osim privatnih inovacijskih aktivnosti MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća
  (koji se suočavaju sa specifičnim tržišnim nedostacima) korisnicima bi se trebalo naplaćivati prema korištenju na temelju
  cijena koje se utvrđuju prema troškovima
  . Dodjela vremena pristupa za takve gospodarske aktivnosti trebala bi biti dopuštena, ali i ograničena, a visinu naknade trebao bi utvrditi Upravni odbor
  na transparentan način
  . Prava pristupa trebala bi se dodjeljivati na
  otvoren i
  transparentan način. Upravni odbor trebao bi utvrditi posebna pravila za odobravanje besplatnog vremena pristupa prema potrebi i bez poziva na iskaz interesa inicijativama koje Unija ili Upravni odbor smatraju strateški važnima. Među reprezentativnim primjerima strateških inicijativa Unije su: Odredište Zemlja, Projekt ljudski mozak (Human Brain Project), inicijativa Najmanje milijun genoma (1+ Million Genomes), zajednički europski podatkovni prostori koji djeluju u područjima od javnog interesa, a posebice zdravstveni podatkovni prostor, centri izvrsnosti i centri za kompetencije u području računalstva visokih performansi, centri za digitalne inovacije itd. Na Unijin zahtjev Zajedničko poduzeće trebalo bi odobriti izravno vrijeme pristupa na privremenoj ili stalnoj osnovi strateškim inicijativama i postojećim ili budućim namjenskim platformama koje smatra ključnima za pružanje zdravstvenih ili drugih ključnih usluga za potporu u izvanrednim situacijama u interesu javnosti, te bi ga trebalo odobriti za upravljanje u kriznim ili izvanrednim situacijama ili u slučajevima koje Unija smatra ključnima za svoju sigurnost i obranu. Zajedničkom poduzeću trebalo bi dopustiti da se u ograničenoj mjeri bavi gospodarskim djelatnostima u komercijalne svrhe. Pristup bi trebalo odobriti korisnicima s boravištem, poslovnim nastanom ili sjedištem u državi članici EU-a ili u zemlji pridruženoj programu Digitalna Europa i programu Obzor Europa. Prava pristupa trebala bi se svim korisnicima dodijeliti
  na otvoren
  i 
  transparentan način
  . Upravni odbor trebao bi za svako superračunalo definirati i pratiti prava pristupa Unijinu udjelu u vremenu pristupa. |
| --- | --- |

(44)

Korisnicima iz javnog sektora vrijeme pristupa superračunalima Zajedničkog poduzeća trebalo bi se dodjeljivati besplatno. Besplatno bi se trebalo dodjeljivati i korisnicima iz privatnog sektora
  , uključujući nevladine organizacije i pojedince,
  ako je njihov rad povezan s istraživanjima i inovacijama, te za inovacijski rad MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća
  iz privatnog sektora,
  na temelju pravednih i transparentnih kriterija i postupaka
  . Takva bi se dodjela vremena pristupa trebala ponajprije temeljiti na
  periodičnim,
  otvorenim
  i transparentnim
  pozivima na iskaz interesa
  koji su podvrgnuti istorazinskom ocjenjivanju te
  koje pokrene Zajedničko poduzeće i evaluiraju neovisni stručnjaci
  kako bi se osigurala uravnotežena i odgovarajuća dodjela resursa računalstva visokih performansi
  . S iznimkom MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća
  koji poduzimaju privatne inovacijske aktivnosti, svi korisnici s pravom na besplatno vrijeme pristupa superračunalima Zajedničkog poduzeća trebali bi primjenjivati pristup otvorene znanosti i širiti znanje stečeno tim pristupom, u skladu s Uredbom o Obzoru Europa. Vrijeme pristupa za gospodarske aktivnosti osim privatnih inovacijskih aktivnosti MSP-ova
  i novoosnovanih poduzeća
  (koji se suočavaju sa specifičnim tržišnim nedostacima) korisnicima bi se trebalo naplaćivati prema korištenju na temelju
  cijena koje se utvrđuju prema troškovima
  . Dodjela vremena pristupa za takve gospodarske aktivnosti trebala bi biti dopuštena, ali i ograničena, a visinu naknade trebao bi utvrditi Upravni odbor
  na transparentan način
  . Prava pristupa trebala bi se dodjeljivati na
  otvoren i
  transparentan način. Upravni odbor trebao bi utvrditi posebna pravila za odobravanje besplatnog vremena pristupa prema potrebi i bez poziva na iskaz interesa inicijativama koje Unija ili Upravni odbor smatraju strateški važnima. Među reprezentativnim primjerima strateških inicijativa Unije su: Odredište Zemlja, Projekt ljudski mozak (Human Brain Project), inicijativa Najmanje milijun genoma (1+ Million Genomes), zajednički europski podatkovni prostori koji djeluju u područjima od javnog interesa, a posebice zdravstveni podatkovni prostor, centri izvrsnosti i centri za kompetencije u području računalstva visokih performansi, centri za digitalne inovacije itd. Na Unijin zahtjev Zajedničko poduzeće trebalo bi odobriti izravno vrijeme pristupa na privremenoj ili stalnoj osnovi strateškim inicijativama i postojećim ili budućim namjenskim platformama koje smatra ključnima za pružanje zdravstvenih ili drugih ključnih usluga za potporu u izvanrednim situacijama u interesu javnosti, te bi ga trebalo odobriti za upravljanje u kriznim ili izvanrednim situacijama ili u slučajevima koje Unija smatra ključnima za svoju sigurnost i obranu. Zajedničkom poduzeću trebalo bi dopustiti da se u ograničenoj mjeri bavi gospodarskim djelatnostima u komercijalne svrhe. Pristup bi trebalo odobriti korisnicima s boravištem, poslovnim nastanom ili sjedištem u državi članici EU-a ili u zemlji pridruženoj programu Digitalna Europa i programu Obzor Europa. Prava pristupa trebala bi se svim korisnicima dodijeliti
  na otvoren
  i 
  transparentan način
  . Upravni odbor trebao bi za svako superračunalo definirati i pratiti prava pristupa Unijinu udjelu u vremenu pristupa.

Amandman 37

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 47.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (47) | Za upravljanje Zajedničkim poduzećem trebala bi biti nadležna dva tijela: Upravni odbor te Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor. Upravni odbor trebao bi se sastojati od predstavnika Unije i država sudionica. Upravni odbor trebao bi biti nadležan za oblikovanje strateške politike i odluke o financiranju u vezi s aktivnostima Zajedničkog poduzeća, osobito svim aktivnostima javne nabave. Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor trebao bi uključivati predstavnike akademske zajednice i industrije kao korisnike te dobavljače tehnologije. Trebao bi davati neovisne savjete Upravnom odboru u vezi sa strateškim programom za istraživanja i inovacije, nabavom i radom superračunala u vlasništvu Zajedničkog poduzeća, programom aktivnosti za izgradnju i širenje kapaciteta te programom aktivnosti za federaciju, povezivost i međunarodnu suradnju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(47)

Za upravljanje Zajedničkim poduzećem trebala bi biti nadležna dva tijela: Upravni odbor te Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor. Upravni odbor trebao bi se sastojati od predstavnika Unije i država sudionica. Upravni odbor trebao bi biti nadležan za oblikovanje strateške politike i odluke o financiranju u vezi s aktivnostima Zajedničkog poduzeća, osobito svim aktivnostima javne nabave. Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor trebao bi uključivati predstavnike akademske zajednice i industrije kao korisnike te dobavljače tehnologije. Trebao bi davati neovisne savjete Upravnom odboru u vezi sa strateškim programom za istraživanja i inovacije, nabavom i radom superračunala u vlasništvu Zajedničkog poduzeća, programom aktivnosti za izgradnju i širenje kapaciteta te programom aktivnosti za federaciju, povezivost i međunarodnu suradnju.

| (47) | Za upravljanje Zajedničkim poduzećem trebala bi biti nadležna dva tijela: Upravni odbor te Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor. Upravni odbor trebao bi se sastojati od predstavnika Unije i država sudionica. Upravni odbor trebao bi biti nadležan za oblikovanje strateške politike i odluke o financiranju u vezi s aktivnostima Zajedničkog poduzeća, osobito svim aktivnostima javne nabave. Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor trebao bi uključivati predstavnike akademske zajednice i industrije kao korisnike te dobavljače tehnologije. Trebao bi davati neovisne savjete Upravnom odboru u vezi sa strateškim programom za istraživanja i inovacije, nabavom i radom superračunala u vlasništvu Zajedničkog poduzeća, programom aktivnosti za izgradnju i širenje kapaciteta te programom aktivnosti za federaciju, povezivost i međunarodnu suradnju.
  Okvir upravljanja Zajedničkog poduzeća trebao bi uključivati i Forum korisnika koji Upravnom odboru i drugim skupinama pruža neovisne savjete o potrebama korisnika. Forum korisnika trebao bi utvrditi posebne kriterije i postupak odabira za članove koje imenuje. |
| --- | --- |

(47)

Za upravljanje Zajedničkim poduzećem trebala bi biti nadležna dva tijela: Upravni odbor te Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor. Upravni odbor trebao bi se sastojati od predstavnika Unije i država sudionica. Upravni odbor trebao bi biti nadležan za oblikovanje strateške politike i odluke o financiranju u vezi s aktivnostima Zajedničkog poduzeća, osobito svim aktivnostima javne nabave. Industrijski i znanstveni savjetodavni odbor trebao bi uključivati predstavnike akademske zajednice i industrije kao korisnike te dobavljače tehnologije. Trebao bi davati neovisne savjete Upravnom odboru u vezi sa strateškim programom za istraživanja i inovacije, nabavom i radom superračunala u vlasništvu Zajedničkog poduzeća, programom aktivnosti za izgradnju i širenje kapaciteta te programom aktivnosti za federaciju, povezivost i međunarodnu suradnju.
  Okvir upravljanja Zajedničkog poduzeća trebao bi uključivati i Forum korisnika koji Upravnom odboru i drugim skupinama pruža neovisne savjete o potrebama korisnika. Forum korisnika trebao bi utvrditi posebne kriterije i postupak odabira za članove koje imenuje.

Amandman 38

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 47.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (47a) | Budući da su superračunala usmjerena na potražnju i na korisnike, Zajedničko poduzeće treba održavati stalni dijalog s civilnim društvom i korisnicima infrastruktura računalstva visokih performansi. Stalna i učinkovita uključenost korisnika, posebno u cilju provedbe pristupa zajedničkog projektiranja, koji je potreban za jačanje prihvaćanja i to posebno za komercijalne primjene, u industriji, kod MSP-ova te inovativnih i novoosnovanih poduzeća, može imati visoku dodanu vrijednost i multiplikacijski učinak. Doprinos korisnika trebalo bi aktivno tražiti preko redovitog postupka savjetovanja s krajnjim korisnicima iz javnog i privatnog sektora. U tu bi svrhu Upravni odbor trebao osnovati radnu skupinu za korisnike („Forum korisnika”) koja bi pružala pomoć u utvrđivanju zahtjeva javnih i privatnih korisnika za poboljšanje kvalitete usluge, upotrebljivosti, povjerenja i sigurnosti. Forum korisnika trebao bi uključivati predstavnike civilnog društva, industrijskih i javnih korisnika, socijalnih partnera Unije, MSP-ova i neovisnih europskih aktera u lancu vrijednosti za razvoj softvera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(47a)

Budući da su superračunala usmjerena na potražnju i na korisnike, Zajedničko poduzeće treba održavati stalni dijalog s civilnim društvom i korisnicima infrastruktura računalstva visokih performansi. Stalna i učinkovita uključenost korisnika, posebno u cilju provedbe pristupa zajedničkog projektiranja, koji je potreban za jačanje prihvaćanja i to posebno za komercijalne primjene, u industriji, kod MSP-ova te inovativnih i novoosnovanih poduzeća, može imati visoku dodanu vrijednost i multiplikacijski učinak. Doprinos korisnika trebalo bi aktivno tražiti preko redovitog postupka savjetovanja s krajnjim korisnicima iz javnog i privatnog sektora. U tu bi svrhu Upravni odbor trebao osnovati radnu skupinu za korisnike („Forum korisnika”) koja bi pružala pomoć u utvrđivanju zahtjeva javnih i privatnih korisnika za poboljšanje kvalitete usluge, upotrebljivosti, povjerenja i sigurnosti. Forum korisnika trebao bi uključivati predstavnike civilnog društva, industrijskih i javnih korisnika, socijalnih partnera Unije, MSP-ova i neovisnih europskih aktera u lancu vrijednosti za razvoj softvera.

Amandman 39

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 49.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (49) | Financijskim doprinosom Unije trebalo bi upravljati u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i relevantnim pravilima neizravnog upravljanja koja su utvrđena u Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046. Pravila o pokretanju postupaka javne nabave koja se primjenjuju na Zajedničko poduzeće trebalo bi utvrditi u njegovim financijskim pravilima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(49)

Financijskim doprinosom Unije trebalo bi upravljati u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i relevantnim pravilima neizravnog upravljanja koja su utvrđena u Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046. Pravila o pokretanju postupaka javne nabave koja se primjenjuju na Zajedničko poduzeće trebalo bi utvrditi u njegovim financijskim pravilima.

| (49) | Financijskim doprinosom Unije trebalo bi upravljati u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i 
  administrativnog pojednostavnjenja te
  relevantnim pravilima neizravnog upravljanja koja su utvrđena u Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046. Pravila o pokretanju postupaka javne nabave koja se primjenjuju na Zajedničko poduzeće trebalo bi utvrditi u njegovim financijskim pravilima. |
| --- | --- |

(49)

Financijskim doprinosom Unije trebalo bi upravljati u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i 
  administrativnog pojednostavnjenja te
  relevantnim pravilima neizravnog upravljanja koja su utvrđena u Uredbi (EU, Euratom) 2018/1046. Pravila o pokretanju postupaka javne nabave koja se primjenjuju na Zajedničko poduzeće trebalo bi utvrditi u njegovim financijskim pravilima.

Amandman 40

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 50.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (50) | Radi poticanja inovativnog
  i
  konkurentnog europskog kvantnoračunalnog i HPC ekosustava priznate izvrsnosti, Zajedničko poduzeće trebalo bi na odgovarajući način upotrebljavati instrumente javne nabave i bespovratnih sredstava, uključujući zajedničku nabavu, pretkomercijalnu nabavu i javnu nabavu inovativnih rješenja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(50)

Radi poticanja inovativnog
  i
  konkurentnog europskog kvantnoračunalnog i HPC ekosustava priznate izvrsnosti, Zajedničko poduzeće trebalo bi na odgovarajući način upotrebljavati instrumente javne nabave i bespovratnih sredstava, uključujući zajedničku nabavu, pretkomercijalnu nabavu i javnu nabavu inovativnih rješenja.

| (50) | Radi poticanja inovativnog, konkurentnog
  i otpornog
  europskog kvantnoračunalnog i HPC ekosustava priznate izvrsnosti
  , koji je široko rasprostranjen diljem Unije
  , Zajedničko poduzeće trebalo bi na odgovarajući način upotrebljavati instrumente javne nabave i bespovratnih sredstava, uključujući zajedničku nabavu, pretkomercijalnu nabavu i javnu nabavu inovativnih rješenja.
  Upotrebom takvih instrumenata javne nabave i bespovratnih sredstava trebalo bi se olakšati uključivanje MSP-ova, mikropoduzeća i novoosnovanih poduzeća te njihovih klastera. Zajedničko poduzeće razmotrit će mogućnost nadogradnje postojećih struktura kako bi osiguralo najsuvremenije tehnologije i vrhunski ekosustav tehnologija i aplikacija kvantnog računalstva te računalstva visokih performansi. |
| --- | --- |

(50)

Radi poticanja inovativnog, konkurentnog
  i otpornog
  europskog kvantnoračunalnog i HPC ekosustava priznate izvrsnosti
  , koji je široko rasprostranjen diljem Unije
  , Zajedničko poduzeće trebalo bi na odgovarajući način upotrebljavati instrumente javne nabave i bespovratnih sredstava, uključujući zajedničku nabavu, pretkomercijalnu nabavu i javnu nabavu inovativnih rješenja.
  Upotrebom takvih instrumenata javne nabave i bespovratnih sredstava trebalo bi se olakšati uključivanje MSP-ova, mikropoduzeća i novoosnovanih poduzeća te njihovih klastera. Zajedničko poduzeće razmotrit će mogućnost nadogradnje postojećih struktura kako bi osiguralo najsuvremenije tehnologije i vrhunski ekosustav tehnologija i aplikacija kvantnog računalstva te računalstva visokih performansi.

Amandman 41

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 53.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (53) | Sudjelovanje u neizravnim mjerama koje financira Zajedničko poduzeće trebalo bi biti u skladu s Uredbom (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa. Nadalje, Zajedničko poduzeće trebalo bi osigurati dosljednu primjenu tih pravila na temelju relevantnih mjera koje je donijela Komisija. Kako bi se osiguralo da države sudionice primjereno sufinanciraju neizravna djelovanja u skladu s Uredbom (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa, države sudionice trebale bi doprinijeti iznosom koji je barem jednak povratu koji Zajedničko poduzeće osigurava za prihvatljive troškove korisnika u tim djelovanjima. Radi toga bi
  trebalo
  na odgovarajući način odrediti maksimalne stope financiranja iz godišnjeg programa rada Zajedničkog poduzeća u skladu s člankom 30. Uredbe (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53)

Sudjelovanje u neizravnim mjerama koje financira Zajedničko poduzeće trebalo bi biti u skladu s Uredbom (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa. Nadalje, Zajedničko poduzeće trebalo bi osigurati dosljednu primjenu tih pravila na temelju relevantnih mjera koje je donijela Komisija. Kako bi se osiguralo da države sudionice primjereno sufinanciraju neizravna djelovanja u skladu s Uredbom (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa, države sudionice trebale bi doprinijeti iznosom koji je barem jednak povratu koji Zajedničko poduzeće osigurava za prihvatljive troškove korisnika u tim djelovanjima. Radi toga bi
  trebalo
  na odgovarajući način odrediti maksimalne stope financiranja iz godišnjeg programa rada Zajedničkog poduzeća u skladu s člankom 30. Uredbe (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa.

| (53) | Sudjelovanje u neizravnim mjerama koje financira Zajedničko poduzeće trebalo bi biti u skladu s Uredbom (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa. Nadalje, Zajedničko poduzeće trebalo bi osigurati dosljednu primjenu tih pravila na temelju relevantnih mjera koje je donijela Komisija. Kako bi se osiguralo da države sudionice primjereno sufinanciraju neizravna djelovanja u skladu s Uredbom (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa, države sudionice trebale bi doprinijeti iznosom koji je barem jednak povratu koji Zajedničko poduzeće osigurava za prihvatljive troškove korisnika u tim djelovanjima. Radi toga bi
  Upravni odbor
  na odgovarajući način
  trebao
  odrediti maksimalne stope financiranja iz godišnjeg programa rada Zajedničkog poduzeća u skladu s člankom 30. Uredbe (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa. |
| --- | --- |

(53)

Sudjelovanje u neizravnim mjerama koje financira Zajedničko poduzeće trebalo bi biti u skladu s Uredbom (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa. Nadalje, Zajedničko poduzeće trebalo bi osigurati dosljednu primjenu tih pravila na temelju relevantnih mjera koje je donijela Komisija. Kako bi se osiguralo da države sudionice primjereno sufinanciraju neizravna djelovanja u skladu s Uredbom (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa, države sudionice trebale bi doprinijeti iznosom koji je barem jednak povratu koji Zajedničko poduzeće osigurava za prihvatljive troškove korisnika u tim djelovanjima. Radi toga bi
  Upravni odbor
  na odgovarajući način
  trebao
  odrediti maksimalne stope financiranja iz godišnjeg programa rada Zajedničkog poduzeća u skladu s člankom 30. Uredbe (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa.

Amandman 42

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 53.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (53a) | Kako bi se osigurala dobra ravnoteža sudjelovanja dionika u aktivnostima koje financira Zajedničko poduzeće, potrebno je omogućiti diferencijaciju stopa povrata, posebno za MSP-ove, novoosnovana poduzeća i neprofitne pravne subjekte. Primjena diferenciranih stopa ne bi smjela povećati administrativnu složenost projekata te bi se trebala provoditi na najjednostavniji i najučinkovitiji način. Stope povrata trebale bi biti navedene u programu rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(53a)

Kako bi se osigurala dobra ravnoteža sudjelovanja dionika u aktivnostima koje financira Zajedničko poduzeće, potrebno je omogućiti diferencijaciju stopa povrata, posebno za MSP-ove, novoosnovana poduzeća i neprofitne pravne subjekte. Primjena diferenciranih stopa ne bi smjela povećati administrativnu složenost projekata te bi se trebala provoditi na najjednostavniji i najučinkovitiji način. Stope povrata trebale bi biti navedene u programu rada.

Amandman 43

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 56.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (56) | Financijske interese Unije i ostalih članova Zajedničkog poduzeća trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i istragu nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, primjenu administrativnih i financijskih sankcija u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(56)

Financijske interese Unije i ostalih članova Zajedničkog poduzeća trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i istragu nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, primjenu administrativnih i financijskih sankcija u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046.

| (56) | Financijske interese Unije i ostalih članova Zajedničkog poduzeća trebalo bi zaštititi proporcionalnim
  i jednostavnim
  mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i istragu nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, primjenu administrativnih i financijskih sankcija u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(56)

Financijske interese Unije i ostalih članova Zajedničkog poduzeća trebalo bi zaštititi proporcionalnim
  i jednostavnim
  mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, uključujući sprečavanje, otkrivanje i istragu nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, primjenu administrativnih i financijskih sankcija u skladu s Uredbom (EU, Euratom) 2018/1046.

Amandman 44

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 57.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (57) | Zajedničko poduzeće trebalo bi poslovati
  otvoreno
  i 
  transparentno
  tako da na vrijeme dostavlja sve relevantne informacije i da promiče svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i obavješćivanja, u široj javnosti. Poslovnici tijela Zajedničkog poduzeća trebali bi biti javno dostupni. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(57)

Zajedničko poduzeće trebalo bi poslovati
  otvoreno
  i 
  transparentno
  tako da na vrijeme dostavlja sve relevantne informacije i da promiče svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i obavješćivanja, u široj javnosti. Poslovnici tijela Zajedničkog poduzeća trebali bi biti javno dostupni.

| (57) | Zajedničko poduzeće trebalo bi poslovati
  na jednostavan, fleksibilan, otvoren
  i 
  transparentan način
  tako da na vrijeme dostavlja sve relevantne informacije i da promiče svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i obavješćivanja, u široj javnosti. Poslovnici tijela Zajedničkog poduzeća trebali bi biti javno dostupni. |
| --- | --- |

(57)

Zajedničko poduzeće trebalo bi poslovati
  na jednostavan, fleksibilan, otvoren
  i 
  transparentan način
  tako da na vrijeme dostavlja sve relevantne informacije i da promiče svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i obavješćivanja, u široj javnosti. Poslovnici tijela Zajedničkog poduzeća trebali bi biti javno dostupni.

Amandman 45

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 58.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (58) | Radi pojednostavnjenja trebalo bi smanjiti administrativno opterećenje svim stranama. Trebalo bi izbjegavati dvostruke revizije te nerazmjernu količinu dokumentacije i opsega izvješćivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(58)

Radi pojednostavnjenja trebalo bi smanjiti administrativno opterećenje svim stranama. Trebalo bi izbjegavati dvostruke revizije te nerazmjernu količinu dokumentacije i opsega izvješćivanja.

| (58) | Radi pojednostavnjenja trebalo bi smanjiti administrativno opterećenje svim stranama
  , posebno Zajedničkom poduzeću i njegovim korisnicima
  . Trebalo bi izbjegavati dvostruke revizije te nerazmjernu količinu dokumentacije i opsega izvješćivanja.
  Zajedničko poduzeće trebalo bi osigurati prikladan okvir za pružanje potpore državama sudionicama. Kako bi se postigao maksimalan učinak neizravnih djelovanja, kada je riječ o upravljanju financijskim doprinosom država sudionica trebalo bi uzeti u obzir specifičnosti Zajedničkog poduzeća, s njegovim trostranim modelom. |
| --- | --- |

(58)

Radi pojednostavnjenja trebalo bi smanjiti administrativno opterećenje svim stranama
  , posebno Zajedničkom poduzeću i njegovim korisnicima
  . Trebalo bi izbjegavati dvostruke revizije te nerazmjernu količinu dokumentacije i opsega izvješćivanja.
  Zajedničko poduzeće trebalo bi osigurati prikladan okvir za pružanje potpore državama sudionicama. Kako bi se postigao maksimalan učinak neizravnih djelovanja, kada je riječ o upravljanju financijskim doprinosom država sudionica trebalo bi uzeti u obzir specifičnosti Zajedničkog poduzeća, s njegovim trostranim modelom.

Amandman 46

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 61.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (61) | Unutarnji revizor Komisije trebao bi u pogledu Zajedničkog poduzeća imati jednake ovlasti kakve ima u pogledu Komisije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(61)

Unutarnji revizor Komisije trebao bi u pogledu Zajedničkog poduzeća imati jednake ovlasti kakve ima u pogledu Komisije.

| (61) | Unutarnji revizor Komisije trebao bi u pogledu Zajedničkog poduzeća imati jednake ovlasti kakve ima u pogledu Komisije
  , pri čemu se izbjegava povećanje administrativnog opterećenja za Zajedničko poduzeće ili njegove korisnike
  . |
| --- | --- |

(61)

Unutarnji revizor Komisije trebao bi u pogledu Zajedničkog poduzeća imati jednake ovlasti kakve ima u pogledu Komisije
  , pri čemu se izbjegava povećanje administrativnog opterećenja za Zajedničko poduzeće ili njegove korisnike
  .

Amandman 47

Prijedlog uredbe

Uvodna izjava 62.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (62) | Komisija, Zajedničko poduzeće, Revizorski sud, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) trebali bi imati pristup svim potrebnim informacijama i prostorijama za provedbu revizija i istraga o bespovratnim sredstvima, ugovorima i sporazumima koje je potpisalo Zajedničko poduzeće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(62)

Komisija, Zajedničko poduzeće, Revizorski sud, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) trebali bi imati pristup svim potrebnim informacijama i prostorijama za provedbu revizija i istraga o bespovratnim sredstvima, ugovorima i sporazumima koje je potpisalo Zajedničko poduzeće.

| (62) | Komisija, Zajedničko poduzeće, Revizorski sud, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) trebali bi imati pristup svim potrebnim informacijama i prostorijama za provedbu revizija i istraga o bespovratnim sredstvima, ugovorima i sporazumima koje je potpisalo Zajedničko poduzeće
  , te bi pri tome trebali težiti maksimalnom administrativnom pojednostavnjenju i smanjenju administrativnog opterećenja za korisnike
  . |
| --- | --- |

(62)

Komisija, Zajedničko poduzeće, Revizorski sud, Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) trebali bi imati pristup svim potrebnim informacijama i prostorijama za provedbu revizija i istraga o bespovratnim sredstvima, ugovorima i sporazumima koje je potpisalo Zajedničko poduzeće
  , te bi pri tome trebali težiti maksimalnom administrativnom pojednostavnjenju i smanjenju administrativnog opterećenja za korisnike
  .

Amandman 48

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2) | „vrijeme pristupa” znači računalno vrijeme superračunala koje se korisniku ili skupini korisnika stavlja na raspolaganje za izvođenje njihovih računalnih programa; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(2)

„vrijeme pristupa” znači računalno vrijeme superračunala koje se korisniku ili skupini korisnika stavlja na raspolaganje za izvođenje njihovih računalnih programa;

| (2) | „vrijeme pristupa” znači računalno vrijeme superračunala koje se
  , putem transparentnog i otvorenog postupka,
  korisniku ili skupini korisnika stavlja na raspolaganje za izvođenje njihovih računalnih programa; |
| --- | --- |

(2)

„vrijeme pristupa” znači računalno vrijeme superračunala koje se
  , putem transparentnog i otvorenog postupka,
  korisniku ili skupini korisnika stavlja na raspolaganje za izvođenje njihovih računalnih programa;

Amandman 49

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4) | „centar izvrsnosti” znači, u području HPC-a, inicijativa za promicanje upotrebe budućih najmoćnijih računalnih kapaciteta koja u suradnji s drugim dionicima u HPC-u omogućuje zajednicama korisnika da prilagode postojeće kodove paralelnom izvršavanju za eksaskalarne i ekstremne razine performansi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(4)

„centar izvrsnosti” znači, u području HPC-a, inicijativa za promicanje upotrebe budućih najmoćnijih računalnih kapaciteta koja u suradnji s drugim dionicima u HPC-u omogućuje zajednicama korisnika da prilagode postojeće kodove paralelnom izvršavanju za eksaskalarne i ekstremne razine performansi;

| (4) | „centar izvrsnosti” znači, u području HPC-a,
  kolaborativna
  inicijativa
  , odabrana putem otvorenog, transparentnog i konkurentnog poziva na podnošenje prijedloga,
  za promicanje upotrebe budućih najmoćnijih računalnih kapaciteta koja u suradnji s drugim dionicima u HPC-u omogućuje zajednicama korisnika da prilagode postojeće kodove paralelnom izvršavanju za eksaskalarne i ekstremne razine performansi; |
| --- | --- |

(4)

„centar izvrsnosti” znači, u području HPC-a,
  kolaborativna
  inicijativa
  , odabrana putem otvorenog, transparentnog i konkurentnog poziva na podnošenje prijedloga,
  za promicanje upotrebe budućih najmoćnijih računalnih kapaciteta koja u suradnji s drugim dionicima u HPC-u omogućuje zajednicama korisnika da prilagode postojeće kodove paralelnom izvršavanju za eksaskalarne i ekstremne razine performansi;

Amandman 50

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5) | „zajedničko projektiranje” znači kolektivni pristup dobavljača tehnologije i korisnika uključenih u iterativni proces projektiranja za razvoj
  nove tehnologije
  , aplikacija i 
  sustava
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(5)

„zajedničko projektiranje” znači kolektivni pristup dobavljača tehnologije i korisnika uključenih u iterativni proces projektiranja za razvoj
  nove tehnologije
  , aplikacija i 
  sustava
  ;

| (5) | „zajedničko projektiranje” znači kolektivni pristup dobavljača tehnologije i korisnika uključenih u iterativni proces projektiranja za razvoj
  novih tehnologija
  , aplikacija
  , sustava, usluga, vještina
  i 
  kompetencija
  ; |
| --- | --- |

(5)

„zajedničko projektiranje” znači kolektivni pristup dobavljača tehnologije i korisnika uključenih u iterativni proces projektiranja za razvoj
  novih tehnologija
  , aplikacija
  , sustava, usluga, vještina
  i 
  kompetencija
  ;

Amandman 51

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6) | „centar za kompetencije” znači, u području HPC-a, pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi sudionici koji korisnicima iz industrije,
  uključujući MSP-ove
  , akademskoj zajednici i javnoj upravi na zahtjev omogućuje pristup superračunalima i najnovijim HPC tehnologijama, alatima, aplikacijama i uslugama te koji nudi stručnost, vještine, osposobljavanje, umrežavanje i informiranje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(6)

„centar za kompetencije” znači, u području HPC-a, pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi sudionici koji korisnicima iz industrije,
  uključujući MSP-ove
  , akademskoj zajednici i javnoj upravi na zahtjev omogućuje pristup superračunalima i najnovijim HPC tehnologijama, alatima, aplikacijama i uslugama te koji nudi stručnost, vještine, osposobljavanje, umrežavanje i informiranje;

| (6) | „centar
  Unije
  za kompetencije” znači, u području HPC-a, pravni subjekt
  Unije odabran putem otvorenog i transparentnog postupka
  s poslovnim nastanom u državi sudionici koji korisnicima iz industrije,
  a posebno MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima
  , akademskoj zajednici i javnoj upravi na zahtjev omogućuje pristup superračunalima i najnovijim HPC tehnologijama, alatima, aplikacijama i uslugama te koji nudi stručnost, vještine, osposobljavanje, umrežavanje i informiranje; |
| --- | --- |

(6)

„centar
  Unije
  za kompetencije” znači, u području HPC-a, pravni subjekt
  Unije odabran putem otvorenog i transparentnog postupka
  s poslovnim nastanom u državi sudionici koji korisnicima iz industrije,
  a posebno MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima
  , akademskoj zajednici i javnoj upravi na zahtjev omogućuje pristup superračunalima i najnovijim HPC tehnologijama, alatima, aplikacijama i uslugama te koji nudi stručnost, vještine, osposobljavanje, umrežavanje i informiranje;

Amandman 52

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 16.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (16) | „superračunalo industrijske klase” znači superračunalo posebno projektirano tako da ispunjava zahtjeve industrijskih korisnika u pogledu sigurnosti, povjerljivosti i cjelovitosti podataka, koji su stroži nego za znanstvenu upotrebu; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(16)

„superračunalo industrijske klase” znači superračunalo posebno projektirano tako da ispunjava zahtjeve industrijskih korisnika u pogledu sigurnosti, povjerljivosti i cjelovitosti podataka, koji su stroži nego za znanstvenu upotrebu;

| (16) | „superračunalo industrijske klase” znači superračunalo
  barem srednje klase,
  posebno projektirano tako da ispunjava zahtjeve industrijskih korisnika u pogledu sigurnosti, povjerljivosti i cjelovitosti podataka, koji su stroži nego za znanstvenu upotrebu; |
| --- | --- |

(16)

„superračunalo industrijske klase” znači superračunalo
  barem srednje klase,
  posebno projektirano tako da ispunjava zahtjeve industrijskih korisnika u pogledu sigurnosti, povjerljivosti i cjelovitosti podataka, koji su stroži nego za znanstvenu upotrebu;

Amandman 53

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 19.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (19a) | „višegodišnji strateški program” znači dokument kojim se utvrđuju strategije i planovi za ostvarivanje ciljeva Zajedničkog poduzeća; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(19a)

Amandman 54

Prijedlog uredbe

Članak 2. – stavak 1. – točka 20.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (20) | „nacionalni centar za kompetencije u području računalstva visokih performansi” znači pravni subjekt koji ima poslovni nastan u državi sudionici koja je država članica i povezan je s nacionalnim superračunalnim centrom te države članice i koji korisnicima iz industrije,
  uključujući MSP-ove
  , akademskoj zajednici i javnim upravama na zahtjev omogućuje pristup superračunalima te najnovijim HPC tehnologijama, alatima, aplikacijama i uslugama i koji pruža stručnost, vještine, osposobljavanje, umrežavanje i informiranje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(20)

„nacionalni centar za kompetencije u području računalstva visokih performansi” znači pravni subjekt koji ima poslovni nastan u državi sudionici koja je država članica i povezan je s nacionalnim superračunalnim centrom te države članice i koji korisnicima iz industrije,
  uključujući MSP-ove
  , akademskoj zajednici i javnim upravama na zahtjev omogućuje pristup superračunalima te najnovijim HPC tehnologijama, alatima, aplikacijama i uslugama i koji pruža stručnost, vještine, osposobljavanje, umrežavanje i informiranje;

| (20) | „nacionalni centar za kompetencije u području računalstva visokih performansi” znači pravni subjekt
  , ili konzorcij pravnih subjekata, odabran putem otvorenog i transparentnog postupka
  koji ima poslovni nastan u državi sudionici koja je država članica i povezan je s nacionalnim superračunalnim centrom te države članice i koji korisnicima iz industrije,
  a posebno MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima
  , akademskoj zajednici i javnim upravama na zahtjev omogućuje pristup superračunalima te najnovijim HPC tehnologijama, alatima, aplikacijama i uslugama i koji pruža stručnost, vještine, osposobljavanje, umrežavanje i informiranje; |
| --- | --- |

(20)

„nacionalni centar za kompetencije u području računalstva visokih performansi” znači pravni subjekt
  , ili konzorcij pravnih subjekata, odabran putem otvorenog i transparentnog postupka
  koji ima poslovni nastan u državi sudionici koja je država članica i povezan je s nacionalnim superračunalnim centrom te države članice i koji korisnicima iz industrije,
  a posebno MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima
  , akademskoj zajednici i javnim upravama na zahtjev omogućuje pristup superračunalima te najnovijim HPC tehnologijama, alatima, aplikacijama i uslugama i koji pruža stručnost, vještine, osposobljavanje, umrežavanje i informiranje;

Amandman 55

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Misija je Zajedničkog poduzeća unutar Unije razvijati, uvoditi, širiti i zadržati ekosustav vrhunske udružene, sigurne i hiperpovezane superračunalne, kvantnoračunalne, podatkovne i uslužne infrastrukture; zatim podupiranje
  proizvodnje
  inovativnih i konkurentnih superračunalnih sustava u čijem je temelju opskrbni lanac koji će osiguravati sastavne dijelove, tehnologije i znanje kojima se ograničava rizik od poremećaja; razvoj raznovrsnih aplikacija optimiziranih za te sustave, i naposljetku uključivanje velikog broja javnih i privatnih korisnika u korištenje te superračunalne infrastrukture te podupiranje razvoja
  ključnih
  vještina za europsku znanost i industriju. | (1)   Misija je Zajedničkog poduzeća unutar Unije razvijati, uvoditi, širiti i zadržati ekosustav vrhunske udružene, sigurne i hiperpovezane superračunalne, kvantnoračunalne, podatkovne i uslužne infrastrukture
  , čime se doprinosi postizanju vodstva Unije u području znanosti, digitalnih tehnologija i industrije na svjetskoj razini
  ; zatim podupiranje
  razvoja, primjene i korištenja
  inovativnih i konkurentnih superračunalnih sustava
  , po mogućnosti unutar Unije,
  u čijem je temelju opskrbni lanac koji će osiguravati
  prijeko potrebne sirovine i najsuvremenije
  sastavne dijelove, tehnologije i znanje kojima se ograničava rizik od poremećaja
  te
  razvoj raznovrsnih aplikacija optimiziranih za te sustave
  na temelju načela povjerenja, otvorenosti, sigurnosti, interoperabilnosti i prenosivosti
  , i naposljetku uključivanje velikog broja javnih i privatnih korisnika
  iz Unije, s posebnim naglaskom na MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima, uključujući ona u fazi istraživanja i razvoja,
  u korištenje te superračunalne infrastrukture te podupiranje razvoja
  naprednih digitalnih
  vještina
  , kompetencija i znanja
  za
  europsko društvo te
  europsku znanost i industriju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

(1)   Misija je Zajedničkog poduzeća unutar Unije razvijati, uvoditi, širiti i zadržati ekosustav vrhunske udružene, sigurne i hiperpovezane superračunalne, kvantnoračunalne, podatkovne i uslužne infrastrukture; zatim podupiranje
  proizvodnje
  inovativnih i konkurentnih superračunalnih sustava u čijem je temelju opskrbni lanac koji će osiguravati sastavne dijelove, tehnologije i znanje kojima se ograničava rizik od poremećaja; razvoj raznovrsnih aplikacija optimiziranih za te sustave, i naposljetku uključivanje velikog broja javnih i privatnih korisnika u korištenje te superračunalne infrastrukture te podupiranje razvoja
  ključnih
  vještina za europsku znanost i industriju.

(1)   Misija je Zajedničkog poduzeća unutar Unije razvijati, uvoditi, širiti i zadržati ekosustav vrhunske udružene, sigurne i hiperpovezane superračunalne, kvantnoračunalne, podatkovne i uslužne infrastrukture
  , čime se doprinosi postizanju vodstva Unije u području znanosti, digitalnih tehnologija i industrije na svjetskoj razini
  ; zatim podupiranje
  razvoja, primjene i korištenja
  inovativnih i konkurentnih superračunalnih sustava
  , po mogućnosti unutar Unije,
  u čijem je temelju opskrbni lanac koji će osiguravati
  prijeko potrebne sirovine i najsuvremenije
  sastavne dijelove, tehnologije i znanje kojima se ograničava rizik od poremećaja
  te
  razvoj raznovrsnih aplikacija optimiziranih za te sustave
  na temelju načela povjerenja, otvorenosti, sigurnosti, interoperabilnosti i prenosivosti
  , i naposljetku uključivanje velikog broja javnih i privatnih korisnika
  iz Unije, s posebnim naglaskom na MSP-ovima i novoosnovanim poduzećima, uključujući ona u fazi istraživanja i razvoja,
  u korištenje te superračunalne infrastrukture te podupiranje razvoja
  naprednih digitalnih
  vještina
  , kompetencija i znanja
  za
  europsko društvo te
  europsku znanost i industriju.

Amandman 56

Amandman 56

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka a

Članak 3. – stavak 2. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | doprinos provedbi Uredbe (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa i osobito njezina članku 3., odnosno ostvarivanju znanstvenog, gospodarskog, okolišnog, tehnološkog i društvenog učinka ulaganja Unije u istraživanja i inovacije kako bi se ojačali znanstveni i tehnološki temelji Unije, ostvarili strateški prioriteti Unije i pridonijelo ostvarenju ciljeva i politika EU-a te suočavanju s globalnim izazovima,
  uključujući ispunjavanje ciljeva
  održivog razvoja, vodeći se načelima Programa za održivi razvoj do 2030. i Pariškog sporazuma; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

doprinos provedbi Uredbe (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa i osobito njezina članku 3., odnosno ostvarivanju znanstvenog, gospodarskog, okolišnog, tehnološkog i društvenog učinka ulaganja Unije u istraživanja i inovacije kako bi se ojačali znanstveni i tehnološki temelji Unije, ostvarili strateški prioriteti Unije i pridonijelo ostvarenju ciljeva i politika EU-a te suočavanju s globalnim izazovima,
  uključujući ispunjavanje ciljeva
  održivog razvoja, vodeći se načelima Programa za održivi razvoj do 2030. i Pariškog sporazuma;

uključujući ispunjavanje ciljeva

| (a) | doprinos provedbi Uredbe (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa i osobito njezina članku 3., odnosno ostvarivanju znanstvenog, gospodarskog, okolišnog, tehnološkog i društvenog učinka ulaganja Unije u istraživanja i inovacije kako bi se ojačali znanstveni i tehnološki temelji Unije, ostvarili strateški prioriteti Unije i pridonijelo ostvarenju ciljeva i politika EU-a
  , uključujući onih koji su povezani s europskim zelenim planom, europskim planom oporavka, europskim podatkovnim, digitalnim i industrijskim strategijama te strategijama za MSP-ove, čime se postiže strateška autonomija Europe uz očuvanje otvorenog gospodarstva i ubrzavanje društvenog, ekološkog i gospodarskog prijelaza
  te suočavanju s globalnim izazovima,
  uz rad na ciljevima
  održivog razvoja, vodeći se načelima Programa za održivi razvoj do 2030. i Pariškog sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

doprinos provedbi Uredbe (EU) XXX o uspostavi Obzora Europa i osobito njezina članku 3., odnosno ostvarivanju znanstvenog, gospodarskog, okolišnog, tehnološkog i društvenog učinka ulaganja Unije u istraživanja i inovacije kako bi se ojačali znanstveni i tehnološki temelji Unije, ostvarili strateški prioriteti Unije i pridonijelo ostvarenju ciljeva i politika EU-a
  , uključujući onih koji su povezani s europskim zelenim planom, europskim planom oporavka, europskim podatkovnim, digitalnim i industrijskim strategijama te strategijama za MSP-ove, čime se postiže strateška autonomija Europe uz očuvanje otvorenog gospodarstva i ubrzavanje društvenog, ekološkog i gospodarskog prijelaza
  te suočavanju s globalnim izazovima,
  uz rad na ciljevima
  održivog razvoja, vodeći se načelima Programa za održivi razvoj do 2030. i Pariškog sporazuma;

, uključujući onih koji su povezani s europskim zelenim planom, europskim planom oporavka, europskim podatkovnim, digitalnim i industrijskim strategijama te strategijama za MSP-ove, čime se postiže strateška autonomija Europe uz očuvanje otvorenog gospodarstva i ubrzavanje društvenog, ekološkog i gospodarskog prijelaza

uz rad na ciljevima

Amandman 57

Amandman 57

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka b

Članak 3. – stavak 2. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | razvoj bliske suradnje i osiguravanje koordinacije s drugim europskim partnerstvima, među ostalim i zajedničkim pozivima, te postizanje sinergija s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini, osobito
  , prema potrebi,
  onima kojima se podupire primjena inovativnih rješenja, edukacija i regionalni razvoj; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

razvoj bliske suradnje i osiguravanje koordinacije s drugim europskim partnerstvima, među ostalim i zajedničkim pozivima, te postizanje sinergija s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini, osobito
  , prema potrebi,
  onima kojima se podupire primjena inovativnih rješenja, edukacija i regionalni razvoj;

, prema potrebi,

| (b) | razvoj bliske suradnje i osiguravanje
  sinergija i
  koordinacije s drugim europskim partnerstvima, među ostalim i zajedničkim pozivima, te postizanje
  sekvencijalnih, paralelnih ili integriranih
  sinergija s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te na nacionalnoj
  , regionalnoj
  i 
  lokalnoj
  razini, osobito onima kojima se podupire primjena inovativnih rješenja
  i platformi za modeliranje
  , edukacija i regionalni razvoj; |
| --- | --- |

(b)

razvoj bliske suradnje i osiguravanje
  sinergija i
  koordinacije s drugim europskim partnerstvima, među ostalim i zajedničkim pozivima, te postizanje
  sekvencijalnih, paralelnih ili integriranih
  sinergija s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te na nacionalnoj
  , regionalnoj
  i 
  lokalnoj
  razini, osobito onima kojima se podupire primjena inovativnih rješenja
  i platformi za modeliranje
  , edukacija i regionalni razvoj;

sinergija i

sekvencijalnih, paralelnih ili integriranih

, regionalnoj

lokalnoj

i platformi za modeliranje

Amandman 58

Amandman 58

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka c

Članak 3. – stavak 2. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | razvoj, uvođenje, širenje i očuvanje integrirane, hiperpovezane i vrhunske superračunalne i podatkovne infrastrukture u Uniji vodeći se potražnjom i potrebama korisnika; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

razvoj, uvođenje, širenje i očuvanje integrirane, hiperpovezane i vrhunske superračunalne i podatkovne infrastrukture u Uniji vodeći se potražnjom i potrebama korisnika;

| (c) | razvoj, uvođenje, širenje i očuvanje integrirane, hiperpovezane i vrhunske superračunalne i podatkovne infrastrukture u Uniji vodeći se potražnjom i potrebama korisnika
  , što pomaže jačanju strateške autonomije Unije
  ; |
| --- | --- |

(c)

razvoj, uvođenje, širenje i očuvanje integrirane, hiperpovezane i vrhunske superračunalne i podatkovne infrastrukture u Uniji vodeći se potražnjom i potrebama korisnika
  , što pomaže jačanju strateške autonomije Unije
  ;

, što pomaže jačanju strateške autonomije Unije

Amandman 59

Amandman 59

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka d

Članak 3. – stavak 2. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | stvaranje federacije hiperpovezane superračunalne i podatkovne infrastrukture te povezivanje te infrastrukture s europskim podatkovnim prostorima i ekosustavom oblaka za pružanje računalnih i podatkovnih usluga raznovrsnim javnim i privatnim korisnicima u Europi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

stvaranje federacije hiperpovezane superračunalne i podatkovne infrastrukture te povezivanje te infrastrukture s europskim podatkovnim prostorima i ekosustavom oblaka za pružanje računalnih i podatkovnih usluga raznovrsnim javnim i privatnim korisnicima u Europi;

| (d) | stvaranje federacije hiperpovezane superračunalne i podatkovne infrastrukture
  posredstvom visokokvalitetne mrežne infrastrukture u svim državama članicama
  te povezivanje te infrastrukture s europskim podatkovnim prostorima
  , posebice s europskim prostorom za zdravstvene podatke kako bi se osigurala dostupnost velikih, visokokvalitetnih skupova zdravstvenih podataka,
  i ekosustavom oblaka za pružanje računalnih i podatkovnih usluga raznovrsnim
  i geografski raznolikim
  javnim i privatnim korisnicima u Europi
  na temelju načela povjerenja, otvorenosti, sigurnosti, interoperabilnosti i prenosivosti
  ; |
| --- | --- |

(d)

stvaranje federacije hiperpovezane superračunalne i podatkovne infrastrukture
  posredstvom visokokvalitetne mrežne infrastrukture u svim državama članicama
  te povezivanje te infrastrukture s europskim podatkovnim prostorima
  , posebice s europskim prostorom za zdravstvene podatke kako bi se osigurala dostupnost velikih, visokokvalitetnih skupova zdravstvenih podataka,
  i ekosustavom oblaka za pružanje računalnih i podatkovnih usluga raznovrsnim
  i geografski raznolikim
  javnim i privatnim korisnicima u Europi
  na temelju načela povjerenja, otvorenosti, sigurnosti, interoperabilnosti i prenosivosti
  ;

posredstvom visokokvalitetne mrežne infrastrukture u svim državama članicama

, posebice s europskim prostorom za zdravstvene podatke kako bi se osigurala dostupnost velikih, visokokvalitetnih skupova zdravstvenih podataka,

i geografski raznolikim

na temelju načela povjerenja, otvorenosti, sigurnosti, interoperabilnosti i prenosivosti

Amandman 60

Amandman 60

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka da (nova)

Članak 3. – stavak 2. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | promicanje znanstvene izvrsnosti i podupiranje prihvaćanja i sustavne upotrebe rezultata istraživanja i inovacija nastalih unutar Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

promicanje znanstvene izvrsnosti i podupiranje prihvaćanja i sustavne upotrebe rezultata istraživanja i inovacija nastalih unutar Unije;

promicanje znanstvene izvrsnosti i podupiranje prihvaćanja i sustavne upotrebe rezultata istraživanja i inovacija nastalih unutar Unije;

Amandman 61

Amandman 61

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka e

Članak 3. – stavak 2. – točka e

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | daljnji razvoj i podupiranje visoko konkurentnog i inovativnog superračunalnog i podatkovnog ekosustava u Europi koji pridonosi položaju i 
  tehnološkoj
  autonomiji Unije u 
  digitalnom gospodarstvu
  i sposoban je samostalno proizvoditi računalne tehnologije i arhitekture i integrirati ih u vodeće računalne sustave te
  proizvoditi
  napredne aplikacije optimizirane za te sustave; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

daljnji razvoj i podupiranje visoko konkurentnog i inovativnog superračunalnog i podatkovnog ekosustava u Europi koji pridonosi položaju i 
  tehnološkoj
  autonomiji Unije u 
  digitalnom gospodarstvu
  i sposoban je samostalno proizvoditi računalne tehnologije i arhitekture i integrirati ih u vodeće računalne sustave te
  proizvoditi
  napredne aplikacije optimizirane za te sustave;

tehnološkoj

digitalnom gospodarstvu

proizvoditi

| (e) | daljnji razvoj i podupiranje visoko konkurentnog
  , socijalnog, održivog, energetski učinkovitog
  i inovativnog
  , međupovezanog, interoperabilnog i sigurnog
  superračunalnog i podatkovnog ekosustava u Europi koji pridonosi
  znanstvenom i tehnološkom primatu te
  položaju i 
  trajnoj strateškoj
  autonomiji Unije u 
  digitalnoj tranziciji, uz smanjivanje ovisnosti o stranoj tehnologiji, posebice u pogledu kritičnih komponenti infrastrukture i očuvanje otvorenog gospodarstva, zadržavanje globalnog vodstva u primjeni računalstva visokih performansi,
  i sposoban je samostalno proizvoditi
  i posjedovati vrhunske
  računalne tehnologije i arhitekture i integrirati ih u vodeće računalne sustave te napredne aplikacije optimizirane za te sustave; |
| --- | --- |

(e)

daljnji razvoj i podupiranje visoko konkurentnog
  , socijalnog, održivog, energetski učinkovitog
  i inovativnog
  , međupovezanog, interoperabilnog i sigurnog
  superračunalnog i podatkovnog ekosustava u Europi koji pridonosi
  znanstvenom i tehnološkom primatu te
  položaju i 
  trajnoj strateškoj
  autonomiji Unije u 
  digitalnoj tranziciji, uz smanjivanje ovisnosti o stranoj tehnologiji, posebice u pogledu kritičnih komponenti infrastrukture i očuvanje otvorenog gospodarstva, zadržavanje globalnog vodstva u primjeni računalstva visokih performansi,
  i sposoban je samostalno proizvoditi
  i posjedovati vrhunske
  računalne tehnologije i arhitekture i integrirati ih u vodeće računalne sustave te napredne aplikacije optimizirane za te sustave;

, socijalnog, održivog, energetski učinkovitog

, međupovezanog, interoperabilnog i sigurnog

znanstvenom i tehnološkom primatu te

trajnoj strateškoj

digitalnoj tranziciji, uz smanjivanje ovisnosti o stranoj tehnologiji, posebice u pogledu kritičnih komponenti infrastrukture i očuvanje otvorenog gospodarstva, zadržavanje globalnog vodstva u primjeni računalstva visokih performansi,

i posjedovati vrhunske

Amandman 62

Amandman 62

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 2. – točka f

Članak 3. – stavak 2. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | povećanje korištenja superračunalnih usluga i 
  razvoj ključnih
  vještina potrebnih europskoj znanosti i industriji. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

povećanje korištenja superračunalnih usluga i 
  razvoj ključnih
  vještina potrebnih europskoj znanosti i industriji.

razvoj ključnih

| (f) | promicanje, olakšavanje i
  povećanje korištenja superračunalnih usluga
  u svim sektorima
  i 
  doprinos razvoju naprednih digitalnih
  vještina
  , kompetencija i znanja
  potrebnih europskoj znanosti
  , društvu, gospodarstvu, okolišu
  i industriji
  kako bi se postigla autonomija i globalno vodstvo, s naglaskom na jačanju sudjelovanja žena i djevojčica u STEM predmetima kroz njihovu uključenost i zapošljavanje u povezanim područjima te smanjenje rodnih razlika u digitalnom sektoru
  . |
| --- | --- |

(f)

promicanje, olakšavanje i
  povećanje korištenja superračunalnih usluga
  u svim sektorima
  i 
  doprinos razvoju naprednih digitalnih
  vještina
  , kompetencija i znanja
  potrebnih europskoj znanosti
  , društvu, gospodarstvu, okolišu
  i industriji
  kako bi se postigla autonomija i globalno vodstvo, s naglaskom na jačanju sudjelovanja žena i djevojčica u STEM predmetima kroz njihovu uključenost i zapošljavanje u povezanim područjima te smanjenje rodnih razlika u digitalnom sektoru
  .

promicanje, olakšavanje i

u svim sektorima

doprinos razvoju naprednih digitalnih

, kompetencija i znanja

, društvu, gospodarstvu, okolišu

kako bi se postigla autonomija i globalno vodstvo, s naglaskom na jačanju sudjelovanja žena i djevojčica u STEM predmetima kroz njihovu uključenost i zapošljavanje u povezanim područjima te smanjenje rodnih razlika u digitalnom sektoru

Amandman 63

Amandman 63

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3.

Članak 3. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   Zajedničko poduzeće doprinosi zaštiti interesa Unije pri nabavi superračunala i podupiranju razvoja HPC tehnologija, sustava i aplikacija. Ono omogućuje zajedničko projektiranje pri nabavi vrhunskih superračunala i pritom štiti sigurnost opskrbnog lanca nabavljenih tehnologija i sustava. Doprinosi
  tehnološkoj
  autonomiji Unije podupiranjem razvoja tehnologija i aplikacija kojima se jača europski opskrbni lanac HPC tehnologije i promiče njihova integracija u superračunalne sustave koji su u funkciji ispunjavanja velikog broja društvenih i industrijskih potreba. | (3)   Zajedničko poduzeće doprinosi zaštiti interesa Unije pri nabavi superračunala i podupiranju razvoja
  vrhunskih
  HPC tehnologija, sustava i aplikacija. Ono omogućuje zajedničko projektiranje pri nabavi vrhunskih superračunala i pritom štiti sigurnost opskrbnog lanca nabavljenih tehnologija i sustava
  i jamči najviše standarde kibersigurnosti koji se primjenjuju na superračunala
  . Doprinosi
  strateškoj
  autonomiji Unije
  , uz istovremeno očuvanje otvorenog gospodarstva, posebice u ktiričnim područjima, te povećanje konkurentnosti europske industrije
  podupiranjem razvoja tehnologija i aplikacija kojima se jača europski
  energetski učinkoviti
  opskrbni lanac HPC tehnologije i promiče njihova integracija u superračunalne sustave koji su u funkciji ispunjavanja velikog broja društvenih i industrijskih potreba.
  Zajedničko poduzeće podupire globalno vodstvo Europe u raznim industrijama, posebno u proizvodima i uslugama visoke dodane vrijednosti i tehnološki intenzivnim proizvodima i uslugama za pružanje ključnih komponenti, tehnologija i vještina kako bi se premostio tehnološki jaz u odnosu na treće zemlje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   Zajedničko poduzeće doprinosi zaštiti interesa Unije pri nabavi superračunala i podupiranju razvoja HPC tehnologija, sustava i aplikacija. Ono omogućuje zajedničko projektiranje pri nabavi vrhunskih superračunala i pritom štiti sigurnost opskrbnog lanca nabavljenih tehnologija i sustava. Doprinosi
  tehnološkoj
  autonomiji Unije podupiranjem razvoja tehnologija i aplikacija kojima se jača europski opskrbni lanac HPC tehnologije i promiče njihova integracija u superračunalne sustave koji su u funkciji ispunjavanja velikog broja društvenih i industrijskih potreba.

(3)   Zajedničko poduzeće doprinosi zaštiti interesa Unije pri nabavi superračunala i podupiranju razvoja
  vrhunskih
  HPC tehnologija, sustava i aplikacija. Ono omogućuje zajedničko projektiranje pri nabavi vrhunskih superračunala i pritom štiti sigurnost opskrbnog lanca nabavljenih tehnologija i sustava
  i jamči najviše standarde kibersigurnosti koji se primjenjuju na superračunala
  . Doprinosi
  strateškoj
  autonomiji Unije
  , uz istovremeno očuvanje otvorenog gospodarstva, posebice u ktiričnim područjima, te povećanje konkurentnosti europske industrije
  podupiranjem razvoja tehnologija i aplikacija kojima se jača europski
  energetski učinkoviti
  opskrbni lanac HPC tehnologije i promiče njihova integracija u superračunalne sustave koji su u funkciji ispunjavanja velikog broja društvenih i industrijskih potreba.
  Zajedničko poduzeće podupire globalno vodstvo Europe u raznim industrijama, posebno u proizvodima i uslugama visoke dodane vrijednosti i tehnološki intenzivnim proizvodima i uslugama za pružanje ključnih komponenti, tehnologija i vještina kako bi se premostio tehnološki jaz u odnosu na treće zemlje.

Amandman 64

Amandman 64

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3.a (novi)

Članak 3. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Zajedničko poduzeće mora ostvariti svoju misiju i ciljeve na jasan, jednostavan i fleksibilan način s ciljem povećanja privlačnosti za industriju, MSP-ove i sve relevantne dionike. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3a)
     
  Zajedničko poduzeće mora ostvariti svoju misiju i ciljeve na jasan, jednostavan i fleksibilan način s ciljem povećanja privlačnosti za industriju, MSP-ove i sve relevantne dionike.

Amandman 65

Amandman 65

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 3. – stavak 3.b (novi)

Članak 3. – stavak 3.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Zajedničko poduzeće svodi na najmanju moguću mjeru svaki rizik povezan s rukovanjem, pohranom i obradom osobnih podataka u superračunalskoj infrastrukturi te postupa u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i drugim relevantnim zakonodavstvom Unije. Također osigurava da su računala visokih performansi dostupna isključivo subjektima koji poštuju ista pravila te da znanstvenici iz svih država sudionica imaju otvoren pristup njegovim resursima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3b)
     
  Zajedničko poduzeće svodi na najmanju moguću mjeru svaki rizik povezan s rukovanjem, pohranom i obradom osobnih podataka u superračunalskoj infrastrukturi te postupa u skladu s Uredbom (EU) 2016/679 i drugim relevantnim zakonodavstvom Unije. Također osigurava da su računala visokih performansi dostupna isključivo subjektima koji poštuju ista pravila te da znanstvenici iz svih država sudionica imaju otvoren pristup njegovim resursima.

Amandman 66

Amandman 66

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka b

Članak 4. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | infrastrukturnim stupom, koji obuhvaća aktivnosti za nabavu, uvođenje i rad sigurne, hiperpovezane vrhunske superračunalne, kvantnoračunalne i podatkovne infrastrukture te promicanje prihvaćanja i sustavne upotrebe rezultata istraživanja i inovacija
  nastalih u Uniji
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

infrastrukturnim stupom, koji obuhvaća aktivnosti za nabavu, uvođenje i rad sigurne, hiperpovezane vrhunske superračunalne, kvantnoračunalne i podatkovne infrastrukture te promicanje prihvaćanja i sustavne upotrebe rezultata istraživanja i inovacija
  nastalih u Uniji
  ;

nastalih u Uniji

| (b) | infrastrukturnim stupom, koji obuhvaća aktivnosti za nabavu,
  nadogradnju,
  uvođenje i rad sigurne, hiperpovezane vrhunske superračunalne, kvantnoračunalne i 
  europske
  podatkovne infrastrukture te
  nadogradnju postojeće infrastrukture i
  promicanje prihvaćanja i sustavne upotrebe
  , unutar Unije,
  rezultata istraživanja i inovacija
  koje generira Zajedničko poduzeće
  ; |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturnim stupom, koji obuhvaća aktivnosti za nabavu,
  nadogradnju,
  uvođenje i rad sigurne, hiperpovezane vrhunske superračunalne, kvantnoračunalne i 
  europske
  podatkovne infrastrukture te
  nadogradnju postojeće infrastrukture i
  promicanje prihvaćanja i sustavne upotrebe
  , unutar Unije,
  rezultata istraživanja i inovacija
  koje generira Zajedničko poduzeće
  ;

nadogradnju,

europske

nadogradnju postojeće infrastrukture i

, unutar Unije,

koje generira Zajedničko poduzeće

Amandman 67

Amandman 67

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka c – uvodni dio

Članak 4. – stavak 1. – točka c – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | stupom za federaciju superračunalnih usluga, koji obuhvaća sve aktivnosti za pružanje udruženih i sigurnih superračunalnih i podatkovnih resursa i usluga diljem Europe istraživačkoj i znanstvenoj zajednici, industriji (
  uključujući
  MSP-ove) i javnom sektoru. To uključuje: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

stupom za federaciju superračunalnih usluga, koji obuhvaća sve aktivnosti za pružanje udruženih i sigurnih superračunalnih i podatkovnih resursa i usluga diljem Europe istraživačkoj i znanstvenoj zajednici, industriji (
  uključujući
  MSP-ove) i javnom sektoru. To uključuje:

uključujući

| (c) | stupom za federaciju superračunalnih usluga, koji obuhvaća sve aktivnosti za pružanje udruženih i sigurnih superračunalnih i podatkovnih resursa i usluga diljem Europe istraživačkoj i znanstvenoj zajednici, industriji (
  posebice
  MSP-ove) i javnom sektoru
  , u suradnji, između ostalog, sa stupovima PRACE i GEANT
  . To
  posebno
  uključuje: |
| --- | --- |

(c)

stupom za federaciju superračunalnih usluga, koji obuhvaća sve aktivnosti za pružanje udruženih i sigurnih superračunalnih i podatkovnih resursa i usluga diljem Europe istraživačkoj i znanstvenoj zajednici, industriji (
  posebice
  MSP-ove) i javnom sektoru
  , u suradnji, između ostalog, sa stupovima PRACE i GEANT
  . To
  posebno
  uključuje:

posebice

, u suradnji, između ostalog, sa stupovima PRACE i GEANT

posebno

Amandman 68

Amandman 68

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka i.

Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | podupiranje međusobne povezanosti HPC-a, kvantnog računalstva i podatkovnih resursa koji su u potpunom ili djelomičnom vlasništvu Zajedničkog poduzeća EuroHPC ili koje države sudionice stavljaju na raspolaganje na dobrovoljnoj osnovi; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

podupiranje međusobne povezanosti HPC-a, kvantnog računalstva i podatkovnih resursa koji su u potpunom ili djelomičnom vlasništvu Zajedničkog poduzeća EuroHPC ili koje države sudionice stavljaju na raspolaganje na dobrovoljnoj osnovi;

| i. | podupiranje međusobne povezanosti HPC-a, kvantnog računalstva i podatkovnih resursa koji su u potpunom ili djelomičnom vlasništvu Zajedničkog poduzeća EuroHPC ili koje države sudionice
  ili
  države
  promatračice
  stavljaju na raspolaganje na dobrovoljnoj osnovi; |
| --- | --- |

i.

podupiranje međusobne povezanosti HPC-a, kvantnog računalstva i podatkovnih resursa koji su u potpunom ili djelomičnom vlasništvu Zajedničkog poduzeća EuroHPC ili koje države sudionice
  ili
  države
  promatračice
  stavljaju na raspolaganje na dobrovoljnoj osnovi;

ili

promatračice

Amandman 69

Amandman 69

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka ii.

Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | podupiranje povezanosti superračunalnih i kvantnoračunalnih podatkovnih infrastruktura s Unijinim zajedničkim europskim podatkovnim prostorima i udruženom i sigurnom infrastrukturom oblaka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

podupiranje povezanosti superračunalnih i kvantnoračunalnih podatkovnih infrastruktura s Unijinim zajedničkim europskim podatkovnim prostorima i udruženom i sigurnom infrastrukturom oblaka;

| ii. | podupiranje povezanosti
  i interoperabilnosti
  superračunalnih i kvantnoračunalnih podatkovnih infrastruktura s Unijinim zajedničkim europskim podatkovnim prostorima i udruženom i sigurnom
  podatkovnom infrastrukturom i
  infrastrukturom oblaka
  , uključujući specifične zahtjeve za kibersigurnost, otvorene podatke, prenosivost podataka te, gdje je to moguće, upotrebu otvorenog softvera i hardvera, a da se ne ugroze zaštita podataka i privatnost
  ; |
| --- | --- |

ii.

podupiranje povezanosti
  i interoperabilnosti
  superračunalnih i kvantnoračunalnih podatkovnih infrastruktura s Unijinim zajedničkim europskim podatkovnim prostorima i udruženom i sigurnom
  podatkovnom infrastrukturom i
  infrastrukturom oblaka
  , uključujući specifične zahtjeve za kibersigurnost, otvorene podatke, prenosivost podataka te, gdje je to moguće, upotrebu otvorenog softvera i hardvera, a da se ne ugroze zaštita podataka i privatnost
  ;

i interoperabilnosti

podatkovnom infrastrukturom i

, uključujući specifične zahtjeve za kibersigurnost, otvorene podatke, prenosivost podataka te, gdje je to moguće, upotrebu otvorenog softvera i hardvera, a da se ne ugroze zaštita podataka i privatnost

Amandman 70

Amandman 70

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka iii.

Članak 4. – stavak 1. – točka c – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | podupiranje razvoja, nabave i rada platforme za kontinuiranu federaciju i sigurno pružanje superračunalne i kvantnoračunalne uslužne i podatkovne infrastrukture, uspostavljanje jedinstvene pristupne točke, koja svakom korisniku omogućuje ulazak s jednog mjesta, za sve superračunalne ili podatkovne usluge koje vodi Zajedničko poduzeće; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

podupiranje razvoja, nabave i rada platforme za kontinuiranu federaciju i sigurno pružanje superračunalne i kvantnoračunalne uslužne i podatkovne infrastrukture, uspostavljanje jedinstvene pristupne točke, koja svakom korisniku omogućuje ulazak s jednog mjesta, za sve superračunalne ili podatkovne usluge koje vodi Zajedničko poduzeće;

| iii. | podupiranje razvoja, nabave i rada platforme za kontinuiranu federaciju i sigurno pružanje superračunalne i kvantnoračunalne uslužne i podatkovne infrastrukture, uspostavljanje jedinstvene pristupne točke, koja svakom korisniku omogućuje ulazak s jednog mjesta, za sve superračunalne ili podatkovne usluge koje vodi Zajedničko poduzeće;
  uspostavljanje učinkovitog programa za upravljanje ranjivostima i resurs za razmjenu podataka koji korisnicima računalnih resursa visokih performansi omogućava da prenose, dijele i raspravljaju o svojima podacima; |
| --- | --- |

iii.

podupiranje razvoja, nabave i rada platforme za kontinuiranu federaciju i sigurno pružanje superračunalne i kvantnoračunalne uslužne i podatkovne infrastrukture, uspostavljanje jedinstvene pristupne točke, koja svakom korisniku omogućuje ulazak s jednog mjesta, za sve superračunalne ili podatkovne usluge koje vodi Zajedničko poduzeće;
  uspostavljanje učinkovitog programa za upravljanje ranjivostima i resurs za razmjenu podataka koji korisnicima računalnih resursa visokih performansi omogućava da prenose, dijele i raspravljaju o svojima podacima;

uspostavljanje učinkovitog programa za upravljanje ranjivostima i resurs za razmjenu podataka koji korisnicima računalnih resursa visokih performansi omogućava da prenose, dijele i raspravljaju o svojima podacima;

Amandman 71

Amandman 71

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka d – uvodni dio

Članak 4. – stavak 1. – točka d – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | tehnološkim stupom, koji se odnosi na
  aktivnosti za podupiranje ambicioznog programa za
  istraživanja i inovacije radi razvoja vrhunskog, konkurentnog i inovativnog superračunalnog ekosustava, koji obuhvaća cijeli znanstveni i industrijski vrijednosni lanac, za hardverske i softverske tehnologije i njihovu integraciju u računalne sustave u cilju postizanja
  tehnološke
  autonomije Unije. Na
  prvom su mjestu
  energetski
  učinkovite
  HPC
  tehnologije
  . Aktivnosti se, među ostalim, odnose na: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

tehnološkim stupom, koji se odnosi na
  aktivnosti za podupiranje ambicioznog programa za
  istraživanja i inovacije radi razvoja vrhunskog, konkurentnog i inovativnog superračunalnog ekosustava, koji obuhvaća cijeli znanstveni i industrijski vrijednosni lanac, za hardverske i softverske tehnologije i njihovu integraciju u računalne sustave u cilju postizanja
  tehnološke
  autonomije Unije. Na
  prvom su mjestu
  energetski
  učinkovite
  HPC
  tehnologije
  . Aktivnosti se, među ostalim, odnose na:

aktivnosti za podupiranje ambicioznog programa za

tehnološke

prvom su mjestu

učinkovite

tehnologije

| (d) | tehnološkim stupom, koji se odnosi na
  ambiciozne aktivnosti u području
  istraživanja i inovacije radi razvoja vrhunskog, konkurentnog
  , pouzdanog, održivog
  i inovativnog superračunalnog ekosustava
  na razini cijele Unije
  , koji obuhvaća cijeli znanstveni i industrijski vrijednosni lanac,
  od istraživanja do izrade prototipa, pilota i pokaznih izlaganja,
  za hardverske i softverske tehnologije i njihovu integraciju u računalne sustave u cilju postizanja
  strateške
  autonomije Unije
  uz istovremeno očuvanje otvorenog gospodarstva i jačanje kapaciteta Unije za istraživanje
  .
  Pouzdano superračunalstvo zahtijeva stvaranje sigurnosnih, pravnih, etičkih, sigurnosnih standarda i standarda interoperabilnosti usmjerenih na sprečavanje pristranosti. Provedba stupa doprinosi razvoju relevantnih europskih industrijskih sektora kako bi mogli obuhvatiti cijeli proizvodni lanac (dizajn, proizvodnju, provedbu i primjenu). U provedbi se posvećuje dužna pozornost potrošnji energije, a fokus je na
  energetski
  najučinkovitijim
  HPC
  tehnologijama s posebnim naglaskom na rješenja temeljena na obnovljivim izvorima energije
  . Aktivnosti se, među ostalim, odnose na: |
| --- | --- |

(d)

tehnološkim stupom, koji se odnosi na
  ambiciozne aktivnosti u području
  istraživanja i inovacije radi razvoja vrhunskog, konkurentnog
  , pouzdanog, održivog
  i inovativnog superračunalnog ekosustava
  na razini cijele Unije
  , koji obuhvaća cijeli znanstveni i industrijski vrijednosni lanac,
  od istraživanja do izrade prototipa, pilota i pokaznih izlaganja,
  za hardverske i softverske tehnologije i njihovu integraciju u računalne sustave u cilju postizanja
  strateške
  autonomije Unije
  uz istovremeno očuvanje otvorenog gospodarstva i jačanje kapaciteta Unije za istraživanje
  .
  Pouzdano superračunalstvo zahtijeva stvaranje sigurnosnih, pravnih, etičkih, sigurnosnih standarda i standarda interoperabilnosti usmjerenih na sprečavanje pristranosti. Provedba stupa doprinosi razvoju relevantnih europskih industrijskih sektora kako bi mogli obuhvatiti cijeli proizvodni lanac (dizajn, proizvodnju, provedbu i primjenu). U provedbi se posvećuje dužna pozornost potrošnji energije, a fokus je na
  energetski
  najučinkovitijim
  HPC
  tehnologijama s posebnim naglaskom na rješenja temeljena na obnovljivim izvorima energije
  . Aktivnosti se, među ostalim, odnose na:

ambiciozne aktivnosti u području

, pouzdanog, održivog

na razini cijele Unije

od istraživanja do izrade prototipa, pilota i pokaznih izlaganja,

strateške

uz istovremeno očuvanje otvorenog gospodarstva i jačanje kapaciteta Unije za istraživanje

Pouzdano superračunalstvo zahtijeva stvaranje sigurnosnih, pravnih, etičkih, sigurnosnih standarda i standarda interoperabilnosti usmjerenih na sprečavanje pristranosti. Provedba stupa doprinosi razvoju relevantnih europskih industrijskih sektora kako bi mogli obuhvatiti cijeli proizvodni lanac (dizajn, proizvodnju, provedbu i primjenu). U provedbi se posvećuje dužna pozornost potrošnji energije, a fokus je na

najučinkovitijim

tehnologijama s posebnim naglaskom na rješenja temeljena na obnovljivim izvorima energije

Amandman 72

Amandman 72

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka i.

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | mikroprocesorske komponente niske potrošnje i povezane tehnologije kao što su novi algoritmi, softverski kodovi, alati i okruženja; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

mikroprocesorske komponente niske potrošnje i povezane tehnologije kao što su novi algoritmi, softverski kodovi, alati i okruženja;

| i. | mikroprocesorske komponente niske potrošnje
  , nanoelektronika koja je energetski učinkovita i smanjuje potrošnju energije
  i povezane tehnologije kao što su novi algoritmi, softverski kodovi, alati
  , međuprogramska rješenja, paralelno programiranje
  i 
  rješenja za optimizaciju računalnih resursa te
  okruženja; |
| --- | --- |

i.

mikroprocesorske komponente niske potrošnje
  , nanoelektronika koja je energetski učinkovita i smanjuje potrošnju energije
  i povezane tehnologije kao što su novi algoritmi, softverski kodovi, alati
  , međuprogramska rješenja, paralelno programiranje
  i 
  rješenja za optimizaciju računalnih resursa te
  okruženja;

, nanoelektronika koja je energetski učinkovita i smanjuje potrošnju energije

, međuprogramska rješenja, paralelno programiranje

rješenja za optimizaciju računalnih resursa te

Amandman 73

Amandman 73

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka iii.

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka iii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| iii. | tehnologije i sustave za povezivanje i djelotvoran rad klasičnih superračunalnih sustava s drugim, često komplementarnim računalnim tehnologijama, kao što je neuromorfno ili
  kvantno računalstvo
  ; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

tehnologije i sustave za povezivanje i djelotvoran rad klasičnih superračunalnih sustava s drugim, često komplementarnim računalnim tehnologijama, kao što je neuromorfno ili
  kvantno računalstvo
  ;

kvantno računalstvo

| iii. | tehnologije, sustave i 
  algoritme
  za povezivanje i djelotvoran rad klasičnih superračunalnih sustava s drugim, često komplementarnim računalnim tehnologijama, kao što je neuromorfno
  , kvantno računalstvo
  ili
  druge tehnologije u nastajanju te osiguravanje njihovog sigurnog i pouzdanog rada
  ; |
| --- | --- |

iii.

tehnologije, sustave i 
  algoritme
  za povezivanje i djelotvoran rad klasičnih superračunalnih sustava s drugim, često komplementarnim računalnim tehnologijama, kao što je neuromorfno
  , kvantno računalstvo
  ili
  druge tehnologije u nastajanju te osiguravanje njihovog sigurnog i pouzdanog rada
  ;

algoritme

, kvantno računalstvo

druge tehnologije u nastajanju te osiguravanje njihovog sigurnog i pouzdanog rada

Amandman 74

Amandman 74

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka iii.a (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka d – podtočka iii.a (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (iii a) | istraživačke i inovacijske aktivnosti radi stalnog unapređivanja kapaciteta superračunalnih hardverskih sustava, tehnološki razvoj superračunalnih hardverskih sustava niske potrošnje energije i razvoj sljedeće generacije tehnologije čipova; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(iii a)

(iii a)

istraživačke i inovacijske aktivnosti radi stalnog unapređivanja kapaciteta superračunalnih hardverskih sustava, tehnološki razvoj superračunalnih hardverskih sustava niske potrošnje energije i razvoj sljedeće generacije tehnologije čipova;

istraživačke i inovacijske aktivnosti radi stalnog unapređivanja kapaciteta superračunalnih hardverskih sustava, tehnološki razvoj superračunalnih hardverskih sustava niske potrošnje energije i razvoj sljedeće generacije tehnologije čipova;

Amandman 75

Amandman 75

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka e – uvodni dio

Članak 4. – stavak 1. – točka e – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (e) | aplikacijskim stupom, koji se odnosi na aktivnosti za postizanje i održavanje europske izvrsnosti u ključnim računalnim i podatkovnim aplikacijama i kodovima za potrebe znanosti, industrije (
  uključujući
  MSP-ove) i javnog sektora među kojima su: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(e)

aplikacijskim stupom, koji se odnosi na aktivnosti za postizanje i održavanje europske izvrsnosti u ključnim računalnim i podatkovnim aplikacijama i kodovima za potrebe znanosti, industrije (
  uključujući
  MSP-ove) i javnog sektora među kojima su:

uključujući

| (e) | aplikacijskim stupom, koji se odnosi na aktivnosti za postizanje i održavanje europske izvrsnosti
  i vodstva
  u ključnim računalnim i podatkovnim aplikacijama i kodovima za potrebe znanosti, industrije (
  posebno
  MSP-ove
  i novoosnovana poduzeća
  ) i javnog sektora
  , uključujući posvećivanje posebne pozornosti geografskoj raznolikosti i rodnoj ravnoteži,
  među kojima su: |
| --- | --- |

(e)

aplikacijskim stupom, koji se odnosi na aktivnosti za postizanje i održavanje europske izvrsnosti
  i vodstva
  u ključnim računalnim i podatkovnim aplikacijama i kodovima za potrebe znanosti, industrije (
  posebno
  MSP-ove
  i novoosnovana poduzeća
  ) i javnog sektora
  , uključujući posvećivanje posebne pozornosti geografskoj raznolikosti i rodnoj ravnoteži,
  među kojima su:

i vodstva

posebno

i novoosnovana poduzeća

, uključujući posvećivanje posebne pozornosti geografskoj raznolikosti i rodnoj ravnoteži,

Amandman 76

Amandman 76

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka e – podtočka i.

Članak 4. – stavak 1. – točka e – podtočka i.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| i. | aplikacije za javne i privatne korisnike koje iskorištavaju mogućnosti vrhunskih superračunala i njihovu integraciju s naprednim digitalnim tehnologijama kao što su umjetna inteligencija, analitika podataka visokih performansi, tehnologije oblaka itd. zahvaljujući zajedničkom projektiranju, razvoju i optimiziranju velikih i perspektivnih vodećih kodova i aplikacija na tržištu koji se temelje na HPC-u; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

aplikacije za javne i privatne korisnike koje iskorištavaju mogućnosti vrhunskih superračunala i njihovu integraciju s naprednim digitalnim tehnologijama kao što su umjetna inteligencija, analitika podataka visokih performansi, tehnologije oblaka itd. zahvaljujući zajedničkom projektiranju, razvoju i optimiziranju velikih i perspektivnih vodećih kodova i aplikacija na tržištu koji se temelje na HPC-u;

| i. | aplikacije
  , algoritmi i razvoj softvera
  za javne i privatne korisnike koje iskorištavaju mogućnosti vrhunskih superračunala i njihovu integraciju s naprednim digitalnim tehnologijama kao što su umjetna inteligencija,
  kompjutersko modeliranje i simuliranje, aplikacije za jačanje privatnosti,
  analitika podataka visokih performansi, tehnologije oblaka
  , kvantno računalstvo
  itd. zahvaljujući zajedničkom projektiranju, razvoju i optimiziranju velikih i perspektivnih vodećih kodova i aplikacija na tržištu koji se temelje na HPC-u
  te koje potencijalno mogu imati koristi od modela otvorene suradnje poput otvorenog koda
  ; |
| --- | --- |

i.

aplikacije
  , algoritmi i razvoj softvera
  za javne i privatne korisnike koje iskorištavaju mogućnosti vrhunskih superračunala i njihovu integraciju s naprednim digitalnim tehnologijama kao što su umjetna inteligencija,
  kompjutersko modeliranje i simuliranje, aplikacije za jačanje privatnosti,
  analitika podataka visokih performansi, tehnologije oblaka
  , kvantno računalstvo
  itd. zahvaljujući zajedničkom projektiranju, razvoju i optimiziranju velikih i perspektivnih vodećih kodova i aplikacija na tržištu koji se temelje na HPC-u
  te koje potencijalno mogu imati koristi od modela otvorene suradnje poput otvorenog koda
  ;

, algoritmi i razvoj softvera

kompjutersko modeliranje i simuliranje, aplikacije za jačanje privatnosti,

, kvantno računalstvo

te koje potencijalno mogu imati koristi od modela otvorene suradnje poput otvorenog koda

Amandman 77

Amandman 77

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka e – podtočka ii.

Članak 4. – stavak 1. – točka e – podtočka ii.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| ii. | pružanje potpore, među ostalim, centrima izvrsnosti za HPC aplikacije te probna demonstracijska i testna okruženja velikih razmjera temeljena na HPC-u za aplikacije i usluge u području velikih podataka u raznim znanstvenim i industrijskim sektorima; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

pružanje potpore, među ostalim, centrima izvrsnosti za HPC aplikacije te probna demonstracijska i testna okruženja velikih razmjera temeljena na HPC-u za aplikacije i usluge u području velikih podataka u raznim znanstvenim i industrijskim sektorima;

| ii. | pružanje potpore, među ostalim, centrima izvrsnosti za HPC aplikacije te probna demonstracijska i testna okruženja velikih razmjera temeljena na HPC-u za aplikacije i usluge u području velikih podataka u raznim znanstvenim
  , okolišnim
  i industrijskim sektorima
  , isključujući pritom osobne podatke i aktivnosti koje vode deanonimizaciji osobnih podataka
  ; |
| --- | --- |

ii.

pružanje potpore, među ostalim, centrima izvrsnosti za HPC aplikacije te probna demonstracijska i testna okruženja velikih razmjera temeljena na HPC-u za aplikacije i usluge u području velikih podataka u raznim znanstvenim
  , okolišnim
  i industrijskim sektorima
  , isključujući pritom osobne podatke i aktivnosti koje vode deanonimizaciji osobnih podataka
  ;

, okolišnim

, isključujući pritom osobne podatke i aktivnosti koje vode deanonimizaciji osobnih podataka

Amandman 78

Amandman 78

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka f

Članak 4. – stavak 1. – točka f

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (f) | stupom za povećanje korištenja i razvoj vještina, kojim se nastoji poticati vrsnost vještina i korištenja superračunalstva, kvantnog računalstva i podataka uzimajući u obzir sinergije s drugim programima i instrumentima, pogotovo s programom Digitalna Europa, širiti znanstvena i industrijska primjena superračunalnih resursa i podatkovnih aplikacija, poticati industriju na korištenje superračunalne i podatkovne infrastrukture za inovacije prilagođene industrijskim potrebama; te razvijati vodeću europsku stručnu znanstvenu zajednicu i kvalificiranu radnu snagu za znanstveni primat i digitalnu transformaciju industrije, što uključuje potporu i umrežavanje nacionalnih centara za kompetencije i centara izvrsnosti u području HPC-a |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(f)

stupom za povećanje korištenja i razvoj vještina, kojim se nastoji poticati vrsnost vještina i korištenja superračunalstva, kvantnog računalstva i podataka uzimajući u obzir sinergije s drugim programima i instrumentima, pogotovo s programom Digitalna Europa, širiti znanstvena i industrijska primjena superračunalnih resursa i podatkovnih aplikacija, poticati industriju na korištenje superračunalne i podatkovne infrastrukture za inovacije prilagođene industrijskim potrebama; te razvijati vodeću europsku stručnu znanstvenu zajednicu i kvalificiranu radnu snagu za znanstveni primat i digitalnu transformaciju industrije, što uključuje potporu i umrežavanje nacionalnih centara za kompetencije i centara izvrsnosti u području HPC-a

| (f) | stupom za povećanje korištenja i razvoj vještina, kojim se nastoji poticati vrsnost
  i razvoj
  vještina
  , sposobnosti i kompetencija
  i korištenja superračunalstva, kvantnog računalstva i podataka
  , uključujući vještine za nabavu koja se provodi u okviru ove Uredbe,
  uzimajući u obzir sinergije s drugim programima i instrumentima, pogotovo s programom Digitalna Europa, širiti znanstvena i industrijska primjena superračunalnih resursa i podatkovnih aplikacija,
  posebice od strane MSP-ova i novoosnovanih poduzeća,
  poticati industriju na korištenje superračunalne i podatkovne infrastrukture za inovacije prilagođene industrijskim potrebama; te razvijati vodeću europsku stručnu znanstvenu zajednicu i kvalificiranu radnu snagu za znanstveni primat i digitalnu transformaciju industrije, što uključuje potporu i umrežavanje nacionalnih centara za kompetencije i centara izvrsnosti u području HPC-a
  ; prvi provedbi svih aktivnosti u okviru ovog stupa trebalo bi uzeti u obzir rodnu raznolikost i potrebu za povećanjem sudjelovanja žena, među ostalim i preko stvaranja posebnih programa za smanjenje dodatnih prepreka s kojima se suočavaju, istodobno osiguravajući najširu zemljopisnu pokrivenost znanja i stručnosti u primjeni. Specifična djelovanja u pogledu prethodno navedenih aktivnosti mogu uključivati: |
| --- | --- |

(f)

stupom za povećanje korištenja i razvoj vještina, kojim se nastoji poticati vrsnost
  i razvoj
  vještina
  , sposobnosti i kompetencija
  i korištenja superračunalstva, kvantnog računalstva i podataka
  , uključujući vještine za nabavu koja se provodi u okviru ove Uredbe,
  uzimajući u obzir sinergije s drugim programima i instrumentima, pogotovo s programom Digitalna Europa, širiti znanstvena i industrijska primjena superračunalnih resursa i podatkovnih aplikacija,
  posebice od strane MSP-ova i novoosnovanih poduzeća,
  poticati industriju na korištenje superračunalne i podatkovne infrastrukture za inovacije prilagođene industrijskim potrebama; te razvijati vodeću europsku stručnu znanstvenu zajednicu i kvalificiranu radnu snagu za znanstveni primat i digitalnu transformaciju industrije, što uključuje potporu i umrežavanje nacionalnih centara za kompetencije i centara izvrsnosti u području HPC-a
  ; prvi provedbi svih aktivnosti u okviru ovog stupa trebalo bi uzeti u obzir rodnu raznolikost i potrebu za povećanjem sudjelovanja žena, među ostalim i preko stvaranja posebnih programa za smanjenje dodatnih prepreka s kojima se suočavaju, istodobno osiguravajući najširu zemljopisnu pokrivenost znanja i stručnosti u primjeni. Specifična djelovanja u pogledu prethodno navedenih aktivnosti mogu uključivati:

i razvoj

, sposobnosti i kompetencija

, uključujući vještine za nabavu koja se provodi u okviru ove Uredbe,

posebice od strane MSP-ova i novoosnovanih poduzeća,

; prvi provedbi svih aktivnosti u okviru ovog stupa trebalo bi uzeti u obzir rodnu raznolikost i potrebu za povećanjem sudjelovanja žena, među ostalim i preko stvaranja posebnih programa za smanjenje dodatnih prepreka s kojima se suočavaju, istodobno osiguravajući najširu zemljopisnu pokrivenost znanja i stručnosti u primjeni. Specifična djelovanja u pogledu prethodno navedenih aktivnosti mogu uključivati:

Amandman 79

Amandman 79

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka f. – podtočka i. (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka f. – podtočka i. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | i. | utvrđivanje skupa profesionalnih mogućnosti, radnih mjesta koja uključuju upotrebu HPC-a u stvarnoj okolini, HPC hakatona i skupova vještina koje su potrebne kako bi se EuroHPC mogao iskoristiti za promicanje održivog razvoja u Europi, osiguravanjem relevantnih istraživanja i aplikacija za rješavanje problema na temelju misije poduzeća, financiranjem pripravništva i stipendija kao što su programi magistarskih studija u području HPC-a i računalnih znanosti te partnerstva s industrijom i akademskom zajednicom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

i.

i.

utvrđivanje skupa profesionalnih mogućnosti, radnih mjesta koja uključuju upotrebu HPC-a u stvarnoj okolini, HPC hakatona i skupova vještina koje su potrebne kako bi se EuroHPC mogao iskoristiti za promicanje održivog razvoja u Europi, osiguravanjem relevantnih istraživanja i aplikacija za rješavanje problema na temelju misije poduzeća, financiranjem pripravništva i stipendija kao što su programi magistarskih studija u području HPC-a i računalnih znanosti te partnerstva s industrijom i akademskom zajednicom;

utvrđivanje skupa profesionalnih mogućnosti, radnih mjesta koja uključuju upotrebu HPC-a u stvarnoj okolini, HPC hakatona i skupova vještina koje su potrebne kako bi se EuroHPC mogao iskoristiti za promicanje održivog razvoja u Europi, osiguravanjem relevantnih istraživanja i aplikacija za rješavanje problema na temelju misije poduzeća, financiranjem pripravništva i stipendija kao što su programi magistarskih studija u području HPC-a i računalnih znanosti te partnerstva s industrijom i akademskom zajednicom;

Amandman 80

Amandman 80

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka f. – podtočka ii. (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka f. – podtočka ii. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | ii. | suradnju s istaknutim članovima akademske zajednice i poslovnog sektora kako bi se opisao i osmislio kurikulum na temelju kojeg će se obrazovati novi stručnjaci u superračunalstvu i kvantnom računalstvu koji će imati potrebne vještine i inženjersko znanje; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

ii.

ii.

suradnju s istaknutim članovima akademske zajednice i poslovnog sektora kako bi se opisao i osmislio kurikulum na temelju kojeg će se obrazovati novi stručnjaci u superračunalstvu i kvantnom računalstvu koji će imati potrebne vještine i inženjersko znanje;

suradnju s istaknutim članovima akademske zajednice i poslovnog sektora kako bi se opisao i osmislio kurikulum na temelju kojeg će se obrazovati novi stručnjaci u superračunalstvu i kvantnom računalstvu koji će imati potrebne vještine i inženjersko znanje;

Amandman 81

Amandman 81

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka f. – podtočka iii. (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka f. – podtočka iii. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iii. | suradnju s predvodnicima računalnih i obrazovnih zajednica kako bi se prilagodile i testirale nove, fleksibilnije metode obrazovanja i razvoja radne snage, koje omogućuju brz napredak u znanju i prelazak na radna mjesta povezana s HPC-om tijekom karijere; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iii.

iii.

suradnju s predvodnicima računalnih i obrazovnih zajednica kako bi se prilagodile i testirale nove, fleksibilnije metode obrazovanja i razvoja radne snage, koje omogućuju brz napredak u znanju i prelazak na radna mjesta povezana s HPC-om tijekom karijere;

suradnju s predvodnicima računalnih i obrazovnih zajednica kako bi se prilagodile i testirale nove, fleksibilnije metode obrazovanja i razvoja radne snage, koje omogućuju brz napredak u znanju i prelazak na radna mjesta povezana s HPC-om tijekom karijere;

Amandman 82

Amandman 82

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 1. – točka f. – podtočka iv. (nova)

Članak 4. – stavak 1. – točka f. – podtočka iv. (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | iv. | osposobljavanje specifično za tu industriju, uključujući praktično osposobljavanje i rješavanje praktičnih problema, te tečajeve prilagođene MSP-ovima i dodatne mogućnosti poput programa razmjene osoblja s istraživačkim centrima i akademskom zajednicom; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

iv.

iv.

osposobljavanje specifično za tu industriju, uključujući praktično osposobljavanje i rješavanje praktičnih problema, te tečajeve prilagođene MSP-ovima i dodatne mogućnosti poput programa razmjene osoblja s istraživačkim centrima i akademskom zajednicom;

osposobljavanje specifično za tu industriju, uključujući praktično osposobljavanje i rješavanje praktičnih problema, te tečajeve prilagođene MSP-ovima i dodatne mogućnosti poput programa razmjene osoblja s istraživačkim centrima i akademskom zajednicom;

Amandman 83

Amandman 83

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

Članak 4. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Pri provedbi aktivnosti navedenih u stavcima 1. i 2., Zajedničko poduzeće kontinuirano vodi računa o zemljopisnoj i rodnoj uravnoteženosti, kao i o uključivanju novih sudionika na tržištu, primjerice novoosnovanih poduzeća i MSP-ova. Osim toga, u okviru svih stupova uzimaju se u obzir komplementarnosti s drugim inicijativama za superračunalstvo na razini Unije, kao što su PRACE i GEANT. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2a)
     
  Pri provedbi aktivnosti navedenih u stavcima 1. i 2., Zajedničko poduzeće kontinuirano vodi računa o zemljopisnoj i rodnoj uravnoteženosti, kao i o uključivanju novih sudionika na tržištu, primjerice novoosnovanih poduzeća i MSP-ova. Osim toga, u okviru svih stupova uzimaju se u obzir komplementarnosti s drugim inicijativama za superračunalstvo na razini Unije, kao što su PRACE i GEANT.

Amandman 84

Amandman 84

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 1. – uvodni dio

Članak 5. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, iznosi do [XXXXX] EUR, uključujući do
  [XXXXX] EUR
  za administrativne troškove, raspodijeljeno kako slijedi: | (1)   Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, iznosi do [XXXXX] EUR, uključujući do
  5 %
  za administrativne troškove
  i tehničku pomoć
  , raspodijeljeno kako slijedi: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, iznosi do [XXXXX] EUR, uključujući do
  [XXXXX] EUR
  za administrativne troškove, raspodijeljeno kako slijedi:

(1)   Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, iznosi do [XXXXX] EUR, uključujući do
  5 %
  za administrativne troškove
  i tehničku pomoć
  , raspodijeljeno kako slijedi:

Amandman 85

Amandman 85

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 3.

Članak 5. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   Dodatna sredstva Unije koja nadopunjuju doprinos iz stavka 1. mogu se dodijeliti Zajedničkom poduzeću za potporu istraživačkim i inovacijskim aktivnostima te primjeni inovativnih rješenja. | (3)   Dodatna sredstva Unije koja nadopunjuju doprinos iz stavka 1. mogu se dodijeliti Zajedničkom poduzeću za potporu istraživačkim i inovacijskim aktivnostima te primjeni inovativnih rješenja
  unutar Unije
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   Dodatna sredstva Unije koja nadopunjuju doprinos iz stavka 1. mogu se dodijeliti Zajedničkom poduzeću za potporu istraživačkim i inovacijskim aktivnostima te primjeni inovativnih rješenja.

(3)   Dodatna sredstva Unije koja nadopunjuju doprinos iz stavka 1. mogu se dodijeliti Zajedničkom poduzeću za potporu istraživačkim i inovacijskim aktivnostima te primjeni inovativnih rješenja
  unutar Unije
  .

Amandman 86

Amandman 86

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 6.

Članak 5. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6)   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (a) koristi se kako bi Zajedničko poduzeće pružalo financijsku potporu neizravnim djelovanjima kako je to definirano u članku xxx Uredbe o Obzoru Europa,
  koja odgovaraju
  programu za istraživanja i inovacije. | (6)   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (a) koristi se kako bi Zajedničko poduzeće pružalo financijsku potporu neizravnim djelovanjima kako je to definirano u članku xxx Uredbe o Obzoru Europa
  putem otvorenih
  ,
  konkurentnih i transparentnih postupaka, uz prioritete utvrđene u
  programu za istraživanja i inovacije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(6)   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (a) koristi se kako bi Zajedničko poduzeće pružalo financijsku potporu neizravnim djelovanjima kako je to definirano u članku xxx Uredbe o Obzoru Europa,
  koja odgovaraju
  programu za istraživanja i inovacije.

(6)   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (a) koristi se kako bi Zajedničko poduzeće pružalo financijsku potporu neizravnim djelovanjima kako je to definirano u članku xxx Uredbe o Obzoru Europa
  putem otvorenih
  ,
  konkurentnih i transparentnih postupaka, uz prioritete utvrđene u
  programu za istraživanja i inovacije.

Amandman 87

Amandman 87

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 7.

Članak 5. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7)   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (b) upotrebljava se za izgradnju kapaciteta diljem Unije, uključujući nabavu i rad računala visokih performansi, kvantnih računala ili kvantnih simulatora, federaciju kvantnoračunalne i HPC podatkovne i uslužne infrastrukture, širenje njezine upotrebe te razvoj naprednih vještina i osposobljavanje. | (7)   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (b) upotrebljava se za izgradnju kapaciteta diljem Unije, uključujući nabavu
  , nadogradnju superračunala u vlasništvu Zajedničkog poduzeća
  i rad računala visokih performansi, kvantnih računala ili kvantnih simulatora, federaciju kvantnoračunalne i HPC podatkovne i uslužne infrastrukture, širenje njezine upotrebe te razvoj naprednih vještina i osposobljavanje
  koje je dostupno i građanima koji žive na geografski izoliranim područjima i područjima koja su u nepovoljnom položaju i uzimajući u obzir potrebu za poboljšanjem rodne ravnoteže
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(7)   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (b) upotrebljava se za izgradnju kapaciteta diljem Unije, uključujući nabavu i rad računala visokih performansi, kvantnih računala ili kvantnih simulatora, federaciju kvantnoračunalne i HPC podatkovne i uslužne infrastrukture, širenje njezine upotrebe te razvoj naprednih vještina i osposobljavanje.

(7)   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (b) upotrebljava se za izgradnju kapaciteta diljem Unije, uključujući nabavu
  , nadogradnju superračunala u vlasništvu Zajedničkog poduzeća
  i rad računala visokih performansi, kvantnih računala ili kvantnih simulatora, federaciju kvantnoračunalne i HPC podatkovne i uslužne infrastrukture, širenje njezine upotrebe te razvoj naprednih vještina i osposobljavanje
  koje je dostupno i građanima koji žive na geografski izoliranim područjima i područjima koja su u nepovoljnom položaju i uzimajući u obzir potrebu za poboljšanjem rodne ravnoteže
  .

Amandman 88

Amandman 88

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 5. – stavak 8.

Članak 5. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8)   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (c) isplaćuje se iz odobrenih sredstava općeg proračuna Unije dodijeljenih Instrumentu za povezivanje Europe i koristi se za povezivanje HPC resursa i podatkovnih resursa te za stvaranje integrirane paneuropske hiperpovezane podatkovne i HPC infrastrukture. | (8)   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (c) isplaćuje se iz odobrenih sredstava općeg proračuna Unije dodijeljenih Instrumentu za povezivanje Europe i koristi se za povezivanje HPC resursa i podatkovnih resursa
  uspostavljenih na europskom teritoriju
  te za stvaranje integrirane paneuropske hiperpovezane podatkovne i HPC infrastrukture. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(8)   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (c) isplaćuje se iz odobrenih sredstava općeg proračuna Unije dodijeljenih Instrumentu za povezivanje Europe i koristi se za povezivanje HPC resursa i podatkovnih resursa te za stvaranje integrirane paneuropske hiperpovezane podatkovne i HPC infrastrukture.

(8)   Financijski doprinos Unije iz stavka 1. točke (c) isplaćuje se iz odobrenih sredstava općeg proračuna Unije dodijeljenih Instrumentu za povezivanje Europe i koristi se za povezivanje HPC resursa i podatkovnih resursa
  uspostavljenih na europskom teritoriju
  te za stvaranje integrirane paneuropske hiperpovezane podatkovne i HPC infrastrukture.

Amandman 89

Amandman 89

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1.

Članak 6. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Doprinosi iz programa Unije osim onih iz članka 5. stavka 1. koji su dio sufinanciranja Unije za program koji provodi jedna od država sudionica ne ulaze u izračun maksimalnog financijskog doprinosa Unije iz članka 5. | Doprinosi iz programa Unije osim onih iz članka 5. stavka 1. koji su dio sufinanciranja Unije za program koji provodi jedna od država sudionica ne ulaze u izračun maksimalnog financijskog doprinosa Unije iz članka 5.
  te ne pokrivaju iste troškove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Doprinosi iz programa Unije osim onih iz članka 5. stavka 1. koji su dio sufinanciranja Unije za program koji provodi jedna od država sudionica ne ulaze u izračun maksimalnog financijskog doprinosa Unije iz članka 5.

Doprinosi iz programa Unije osim onih iz članka 5. stavka 1. koji su dio sufinanciranja Unije za program koji provodi jedna od država sudionica ne ulaze u izračun maksimalnog financijskog doprinosa Unije iz članka 5.
  te ne pokrivaju iste troškove.

te ne pokrivaju iste troškove.

Amandman 90

Amandman 90

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 6. – stavak 1.a (novi)

Članak 6. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Financijski doprinosi u okviru programâ koji se sufinanciraju iz Mehanizma za oporavak i otpornost, fondova EFRR, ESF+, EFPRA i EPFRR mogu se smatrati doprinosom države sudionice pod uvjetom da je to u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021. - 2027.] te uredbama za pojedine fondove. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Financijski doprinosi u okviru programâ koji se sufinanciraju iz Mehanizma za oporavak i otpornost, fondova EFRR, ESF+, EFPRA i EPFRR mogu se smatrati doprinosom države sudionice pod uvjetom da je to u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021. - 2027.] te uredbama za pojedine fondove.

Financijski doprinosi u okviru programâ koji se sufinanciraju iz Mehanizma za oporavak i otpornost, fondova EFRR, ESF+, EFPRA i EPFRR mogu se smatrati doprinosom države sudionice pod uvjetom da je to u skladu s relevantnim odredbama Uredbe (EU) .../... [Uredba o zajedničkim odredbama za razdoblje 2021. - 2027.] te uredbama za pojedine fondove.

Amandman 91

Amandman 91

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.

Članak 7. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Države sudionice daju ukupni doprinos koji je najmanje jednak iznosu doprinosa Unije iz članka 5. ove Uredbe, uključujući do
  [XXXXX] EUR
  doprinosa za administrativne troškove [jednako doprinosu Unije za administrativne troškove iz članka 5. ove Uredbe]. Države sudionice međusobno dogovaraju na koji će način dati svoj kolektivni doprinos. | (1)   Države sudionice daju ukupni doprinos koji je najmanje jednak iznosu doprinosa Unije iz članka 5. ove Uredbe, uključujući do
  5 %
  doprinosa za administrativne troškove
  i tehničku pomoć
  [jednako doprinosu Unije za administrativne troškove
  i tehničku pomoć
  iz članka 5. ove Uredbe]. Države sudionice međusobno dogovaraju na koji će način dati svoj kolektivni doprinos. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   Države sudionice daju ukupni doprinos koji je najmanje jednak iznosu doprinosa Unije iz članka 5. ove Uredbe, uključujući do
  [XXXXX] EUR
  doprinosa za administrativne troškove [jednako doprinosu Unije za administrativne troškove iz članka 5. ove Uredbe]. Države sudionice međusobno dogovaraju na koji će način dati svoj kolektivni doprinos.

(1)   Države sudionice daju ukupni doprinos koji je najmanje jednak iznosu doprinosa Unije iz članka 5. ove Uredbe, uključujući do
  5 %
  doprinosa za administrativne troškove
  i tehničku pomoć
  [jednako doprinosu Unije za administrativne troškove
  i tehničku pomoć
  iz članka 5. ove Uredbe]. Države sudionice međusobno dogovaraju na koji će način dati svoj kolektivni doprinos.

Amandman 92

Amandman 92

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 1.a (novi)

Članak 7. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Zajedničko poduzeće pruža prihvatljiv okvir za pružanje potpore državama sudionicama. Kako bi se postigao maksimalni učinak neizravnih djelovanja, moraju se uzeti u obzir specifičnosti Zajedničkog poduzeća, s njegovim trostranim modelom, u pogledu upravljanja financijskim doprinosom država sudionica. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1a)
     
  Zajedničko poduzeće pruža prihvatljiv okvir za pružanje potpore državama sudionicama. Kako bi se postigao maksimalni učinak neizravnih djelovanja, moraju se uzeti u obzir specifičnosti Zajedničkog poduzeća, s njegovim trostranim modelom, u pogledu upravljanja financijskim doprinosom država sudionica.

Amandman 93

Amandman 93

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 7. – stavak 2.

Članak 7. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   Privatni članovi Zajedničkog poduzeća daju ili osiguravaju da njihovi sastavni i povezani subjekti daju doprinose Zajedničkom poduzeću od najmanje [XXXXX] EUR, uključujući do
  [XXXXX] EUR
  za administrativne troškove [što je 22,22  % doprinosa Unije za administrativne troškove iz članka 5. ove Uredbe]. | (2)   Privatni članovi Zajedničkog poduzeća daju ili osiguravaju da njihovi sastavni i povezani subjekti daju doprinose Zajedničkom poduzeću od najmanje [XXXXX] EUR, uključujući do
  5 %
  za administrativne troškove
  i tehničku pomoć
  [što je 22,22  % doprinosa Unije za administrativne troškove
  i tehničku pomoć
  iz članka 5. ove Uredbe]. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   Privatni članovi Zajedničkog poduzeća daju ili osiguravaju da njihovi sastavni i povezani subjekti daju doprinose Zajedničkom poduzeću od najmanje [XXXXX] EUR, uključujući do
  [XXXXX] EUR
  za administrativne troškove [što je 22,22  % doprinosa Unije za administrativne troškove iz članka 5. ove Uredbe].

(2)   Privatni članovi Zajedničkog poduzeća daju ili osiguravaju da njihovi sastavni i povezani subjekti daju doprinose Zajedničkom poduzeću od najmanje [XXXXX] EUR, uključujući do
  5 %
  za administrativne troškove
  i tehničku pomoć
  [što je 22,22  % doprinosa Unije za administrativne troškove
  i tehničku pomoć
  iz članka 5. ove Uredbe].

Amandman 94

Amandman 94

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 1.

Članak 8. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Superračunala EuroHPC-a nalaze su u državi sudionici koja je država članica. Država sudionica smije smjestiti više od jednog superračunala EuroHPC-a samo ako
  su nabavljena u razmaku većem
  od
  dvije
  godine ili
  ako
  se
  temelje na različitim tehnologijama (klasično/kvantno)
  . | (1)   Superračunala EuroHPC-a nalaze su u državi sudionici koja je država članica. Država sudionica smije smjestiti više od jednog superračunala EuroHPC-a samo ako
  je razmak između datumâ odabira nakon poziva na iskaz interesa veći
  od
  četiri
  godine
  . U slučaju nabave kvantnih računala i simulatora
  ili
  u slučaju nadogradnje superračunala EuroHPC-a s kvantnim akceleratorima u vlasništvu Zajedničkog poduzeća to
  se
  razdoblje skraćuje na dvije godine
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   Superračunala EuroHPC-a nalaze su u državi sudionici koja je država članica. Država sudionica smije smjestiti više od jednog superračunala EuroHPC-a samo ako
  su nabavljena u razmaku većem
  od
  dvije
  godine ili
  ako
  se
  temelje na različitim tehnologijama (klasično/kvantno)
  .

(1)   Superračunala EuroHPC-a nalaze su u državi sudionici koja je država članica. Država sudionica smije smjestiti više od jednog superračunala EuroHPC-a samo ako
  je razmak između datumâ odabira nakon poziva na iskaz interesa veći
  od
  četiri
  godine
  . U slučaju nabave kvantnih računala i simulatora
  ili
  u slučaju nadogradnje superračunala EuroHPC-a s kvantnim akceleratorima u vlasništvu Zajedničkog poduzeća to
  se
  razdoblje skraćuje na dvije godine
  .

Amandman 95

Amandman 95

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 5. – uvodni dio

Članak 8. – stavak 5. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5)   Slijedom poziva na iskaz interesa Upravni odbor odabire subjekt domaćin iz stavka 2. ovog članka i odgovarajuću državu sudionicu u kojoj subjekt domaćin ima poslovni nastan ili odgovarajući konzorcij domaćin pravednim i transparentnim postupkom, među ostalim na temelju sljedećih kriterija: | (5)   Slijedom
  otvorenog, pravednog i transparentnog
  poziva na iskaz interesa Upravni odbor odabire subjekt domaćin iz stavka 2. ovog članka i odgovarajuću državu sudionicu u kojoj subjekt domaćin ima poslovni nastan ili odgovarajući konzorcij domaćin pravednim i transparentnim postupkom, među ostalim na temelju sljedećih kriterija: |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5)   Slijedom poziva na iskaz interesa Upravni odbor odabire subjekt domaćin iz stavka 2. ovog članka i odgovarajuću državu sudionicu u kojoj subjekt domaćin ima poslovni nastan ili odgovarajući konzorcij domaćin pravednim i transparentnim postupkom, među ostalim na temelju sljedećih kriterija:

(5)   Slijedom
  otvorenog, pravednog i transparentnog
  poziva na iskaz interesa Upravni odbor odabire subjekt domaćin iz stavka 2. ovog članka i odgovarajuću državu sudionicu u kojoj subjekt domaćin ima poslovni nastan ili odgovarajući konzorcij domaćin pravednim i transparentnim postupkom, među ostalim na temelju sljedećih kriterija:

Amandman 96

Amandman 96

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 5. – točka d

Članak 8. – stavak 5. – točka d

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (d) | kvaliteta fizičke i IT infrastrukture subjekta domaćina, njezina sigurnost i povezivost s ostatkom Unije; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(d)

kvaliteta fizičke i IT infrastrukture subjekta domaćina, njezina sigurnost i povezivost s ostatkom Unije;

| (d) | kvaliteta fizičke
  , energetske, energetske
  i IT infrastrukture subjekta domaćina, njezina sigurnost i povezivost s ostatkom Unije; |
| --- | --- |

(d)

kvaliteta fizičke
  , energetske, energetske
  i IT infrastrukture subjekta domaćina, njezina sigurnost i povezivost s ostatkom Unije;

, energetske, energetske

Amandman 97

Amandman 97

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 5. – točka da (nova)

Članak 8. – stavak 5. – točka da (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (da) | podnošenje plana upravljanja energijom u kojem se ispituje dostupnost adekvatnog pristupa čistoj i cjenovno pristupačnoj energiji, uključujući preko sporazuma o kupnji obnovljive energije, te strategije za povećanje energetske učinkovitosti instalacija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(da)

(da)

podnošenje plana upravljanja energijom u kojem se ispituje dostupnost adekvatnog pristupa čistoj i cjenovno pristupačnoj energiji, uključujući preko sporazuma o kupnji obnovljive energije, te strategije za povećanje energetske učinkovitosti instalacija;

podnošenje plana upravljanja energijom u kojem se ispituje dostupnost adekvatnog pristupa čistoj i cjenovno pristupačnoj energiji, uključujući preko sporazuma o kupnji obnovljive energije, te strategije za povećanje energetske učinkovitosti instalacija;

Amandman 98

Amandman 98

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 8. – stavak 7.a (novi)

Članak 8. – stavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Zajedničko poduzeće uzima u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” kako bi se ubrzala ušteda energije i istraživanje učinkovitosti, stimulirao stalni tehnološki napredak radi poboljšanja energetske učinkovitosti u novim i postojećim projektima sustava te aktivno istraživalo i testiralo nove energetski učinkovite pristupe, uključujući posebno pristupe koji se u potpunosti temelje na obnovljivim izvorima energije, a kojima se poboljšavaju emisije stakleničkih plinova i ekološki otisak superračunala. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(7a)
     
  Zajedničko poduzeće uzima u obzir načelo „energetska učinkovitost na prvom mjestu” kako bi se ubrzala ušteda energije i istraživanje učinkovitosti, stimulirao stalni tehnološki napredak radi poboljšanja energetske učinkovitosti u novim i postojećim projektima sustava te aktivno istraživalo i testiralo nove energetski učinkovite pristupe, uključujući posebno pristupe koji se u potpunosti temelje na obnovljivim izvorima energije, a kojima se poboljšavaju emisije stakleničkih plinova i ekološki otisak superračunala.

Amandman 99

Amandman 99

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 9. – stavak 2. – točka k

Članak 9. – stavak 2. – točka k

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (k) | obveza subjekta domaćina da do 31. siječnja svake godine Upravnom odboru podnese izvješće o reviziji i podatke o korištenju vremena pristupa u prethodnoj financijskoj godini; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(k)

obveza subjekta domaćina da do 31. siječnja svake godine Upravnom odboru podnese izvješće o reviziji i podatke o korištenju vremena pristupa u prethodnoj financijskoj godini;

| (k) | obveza subjekta domaćina da do 31. siječnja svake godine Upravnom odboru podnese izvješće o reviziji i podatke o korištenju vremena pristupa u prethodnoj financijskoj godini;
  izvješće o reviziji mora biti dostupno javnosti u roku od tri mjeseca od odobrenja Upravnog odbora; |
| --- | --- |

(k)

obveza subjekta domaćina da do 31. siječnja svake godine Upravnom odboru podnese izvješće o reviziji i podatke o korištenju vremena pristupa u prethodnoj financijskoj godini;
  izvješće o reviziji mora biti dostupno javnosti u roku od tri mjeseca od odobrenja Upravnog odbora;

izvješće o reviziji mora biti dostupno javnosti u roku od tri mjeseca od odobrenja Upravnog odbora;

Amandman 100

Amandman 100

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 10. – stavak 3.

Članak 10. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   
  Odabirom
  dobavljača superračunala visoke klase mora se zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca. | (3)   
  Pri odabiru
  dobavljača superračunala visoke klase mora se
  ocijeniti sukladnost s općim specifikacijama sustava, uključujući potrebe korisnika, i osigurati izvrsnost u europskom istraživanju i inovacijama. Isto se tako mora
  zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   
  Odabirom
  dobavljača superračunala visoke klase mora se zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca.

(3)   
  Pri odabiru
  dobavljača superračunala visoke klase mora se
  ocijeniti sukladnost s općim specifikacijama sustava, uključujući potrebe korisnika, i osigurati izvrsnost u europskom istraživanju i inovacijama. Isto se tako mora
  zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca.

Amandman 101

Amandman 101

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 11. – stavak 3.

Članak 11. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   Odabirom dobavljača kvantnih računala i kvantnih simulatora mora se zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca. | (3)   Odabirom dobavljača kvantnih računala i kvantnih simulatora mora se
  ocijeniti sukladnost s općim specifikacijama sustava, uključujući potrebe korisnika, i osigurati izvrsnost u europskom istraživanju i inovacijama. Isto se tako mora
  zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   Odabirom dobavljača kvantnih računala i kvantnih simulatora mora se zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca.

(3)   Odabirom dobavljača kvantnih računala i kvantnih simulatora mora se
  ocijeniti sukladnost s općim specifikacijama sustava, uključujući potrebe korisnika, i osigurati izvrsnost u europskom istraživanju i inovacijama. Isto se tako mora
  zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca.

Amandman 102

Amandman 102

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 1.

Članak 12. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Zajedničko poduzeće nabavlja zajedno s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih članova superračunala ili dijelove superračunala EuroHPC-a prvenstveno namijenjene za industrijsku upotrebu te ih ima u potpunom vlasništvu ili u suvlasništvu s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera. | (1)   Zajedničko poduzeće nabavlja zajedno s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih članova superračunala
  barem srednje klase
  ili dijelove superračunala EuroHPC-a prvenstveno namijenjene za industrijsku upotrebu te ih ima u potpunom vlasništvu ili u suvlasništvu s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   Zajedničko poduzeće nabavlja zajedno s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih članova superračunala ili dijelove superračunala EuroHPC-a prvenstveno namijenjene za industrijsku upotrebu te ih ima u potpunom vlasništvu ili u suvlasništvu s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera.

(1)   Zajedničko poduzeće nabavlja zajedno s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih članova superračunala
  barem srednje klase
  ili dijelove superračunala EuroHPC-a prvenstveno namijenjene za industrijsku upotrebu te ih ima u potpunom vlasništvu ili u suvlasništvu s privatnim članovima ili konzorcijem privatnih partnera.

Amandman 103

Amandman 103

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 12. – stavak 3.

Članak 12. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   Odabirom dobavljača superračunala EuroHPC-a industrijske klase mora se zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca. | (3)   Odabirom dobavljača superračunala EuroHPC-a industrijske klase mora se
  ocijeniti sukladnost s općim specifikacijama sustava, uključujući potrebe korisnika, i osigurati izvrsnost u europskom istraživanju i inovacijama. Isto se tako mora
  zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   Odabirom dobavljača superračunala EuroHPC-a industrijske klase mora se zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca.

(3)   Odabirom dobavljača superračunala EuroHPC-a industrijske klase mora se
  ocijeniti sukladnost s općim specifikacijama sustava, uključujući potrebe korisnika, i osigurati izvrsnost u europskom istraživanju i inovacijama. Isto se tako mora
  zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca.

Amandman 104

Amandman 104

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 2.

Članak 13. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   Financijski doprinos Unije iz članka 5. stavka 1. pokriva do
  35
   % troška nabave superračunala srednje klase. Preostali ukupni trošak vlasništva nad superračunalima srednje klase pokriva država sudionica u kojoj subjekt domaćin ima poslovni nastan ili države sudionice u konzorciju domaćinu, uz mogućnost dopune doprinosima iz članka 6. | (2)   Financijski doprinos Unije iz članka 5. stavka 1. pokriva do
  50
   % troška nabave
  i do 50 % operativnih troškova
  superračunala srednje klase. Preostali ukupni trošak vlasništva nad superračunalima srednje klase pokriva država sudionica u kojoj subjekt domaćin ima poslovni nastan ili države sudionice u konzorciju domaćinu, uz mogućnost dopune doprinosima iz članka 6. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   Financijski doprinos Unije iz članka 5. stavka 1. pokriva do
  35
   % troška nabave superračunala srednje klase. Preostali ukupni trošak vlasništva nad superračunalima srednje klase pokriva država sudionica u kojoj subjekt domaćin ima poslovni nastan ili države sudionice u konzorciju domaćinu, uz mogućnost dopune doprinosima iz članka 6.

(2)   Financijski doprinos Unije iz članka 5. stavka 1. pokriva do
  50
   % troška nabave
  i do 50 % operativnih troškova
  superračunala srednje klase. Preostali ukupni trošak vlasništva nad superračunalima srednje klase pokriva država sudionica u kojoj subjekt domaćin ima poslovni nastan ili države sudionice u konzorciju domaćinu, uz mogućnost dopune doprinosima iz članka 6.

Amandman 105

Amandman 105

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 13. – stavak 3.

Članak 13. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   
  Odabirom
  dobavljača superračunala srednje klase mora se zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca. | (3)   
  Pri odabiru
  dobavljača superračunala srednje klase mora se
  ocijeniti sukladnost s općim specifikacijama sustava, uključujući potrebe korisnika, i osigurati izvrsnost u europskom istraživanju i inovacijama. Isto se tako mora
  zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   
  Odabirom
  dobavljača superračunala srednje klase mora se zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca.

(3)   
  Pri odabiru
  dobavljača superračunala srednje klase mora se
  ocijeniti sukladnost s općim specifikacijama sustava, uključujući potrebe korisnika, i osigurati izvrsnost u europskom istraživanju i inovacijama. Isto se tako mora
  zajamčiti sigurnost opskrbnog lanca.

Amandman 106

Amandman 106

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 2.

Članak 15. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)
     
  Unijin udio u vremenu pristupa svakom superračunalu srednje klase izravno je proporcionalan financijskom doprinosu Unije iz članka 5. stavka 1. trošku nabave tog superračunala i ne prelazi 35 % ukupnog vremena pristupa tom superračunalu. | Briše se. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)
     
  Unijin udio u vremenu pristupa svakom superračunalu srednje klase izravno je proporcionalan financijskom doprinosu Unije iz članka 5. stavka 1. trošku nabave tog superračunala i ne prelazi 35 % ukupnog vremena pristupa tom superračunalu.

Briše se.

Briše se.

Amandman 107

Amandman 107

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 5.

Članak 15. – stavak 5.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5)   Upravni odbor definira prava pristupa Unijinu udjelu u vremenu pristupa superračunalima EuroHPC-a. | (5)   Upravni odbor definira prava pristupa Unijinu udjelu u vremenu pristupa superračunalima EuroHPC-a
  i čini ih javno dostupnima
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5)   Upravni odbor definira prava pristupa Unijinu udjelu u vremenu pristupa superračunalima EuroHPC-a.

(5)   Upravni odbor definira prava pristupa Unijinu udjelu u vremenu pristupa superračunalima EuroHPC-a
  i čini ih javno dostupnima
  .

Amandman 108

Amandman 108

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 6.

Članak 15. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6)   Unijin udio u vremenu pristupa superračunalima EuroHPC-a besplatno koriste korisnici iz javnog sektora iz članka 14. stavka 4. ove Uredbe. Besplatno ga koriste i korisnici iz industrijskog sektora,
  prema potrebi
  , za aplikacije povezane s istraživačkim i inovacijskim aktivnostima
  financiranima u okviru programa Obzor Europa ili Digitalna Europa
  te za privatne inovacijske aktivnosti MSP-ova. Kao vodeće načelo, dodjela vremena pristupa takvim aktivnostima temelji se na pravednom i transparentnom postupku stručne procjene koji utvrđuje Upravni odbor na temelju stalno otvorenih poziva na iskaz interesa koje objavljuje Zajedničko poduzeće. | (6)   Unijin udio u vremenu pristupa superračunalima EuroHPC-a
  transparentno i
  besplatno koriste korisnici iz javnog sektora iz članka 14. stavka 4. ove Uredbe. Besplatno ga koriste i korisnici iz industrijskog sektora,
  nevladine organizacije, studenti i drugi pojedinci
  , za aplikacije povezane s 
  otvorenim
  istraživačkim i inovacijskim aktivnostima te za privatne inovacijske aktivnosti MSP-ova. Kao vodeće načelo, dodjela vremena pristupa takvim aktivnostima temelji se na pravednom i transparentnom postupku stručne procjene koji utvrđuje Upravni odbor na temelju stalno otvorenih poziva na iskaz interesa koje objavljuje Zajedničko poduzeće. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(6)   Unijin udio u vremenu pristupa superračunalima EuroHPC-a besplatno koriste korisnici iz javnog sektora iz članka 14. stavka 4. ove Uredbe. Besplatno ga koriste i korisnici iz industrijskog sektora,
  prema potrebi
  , za aplikacije povezane s istraživačkim i inovacijskim aktivnostima
  financiranima u okviru programa Obzor Europa ili Digitalna Europa
  te za privatne inovacijske aktivnosti MSP-ova. Kao vodeće načelo, dodjela vremena pristupa takvim aktivnostima temelji se na pravednom i transparentnom postupku stručne procjene koji utvrđuje Upravni odbor na temelju stalno otvorenih poziva na iskaz interesa koje objavljuje Zajedničko poduzeće.

(6)   Unijin udio u vremenu pristupa superračunalima EuroHPC-a
  transparentno i
  besplatno koriste korisnici iz javnog sektora iz članka 14. stavka 4. ove Uredbe. Besplatno ga koriste i korisnici iz industrijskog sektora,
  nevladine organizacije, studenti i drugi pojedinci
  , za aplikacije povezane s 
  otvorenim
  istraživačkim i inovacijskim aktivnostima te za privatne inovacijske aktivnosti MSP-ova. Kao vodeće načelo, dodjela vremena pristupa takvim aktivnostima temelji se na pravednom i transparentnom postupku stručne procjene koji utvrđuje Upravni odbor na temelju stalno otvorenih poziva na iskaz interesa koje objavljuje Zajedničko poduzeće.

Amandman 109

Amandman 109

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 8.

Članak 15. – stavak 8.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (8)   Upravni odbor utvrđuje posebna pravila za uvjete pristupa koji odstupaju od vodećih načela iz stavka 6. ovog članka. Ona se odnose na dodjelu vremena pristupa projektima i aktivnostima koje Unija ili Upravni odbor smatraju strateški važnima. | (8)   Upravni odbor utvrđuje posebna
  i transparentna
  pravila za uvjete pristupa koji odstupaju od vodećih načela iz stavka 6. ovog članka. Ona se odnose na dodjelu vremena pristupa projektima i aktivnostima koje Unija ili Upravni odbor smatraju strateški važnima. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(8)   Upravni odbor utvrđuje posebna pravila za uvjete pristupa koji odstupaju od vodećih načela iz stavka 6. ovog članka. Ona se odnose na dodjelu vremena pristupa projektima i aktivnostima koje Unija ili Upravni odbor smatraju strateški važnima.

(8)   Upravni odbor utvrđuje posebna
  i transparentna
  pravila za uvjete pristupa koji odstupaju od vodećih načela iz stavka 6. ovog članka. Ona se odnose na dodjelu vremena pristupa projektima i aktivnostima koje Unija ili Upravni odbor smatraju strateški važnima.

Amandman 110

Amandman 110

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 15. – stavak 9.

Članak 15. – stavak 9.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (9)   Izvršni direktor, na zahtjev Unije, odobrava izravan pristup superračunalima EuroHPC-a inicijativama koje Unija smatra presudnima za pružanje zdravstvenih ili drugih ključnih usluga za potporu u izvanrednim situacijama u interesu javnosti, za upravljanje u kriznim ili izvanrednim situacijama ili u slučajevima koje Unija smatra ključnima za svoju sigurnost i obranu. Načini i uvjeti izvedbe takvog pristupa utvrđuju se u uvjetima pristupa koje donosi Upravni odbor. | (9)   Izvršni direktor, na zahtjev Unije, odobrava izravan pristup superračunalima EuroHPC-a inicijativama koje Unija smatra presudnima za pružanje
  okolišnih,
  zdravstvenih ili drugih ključnih usluga za potporu u izvanrednim situacijama u interesu javnosti, za upravljanje u kriznim ili izvanrednim situacijama ili u slučajevima koje Unija smatra ključnima za svoju sigurnost i obranu. Načini i uvjeti izvedbe takvog pristupa utvrđuju se u uvjetima pristupa koje donosi Upravni odbor
  uzimajući u obzir da fokus aktivnosti istraživanja i inovacija bude isključivo na civilnim aplikacijama i prepoznaje da postoje područja moguće dvojne upotrebe
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(9)   Izvršni direktor, na zahtjev Unije, odobrava izravan pristup superračunalima EuroHPC-a inicijativama koje Unija smatra presudnima za pružanje zdravstvenih ili drugih ključnih usluga za potporu u izvanrednim situacijama u interesu javnosti, za upravljanje u kriznim ili izvanrednim situacijama ili u slučajevima koje Unija smatra ključnima za svoju sigurnost i obranu. Načini i uvjeti izvedbe takvog pristupa utvrđuju se u uvjetima pristupa koje donosi Upravni odbor.

(9)   Izvršni direktor, na zahtjev Unije, odobrava izravan pristup superračunalima EuroHPC-a inicijativama koje Unija smatra presudnima za pružanje
  okolišnih,
  zdravstvenih ili drugih ključnih usluga za potporu u izvanrednim situacijama u interesu javnosti, za upravljanje u kriznim ili izvanrednim situacijama ili u slučajevima koje Unija smatra ključnima za svoju sigurnost i obranu. Načini i uvjeti izvedbe takvog pristupa utvrđuju se u uvjetima pristupa koje donosi Upravni odbor
  uzimajući u obzir da fokus aktivnosti istraživanja i inovacija bude isključivo na civilnim aplikacijama i prepoznaje da postoje područja moguće dvojne upotrebe
  .

Amandman 111

Amandman 111

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 1.

Članak 16. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Kad je riječ o komercijalnim svrhama, za sve industrijske korisnike vrijede posebni uvjeti. Za komercijalnu se upotrebu usluga naplaćuje prema korištenju, na temelju tržišnih cijena. Visinu naknade utvrđuje Upravni odbor. | (1)   Kad je riječ o komercijalnim svrhama, za sve industrijske korisnike vrijede posebni uvjeti. Za komercijalnu se upotrebu usluga naplaćuje prema korištenju, na temelju tržišnih cijena. Visinu naknade utvrđuje Upravni odbor
  , s tim da ona ne smije predstavljati prepreku sudjelovanju, posebno za MSP-ove
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   Kad je riječ o komercijalnim svrhama, za sve industrijske korisnike vrijede posebni uvjeti. Za komercijalnu se upotrebu usluga naplaćuje prema korištenju, na temelju tržišnih cijena. Visinu naknade utvrđuje Upravni odbor.

(1)   Kad je riječ o komercijalnim svrhama, za sve industrijske korisnike vrijede posebni uvjeti. Za komercijalnu se upotrebu usluga naplaćuje prema korištenju, na temelju tržišnih cijena. Visinu naknade utvrđuje Upravni odbor
  , s tim da ona ne smije predstavljati prepreku sudjelovanju, posebno za MSP-ove
  .

Amandman 112

Amandman 112

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 2.

Članak 16. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   Naknade naplaćene za komercijalno korištenje Unijina vremena pristupa prihod su proračunu Zajedničkog poduzeća i služe za pokrivanje operativnih troškova Zajedničkog poduzeća. | (2)   Naknade naplaćene za komercijalno korištenje Unijina vremena pristupa prihod su proračunu Zajedničkog poduzeća i služe za pokrivanje operativnih troškova Zajedničkog poduzeća
  i troškova rada superračunala EuroHPC-a
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   Naknade naplaćene za komercijalno korištenje Unijina vremena pristupa prihod su proračunu Zajedničkog poduzeća i služe za pokrivanje operativnih troškova Zajedničkog poduzeća.

(2)   Naknade naplaćene za komercijalno korištenje Unijina vremena pristupa prihod su proračunu Zajedničkog poduzeća i služe za pokrivanje operativnih troškova Zajedničkog poduzeća
  i troškova rada superračunala EuroHPC-a
  .

Amandman 113

Amandman 113

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 16. – stavak 3.

Članak 16. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   Vrijeme pristupa dodijeljeno komercijalnim uslugama ne prelazi 20 % Unijina ukupnog vremena pristupa svakom superračunalu EuroHPC-a. Upravni odbor odlučuje o dodjeli Unijina vremena pristupa korisnicima komercijalnih usluga uzimajući u obzir ishod praćenja
  iz stavka
  iz članka 15. stavka 10. | (3)   Vrijeme pristupa dodijeljeno komercijalnim uslugama
  u načelu
  ne prelazi 20 % Unijina ukupnog vremena pristupa svakom superračunalu EuroHPC-a. Upravni odbor odlučuje o 
  maksimalnoj
  dodjeli Unijina vremena pristupa korisnicima komercijalnih usluga uzimajući u obzir ishod praćenja iz članka 15. stavka 10. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   Vrijeme pristupa dodijeljeno komercijalnim uslugama ne prelazi 20 % Unijina ukupnog vremena pristupa svakom superračunalu EuroHPC-a. Upravni odbor odlučuje o dodjeli Unijina vremena pristupa korisnicima komercijalnih usluga uzimajući u obzir ishod praćenja
  iz stavka
  iz članka 15. stavka 10.

(3)   Vrijeme pristupa dodijeljeno komercijalnim uslugama
  u načelu
  ne prelazi 20 % Unijina ukupnog vremena pristupa svakom superračunalu EuroHPC-a. Upravni odbor odlučuje o 
  maksimalnoj
  dodjeli Unijina vremena pristupa korisnicima komercijalnih usluga uzimajući u obzir ishod praćenja iz članka 15. stavka 10.

Amandman 114

Amandman 114

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 18. – stavak 6.

Članak 18. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6)   Broj članova osoblja utvrđuje se u planu radnih mjesta za osoblje Zajedničkog poduzeća, u kojem se navodi broj privremenih radnih mjesta prema funkcijskoj skupini i razredu te broj ugovornog osoblja iskazan u ekvivalentima punog radnog vremena, u skladu s njegovim godišnjim proračunom. | (6)   Broj članova osoblja utvrđuje se u planu radnih mjesta za osoblje Zajedničkog poduzeća, u kojem se navodi broj privremenih radnih mjesta prema funkcijskoj skupini i razredu te broj ugovornog osoblja iskazan u ekvivalentima punog radnog vremena, u skladu s njegovim godišnjim proračunom
  , a koji adekvatno prikazuje brojke osoblja i razrede potrebne kako bi se osiguralo da se pri zapošljavanju primjenjuju najviši standardi
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(6)   Broj članova osoblja utvrđuje se u planu radnih mjesta za osoblje Zajedničkog poduzeća, u kojem se navodi broj privremenih radnih mjesta prema funkcijskoj skupini i razredu te broj ugovornog osoblja iskazan u ekvivalentima punog radnog vremena, u skladu s njegovim godišnjim proračunom.

(6)   Broj članova osoblja utvrđuje se u planu radnih mjesta za osoblje Zajedničkog poduzeća, u kojem se navodi broj privremenih radnih mjesta prema funkcijskoj skupini i razredu te broj ugovornog osoblja iskazan u ekvivalentima punog radnog vremena, u skladu s njegovim godišnjim proračunom
  , a koji adekvatno prikazuje brojke osoblja i razrede potrebne kako bi se osiguralo da se pri zapošljavanju primjenjuju najviši standardi
  .

Amandman 115

Amandman 115

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 19. – stavak 2.

Članak 19. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   Upravni odbor donosi odluku kojom se utvrđuju pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka u Zajedničko poduzeće i o angažiranju pripravnika. | (2)   Upravni odbor donosi odluku kojom se utvrđuju pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka u Zajedničko poduzeće i o angažiranju pripravnika
  , uključujući o njihovim naknadama
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   Upravni odbor donosi odluku kojom se utvrđuju pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka u Zajedničko poduzeće i o angažiranju pripravnika.

(2)   Upravni odbor donosi odluku kojom se utvrđuju pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka u Zajedničko poduzeće i o angažiranju pripravnika
  , uključujući o njihovim naknadama
  .

Amandman 116

Amandman 116

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 1.

Članak 22. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Aktivnosti Zajedničkog poduzeća podliježu stalnom praćenju i periodičnim preispitivanjima u skladu s njegovim financijskim pravilima kako bi se osigurali najveći učinak i izvrsnost te najučinkovitije iskorištavanje resursa. Rezultati praćenja i periodičnih preispitivanja uzimaju se u obzir u evaluacijama Zajedničkog poduzeća u okviru evaluacija programa Obzor Europa. | (1)   Aktivnosti Zajedničkog poduzeća podliježu stalnom praćenju i periodičnim preispitivanjima u skladu s njegovim financijskim pravilima kako bi se osigurali najveći učinak i izvrsnost te najučinkovitije iskorištavanje resursa.
  Takvim praćenjem i preispitivanjima ne povećava se administrativno opterećenje Zajedničkog poduzeća ili njegovih korisnika.
  Rezultati praćenja i periodičnih preispitivanja uzimaju se u obzir u evaluacijama Zajedničkog poduzeća u okviru evaluacija programa Obzor Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   Aktivnosti Zajedničkog poduzeća podliježu stalnom praćenju i periodičnim preispitivanjima u skladu s njegovim financijskim pravilima kako bi se osigurali najveći učinak i izvrsnost te najučinkovitije iskorištavanje resursa. Rezultati praćenja i periodičnih preispitivanja uzimaju se u obzir u evaluacijama Zajedničkog poduzeća u okviru evaluacija programa Obzor Europa.

(1)   Aktivnosti Zajedničkog poduzeća podliježu stalnom praćenju i periodičnim preispitivanjima u skladu s njegovim financijskim pravilima kako bi se osigurali najveći učinak i izvrsnost te najučinkovitije iskorištavanje resursa.
  Takvim praćenjem i preispitivanjima ne povećava se administrativno opterećenje Zajedničkog poduzeća ili njegovih korisnika.
  Rezultati praćenja i periodičnih preispitivanja uzimaju se u obzir u evaluacijama Zajedničkog poduzeća u okviru evaluacija programa Obzor Europa.

Amandman 117

Amandman 117

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 3.

Članak 22. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   Evaluacije operacija Zajedničkog poduzeća provode se na vrijeme da se mogu uzeti u obzir u općim privremenim i konačnim evaluacijama programa Obzor Europa i povezanom postupku donošenja odluka, kako je navedeno u članku 47. Uredbe (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa. | (3)   Evaluacije operacija Zajedničkog poduzeća provode se na vrijeme da se mogu uzeti u obzir u općim privremenim i konačnim evaluacijama programa Obzor Europa i povezanom postupku donošenja odluka, kako je navedeno u članku 47. Uredbe (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa
  , a da se ne poveća administrativno opterećenje Zajedničkog poduzeća ili njegovih korisnika
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   Evaluacije operacija Zajedničkog poduzeća provode se na vrijeme da se mogu uzeti u obzir u općim privremenim i konačnim evaluacijama programa Obzor Europa i povezanom postupku donošenja odluka, kako je navedeno u članku 47. Uredbe (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa.

(3)   Evaluacije operacija Zajedničkog poduzeća provode se na vrijeme da se mogu uzeti u obzir u općim privremenim i konačnim evaluacijama programa Obzor Europa i povezanom postupku donošenja odluka, kako je navedeno u članku 47. Uredbe (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa
  , a da se ne poveća administrativno opterećenje Zajedničkog poduzeća ili njegovih korisnika
  .

Amandman 118

Amandman 118

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 4.

Članak 22. – stavak 4.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (4)   Komisija provodi privremenu evaluaciju svakog zajedničkog poduzeća u okviru privremene evaluacije programa Obzor Europa, kako je navedeno u članku 47. Uredbe (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa. Ta se evaluacija provodi transparentnim postupkom uz pomoć neovisnih stručnjaka kad se prikupi dovoljno informacija o provedbi programa Obzor Europa, ali najkasnije četiri godine nakon početka provedbe tog programa. U evaluacijama se provjerava kako Zajedničko poduzeće ispunjava misiju s obzirom na svoje gospodarske, tehnološke, znanstvene, društvene i političke ciljeve, uključujući one povezane s klimom, te ocjenjuje djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, dosljednost i dodana vrijednost Unije aktivnosti Zajedničkog poduzeća u okviru programa Obzor Europa, njegove sinergije i elementi komplementarni s relevantnim europskim, nacionalnim i, prema potrebi, regionalnim inicijativama te sinergije s drugim dijelovima Obzora Europa (kao što su misije, klasteri ili tematski/posebni programi). Posebna će se pozornost posvetiti učincima na razini Unije i nacionalnoj razini, pri čemu će se u obzir uzimati sinergijska komponenta i komponenta unapređenja politika. Evaluacije prema potrebi obuhvaćaju i procjenu dugoročnog znanstvenog, društvenog, gospodarskog i politički relevantnog učinka Zajedničkog poduzeća te procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije politike za eventualno buduće djelovanje i pozicioniranja moguće obnove Zajedničkog poduzeća u općem kontekstu europskih partnerstava
  i njegovim političkim prioritetima
  . | (4)   Komisija provodi privremenu evaluaciju svakog zajedničkog poduzeća u okviru privremene evaluacije programa Obzor Europa, kako je navedeno u članku 47. Uredbe (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa
  , bez uzrokovanja dodatnog administrativnog opterećenja za Zajedničko poduzeće
  . Ta se evaluacija provodi transparentnim postupkom uz pomoć neovisnih
  vanjskih
  stručnjaka kad se prikupi dovoljno informacija o provedbi programa Obzor Europa, ali najkasnije četiri godine nakon početka provedbe tog programa. U evaluacijama se provjerava kako Zajedničko poduzeće ispunjava misiju s obzirom na svoje gospodarske, tehnološke, znanstvene,
  ekološke,
  društvene i političke ciljeve, uključujući one povezane s klimom
  i zdravljem
  , te ocjenjuje djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, dosljednost
  , integritet
  i dodana vrijednost Unije aktivnosti Zajedničkog poduzeća u okviru programa Obzor Europa, njegove sinergije i elementi komplementarni s relevantnim europskim, nacionalnim i, prema potrebi, regionalnim inicijativama te sinergije s drugim dijelovima Obzora Europa (kao što su
  druga europska partnerstva,
  misije, klasteri ili tematski/posebni programi). Posebna će se pozornost posvetiti učincima na razini Unije i nacionalnoj razini, pri čemu će se u obzir uzimati sinergijska komponenta i komponenta unapređenja politika. Evaluacije prema potrebi obuhvaćaju i procjenu dugoročnog znanstvenog, društvenog, gospodarskog i politički relevantnog učinka Zajedničkog poduzeća
  , procjenu napretka u informiranju i upoznavanju s problematikom (poput broja korisnika)
  te procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije politike za eventualno buduće djelovanje i pozicioniranja moguće obnove
  ili postupnog ukidanja
  Zajedničkog poduzeća u općem kontekstu europskih partnerstava
  te s obzirom na njegove političke prioritete
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(4)   Komisija provodi privremenu evaluaciju svakog zajedničkog poduzeća u okviru privremene evaluacije programa Obzor Europa, kako je navedeno u članku 47. Uredbe (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa. Ta se evaluacija provodi transparentnim postupkom uz pomoć neovisnih stručnjaka kad se prikupi dovoljno informacija o provedbi programa Obzor Europa, ali najkasnije četiri godine nakon početka provedbe tog programa. U evaluacijama se provjerava kako Zajedničko poduzeće ispunjava misiju s obzirom na svoje gospodarske, tehnološke, znanstvene, društvene i političke ciljeve, uključujući one povezane s klimom, te ocjenjuje djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, dosljednost i dodana vrijednost Unije aktivnosti Zajedničkog poduzeća u okviru programa Obzor Europa, njegove sinergije i elementi komplementarni s relevantnim europskim, nacionalnim i, prema potrebi, regionalnim inicijativama te sinergije s drugim dijelovima Obzora Europa (kao što su misije, klasteri ili tematski/posebni programi). Posebna će se pozornost posvetiti učincima na razini Unije i nacionalnoj razini, pri čemu će se u obzir uzimati sinergijska komponenta i komponenta unapređenja politika. Evaluacije prema potrebi obuhvaćaju i procjenu dugoročnog znanstvenog, društvenog, gospodarskog i politički relevantnog učinka Zajedničkog poduzeća te procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije politike za eventualno buduće djelovanje i pozicioniranja moguće obnove Zajedničkog poduzeća u općem kontekstu europskih partnerstava
  i njegovim političkim prioritetima
  .

(4)   Komisija provodi privremenu evaluaciju svakog zajedničkog poduzeća u okviru privremene evaluacije programa Obzor Europa, kako je navedeno u članku 47. Uredbe (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa
  , bez uzrokovanja dodatnog administrativnog opterećenja za Zajedničko poduzeće
  . Ta se evaluacija provodi transparentnim postupkom uz pomoć neovisnih
  vanjskih
  stručnjaka kad se prikupi dovoljno informacija o provedbi programa Obzor Europa, ali najkasnije četiri godine nakon početka provedbe tog programa. U evaluacijama se provjerava kako Zajedničko poduzeće ispunjava misiju s obzirom na svoje gospodarske, tehnološke, znanstvene,
  ekološke,
  društvene i političke ciljeve, uključujući one povezane s klimom
  i zdravljem
  , te ocjenjuje djelotvornost, učinkovitost, relevantnost, dosljednost
  , integritet
  i dodana vrijednost Unije aktivnosti Zajedničkog poduzeća u okviru programa Obzor Europa, njegove sinergije i elementi komplementarni s relevantnim europskim, nacionalnim i, prema potrebi, regionalnim inicijativama te sinergije s drugim dijelovima Obzora Europa (kao što su
  druga europska partnerstva,
  misije, klasteri ili tematski/posebni programi). Posebna će se pozornost posvetiti učincima na razini Unije i nacionalnoj razini, pri čemu će se u obzir uzimati sinergijska komponenta i komponenta unapređenja politika. Evaluacije prema potrebi obuhvaćaju i procjenu dugoročnog znanstvenog, društvenog, gospodarskog i politički relevantnog učinka Zajedničkog poduzeća
  , procjenu napretka u informiranju i upoznavanju s problematikom (poput broja korisnika)
  te procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije politike za eventualno buduće djelovanje i pozicioniranja moguće obnove
  ili postupnog ukidanja
  Zajedničkog poduzeća u općem kontekstu europskih partnerstava
  te s obzirom na njegove političke prioritete
  .

Amandman 119

Amandman 119

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 6.

Članak 22. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6)   Komisija može uz pomoć vanjskih neovisnih stručnjaka odabranih transparentnim postupkom provoditi daljnje evaluacije tema ili pitanja od strateškog značaja kako bi ispitala napredak Zajedničkog poduzeća u odnosu na postavljene ciljeve, ustanovila faktore koji doprinose provedbi aktivnosti i najbolje primjere iz prakse. Provođenjem tih dodatnih evaluacija Komisija u cijelosti uzima u obzir administrativni utjecaj na Zajedničko poduzeće. | (6)   Komisija može
  , bez uzrokovanja dodatnog administrativnog opterećenja za Zajedničko poduzeće,
  uz pomoć vanjskih neovisnih stručnjaka odabranih transparentnim postupkom provoditi daljnje evaluacije tema ili pitanja od strateškog značaja kako bi ispitala napredak Zajedničkog poduzeća u odnosu na postavljene ciljeve, ustanovila faktore koji doprinose provedbi aktivnosti i najbolje primjere iz prakse. Provođenjem tih dodatnih evaluacija Komisija u cijelosti uzima u obzir administrativni utjecaj na Zajedničko poduzeće
  te posebice ulaže napore kako bi smanjila administrativno opterećenje i osigurala da postupak evaluacije bude jednostavan i potpuno transparentan. Sve evaluacije moraju se temeljiti na ispravnoj procjeni opcija politike iz perspektive upravljanja, uključujući posebno mogućnost uspostave odgovarajućih zaštitnih mjera kako bi se osiguralo poštovanje javnih interesa u svim operacijama. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(6)   Komisija može uz pomoć vanjskih neovisnih stručnjaka odabranih transparentnim postupkom provoditi daljnje evaluacije tema ili pitanja od strateškog značaja kako bi ispitala napredak Zajedničkog poduzeća u odnosu na postavljene ciljeve, ustanovila faktore koji doprinose provedbi aktivnosti i najbolje primjere iz prakse. Provođenjem tih dodatnih evaluacija Komisija u cijelosti uzima u obzir administrativni utjecaj na Zajedničko poduzeće.

(6)   Komisija može
  , bez uzrokovanja dodatnog administrativnog opterećenja za Zajedničko poduzeće,
  uz pomoć vanjskih neovisnih stručnjaka odabranih transparentnim postupkom provoditi daljnje evaluacije tema ili pitanja od strateškog značaja kako bi ispitala napredak Zajedničkog poduzeća u odnosu na postavljene ciljeve, ustanovila faktore koji doprinose provedbi aktivnosti i najbolje primjere iz prakse. Provođenjem tih dodatnih evaluacija Komisija u cijelosti uzima u obzir administrativni utjecaj na Zajedničko poduzeće
  te posebice ulaže napore kako bi smanjila administrativno opterećenje i osigurala da postupak evaluacije bude jednostavan i potpuno transparentan. Sve evaluacije moraju se temeljiti na ispravnoj procjeni opcija politike iz perspektive upravljanja, uključujući posebno mogućnost uspostave odgovarajućih zaštitnih mjera kako bi se osiguralo poštovanje javnih interesa u svim operacijama.

Amandman 120

Amandman 120

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 7.

Članak 22. – stavak 7.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (7)   Zajedničko poduzeće provodi periodična preispitivanja svojih aktivnosti kao doprinos privremenim i konačnim evaluacijama Zajedničkog poduzeća u okviru programa Obzor Europa iz članka 47. Uredbe (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa. | (7)   Zajedničko poduzeće provodi periodična preispitivanja svojih aktivnosti
  , uz minimalno opterećenje za korisnike,
  kao doprinos privremenim i konačnim evaluacijama Zajedničkog poduzeća u okviru programa Obzor Europa iz članka 47. Uredbe (EU)
  br.
  xxx o uspostavi Obzora Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(7)   Zajedničko poduzeće provodi periodična preispitivanja svojih aktivnosti kao doprinos privremenim i konačnim evaluacijama Zajedničkog poduzeća u okviru programa Obzor Europa iz članka 47. Uredbe (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa.

(7)   Zajedničko poduzeće provodi periodična preispitivanja svojih aktivnosti
  , uz minimalno opterećenje za korisnike,
  kao doprinos privremenim i konačnim evaluacijama Zajedničkog poduzeća u okviru programa Obzor Europa iz članka 47. Uredbe (EU)
  br.
  xxx o uspostavi Obzora Europa.

Amandman 121

Amandman 121

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 22. – stavak 7.a (novi)

Članak 22. – stavak 7.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Izvješćivanje mora biti u skladu sa standardnim zahtjevima izvješćivanja u okviru programa Obzor Europa. Razvoj sustavâ izvješćivanja u kontekstu postupka strateškog koordiniranja uključuje i države članice i predstavnike partnerstva kako bi se sinkronizirao i koordinirao rad na izvješćivanju i praćenju, među ostalim pri raspodjeli zadataka prikupljanja podataka i izvješćivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(7a)
     
  Izvješćivanje mora biti u skladu sa standardnim zahtjevima izvješćivanja u okviru programa Obzor Europa. Razvoj sustavâ izvješćivanja u kontekstu postupka strateškog koordiniranja uključuje i države članice i predstavnike partnerstva kako bi se sinkronizirao i koordinirao rad na izvješćivanju i praćenju, među ostalim pri raspodjeli zadataka prikupljanja podataka i izvješćivanja.

Amandman 122

Amandman 122

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 1.

Članak 25. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Ex post revizije rashoda za djelovanja financirana iz proračuna programa Obzor Europa provode se u skladu s člankom 48. Uredbe (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa u okviru neizravnih djelovanja Obzora Europa, a osobito u skladu sa strategijom revizije iz članka 48. stavka 2. te uredbe. | (1)   Ex post revizije rashoda za djelovanja financirana iz proračuna programa Obzor Europa provode se
  bez povećavanja administrativnog opterećenja za Zajedničko poduzeće ili za njegove korisnike
  u skladu s člankom 48. Uredbe (EU)
  br.
  xxx o uspostavi Obzora Europa u okviru neizravnih djelovanja Obzora Europa, a osobito u skladu sa strategijom revizije iz članka 48. stavka 2. te uredbe. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   Ex post revizije rashoda za djelovanja financirana iz proračuna programa Obzor Europa provode se u skladu s člankom 48. Uredbe (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa u okviru neizravnih djelovanja Obzora Europa, a osobito u skladu sa strategijom revizije iz članka 48. stavka 2. te uredbe.

(1)   Ex post revizije rashoda za djelovanja financirana iz proračuna programa Obzor Europa provode se
  bez povećavanja administrativnog opterećenja za Zajedničko poduzeće ili za njegove korisnike
  u skladu s člankom 48. Uredbe (EU)
  br.
  xxx o uspostavi Obzora Europa u okviru neizravnih djelovanja Obzora Europa, a osobito u skladu sa strategijom revizije iz članka 48. stavka 2. te uredbe.

Amandman 123

Amandman 123

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 2.

Članak 25. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   Ex post revizije rashoda za aktivnosti financirane iz proračuna programa Digitalna Europa provodi Zajedničko poduzeće provodi u skladu s člankom xxx. Uredbe (EU) xxx o uspostavi programa Digitalna Europa. | (2)   Ex post revizije rashoda za aktivnosti financirane iz proračuna programa Digitalna Europa provodi Zajedničko poduzeće provodi u skladu s člankom xxx. Uredbe (EU)
  br.
  xxx o uspostavi programa Digitalna Europa
  , bez povećanja administrativnog opterećenja Zajedničkog poduzeća ili njegovih korisnika
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   Ex post revizije rashoda za aktivnosti financirane iz proračuna programa Digitalna Europa provodi Zajedničko poduzeće provodi u skladu s člankom xxx. Uredbe (EU) xxx o uspostavi programa Digitalna Europa.

(2)   Ex post revizije rashoda za aktivnosti financirane iz proračuna programa Digitalna Europa provodi Zajedničko poduzeće provodi u skladu s člankom xxx. Uredbe (EU)
  br.
  xxx o uspostavi programa Digitalna Europa
  , bez povećanja administrativnog opterećenja Zajedničkog poduzeća ili njegovih korisnika
  .

Amandman 124

Amandman 124

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 25. – stavak 3.

Članak 25. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   Ex post revizije rashoda za aktivnosti financirane iz proračuna Instrumenta za povezivanje Europe provodi Zajedničko poduzeće u skladu s člankom xxx. Uredbe (EU) o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe u okviru djelovanja Instrumenta za povezivanje Europe. | (3)   Ex post revizije rashoda za aktivnosti financirane iz proračuna Instrumenta za povezivanje Europe provodi Zajedničko poduzeće u skladu s člankom xxx. Uredbe (EU)
  br. xxx
  o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe u okviru djelovanja Instrumenta za povezivanje Europe
  , bez povećanja administrativnog opterećenja Zajedničkog poduzeća ili njegovih korisnika
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   Ex post revizije rashoda za aktivnosti financirane iz proračuna Instrumenta za povezivanje Europe provodi Zajedničko poduzeće u skladu s člankom xxx. Uredbe (EU) o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe u okviru djelovanja Instrumenta za povezivanje Europe.

(3)   Ex post revizije rashoda za aktivnosti financirane iz proračuna Instrumenta za povezivanje Europe provodi Zajedničko poduzeće u skladu s člankom xxx. Uredbe (EU)
  br. xxx
  o uspostavi Instrumenta za povezivanje Europe u okviru djelovanja Instrumenta za povezivanje Europe
  , bez povećanja administrativnog opterećenja Zajedničkog poduzeća ili njegovih korisnika
  .

Amandman 125

Amandman 125

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 27. – stavak 1.

Članak 27. – stavak 1.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Zajedničko poduzeće osigurava zaštitu osjetljivih podataka čije bi otkrivanje moglo naštetiti interesima njegovih članova ili sudionika u aktivnostima Zajedničkog poduzeća. | Ne dovodeći u pitanje članak 28.,
  Zajedničko poduzeće osigurava zaštitu osjetljivih podataka čije bi otkrivanje moglo naštetiti interesima njegovih članova ili sudionika u aktivnostima Zajedničkog poduzeća. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Zajedničko poduzeće osigurava zaštitu osjetljivih podataka čije bi otkrivanje moglo naštetiti interesima njegovih članova ili sudionika u aktivnostima Zajedničkog poduzeća.

Ne dovodeći u pitanje članak 28.,
  Zajedničko poduzeće osigurava zaštitu osjetljivih podataka čije bi otkrivanje moglo naštetiti interesima njegovih članova ili sudionika u aktivnostima Zajedničkog poduzeća.

Ne dovodeći u pitanje članak 28.,

Amandman 126

Amandman 126

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 30. – stavak 2.a (novi)

Članak 30. – stavak 2.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Kao i za sva druga europska partnerstva koja se sufinanciraju iz programa Obzor Europa, svi podaci za projekte koje podnosi i financira Zajedničko poduzeće uključuju se u jedinstvenu bazu podataka programa Obzor Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2a)
     
  Kao i za sva druga europska partnerstva koja se sufinanciraju iz programa Obzor Europa, svi podaci za projekte koje podnosi i financira Zajedničko poduzeće uključuju se u jedinstvenu bazu podataka programa Obzor Europa.

Amandman 127

Amandman 127

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 31.a (novi)

Članak 31.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Članak 31.a




  Stope povrata




  Odstupajući od članka 30. Uredbe (EU) 2021/695, Zajedničko poduzeće može primjenjivati različite stope povrata za financiranje sredstvima Unije u okviru djelovanja ovisno o vrsti sudionika, posebno ako je riječ o MSP-ovima i neprofitnim pravnim subjektima, i vrsti djelovanja. Stope povrata navode se u programu rada. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Članak 31.a

Stope povrata

Odstupajući od članka 30. Uredbe (EU) 2021/695, Zajedničko poduzeće može primjenjivati različite stope povrata za financiranje sredstvima Unije u okviru djelovanja ovisno o vrsti sudionika, posebno ako je riječ o MSP-ovima i neprofitnim pravnim subjektima, i vrsti djelovanja. Stope povrata navode se u programu rada.

Amandman 128

Amandman 128

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Članak 35. – stavak 8. – podstavak 1.a (novi)

Članak 35. – stavak 8. – podstavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Kako bi se osiguralo jednako postupanje sa svim superračunalima u skladu s Uredbom (EU) 2018/1488 i ovom Uredbom, financijskim doprinosom Unije iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) br. 2018/1488 pokriva se do 50 % troška nabave i do 50 % operativnih troškova. Pravila o dodjeli Unijina vremena pristupa iz članka 13. stavka 3. Uredbe (EU) 2018/1488 prilagođuju se u skladu s tim. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Kako bi se osiguralo jednako postupanje sa svim superračunalima u skladu s Uredbom (EU) 2018/1488 i ovom Uredbom, financijskim doprinosom Unije iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) br. 2018/1488 pokriva se do 50 % troška nabave i do 50 % operativnih troškova. Pravila o dodjeli Unijina vremena pristupa iz članka 13. stavka 3. Uredbe (EU) 2018/1488 prilagođuju se u skladu s tim.

Kako bi se osiguralo jednako postupanje sa svim superračunalima u skladu s Uredbom (EU) 2018/1488 i ovom Uredbom, financijskim doprinosom Unije iz članka 11. stavka 2. Uredbe (EU) br. 2018/1488 pokriva se do 50 % troška nabave i do 50 % operativnih troškova. Pravila o dodjeli Unijina vremena pristupa iz članka 13. stavka 3. Uredbe (EU) 2018/1488 prilagođuju se u skladu s tim.

Amandman 129

Amandman 129

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka c

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka c

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (c) | pokreće i vodi pozive na iskaz interesa za smještaj superračunala EuroHPC-a te ocjenjuje zaprimljene ponude uz potporu neovisnih vanjskih stručnjaka; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(c)

pokreće i vodi pozive na iskaz interesa za smještaj superračunala EuroHPC-a te ocjenjuje zaprimljene ponude uz potporu neovisnih vanjskih stručnjaka;

| (c) | pokreće i vodi pozive na iskaz interesa za smještaj superračunala EuroHPC-a
  na otvoren i transparentan način
  te ocjenjuje zaprimljene ponude uz potporu neovisnih vanjskih stručnjaka; |
| --- | --- |

(c)

pokreće i vodi pozive na iskaz interesa za smještaj superračunala EuroHPC-a
  na otvoren i transparentan način
  te ocjenjuje zaprimljene ponude uz potporu neovisnih vanjskih stručnjaka;

na otvoren i transparentan način

Amandman 130

Amandman 130

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka h

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka h

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (h) | pokreće otvorene pozive na podnošenje prijedloga i dodjeljuje financijska sredstva u skladu s Uredbom (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa te u okviru raspoloživih sredstava za neizravna djelovanja, uglavnom u obliku bespovratnih sredstava; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(h)

pokreće otvorene pozive na podnošenje prijedloga i dodjeljuje financijska sredstva u skladu s Uredbom (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa te u okviru raspoloživih sredstava za neizravna djelovanja, uglavnom u obliku bespovratnih sredstava;

| (h) | pokreće otvorene pozive na podnošenje prijedloga i dodjeljuje financijska sredstva u skladu s Uredbom (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa te u okviru raspoloživih sredstava za neizravna djelovanja, uglavnom u obliku bespovratnih sredstava
  , uz promicanje uravnoteženog sudjelovanja spolova
  ; |
| --- | --- |

(h)

pokreće otvorene pozive na podnošenje prijedloga i dodjeljuje financijska sredstva u skladu s Uredbom (EU) xxx o uspostavi Obzora Europa te u okviru raspoloživih sredstava za neizravna djelovanja, uglavnom u obliku bespovratnih sredstava
  , uz promicanje uravnoteženog sudjelovanja spolova
  ;

, uz promicanje uravnoteženog sudjelovanja spolova

Amandman 131

Amandman 131

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka n

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka n

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (n) | razvija blisku suradnju i osigurava koordinaciju s drugim europskim partnerstvima te operativnu sinergiju s drugim zajedničkim poduzećima, uključujući centralizacijom administrativnih funkcija; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(n)

razvija blisku suradnju i osigurava koordinaciju s drugim europskim partnerstvima te operativnu sinergiju s drugim zajedničkim poduzećima, uključujući centralizacijom administrativnih funkcija;

| (n) | razvija blisku suradnju i osigurava koordinaciju s drugim europskim partnerstvima te operativnu sinergiju s drugim zajedničkim poduzećima, uključujući centralizacijom administrativnih funkcija
  , osobito za zajedničke zadaće te s ciljem optimiziranja upotrebe resursa
  ; |
| --- | --- |

(n)

razvija blisku suradnju i osigurava koordinaciju s drugim europskim partnerstvima te operativnu sinergiju s drugim zajedničkim poduzećima, uključujući centralizacijom administrativnih funkcija
  , osobito za zajedničke zadaće te s ciljem optimiziranja upotrebe resursa
  ;

, osobito za zajedničke zadaće te s ciljem optimiziranja upotrebe resursa

Amandman 132

Amandman 132

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka na (nova)

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka na (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (n a) | Osiguravanje zajedničkih aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama na razini Unije, na nacionalnoj i na regionalnoj razini, bit će ključno za postizanje većeg učinka, osiguravanje prihvaćenosti rezultata i optimalne razine povezivanja. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(n a)

(n a)

Osiguravanje zajedničkih aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama na razini Unije, na nacionalnoj i na regionalnoj razini, bit će ključno za postizanje većeg učinka, osiguravanje prihvaćenosti rezultata i optimalne razine povezivanja.

Osiguravanje zajedničkih aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama na razini Unije, na nacionalnoj i na regionalnoj razini, bit će ključno za postizanje većeg učinka, osiguravanje prihvaćenosti rezultata i optimalne razine povezivanja.

Amandman 133

Amandman 133

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka oa (nova)

Prilog – članak 1. – stavak 1. – točka oa (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (o a) | Promiču sudjelovanje MSP-ova u svojim aktivnostima i poduzimaju mjere za informiranje MSP-ova, u skladu s ciljevima Obzora Europa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(o a)

(o a)

Promiču sudjelovanje MSP-ova u svojim aktivnostima i poduzimaju mjere za informiranje MSP-ova, u skladu s ciljevima Obzora Europa.

Promiču sudjelovanje MSP-ova u svojim aktivnostima i poduzimaju mjere za informiranje MSP-ova, u skladu s ciljevima Obzora Europa.

Amandman 134

Amandman 134

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 2. – stavak 1. – točka b

Prilog – članak 2. – stavak 1. – točka b

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (b) | Austrija, Belgija, Bugarska, Hrvatska, Cipar, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Grčka, Njemačka, Grčka, Mađarska, Island, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, [Crna Gora], Nizozemska, [Sjeverna Makedonija], Norveška, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska, Švedska, [Švicarska], [Turska]; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(b)

Austrija, Belgija, Bugarska, Hrvatska, Cipar, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Grčka, Njemačka, Grčka, Mađarska, Island, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, [Crna Gora], Nizozemska, [Sjeverna Makedonija], Norveška, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska, Švedska, [Švicarska], [Turska];

| (b) | Austrija, Belgija, Bugarska, Hrvatska, Cipar, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Grčka, Njemačka, Grčka, Mađarska, Island, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg,
  [Malta]
  , [Crna Gora], Nizozemska, [Sjeverna Makedonija], Norveška, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska, Švedska, [Švicarska], [Turska]; |
| --- | --- |

(b)

Austrija, Belgija, Bugarska, Hrvatska, Cipar, Češka, Danska, Estonija, Finska, Francuska, Grčka, Njemačka, Grčka, Mađarska, Island, Irska, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg,
  [Malta]
  , [Crna Gora], Nizozemska, [Sjeverna Makedonija], Norveška, Poljska, Portugal, Rumunjska, Slovačka, Slovenija, Španjolska, Švedska, [Švicarska], [Turska];

[Malta]

Amandman 135

Amandman 135

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 3. – stavak 6.

Prilog – članak 3. – stavak 6.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (6)   Svaki privatni član
  jednom godišnje
  obavješćuje Zajedničko poduzeće o svim
  znatnim
  promjenama u sastavu privatnog člana. Ako Komisija smatra da bi promjena u sastavu mogla utjecati na interese Unije ili Zajedničkog poduzeća iz razloga sigurnosti ili javnog poretka, ona može Upravnom odboru predložiti da otkaže članstvo dotičnog privatnog člana. Otkazivanje članstva počinje proizvoditi učinke i postaje neopozivo u roku od šest mjeseci od odluke Upravnog odbora ili na datum naveden u toj odluci, ovisno o tome što nastupi ranije. | (6)   Svaki privatni član
  bez odgađanja
  obavješćuje Zajedničko poduzeće o svim
  značajnim
  promjenama u sastavu privatnog člana. Ako Komisija smatra da bi promjena u sastavu mogla utjecati na interese Unije ili Zajedničkog poduzeća iz razloga sigurnosti ili javnog poretka, ona može Upravnom odboru predložiti da otkaže članstvo dotičnog privatnog člana. Otkazivanje članstva počinje proizvoditi učinke i postaje neopozivo u roku od šest mjeseci od odluke Upravnog odbora ili na datum naveden u toj odluci, ovisno o tome što nastupi ranije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(6)   Svaki privatni član
  jednom godišnje
  obavješćuje Zajedničko poduzeće o svim
  znatnim
  promjenama u sastavu privatnog člana. Ako Komisija smatra da bi promjena u sastavu mogla utjecati na interese Unije ili Zajedničkog poduzeća iz razloga sigurnosti ili javnog poretka, ona može Upravnom odboru predložiti da otkaže članstvo dotičnog privatnog člana. Otkazivanje članstva počinje proizvoditi učinke i postaje neopozivo u roku od šest mjeseci od odluke Upravnog odbora ili na datum naveden u toj odluci, ovisno o tome što nastupi ranije.

(6)   Svaki privatni član
  bez odgađanja
  obavješćuje Zajedničko poduzeće o svim
  značajnim
  promjenama u sastavu privatnog člana. Ako Komisija smatra da bi promjena u sastavu mogla utjecati na interese Unije ili Zajedničkog poduzeća iz razloga sigurnosti ili javnog poretka, ona može Upravnom odboru predložiti da otkaže članstvo dotičnog privatnog člana. Otkazivanje članstva počinje proizvoditi učinke i postaje neopozivo u roku od šest mjeseci od odluke Upravnog odbora ili na datum naveden u toj odluci, ovisno o tome što nastupi ranije.

Amandman 136

Amandman 136

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 6. – stavak 5. – uvodni dio

Prilog – članak 6. – stavak 5. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (5)   Za zadaće iz članka 7. stavka 4. točaka (f), (g) i (h) ovog Statuta, kao i za svako superračunalo EuroHPC-a, prava glasa država sudionica raspodjeljuju se razmjerno njihovim preuzetim financijskim doprinosima i njihovim doprinosima u naravi tom superračunalu dok se vlasništvo nad njime ne prenese na subjekta domaćina u skladu s člankom 8. stavkom 3. ove Uredbe ili dok se ono ne proda ili stavi izvan pogona; doprinosi u naravi uzimaju se u obzir samo ako ih je ex ante potvrdio neovisni stručnjak ili revizor. | (5)   Za zadaće iz članka 7. stavka 4. točaka (f), (g) i (h) ovog Statuta, kao i za svako superračunalo EuroHPC-a, prava glasa država sudionica raspodjeljuju se razmjerno njihovim preuzetim financijskim doprinosima i njihovim doprinosima u naravi tom superračunalu dok se vlasništvo nad njime ne prenese na subjekta domaćina u skladu s člankom 8. stavkom 3. ove Uredbe ili dok se ono ne proda ili stavi izvan pogona; doprinosi u naravi uzimaju se u obzir samo ako ih je ex ante

  te primjenom jednostavnog, učinkovitog i transparentnog postupka
  potvrdio neovisni stručnjak ili revizor. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(5)   Za zadaće iz članka 7. stavka 4. točaka (f), (g) i (h) ovog Statuta, kao i za svako superračunalo EuroHPC-a, prava glasa država sudionica raspodjeljuju se razmjerno njihovim preuzetim financijskim doprinosima i njihovim doprinosima u naravi tom superračunalu dok se vlasništvo nad njime ne prenese na subjekta domaćina u skladu s člankom 8. stavkom 3. ove Uredbe ili dok se ono ne proda ili stavi izvan pogona; doprinosi u naravi uzimaju se u obzir samo ako ih je ex ante potvrdio neovisni stručnjak ili revizor.

(5)   Za zadaće iz članka 7. stavka 4. točaka (f), (g) i (h) ovog Statuta, kao i za svako superračunalo EuroHPC-a, prava glasa država sudionica raspodjeljuju se razmjerno njihovim preuzetim financijskim doprinosima i njihovim doprinosima u naravi tom superračunalu dok se vlasništvo nad njime ne prenese na subjekta domaćina u skladu s člankom 8. stavkom 3. ove Uredbe ili dok se ono ne proda ili stavi izvan pogona; doprinosi u naravi uzimaju se u obzir samo ako ih je ex ante

  te primjenom jednostavnog, učinkovitog i transparentnog postupka
  potvrdio neovisni stručnjak ili revizor.

Amandman 137

Amandman 137

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 6. – stavak 10. – podstavak 2.

Prilog – članak 6. – stavak 10. – podstavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| Svaka država promatračica može u Upravnom odboru imenovati jednog izaslanika, koji prima sve relevantne dokumente i može sudjelovati u raspravama Upravnog odbora osim ako Upravni odbor odluči drukčije ovisno o slučaju.
  Ti izaslanici nemaju pravo glasa te čuvaju povjerljivost osjetljivih informacija u skladu s člankom 27. ove Uredbe i podliježu pravilima o sukobu interesa. | Svaka država promatračica može u Upravnom odboru imenovati jednog izaslanika, koji prima sve relevantne dokumente i može sudjelovati u raspravama Upravnog odbora osim ako Upravni odbor odluči drukčije ovisno o slučaju. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Svaka država promatračica može u Upravnom odboru imenovati jednog izaslanika, koji prima sve relevantne dokumente i može sudjelovati u raspravama Upravnog odbora osim ako Upravni odbor odluči drukčije ovisno o slučaju.
  Ti izaslanici nemaju pravo glasa te čuvaju povjerljivost osjetljivih informacija u skladu s člankom 27. ove Uredbe i podliježu pravilima o sukobu interesa.

Ti izaslanici nemaju pravo glasa te čuvaju povjerljivost osjetljivih informacija u skladu s člankom 27. ove Uredbe i podliježu pravilima o sukobu interesa.

Svaka država promatračica može u Upravnom odboru imenovati jednog izaslanika, koji prima sve relevantne dokumente i može sudjelovati u raspravama Upravnog odbora osim ako Upravni odbor odluči drukčije ovisno o slučaju.

Amandman 138

Amandman 138

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 6. – stavak 14.a (novi)

Prilog – članak 6. – stavak 14.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14a)
     
  Dva ili više predstavnika Foruma korisnika, odabranih u skladu s njegovim poslovnikom, pozivaju se na sastanke Upravnog odbora kao promatrači te sudjeluju u njegovim raspravama, ali nemaju pravo glasa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(14a)
     
  Dva ili više predstavnika Foruma korisnika, odabranih u skladu s njegovim poslovnikom, pozivaju se na sastanke Upravnog odbora kao promatrači te sudjeluju u njegovim raspravama, ali nemaju pravo glasa.

Amandman 139

Amandman 139

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 6. – stavak 14.b (novi)

Prilog – članak 6. – stavak 14.b (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (14b)
     
  Promatrači koji prisustvuju sastancima Upravnog odbora nemaju pravo glasa, jamče povjerljivost osjetljivih informacija u skladu s člankom 27. ove Uredbe i podliježu pravilima o sukobu interesa. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(14b)
     
  Promatrači koji prisustvuju sastancima Upravnog odbora nemaju pravo glasa, jamče povjerljivost osjetljivih informacija u skladu s člankom 27. ove Uredbe i podliježu pravilima o sukobu interesa.

Amandman 140

Amandman 140

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 7. – stavak 3. – točka ja (nova)

Prilog – članak 7. – stavak 3. – točka ja (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (j a) | uspostavlja radnu skupinu kao „Forum korisnika” s ciljem savjetovanja Upravnog odbora o aspektima zahtjeva korisnika, u skladu s poslovnikom Upravnog odbora; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(j a)

(j a)

uspostavlja radnu skupinu kao „Forum korisnika” s ciljem savjetovanja Upravnog odbora o aspektima zahtjeva korisnika, u skladu s poslovnikom Upravnog odbora;

uspostavlja radnu skupinu kao „Forum korisnika” s ciljem savjetovanja Upravnog odbora o aspektima zahtjeva korisnika, u skladu s poslovnikom Upravnog odbora;

Amandman 141

Amandman 141

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 7. – stavak 3. – točka jb (nova)

Prilog – članak 7. – stavak 3. – točka jb (nova)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (j b) | Utvrđuje pravila i posebne kriterije za odabir, imenovanje i razrješenje članova Foruma korisnika i savjetodavnih skupina osnovanih u skladu s točkama (j) i (k), što uključuje pitanja rodne i zemljopisne uravnoteženosti, te odobrava poslovnik koji samostalno donose Forum korisnika i navedene savjetodavne skupine; Forum korisnika trebao bi se baviti određenim korisničkim skupinama, uključujući pristupom za studente iz država članica sudionica s ciljem nastavka njihove karijere u superračunalstvu. U tu svrhu kriterijima odabira predviđa se da su u Forumu korisnika zastupljena najmanje dva studenta diplomskog ili doktorskog studija. Europske akademije mogu sudjelovati u odabiru studenata. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(j b)

(j b)

Utvrđuje pravila i posebne kriterije za odabir, imenovanje i razrješenje članova Foruma korisnika i savjetodavnih skupina osnovanih u skladu s točkama (j) i (k), što uključuje pitanja rodne i zemljopisne uravnoteženosti, te odobrava poslovnik koji samostalno donose Forum korisnika i navedene savjetodavne skupine; Forum korisnika trebao bi se baviti određenim korisničkim skupinama, uključujući pristupom za studente iz država članica sudionica s ciljem nastavka njihove karijere u superračunalstvu. U tu svrhu kriterijima odabira predviđa se da su u Forumu korisnika zastupljena najmanje dva studenta diplomskog ili doktorskog studija. Europske akademije mogu sudjelovati u odabiru studenata.

Utvrđuje pravila i posebne kriterije za odabir, imenovanje i razrješenje članova Foruma korisnika i savjetodavnih skupina osnovanih u skladu s točkama (j) i (k), što uključuje pitanja rodne i zemljopisne uravnoteženosti, te odobrava poslovnik koji samostalno donose Forum korisnika i navedene savjetodavne skupine; Forum korisnika trebao bi se baviti određenim korisničkim skupinama, uključujući pristupom za studente iz država članica sudionica s ciljem nastavka njihove karijere u superračunalstvu. U tu svrhu kriterijima odabira predviđa se da su u Forumu korisnika zastupljena najmanje dva studenta diplomskog ili doktorskog studija. Europske akademije mogu sudjelovati u odabiru studenata.

Amandman 142

Amandman 142

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 8. – stavak 1. – uvodni dio

Prilog – članak 8. – stavak 1. – uvodni dio

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (1)   Komisija predlaže popis kandidata za izvršnog direktora nakon savjetovanja s članovima Zajedničkog poduzeća koji nisu Unija. Za potrebe takvog savjetovanja članovi Zajedničkog poduzeća koji nisu Unija sporazumno imenuju svoje predstavnike i promatrača u ime Upravnog odbora. | (1)   Komisija predlaže popis kandidata za izvršnog direktora nakon savjetovanja s članovima Zajedničkog poduzeća koji nisu Unija. Za potrebe takvog savjetovanja članovi Zajedničkog poduzeća koji nisu Unija sporazumno imenuju svoje predstavnike i promatrača u ime Upravnog odbora.
  Popisom se osiguravaju jednaka zastupljenost i jednake mogućnosti za muškarce i žene. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(1)   Komisija predlaže popis kandidata za izvršnog direktora nakon savjetovanja s članovima Zajedničkog poduzeća koji nisu Unija. Za potrebe takvog savjetovanja članovi Zajedničkog poduzeća koji nisu Unija sporazumno imenuju svoje predstavnike i promatrača u ime Upravnog odbora.

(1)   Komisija predlaže popis kandidata za izvršnog direktora nakon savjetovanja s članovima Zajedničkog poduzeća koji nisu Unija. Za potrebe takvog savjetovanja članovi Zajedničkog poduzeća koji nisu Unija sporazumno imenuju svoje predstavnike i promatrača u ime Upravnog odbora.
  Popisom se osiguravaju jednaka zastupljenost i jednake mogućnosti za muškarce i žene.

Amandman 143

Amandman 143

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 10. – stavak 2.

Prilog – članak 10. – stavak 2.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (2)   Savjetodavna skupina za istraživanja i inovacije ima najviše
  deset
  članova,
  koje
  imenuju privatni članovi uzimajući u obzir svoje obveze prema Zajedničkom poduzeću. | (2)   Savjetodavna skupina za istraživanja i inovacije ima najviše
  12
  članova,
  od kojih najviše šest članova
  imenuju privatni članovi uzimajući u obzir svoje obveze prema Zajedničkom poduzeću
  , a najviše šest članova imenuje Forum korisnika na preporuku Upravnog odbora. Forum korisnika utvrđuje posebne kriterije i postupak odabira za članove koje imenuje. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(2)   Savjetodavna skupina za istraživanja i inovacije ima najviše
  deset
  članova,
  koje
  imenuju privatni članovi uzimajući u obzir svoje obveze prema Zajedničkom poduzeću.

(2)   Savjetodavna skupina za istraživanja i inovacije ima najviše
  12
  članova,
  od kojih najviše šest članova
  imenuju privatni članovi uzimajući u obzir svoje obveze prema Zajedničkom poduzeću
  , a najviše šest članova imenuje Forum korisnika na preporuku Upravnog odbora. Forum korisnika utvrđuje posebne kriterije i postupak odabira za članove koje imenuje.

Amandman 144

Amandman 144

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 10. – stavak 3.

Prilog – članak 10. – stavak 3.

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (3)   Savjetodavna skupina za infrastrukturu ima
  deset
  članova. Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije koje treba uzeti u obzir pri odabiru članova Savjetodavne skupine za infrastrukturu. Predsjednik i potpredsjednik Upravnog odbora imenuju članove Savjetodavne skupine za infrastrukturu na temelju informacija dobivenih od Upravnog odbora i izvršnog direktora. | (3)   Savjetodavna skupina za infrastrukturu ima
  12
  članova. Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije koje treba uzeti u obzir pri odabiru članova Savjetodavne skupine za infrastrukturu. Predsjednik i potpredsjednik Upravnog odbora imenuju članove Savjetodavne skupine za infrastrukturu na temelju informacija dobivenih od Upravnog odbora i izvršnog direktora
  te uzimajući u obzir mišljenje Foruma korisnika
  . |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3)   Savjetodavna skupina za infrastrukturu ima
  deset
  članova. Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije koje treba uzeti u obzir pri odabiru članova Savjetodavne skupine za infrastrukturu. Predsjednik i potpredsjednik Upravnog odbora imenuju članove Savjetodavne skupine za infrastrukturu na temelju informacija dobivenih od Upravnog odbora i izvršnog direktora.

(3)   Savjetodavna skupina za infrastrukturu ima
  12
  članova. Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije koje treba uzeti u obzir pri odabiru članova Savjetodavne skupine za infrastrukturu. Predsjednik i potpredsjednik Upravnog odbora imenuju članove Savjetodavne skupine za infrastrukturu na temelju informacija dobivenih od Upravnog odbora i izvršnog direktora
  te uzimajući u obzir mišljenje Foruma korisnika
  .

Amandman 145

Amandman 145

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 10. – stavak 3.a (novi)

Prilog – članak 10. – stavak 3.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | (3 a)
     
  Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije i postupak za odabir članova Savjetodavne skupine za istraživanje i inovacije i Savjetodavne skupine za infrastrukturu. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(3 a)
     
  Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije i postupak za odabir članova Savjetodavne skupine za istraživanje i inovacije i Savjetodavne skupine za infrastrukturu.

Amandman 146

Amandman 146

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 13. – stavak 1. – točka a

Prilog – članak 13. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | izrađuje i redovito ažurira nacrt višegodišnjeg strateškog programa iz članka 19. stavka 1. ovog Statuta radi ostvarivanja ciljeva Zajedničkog poduzeća utvrđenih člankom 3. ove Uredbe. Taj nacrt višegodišnjeg strateškog programa obuhvaća: i.strateški program za istraživanja i inovacije kojim se određuju istraživačko-inovacijski prioriteti za razvoj i prihvaćanje korisničkih tehnologija, usluga, aplikacija i ključnih kompetencija za računalstvo visokih performansi i kvantno računalstvo u raznim područjima primjene kako bi se podržao razvoj integriranog ekosustava računalstva visokih performansi, kvantnog računalstva i podataka u Uniji, povećala otpornost Unije i omogućilo stvaranje novih tržišta i društvenih primjena te mjera za promicanje razvoja i prihvaćanja europske tehnologije; ii. moguće aktivnosti međunarodne suradnje u području istraživanja i inovacija koje donose dodanu vrijednost i od obostranog su interesa; iii. prioritete u osposobljavanju i obrazovanju radi rješavanja problema nedostatka vještina u području tehnologija i aplikacija računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva, posebno u industriji.
  Potrebno ga je
  redovito
  preispitivati
  u skladu s razvojem znanstvenih i industrijskih potreba; |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

izrađuje i redovito ažurira nacrt višegodišnjeg strateškog programa iz članka 19. stavka 1. ovog Statuta radi ostvarivanja ciljeva Zajedničkog poduzeća utvrđenih člankom 3. ove Uredbe. Taj nacrt višegodišnjeg strateškog programa obuhvaća: i.strateški program za istraživanja i inovacije kojim se određuju istraživačko-inovacijski prioriteti za razvoj i prihvaćanje korisničkih tehnologija, usluga, aplikacija i ključnih kompetencija za računalstvo visokih performansi i kvantno računalstvo u raznim područjima primjene kako bi se podržao razvoj integriranog ekosustava računalstva visokih performansi, kvantnog računalstva i podataka u Uniji, povećala otpornost Unije i omogućilo stvaranje novih tržišta i društvenih primjena te mjera za promicanje razvoja i prihvaćanja europske tehnologije; ii. moguće aktivnosti međunarodne suradnje u području istraživanja i inovacija koje donose dodanu vrijednost i od obostranog su interesa; iii. prioritete u osposobljavanju i obrazovanju radi rješavanja problema nedostatka vještina u području tehnologija i aplikacija računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva, posebno u industriji.
  Potrebno ga je
  redovito
  preispitivati
  u skladu s razvojem znanstvenih i industrijskih potreba;

Potrebno ga je

preispitivati

| (a) | izrađuje i redovito ažurira nacrt višegodišnjeg strateškog programa iz članka 19. stavka 1. ovog Statuta radi ostvarivanja ciljeva Zajedničkog poduzeća utvrđenih člankom 3. ove Uredbe. Taj nacrt višegodišnjeg strateškog programa obuhvaća: i.strateški program za istraživanja i inovacije
  , utemeljen na znanstvenim i industrijskim potrebama,
  kojim se određuju istraživačko-inovacijski prioriteti za razvoj i prihvaćanje korisničkih tehnologija, usluga, aplikacija i ključnih kompetencija za računalstvo visokih performansi i kvantno računalstvo u raznim područjima primjene kako bi se podržao razvoj integriranog ekosustava računalstva visokih performansi, kvantnog računalstva i podataka u Uniji, povećala otpornost Unije i omogućilo stvaranje novih tržišta i društvenih primjena te mjera za promicanje razvoja i prihvaćanja europske tehnologije; ii. moguće aktivnosti međunarodne suradnje u području istraživanja i inovacija koje donose dodanu vrijednost i od obostranog su interesa; iii.prioritete u osposobljavanju i obrazovanju radi rješavanja problema nedostatka
  kompetencija i
  vještina u području tehnologija i aplikacija računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva, posebno u industriji.
  Taj nacrt višegodišnjeg strateškog programa
  redovito
  se preispituje
  u skladu s razvojem znanstvenih i industrijskih potreba; |
| --- | --- |

(a)

izrađuje i redovito ažurira nacrt višegodišnjeg strateškog programa iz članka 19. stavka 1. ovog Statuta radi ostvarivanja ciljeva Zajedničkog poduzeća utvrđenih člankom 3. ove Uredbe. Taj nacrt višegodišnjeg strateškog programa obuhvaća: i.strateški program za istraživanja i inovacije
  , utemeljen na znanstvenim i industrijskim potrebama,
  kojim se određuju istraživačko-inovacijski prioriteti za razvoj i prihvaćanje korisničkih tehnologija, usluga, aplikacija i ključnih kompetencija za računalstvo visokih performansi i kvantno računalstvo u raznim područjima primjene kako bi se podržao razvoj integriranog ekosustava računalstva visokih performansi, kvantnog računalstva i podataka u Uniji, povećala otpornost Unije i omogućilo stvaranje novih tržišta i društvenih primjena te mjera za promicanje razvoja i prihvaćanja europske tehnologije; ii. moguće aktivnosti međunarodne suradnje u području istraživanja i inovacija koje donose dodanu vrijednost i od obostranog su interesa; iii.prioritete u osposobljavanju i obrazovanju radi rješavanja problema nedostatka
  kompetencija i
  vještina u području tehnologija i aplikacija računalstva visokih performansi i kvantnog računalstva, posebno u industriji.
  Taj nacrt višegodišnjeg strateškog programa
  redovito
  se preispituje
  u skladu s razvojem znanstvenih i industrijskih potreba;

, utemeljen na znanstvenim i industrijskim potrebama,

kompetencija i

Taj nacrt višegodišnjeg strateškog programa

se preispituje

Amandman 147

Amandman 147

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 13. – stavak 1.a (novi)

Prilog – članak 13. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Pri obavljanju svojih zadaća Savjetodavna skupina za istraživanja i inovacije traži mišljenje Foruma korisnika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pri obavljanju svojih zadaća Savjetodavna skupina za istraživanja i inovacije traži mišljenje Foruma korisnika.

Pri obavljanju svojih zadaća Savjetodavna skupina za istraživanja i inovacije traži mišljenje Foruma korisnika.

Amandman 148

Amandman 148

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 14. – stavak 1. – točka a

Prilog – članak 14. – stavak 1. – točka a

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| (a) | izrađuje i redovito ažurira nacrt višegodišnjeg strateškog programa iz članka 19. stavka 1. ovog Statuta radi ostvarivanja ciljeva Zajedničkog poduzeća utvrđenih člankom 3. ove Uredbe. Taj nacrt višegodišnjeg strateškog programa obuhvaća: i. nabavu superračunala EuroHPC-a uzimajući u obzir, među ostalim, planiranje nabave, potrebna povećanja kapaciteta, vrstu aplikacija i zajednice korisnika na koje se nabava odnosi, relevantne potrebe korisnika i odgovarajuću arhitekturu sustava i arhitekture; ii.
  federaciju
  i međusobno povezivanje te infrastrukture, uzimajući u obzir, među ostalim, integraciju s nacionalnom infrastrukturom računalstva visokih performansi ili kvantnog računalstva te arhitekturu hiperpovezane i udružene infrastrukture; i iii. izgradnju kapaciteta, uključujući centre za kompetencije te aktivnosti proširenja i osposobljavanja za krajnje korisnike, kao i mogućnosti za promicanje prihvaćanja i upotrebe europskih tehnoloških rješenja, posebno u centrima za kompetencije. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

(a)

izrađuje i redovito ažurira nacrt višegodišnjeg strateškog programa iz članka 19. stavka 1. ovog Statuta radi ostvarivanja ciljeva Zajedničkog poduzeća utvrđenih člankom 3. ove Uredbe. Taj nacrt višegodišnjeg strateškog programa obuhvaća: i. nabavu superračunala EuroHPC-a uzimajući u obzir, među ostalim, planiranje nabave, potrebna povećanja kapaciteta, vrstu aplikacija i zajednice korisnika na koje se nabava odnosi, relevantne potrebe korisnika i odgovarajuću arhitekturu sustava i arhitekture; ii.
  federaciju
  i međusobno povezivanje te infrastrukture, uzimajući u obzir, među ostalim, integraciju s nacionalnom infrastrukturom računalstva visokih performansi ili kvantnog računalstva te arhitekturu hiperpovezane i udružene infrastrukture; i iii. izgradnju kapaciteta, uključujući centre za kompetencije te aktivnosti proširenja i osposobljavanja za krajnje korisnike, kao i mogućnosti za promicanje prihvaćanja i upotrebe europskih tehnoloških rješenja, posebno u centrima za kompetencije.

federaciju

| (a) | izrađuje i redovito ažurira nacrt višegodišnjeg strateškog programa iz članka 19. stavka 1. ovog Statuta radi ostvarivanja ciljeva Zajedničkog poduzeća utvrđenih člankom 3. ove Uredbe. Taj nacrt višegodišnjeg strateškog programa obuhvaća: i. nabavu superračunala EuroHPC-a uzimajući u obzir, među ostalim, planiranje nabave, potrebna povećanja kapaciteta, vrstu aplikacija i zajednice korisnika na koje se nabava odnosi, relevantne potrebe korisnika i odgovarajuću arhitekturu sustava i arhitekture; ii.
  federalizaciju
  i međusobno povezivanje te infrastrukture, uzimajući u obzir, među ostalim, integraciju s nacionalnom infrastrukturom računalstva visokih performansi ili kvantnog računalstva te arhitekturu hiperpovezane i udružene infrastrukture; i iii.izgradnju kapaciteta, uključujući
  Unijine i nacionalne
  centre za kompetencije
  i centre izvrsnosti u području HPC-a
  te aktivnosti proširenja
  dostupnosti
  i osposobljavanja za krajnje korisnike, kao i mogućnosti za promicanje prihvaćanja i upotrebe europskih tehnoloških rješenja, posebno u centrima za kompetencije; |
| --- | --- |

(a)

izrađuje i redovito ažurira nacrt višegodišnjeg strateškog programa iz članka 19. stavka 1. ovog Statuta radi ostvarivanja ciljeva Zajedničkog poduzeća utvrđenih člankom 3. ove Uredbe. Taj nacrt višegodišnjeg strateškog programa obuhvaća: i. nabavu superračunala EuroHPC-a uzimajući u obzir, među ostalim, planiranje nabave, potrebna povećanja kapaciteta, vrstu aplikacija i zajednice korisnika na koje se nabava odnosi, relevantne potrebe korisnika i odgovarajuću arhitekturu sustava i arhitekture; ii.
  federalizaciju
  i međusobno povezivanje te infrastrukture, uzimajući u obzir, među ostalim, integraciju s nacionalnom infrastrukturom računalstva visokih performansi ili kvantnog računalstva te arhitekturu hiperpovezane i udružene infrastrukture; i iii.izgradnju kapaciteta, uključujući
  Unijine i nacionalne
  centre za kompetencije
  i centre izvrsnosti u području HPC-a
  te aktivnosti proširenja
  dostupnosti
  i osposobljavanja za krajnje korisnike, kao i mogućnosti za promicanje prihvaćanja i upotrebe europskih tehnoloških rješenja, posebno u centrima za kompetencije;

federalizaciju

Unijine i nacionalne

i centre izvrsnosti u području HPC-a

dostupnosti

Amandman 149

Amandman 149

Prijedlog uredbe

Prijedlog uredbe

Prilog – članak 14. – stavak 1.a (novi)

Prilog – članak 14. – stavak 1.a (novi)

| Tekst koji je predložila Komisija | Izmjena |
| --- | --- |
| | Pri obavljanju svojih zadaća Savjetodavna skupina za infrastrukturu traži mišljenje Foruma korisnika. |

Tekst koji je predložila Komisija

Tekst koji je predložila Komisija

Izmjena

Izmjena

Pri obavljanju svojih zadaća Savjetodavna skupina za infrastrukturu traži mišljenje Foruma korisnika.

Pri obavljanju svojih zadaća Savjetodavna skupina za infrastrukturu traži mišljenje Foruma korisnika.

---

(1a)  
  Uredba (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize (SL L ..., ..., str. ...).

1a

Uredba (EU) .../... Europskog parlamenta i Vijeća o utvrđivanju zajedničkih odredbi o Europskom fondu za regionalni razvoj, Europskom socijalnom fondu plus, Kohezijskom fondu, Fondu za pravednu tranziciju i Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo i financijskih pravila za njih i za Fond za azil i migracije, Fond za unutarnju sigurnost i Instrument za upravljanje granicama i vize (SL L ..., ..., str. ...).

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/182 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/182

---

P9_TA(2021)0311

Instrument za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju ***I

Zakonodavna rezolucija Europskog parlamenta od 24. lipnja 2021. o Prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

(2022/C 81/19)

Europski parlament,

| — | uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0453), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Prijedlog Komisije upućen Europskom parlamentu i Vijeću (COM(2020)0453),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 175. treći stavak i članak 322. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0153/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 2., članak 175. treći stavak i članak 322. stavak 1. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u skladu s kojima je Komisija podnijela prijedlog Parlamentu (C9-0153/2020),

| — | uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 294. stavak 3. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 24. rujna 2020. (1), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Revizorskog suda od 24. rujna 2020. (1),

| — | uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2020. (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora od 18. rujna 2020. (2),

| — | nakon savjetovanja s Odborom regija, |
| --- | --- |

—

nakon savjetovanja s Odborom regija,

| — | uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 5. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir privremeni sporazum koji su odobrili nadležni odbori u skladu s člankom 74. stavkom 4. Poslovnika te činjenicu da se predstavnik Vijeća pismom od 5. svibnja 2021. obvezao prihvatiti stajalište Europskog parlamenta u skladu s člankom 294. stavkom 4. Ugovora o funkcioniranju Europske unije,

| — | uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 59. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku u skladu s člankom 58. Poslovnika, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke rasprave Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku u skladu s člankom 58. Poslovnika,

| — | uzimajući u obzir mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir mišljenja Odbora za okoliš, javno zdravlje i sigurnost hrane, Odbora za industriju, istraživanje i energetiku te Odbora za regionalni razvoj,

| — | uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0195/2020), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izvješće Odbora za proračune i Odbora za ekonomsku i monetarnu politiku (A9-0195/2020),

| 1. | usvaja sljedeće stajalište u prvom čitanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prihvaća zajedničku izjavu Europskog parlamenta i Komisije priloženu ovoj Rezoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisiju da predmet ponovno uputi Parlamentu ako zamijeni, bitno izmijeni ili namjerava bitno izmijeniti svoj Prijedlog; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nalaže svojem predsjedniku da stajalište Parlamenta proslijedi Vijeću, Komisiji i nacionalnim parlamentima. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  SL C 373, 4.11.2020., str. 1.

(2)  SL C 429, 11.12.2020., str. 240.

---

P9_TC1-COD(2020)0100

Stajalište Europskog parlamenta usvojeno u prvom čitanju 24. lipnja 2021. radi donošenja Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju

(S obzirom da je postignut sporazum Parlamenta i Vijeća, stajalište Parlamenta odgovara konačnom zakonodavnom aktu, Uredbi (EU) 2021/1229.)

---

PRILOG ZAKONODAVNOJ REZOLUCIJI

Zajednička izjava Europskog parlamenta i Komisije

U slučaju da se očekivana kumulativna sredstva iz namjenskih prihoda znatno razlikuju od iznosa iz članka 5. stavka 1. točke (b) Uredbe (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća (1) (+), Europski parlament, na temelju prijedloga Komisije, utvrdit će i pružiti podršku dodjeli dodatnih sredstava za instrument za kreditiranje javnog sektora u skladu s člankom 314. Ugovora o funkcioniranju Europske unije u svrhu namirenja financijskih potreba tog instrumenta i jamčenja njegove potpune provedbe. Prijedlog Komisije bit će usklađen s višegodišnjim financijskim okvirom i neće ugroziti provedbu programa navedenih u Prilogu I. Uredbi (EU) 2021/... (++).

---

(1)  Uredba (EU) 2021/... Europskog parlamenta i Vijeća o instrumentu za kreditiranje u javnom sektoru u okviru mehanizma za pravednu tranziciju (SL ...).

(+)  SL: molimo u tekst umetnuti broj Uredbe iz dokumenta PE-CONS 33/21 (2020/0100(COD)), a u bilješku umetnuti broj, datum, naslov i upućivanje na SL za tu uredbu.

(++)  SL: molimo u tekst umetnuti broj Uredbe iz dokumenta PE-CONS 33/21 (2020/0100(COD)).

---

| 18.2.2022 | HR | Službeni list Europske unije | C 81/184 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

HR

Službeni list Europske unije

C 81/184

---

P9_TA(2021)0312

Službene kontrole životinja i proizvoda životinjskog podrijetla kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava ***I

Amandmani koje je donio Europski parlament 24. lipnja 2021. o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/625 u pogledu službenih kontrola životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD)) (1)

(Redovni zakonodavni postupak: prvo čitanje)

[Amandmani 1 – 7, osim ako je drugačije navedeno]

(2022/C 81/20)

AMANDMANI EUROPSKOG PARLAMENTA (*1)

na Prijedlog Komisije

UREDBA (EU) 2021/... EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA

o izmjeni Uredbe (EU) 2017/625 u pogledu službenih kontrola životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze iz trećih zemalja u Uniju kako bi se osiguralo poštovanje zabrane određenih primjena antimikrobnih sredstava i Uredbe (EZ) br. 853/2004 u pogledu izravne opskrbe mesom peradi i dvojezubaca [Am 8, 10 i 11]

(Tekst značajan za EGP)

EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 43. stavak 2., članak 114. i članak 168. stavak 4. točku (b),

uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,

nakon prosljeđivanja nacrta zakonodavnog akta nacionalnim parlamentima,

uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora (2),

nakon savjetovanja s Odborom regija,

u skladu s redovnim zakonodavnim postupkom (3),

budući da:

| (1) | Uredbom (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća (4) utvrđena su pravila za provedbu službenih kontrola za verifikaciju usklađenosti, među ostalim, s pravilima o sigurnosti hrane i hrane za životinje. |
| --- | --- |

(1)

Uredbom (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća (4) utvrđena su pravila za provedbu službenih kontrola za verifikaciju usklađenosti, među ostalim, s pravilima o sigurnosti hrane i hrane za životinje.

| (2) | Uredbom (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđuju se pravila, među ostalim, za kontrolu i primjenu veterinarsko-medicinskih proizvoda
  s posebnim naglaskom na antimikrobnoj otpornosti
  . |
| --- | --- |

(2)

Uredbom (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća (5) utvrđuju se pravila, među ostalim, za kontrolu i primjenu veterinarsko-medicinskih proizvoda
  s posebnim naglaskom na antimikrobnoj otpornosti
  .

| (3) | U skladu s Uredbom (EU) 2019/6 razboritija i odgovornija primjena antimikrobnih sredstava kod životinja osigurava se, među ostalim, zabranama primjene antimikrobnih sredstava namijenjenih za poticanje rasta i povećanje prinosa te primjene antimikrobnih sredstava namijenjenih isključivo za liječenje određenih infekcija kod ljudi.
  U skladu s člankom 118. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/6, subjekti u trećim zemljama dužni su poštovati
  te zabrane
  pri izvozu životinja i proizvoda životinjskog podrijetla u Uniju
  . Kako je naglašeno u uvodnoj izjavi 49. te Uredbe važno je uzeti u obzir međunarodnu dimenziju razvoja antimikrobne otpornosti poduzimanjem nediskriminirajućih i razmjernih mjera, poštujući pritom obveze Unije u okviru međunarodnih sporazuma
  . |
| --- | --- |

(3)

U skladu s Uredbom (EU) 2019/6 razboritija i odgovornija primjena antimikrobnih sredstava kod životinja osigurava se, među ostalim, zabranama primjene antimikrobnih sredstava namijenjenih za poticanje rasta i povećanje prinosa te primjene antimikrobnih sredstava namijenjenih isključivo za liječenje određenih infekcija kod ljudi.
  U skladu s člankom 118. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/6, subjekti u trećim zemljama dužni su poštovati
  te zabrane
  pri izvozu životinja i proizvoda životinjskog podrijetla u Uniju
  . Kako je naglašeno u uvodnoj izjavi 49. te Uredbe važno je uzeti u obzir međunarodnu dimenziju razvoja antimikrobne otpornosti poduzimanjem nediskriminirajućih i razmjernih mjera, poštujući pritom obveze Unije u okviru međunarodnih sporazuma
  .

| (4) | Članak 118. Uredbe (EU) 2019/6 temelji se na Komunikaciji Komisije od 29. lipnja 2017. naslovljenoj „Akcijski plan EU-a „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti”, poboljšanjem prevencije i kontrole antimikrobne otpornosti te promicanjem razboritije i odgovornije primjene antimikrobnih sredstava kod životinja. ▌ |
| --- | --- |

(4)

Članak 118. Uredbe (EU) 2019/6 temelji se na Komunikaciji Komisije od 29. lipnja 2017. naslovljenoj „Akcijski plan EU-a „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti”, poboljšanjem prevencije i kontrole antimikrobne otpornosti te promicanjem razboritije i odgovornije primjene antimikrobnih sredstava kod životinja. ▌

| (5) | Kako bi se osigurala djelotvorna provedba zabrane primjene antimikrobnih sredstava namijenjenih poticanju rasta i povećanju prinosa te primjene antimikrobnih sredstava namijenjenih liječenju određenih infekcija kod ljudi, u područje primjene Uredbe (EU) 2017/625 trebalo bi uključiti službene kontrole za verifikaciju usklađenosti životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze u Uniju s člankom 118. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/6
  , poštujući pritom ponovno obveze Unije u okviru međunarodnih sporazuma
  . |
| --- | --- |

(5)

Kako bi se osigurala djelotvorna provedba zabrane primjene antimikrobnih sredstava namijenjenih poticanju rasta i povećanju prinosa te primjene antimikrobnih sredstava namijenjenih liječenju određenih infekcija kod ljudi, u područje primjene Uredbe (EU) 2017/625 trebalo bi uključiti službene kontrole za verifikaciju usklađenosti životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji se izvoze u Uniju s člankom 118. stavkom 1. Uredbe (EU) 2019/6
  , poštujući pritom ponovno obveze Unije u okviru međunarodnih sporazuma
  .

| (6) | U skladu s člankom 18. stavkom 7. točkom (g) Uredbe (EU) 2017/625, kad je riječ o češljačima (Pectinidae), morskim puževima i trpovima (Holothuroidea), Komisija treba donijeti posebna pravila za provedbu službenih kontrola kriterija i uvjeta kako bi se odredilo kada se proizvodno područje i područje za ponovno polaganje ne klasificiraju. Trpovi (Holothuroidea) pripadaju razredu unutar koljena bodljikaša. Bodljikaši uglavnom nisu filtratori. Stoga je rizik da te životinje zbog onečišćenja fekalijama nakupe mikroorganizme neznatan. Osim toga, nisu prijavljene epidemiološke informacije kojima bi se rizici za javno zdravlje mogli povezati s bodljikašima koji nisu filtratori. Zbog toga bi mogućnost utvrđenu u članku 18. stavku 7. točki (g) Uredbe (EU) 2017/625 da se odstupi od zahtjeva za razvrstavanje proizvodnih područja i područja za ponovno polaganje trebalo proširiti na sve bodljikaše koji nisu filtratori, na primjer one koji pripadaju razredu Echinoidea, te ona ne bi trebala biti ograničena na trpove (Holothuroidea). Iz istog bi razloga trebalo pojasniti da se uvjeti za klasifikaciju i praćenje klasificiranih proizvodnih područja i područja za ponovno polaganje koje utvrđuje Komisija primjenjuju na žive školjkaše, bodljikaše, plaštenjake i morske puževe, osim onih morskih puževa i bodljikaša koji nisu filtratori Terminologiju iz članka 18. stavaka 6., 7. i 8. Uredbe (EU) 2017/625 trebalo bi na odgovarajući način uskladiti. |
| --- | --- |

(6)

U skladu s člankom 18. stavkom 7. točkom (g) Uredbe (EU) 2017/625, kad je riječ o češljačima (Pectinidae), morskim puževima i trpovima (Holothuroidea), Komisija treba donijeti posebna pravila za provedbu službenih kontrola kriterija i uvjeta kako bi se odredilo kada se proizvodno područje i područje za ponovno polaganje ne klasificiraju. Trpovi (Holothuroidea) pripadaju razredu unutar koljena bodljikaša. Bodljikaši uglavnom nisu filtratori. Stoga je rizik da te životinje zbog onečišćenja fekalijama nakupe mikroorganizme neznatan. Osim toga, nisu prijavljene epidemiološke informacije kojima bi se rizici za javno zdravlje mogli povezati s bodljikašima koji nisu filtratori. Zbog toga bi mogućnost utvrđenu u članku 18. stavku 7. točki (g) Uredbe (EU) 2017/625 da se odstupi od zahtjeva za razvrstavanje proizvodnih područja i područja za ponovno polaganje trebalo proširiti na sve bodljikaše koji nisu filtratori, na primjer one koji pripadaju razredu Echinoidea, te ona ne bi trebala biti ograničena na trpove (Holothuroidea). Iz istog bi razloga trebalo pojasniti da se uvjeti za klasifikaciju i praćenje klasificiranih proizvodnih područja i područja za ponovno polaganje koje utvrđuje Komisija primjenjuju na žive školjkaše, bodljikaše, plaštenjake i morske puževe, osim onih morskih puževa i bodljikaša koji nisu filtratori Terminologiju iz članka 18. stavaka 6., 7. i 8. Uredbe (EU) 2017/625 trebalo bi na odgovarajući način uskladiti.

| (7) | U skladu s člankom 47. stavkom 1. točkom (e) Uredbe (EU) 2017/625, nadležna tijela dužna su na graničnim kontrolnim postajama prvog ulaska u Uniju provoditi službene kontrole svake pošiljke koja sadržava životinje i robu na koje se primjenjuju, među ostalim, hitne mjere predviđene u aktima koji su doneseni u skladu s člankom 249. Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Međutim, članak 249. Uredbe (EU) 2016/429 ne odnosi se na hitne mjere Komisije. Trebalo bi ispraviti tu pogrešku i uputiti na članak 261. Uredbe (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

(7)

U skladu s člankom 47. stavkom 1. točkom (e) Uredbe (EU) 2017/625, nadležna tijela dužna su na graničnim kontrolnim postajama prvog ulaska u Uniju provoditi službene kontrole svake pošiljke koja sadržava životinje i robu na koje se primjenjuju, među ostalim, hitne mjere predviđene u aktima koji su doneseni u skladu s člankom 249. Uredbe (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća (6). Međutim, članak 249. Uredbe (EU) 2016/429 ne odnosi se na hitne mjere Komisije. Trebalo bi ispraviti tu pogrešku i uputiti na članak 261. Uredbe (EU) 2016/429.

| (8) | S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno dozvoliti provođenje službenih kontrola primjene antimikrobnih sredstava kod životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji ulaze u Uniju, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva. |
| --- | --- |

(8)

S obzirom na to da cilj ove Uredbe, odnosno dozvoliti provođenje službenih kontrola primjene antimikrobnih sredstava kod životinja i proizvoda životinjskog podrijetla koji ulaze u Uniju, ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji. U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva.

| (9) | Uredbu (EU) 2017/625 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredbu (EU) 2017/625 trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti.

| (10) | Budući da se Uredba (EU) 2019/6 primjenjuje od 28. siječnja 2022., odgovarajuće odredbe ove Uredbe trebale bi se primjenjivati od istog datuma, |
| --- | --- |

(10)

Budući da se Uredba (EU) 2019/6 primjenjuje od 28. siječnja 2022., odgovarajuće odredbe ove Uredbe trebale bi se primjenjivati od istog datuma,

DONIJELI SU OVU UREDBU:

Članak 1.

Uredba (EU) 2017/625 mijenja se kako slijedi:

| 1. | u članku 1. stavku 4. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:






  „(c) | Uredba (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća (*2); međutim, ova se Uredba primjenjuje na službene kontrole za verifikaciju usklađenosti s člankom 118. stavkom 1. te uredbe. |
| --- | --- | --- |

1.

u članku 1. stavku 4. točka (c) zamjenjuje se sljedećim:

„(c)

Uredba (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća (*2); međutim, ova se Uredba primjenjuje na službene kontrole za verifikaciju usklađenosti s člankom 118. stavkom 1. te uredbe.

(*2)  Uredba (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o veterinarsko-medicinskim proizvodima i stavljanju izvan snage Direktive 2001/82/EZ (SL L 4, 7.1.2019., str. 43.).”;"

| 2. | članak 18. mijenja se kako slijedi:










  (a) | stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:





  „6.
     
  Za potrebe službenih kontrola iz stavka 1. koje se provode u vezi sa živim školjkašima, bodljikašima, plaštenjacima i morskim puževima nadležna tijela klasificiraju proizvodno područje i područje za ponovno polaganje.”; |
| --- | --- | --- |

2.

članak 18. mijenja se kako slijedi:

(a)

stavak 6. zamjenjuje se sljedećim:

„6.
     
  Za potrebe službenih kontrola iz stavka 1. koje se provode u vezi sa živim školjkašima, bodljikašima, plaštenjacima i morskim puževima nadležna tijela klasificiraju proizvodno područje i područje za ponovno polaganje.”;

| (b) | u stavku 7. točka (g) zamjenjuje se sljedećim:










  „(g) | kriterijima i uvjetima za utvrđivanje, odstupajući od stavka 6., kada se proizvodno područje i područje za ponovno polaganje ne klasificiraju u vezi s:










  i. | češljačima (Pectinidae); i |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

(b)

u stavku 7. točka (g) zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 7. točka (g) zamjenjuje se sljedećim:

„(g)

„(g)

kriterijima i uvjetima za utvrđivanje, odstupajući od stavka 6., kada se proizvodno područje i područje za ponovno polaganje ne klasificiraju u vezi s:

kriterijima i uvjetima za utvrđivanje, odstupajući od stavka 6., kada se proizvodno područje i područje za ponovno polaganje ne klasificiraju u vezi s:

i.

i.

češljačima (Pectinidae); i

češljačima (Pectinidae); i

| ii. | ako nisu filtratori: bodljikašima i morskim puževima;”; |
| --- | --- |

ii.

ii.

ako nisu filtratori: bodljikašima i morskim puževima;”;

ako nisu filtratori: bodljikašima i morskim puževima;”;

| (c) | u stavku 8. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:










  „(b) | uvjeta za klasifikaciju i praćenje klasificiranih proizvodnih područja i područja za ponovno polaganje za žive školjkaše, bodljikaše, plaštenjake i morske puževe;”; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

u stavku 8. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

u stavku 8. točka (b) zamjenjuje se sljedećim:

„(b)

„(b)

uvjeta za klasifikaciju i praćenje klasificiranih proizvodnih područja i područja za ponovno polaganje za žive školjkaše, bodljikaše, plaštenjake i morske puževe;”;

uvjeta za klasifikaciju i praćenje klasificiranih proizvodnih područja i područja za ponovno polaganje za žive školjkaše, bodljikaše, plaštenjake i morske puževe;”;

| 3. | u članku 47. stavku 1. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:






  „(e) | životinje i robu koje podliježu hitnim mjerama predviđenima u aktima koji su doneseni u skladu s člankom 53. Uredbe (EZ) br. 178/2002, člankom 261. Uredbe (EU) 2016/429 ili člankom 28. stavkom 1., člankom 30. stavkom 1., člankom 40. stavkom 3., člankom 41. stavkom 3., člankom 49. stavkom 1., člankom 53. stavkom 3. i člankom 54. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/2031, prema kojima je pošiljke takvih životinja i robe koje su identificirane s pomoću njihovih tarifnih oznaka iz kombinirane nomenklature potrebno podvrgnuti službenim kontrolama pri njihovu ulasku u Uniju;”. |
| --- | --- | --- |

3.

u članku 47. stavku 1. točka (e) zamjenjuje se sljedećim:

„(e)

životinje i robu koje podliježu hitnim mjerama predviđenima u aktima koji su doneseni u skladu s člankom 53. Uredbe (EZ) br. 178/2002, člankom 261. Uredbe (EU) 2016/429 ili člankom 28. stavkom 1., člankom 30. stavkom 1., člankom 40. stavkom 3., člankom 41. stavkom 3., člankom 49. stavkom 1., člankom 53. stavkom 3. i člankom 54. stavkom 3. Uredbe (EU) 2016/2031, prema kojima je pošiljke takvih životinja i robe koje su identificirane s pomoću njihovih tarifnih oznaka iz kombinirane nomenklature potrebno podvrgnuti službenim kontrolama pri njihovu ulasku u Uniju;”.

Članak 1.a

Uredba (EZ) br. 853/2004 mijenja se kako slijedi:

u članku 1. stavku 3. točka (d) zamjenjuje se sljedećim:

| „(d) | izravnu opskrbu malim količinama mesa peradi i dvojezubaca koji su zaklani na poljoprivrednom gospodarstvu, a kojima proizvođač opskrbljuje krajnjeg potrošača ili lokalni objekt u maloprodaji koji takvim mesom izravno opskrbljuje krajnjeg potrošača;”. [Am 8, 10 i 11] |
| --- | --- |

„(d)

izravnu opskrbu malim količinama mesa peradi i dvojezubaca koji su zaklani na poljoprivrednom gospodarstvu, a kojima proizvođač opskrbljuje krajnjeg potrošača ili lokalni objekt u maloprodaji koji takvim mesom izravno opskrbljuje krajnjeg potrošača;”. [Am 8, 10 i 11]

Članak 2.

Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.

Primjenjuje se od
  ... [datum stupanja na snagu ove Uredbe].

Međutim, članak 1. točka 1. primjenjuje se od
  28. siječnja 2022.

Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.

Sastavljeno u ...

Za Europski parlament

Predsjednik

Za Vijeće

Predsjednik

---

(1)  Predmet se vraća nadležnom odboru na međuinstitucijske pregovore u skladu s člankom 59. stavkom 4., četvrtim podstavkom (A9-0195/2021).

1

(*1)  Amandmani: novi ili izmijenjeni tekst označava se podebljanim kurzivom; a brisani tekst oznakom ▌.

*1

(2)  Mišljenje od 9. lipnja 2021. (još nije objavljeno u Službenom listu).

2

(3)  Stajalište Europskog parlamenta od ... [(SL ...)/(još nije objavljeno u Službenom listu)] i odluka Vijeća od ....

3

(4)  Uredba (EU) 2017/625 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. ožujka 2017. o službenim kontrolama i drugim službenim aktivnostima kojima se osigurava primjena propisa o hrani i hrani za životinje, pravila o zdravlju i dobrobiti životinja, zdravlju bilja i sredstvima za zaštitu bilja, o izmjeni uredaba (EZ) br. 999/2001, (EZ) br. 396/2005, (EZ) br. 1069/2009, (EZ) br. 1107/2009, (EU) br. 1151/2012, (EU) br. 652/2014, (EU) 2016/429 i (EU) 2016/2031 Europskog parlamenta i Vijeća, uredaba Vijeća (EZ) br. 1/2005 i (EZ) br. 1099/2009 i direktiva Vijeća 98/58/EZ, 1999/74/EZ, 2007/43/EZ, 2008/119/EZ i 2008/120/EZ te o stavljanju izvan snage uredaba (EZ) br. 854/2004 i (EZ) br. 882/2004 Europskog parlamenta i Vijeća, direktiva Vijeća 89/608/EEZ, 89/662/EEZ, 90/425/EEZ, 91/496/EEZ, 96/23/EZ, 96/93/EZ i 97/78/EZ te Odluke Vijeća 92/438/EEZ (Uredba o službenim kontrolama) (SL L 95, 7.4.2017., str. 1.).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/6 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. prosinca 2018. o veterinarsko-medicinskim proizvodima i stavljanju izvan snage Direktive 2001/82/EZ (SL L 4, 7.1.2019., str. 43.).

5

(6)  Uredba (EU) 2016/429 Europskog parlamenta i Vijeća od 9. ožujka 2016. o prenosivim bolestima životinja te o izmjeni i stavljanju izvan snage određenih akata u području zdravlja životinja („Zakon o zdravlju životinja”) (SL L 84, 31.3.2016., str. 1.).

6

---