# Euroopan unionin C 99/1. m

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 99 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta1. maaliskuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 99

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta1. maaliskuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2021–2022Istunnot 5.–8. heinäkuuta 2021HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 1 |

Sisältö

Sivu

EUROOPAN PARLAMENTTI
  ISTUNTOKAUSI 2021–2022Istunnot 5.–8. heinäkuuta 2021HYVÄKSYTYT TEKSTIT

EUROOPAN PARLAMENTTI

1

---

| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| --- | --- |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 7. heinäkuuta 2021 |
| 2022/C 99/01 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 rautateiden turvallisuudesta ja merkinannosta: Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönottosuunnitelman arviointi (2019/2191(INI)) | 2 |
| 2022/C 99/02 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 covid-19:n kauppaan liittyvistä näkökohdista ja vaikutuksista (2020/2117(INI)) | 10 |
| 2022/C 99/03 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 Euroopan investointipankin rahoitustoiminnasta – vuosikertomus 2020 (2020/2124(INI)) | 21 |
| 2022/C 99/04 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonnasta – vuosikertomus 2019 (2020/2245(INI)) | 34 |
| 2022/C 99/05 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073421/01 – 2021/2759(RSP)) | 45 |
| 2022/C 99/06 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073422/01 – 2021/2760(RSP)) | 52 |
| 2022/C 99/07 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073423/01 – 2021/2765(RSP)) | 59 |
| 2022/C 99/08 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073424/01 – 2021/2761(RSP)) | 66 |
| 2022/C 99/09 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 EU:n taloudellisten etujen suojaamisesta – petosten torjunta – vuosikertomus 2019 (2020/2246(INI)) | 73 |
| 2022/C 99/10 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 merituulipuistojen ja muiden uusiutuvan energian järjestelmien vaikutuksesta kalastusalaan (2019/2158(INI)) | 88 |
| 2022/C 99/11 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 kansalaiskeskusteluista ja kansalaisten osallistumisesta EU:n päätöksentekoon (2020/2201(INI)) | 96 |
| 2022/C 99/12 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 EU:n ja Naton yhteistyöstä transatlanttisten suhteiden puitteissa (2020/2257(INI)) | 105 |
| 2022/C 99/13 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 aiheesta Vanha manner ikääntyy – ikääntymispolitiikkaan liittyvät mahdollisuudet ja haasteet vuoden 2020 jälkeen (2020/2008(INI)) | 122 |
| | Torstai 8. heinäkuuta 2021 |
| 2022/C 99/14 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 suuntaviivojen laatimisesta unionin talousarvion suojaamista koskevan yleisen ehdollisuusjärjestelmän soveltamiseksi (2021/2071(INI)) | 146 |
| 2022/C 99/15 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 EU:n maailmanlaajuisesta ihmisoikeuspakotejärjestelmästä (EU:n Magnitski-laki) (2021/2563(RSP)) | 152 |
| 2022/C 99/16 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Schengen-alueen toimintaa koskevasta vuosikertomuksesta (2019/2196(INI)) | 158 |
| 2022/C 99/17 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta tutkimusta ja innovointia varten (2021/2524(RSP)) | 167 |
| 2022/C 99/18 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Ahmadreza Djalalin tapauksesta Iranissa (2021/2785(RSP)) | 175 |
| 2022/C 99/19 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Hongkongista ja erityisesti Apple Dailyn tapauksesta (2021/2786(RSP)) | 178 |
| 2022/C 99/20 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 kuolemanrangaistuksesta Saudi-Arabiassa ja erityisesti Mustafa Hashem al-Darwishin ja Abdullah al-Howaitin tapauksista (2021/2787(RSP)) | 185 |
| 2022/C 99/21 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 makrotaloudellisten lainsäädäntöpuitteiden uudelleentarkastelusta Euroopan reaalitalouteen kohdistuvien vaikutusten sekä päätöksenteon avoimuuden ja demokraattisen vastuuvelvollisuuden parantamiseksi (2020/2075(INI)) | 191 |
| 2022/C 99/22 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Nicaraguan tilanteesta (2021/2777(RSP)) | 204 |
| 2022/C 99/23 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 oppositioon ja erityisesti Kansojen demokraattiseen puolueeseen (HDP) kohdistetuista tukahduttamistoimista Turkissa (2021/2788(RSP)) | 209 |
| 2022/C 99/24 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Etelämantereen merellisten suojelualueiden perustamisesta ja Eteläisen jäämeren biologisen monimuotoisuuden suojelusta (2021/2757(RSP)) | 214 |
| 2022/C 99/25 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Unkarin parlamentin hyväksymistä lakimuutoksista johtuvista EU:n oikeuden ja hlbtiq-kansalaisten oikeuksien loukkauksista Unkarissa (2021/2780(RSP)) | 218 |

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2021

2022/C 99/01

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 rautateiden turvallisuudesta ja merkinannosta: Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönottosuunnitelman arviointi (2019/2191(INI))

2

2022/C 99/02

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 covid-19:n kauppaan liittyvistä näkökohdista ja vaikutuksista (2020/2117(INI))

10

2022/C 99/03

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 Euroopan investointipankin rahoitustoiminnasta – vuosikertomus 2020 (2020/2124(INI))

21

2022/C 99/04

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonnasta – vuosikertomus 2019 (2020/2245(INI))

34

2022/C 99/05

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073421/01 – 2021/2759(RSP))

45

2022/C 99/06

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073422/01 – 2021/2760(RSP))

52

2022/C 99/07

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073423/01 – 2021/2765(RSP))

59

2022/C 99/08

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073424/01 – 2021/2761(RSP))

66

2022/C 99/09

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 EU:n taloudellisten etujen suojaamisesta – petosten torjunta – vuosikertomus 2019 (2020/2246(INI))

73

2022/C 99/10

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 merituulipuistojen ja muiden uusiutuvan energian järjestelmien vaikutuksesta kalastusalaan (2019/2158(INI))

88

2022/C 99/11

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 kansalaiskeskusteluista ja kansalaisten osallistumisesta EU:n päätöksentekoon (2020/2201(INI))

96

2022/C 99/12

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 EU:n ja Naton yhteistyöstä transatlanttisten suhteiden puitteissa (2020/2257(INI))

105

2022/C 99/13

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 aiheesta Vanha manner ikääntyy – ikääntymispolitiikkaan liittyvät mahdollisuudet ja haasteet vuoden 2020 jälkeen (2020/2008(INI))

122

Torstai 8. heinäkuuta 2021

2022/C 99/14

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 suuntaviivojen laatimisesta unionin talousarvion suojaamista koskevan yleisen ehdollisuusjärjestelmän soveltamiseksi (2021/2071(INI))

146

2022/C 99/15

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 EU:n maailmanlaajuisesta ihmisoikeuspakotejärjestelmästä (EU:n Magnitski-laki) (2021/2563(RSP))

152

2022/C 99/16

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Schengen-alueen toimintaa koskevasta vuosikertomuksesta (2019/2196(INI))

158

2022/C 99/17

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta tutkimusta ja innovointia varten (2021/2524(RSP))

167

2022/C 99/18

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Ahmadreza Djalalin tapauksesta Iranissa (2021/2785(RSP))

175

2022/C 99/19

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Hongkongista ja erityisesti Apple Dailyn tapauksesta (2021/2786(RSP))

178

2022/C 99/20

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 kuolemanrangaistuksesta Saudi-Arabiassa ja erityisesti Mustafa Hashem al-Darwishin ja Abdullah al-Howaitin tapauksista (2021/2787(RSP))

185

2022/C 99/21

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 makrotaloudellisten lainsäädäntöpuitteiden uudelleentarkastelusta Euroopan reaalitalouteen kohdistuvien vaikutusten sekä päätöksenteon avoimuuden ja demokraattisen vastuuvelvollisuuden parantamiseksi (2020/2075(INI))

191

2022/C 99/22

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Nicaraguan tilanteesta (2021/2777(RSP))

204

2022/C 99/23

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 oppositioon ja erityisesti Kansojen demokraattiseen puolueeseen (HDP) kohdistetuista tukahduttamistoimista Turkissa (2021/2788(RSP))

209

2022/C 99/24

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Etelämantereen merellisten suojelualueiden perustamisesta ja Eteläisen jäämeren biologisen monimuotoisuuden suojelusta (2021/2757(RSP))

214

2022/C 99/25

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Unkarin parlamentin hyväksymistä lakimuutoksista johtuvista EU:n oikeuden ja hlbtiq-kansalaisten oikeuksien loukkauksista Unkarissa (2021/2780(RSP))

218

---

| | II   Tiedonannot |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan parlamentti |
| | Keskiviikko 7. heinäkuuta 2021 |
| 2022/C 99/26 | Euroopan parlamentin päätös 7. heinäkuuta 2021 Euroopan parlamentin työjärjestyksen 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230, 235 artiklan ja liitteen V muuttamisesta ja uuden 106 a artiklan lisäämisestä (2021/2048(REG)) | 226 |

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2021

2022/C 99/26

Euroopan parlamentin päätös 7. heinäkuuta 2021 Euroopan parlamentin työjärjestyksen 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230, 235 artiklan ja liitteen V muuttamisesta ja uuden 106 a artiklan lisäämisestä (2021/2048(REG))

226

---

| | III   Valmistelevat säädökset |
| --- | --- |
| | Euroopan parlamentti |
| | Tiistai 6. heinäkuuta 2021 |
| 2022/C 99/27 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) toteuttamista edistävistä yhdenmukaistamistoimenpiteistä (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD)) | 234 |
| 2022/C 99/28 | P9_TA(2021)0319Teknologiat, joita käytetään tietojen käsittelyyn verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi (tilapäinen poikkeus direktiivistä 2002/58/EY) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tilapäisestä poikkeuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY tietyistä säännöksistä siltä osin kuin on kyse teknologioista, joita numeroista riippumattomien henkilöiden välisten viestintäpalvelujen tarjoajat käyttävät henkilötietojen ja muiden tietojen käsittelyyn verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))P9_TC1-COD(2020)0259Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi tilapäisestä poikkeuksesta direktiivin 2002/58/EY tiettyihin säännöksiin siltä osin kuin on kyse teknologioista, joita numeroista riippumattomien henkilöiden välisten viestintäpalvelujen tarjoajat käyttävät henkilötietojen ja muiden tietojen käsittelyyn verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi | 235 |
| 2022/C 99/29 | P9_TA(2021)0320Kolmansien maiden todistusten tunnustaminen sisävesiliikenteen alalla ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin (EU) 2017/2397 muuttamisesta kolmansien maiden todistusten tunnustamista koskevien siirtymätoimenpiteiden osalta (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))P9_TC1-COD(2021)0039Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi direktiivin (EU) 2017/2397 muuttamisesta kolmannen maan todistusten tunnustamista koskevien siirtymätoimenpiteiden osalta | 236 |
| 2022/C 99/30 | Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 3/2021 varainhoitovuodeksi 2021 – varainhoitovuoden 2020 ylijäämän ottaminen talousarvioon (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD)) | 237 |
| 2022/C 99/31 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 esityksestä neuvoston asetukseksi Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 168/2007 muuttamisesta (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP)) | 239 |
| 2022/C 99/32 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevaan sopimukseen (Interbus-sopimus) liitettävän linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE)) | 240 |
| 2022/C 99/33 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi sisäisen turvallisuuden rahaston perustamisesta (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD)) | 241 |
| 2022/C 99/34 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston perustamisesta ja asetuksen (EU) 2017/1004 muuttamisesta (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD)) | 242 |
| 2022/C 99/35 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD)) | 244 |
| | Keskiviikko 7. heinäkuuta 2021 |
| 2022/C 99/36 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse täytäntöönpanovallan siirtämisestä komissiolle mainitun direktiivin tietyissä säännöksissä käytettävien ilmaisujen merkityksen määrittelemiseksi (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS)) | 245 |
| 2022/C 99/37 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD)) | 246 |
| 2022/C 99/38 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehdyn neuvoston päätöksen 2003/76/EY muuttamisesta (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP)) | 247 |
| 2022/C 99/39 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen vahvistamisesta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten tehdyn päätöksen 2003/77/EY muuttamisesta (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE)) | 248 |
| 2022/C 99/40 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008, (EY) N:o 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 ja (EU) 2019/1896 muuttamisesta ja neuvoston päätösten 2004/512/EY ja 2008/633/YOS kumoamisesta viisumitietojärjestelmän uudistamiseksi (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD)) | 249 |
| 2022/C 99/41 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi asetusten (EU) N:o 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta viisumitietojärjestelmän tarkoituksia varten tapahtuvan muihin EU:n tietojärjestelmiin pääsyn edellytysten vahvistamisen osalta (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD)) | 250 |
| 2022/C 99/42 | Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD)) | 251 |
| | Torstai 8. heinäkuuta 2021 |
| 2022/C 99/43 | Euroopan parlamentin tarkistukset 8. heinäkuuta 2021 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta kriisivalmiudessa ja -hallinnassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden osalta (COM(2020)0725) – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD)) | 252 |
| 2022/C 99/44 | Euroopan parlamentin tarkistukset 8. heinäkuuta 2021 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD)) | 313 |
| 2022/C 99/45 | Euroopan parlamentin päätös 8. heinäkuuta 2021 erityisvaliokuntien ja tutkintavaliokunnan jäsenmääristä (2021/2802(RSO)) | 362 |

III   Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 6. heinäkuuta 2021

2022/C 99/27

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) toteuttamista edistävistä yhdenmukaistamistoimenpiteistä (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD))

234

2022/C 99/28

P9_TA(2021)0319Teknologiat, joita käytetään tietojen käsittelyyn verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi (tilapäinen poikkeus direktiivistä 2002/58/EY) ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tilapäisestä poikkeuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY tietyistä säännöksistä siltä osin kuin on kyse teknologioista, joita numeroista riippumattomien henkilöiden välisten viestintäpalvelujen tarjoajat käyttävät henkilötietojen ja muiden tietojen käsittelyyn verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))P9_TC1-COD(2020)0259Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi tilapäisestä poikkeuksesta direktiivin 2002/58/EY tiettyihin säännöksiin siltä osin kuin on kyse teknologioista, joita numeroista riippumattomien henkilöiden välisten viestintäpalvelujen tarjoajat käyttävät henkilötietojen ja muiden tietojen käsittelyyn verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi

235

2022/C 99/29

P9_TA(2021)0320Kolmansien maiden todistusten tunnustaminen sisävesiliikenteen alalla ***IEuroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin (EU) 2017/2397 muuttamisesta kolmansien maiden todistusten tunnustamista koskevien siirtymätoimenpiteiden osalta (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))P9_TC1-COD(2021)0039Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi direktiivin (EU) 2017/2397 muuttamisesta kolmannen maan todistusten tunnustamista koskevien siirtymätoimenpiteiden osalta

236

2022/C 99/30

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 3/2021 varainhoitovuodeksi 2021 – varainhoitovuoden 2020 ylijäämän ottaminen talousarvioon (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD))

237

2022/C 99/31

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 esityksestä neuvoston asetukseksi Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 168/2007 muuttamisesta (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP))

239

2022/C 99/32

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevaan sopimukseen (Interbus-sopimus) liitettävän linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE))

240

2022/C 99/33

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi sisäisen turvallisuuden rahaston perustamisesta (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD))

241

2022/C 99/34

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston perustamisesta ja asetuksen (EU) 2017/1004 muuttamisesta (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD))

242

2022/C 99/35

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD))

244

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2021

2022/C 99/36

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse täytäntöönpanovallan siirtämisestä komissiolle mainitun direktiivin tietyissä säännöksissä käytettävien ilmaisujen merkityksen määrittelemiseksi (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS))

245

2022/C 99/37

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD))

246

2022/C 99/38

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehdyn neuvoston päätöksen 2003/76/EY muuttamisesta (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP))

247

2022/C 99/39

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen vahvistamisesta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten tehdyn päätöksen 2003/77/EY muuttamisesta (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE))

248

2022/C 99/40

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008, (EY) N:o 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 ja (EU) 2019/1896 muuttamisesta ja neuvoston päätösten 2004/512/EY ja 2008/633/YOS kumoamisesta viisumitietojärjestelmän uudistamiseksi (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD))

249

2022/C 99/41

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi asetusten (EU) N:o 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta viisumitietojärjestelmän tarkoituksia varten tapahtuvan muihin EU:n tietojärjestelmiin pääsyn edellytysten vahvistamisen osalta (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD))

250

2022/C 99/42

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD))

251

Torstai 8. heinäkuuta 2021

2022/C 99/43

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. heinäkuuta 2021 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta kriisivalmiudessa ja -hallinnassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden osalta (COM(2020)0725) – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD))

252

2022/C 99/44

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. heinäkuuta 2021 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD))

313

2022/C 99/45

Euroopan parlamentin päätös 8. heinäkuuta 2021 erityisvaliokuntien ja tutkintavaliokunnan jäsenmääristä (2021/2802(RSO))

362

---

| Käytettyjen merkkien selitykset






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely |

Käytettyjen merkkien selitykset

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys: kolmas käsittely

(Menettely määräytyy säädösesityksessä ehdotetun oikeusperustan mukaan.)

Parlamentin tarkistukset:

Uusi teksti merkitään
  lihavoidulla kursiivilla
  . Poistot ilmaistaan joko merkillä ▌tai yliviivauksella. Tekstiä korvattaessa muutosmerkinnät tehdään siten, että uusi teksti
  lihavoidaan ja kursivoidaan
  ja korvattava teksti poistetaan tai viivataan yli.

lihavoidulla kursiivilla

lihavoidaan ja kursivoidaan

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

1.3.2022

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/1 |
| --- | --- | --- | --- |

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/1

---

EUROOPAN PARLAMENTTI

ISTUNTOKAUSI 2021–2022

Istunnot 5.–8. heinäkuuta 2021

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2021

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/2 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/2

---

P9_TA(2021)0327

Rautateiden turvallisuus ja merkinanto: ERTMS:n käyttöönottosuunnitelman arviointi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 rautateiden turvallisuudesta ja merkinannosta: Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönottosuunnitelman arviointi (2019/2191(INI))

(2022/C 99/01)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Euroopan unionissa 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Euroopan unionissa 11. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/797 (1),

| — | ottaa huomioon unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (2) (TEN-T-asetus) ja erityisesti sen 47 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin suuntaviivoista Euroopan laajuisen liikenneverkon kehittämiseksi ja päätöksen N:o 661/2010/EU kumoamisesta 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1315/2013 (2) (TEN-T-asetus) ja erityisesti sen 47 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän eurooppalaisesta käyttöönottosuunnitelmasta 5. tammikuuta 2017 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/6 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän eurooppalaisesta käyttöönottosuunnitelmasta 5. tammikuuta 2017 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2017/6 (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 3. lokakuuta 2017 antaman erityiskertomuksen ”Yhtenäinen Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä: toteutuuko poliittinen päätös koskaan käytännössä?”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 3. lokakuuta 2017 antaman erityiskertomuksen ”Yhtenäinen Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä: toteutuuko poliittinen päätös koskaan käytännössä?”,

| — | ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan vihreän kehityksen ohjelman,

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle” (COM(2020)0789), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategia – Euroopan liikenne tulevaisuuden raiteelle” (COM(2020)0789),

| — | ottaa huomioon 13. tammikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/34/EU 15 artiklan 4 kohdan mukaisen komission seitsemännen kertomuksen rautatiemarkkinoiden kehityksen seurannasta (COM(2021)0005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. tammikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/34/EU 15 artiklan 4 kohdan mukaisen komission seitsemännen kertomuksen rautatiemarkkinoiden kehityksen seurannasta (COM(2021)0005),

| — | ottaa huomioon Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021) 23. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/2228 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan rautateiden teemavuodesta (2021) 23. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2020/2228 (4),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan rautatieteollisuuden kilpailukyvystä (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman Euroopan rautatieteollisuuden kilpailukyvystä (5),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0181/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0181/2021),

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS) on automaattisen junan kulun valvontajärjestelmän eurooppalainen standardi, jolla luodaan yhteentoimiva rautatiejärjestelmä Eurooppaan; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmä (ERTMS) on automaattisen junan kulun valvontajärjestelmän eurooppalainen standardi, jolla luodaan yhteentoimiva rautatiejärjestelmä Eurooppaan;

| B. | ottaa huomioon, että komissio ja eurooppalaiset rautatiekaluston valmistajat, rataverkkojen haltijat ja rautatieyritykset ovat allekirjoittaneet neljä ERTMS-järjestelmän käyttöönottoa koskevaa yhteisymmärryspöytäkirjaa, joista viimeisimmän syyskuussa 2016; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että komissio ja eurooppalaiset rautatiekaluston valmistajat, rataverkkojen haltijat ja rautatieyritykset ovat allekirjoittaneet neljä ERTMS-järjestelmän käyttöönottoa koskevaa yhteisymmärryspöytäkirjaa, joista viimeisimmän syyskuussa 2016;

| C. | ottaa huomioon, että on toteutettu merkittäviä lainsäädäntötoimia, kuten neljännen rautatiepaketin hyväksyminen kesäkuussa 2016, jolla säännellään rautatiehallinnon kysymyksiä ja vahvistetaan Euroopan rautatieviraston (jäljempänä ”virasto”) roolia ERTMS-järjestelmän järjestelmäviranomaisena, sekä ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän tarkistus, joka hyväksyttiin komission asetuksella (EU) 2016/919 (6) ja joka antaa eurooppalaisen junakulunvalvontajärjestelmän (ETCS) perusversion 3 versiojulkaisun 2 ja yleiseurooppalaisen digitaalisen matkaviestinjärjestelmän (GSM–R) perusversion 1 eritelmille oikeudellisen aseman; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että on toteutettu merkittäviä lainsäädäntötoimia, kuten neljännen rautatiepaketin hyväksyminen kesäkuussa 2016, jolla säännellään rautatiehallinnon kysymyksiä ja vahvistetaan Euroopan rautatieviraston (jäljempänä ”virasto”) roolia ERTMS-järjestelmän järjestelmäviranomaisena, sekä ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän tarkistus, joka hyväksyttiin komission asetuksella (EU) 2016/919 (6) ja joka antaa eurooppalaisen junakulunvalvontajärjestelmän (ETCS) perusversion 3 versiojulkaisun 2 ja yleiseurooppalaisen digitaalisen matkaviestinjärjestelmän (GSM–R) perusversion 1 eritelmille oikeudellisen aseman;

| D. | ottaa huomioon, että 5. tammikuuta 2017 hyväksyttiin uusi Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän eurooppalainen käyttöönottosuunnitelma (7), jossa säädettiin ydinverkkokäytävien hallintajärjestelmän käyttöönottoaikataulusta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että 5. tammikuuta 2017 hyväksyttiin uusi Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän eurooppalainen käyttöönottosuunnitelma (7), jossa säädettiin ydinverkkokäytävien hallintajärjestelmän käyttöönottoaikataulusta;

| E. | ottaa huomioon, että kattavasti käyttöön otettu ERTMS-järjestelmä mahdollistaisi jopa 30 prosentin liikennekapasiteetin lisäyksen olemassa olevassa rautatieinfrastruktuurissa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kattavasti käyttöön otettu ERTMS-järjestelmä mahdollistaisi jopa 30 prosentin liikennekapasiteetin lisäyksen olemassa olevassa rautatieinfrastruktuurissa;

| F. | ottaa huomioon, että komissio julkaisi myös ERTMS:n toimintasuunnitelman (8), jossa yksilöitiin toimet ERTMS:n täytäntöönpanon ja yhteentoimivuuden esteiden poistamiseksi ja jolla pyritään tavoitejärjestelmään, joka kattaa vuoteen 2023 mennessä noin kolmasosan ydinverkkokäytävistä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että komissio julkaisi myös ERTMS:n toimintasuunnitelman (8), jossa yksilöitiin toimet ERTMS:n täytäntöönpanon ja yhteentoimivuuden esteiden poistamiseksi ja jolla pyritään tavoitejärjestelmään, joka kattaa vuoteen 2023 mennessä noin kolmasosan ydinverkkokäytävistä;

| G. | ottaa huomioon, että kaudella 2014–2020 EU:n talousarviosta tuettiin ERTMS:n käyttöönottoa arviolta 2,7 miljardilla eurolla, josta 850 miljoonaa euroa saatiin Verkkojen Eurooppa -välineestä (9) ja 1,9 miljardia euroa Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja koheesiorahasto) tukikelpoisilla alueilla; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kaudella 2014–2020 EU:n talousarviosta tuettiin ERTMS:n käyttöönottoa arviolta 2,7 miljardilla eurolla, josta 850 miljoonaa euroa saatiin Verkkojen Eurooppa -välineestä (9) ja 1,9 miljardia euroa Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (Euroopan aluekehitysrahasto (EAKR) ja koheesiorahasto) tukikelpoisilla alueilla;

| H. | katsoo, että ERTMS:n käyttöönottoon on ehdottomasti sisällyttävä luokan B järjestelmien käytöstä poistaminen ja ETCS:n radanvarsikomponenttien asentaminen sekä liikkuvien kalustojen laajalti toteutettava jälkiasennus ERTMS-junayksiköiden yhteentoimivissa osajärjestelmissä; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että ERTMS:n käyttöönottoon on ehdottomasti sisällyttävä luokan B järjestelmien käytöstä poistaminen ja ETCS:n radanvarsikomponenttien asentaminen sekä liikkuvien kalustojen laajalti toteutettava jälkiasennus ERTMS-junayksiköiden yhteentoimivissa osajärjestelmissä;

| I. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla ei ole oikeudellista velvoitetta toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että rautatieyritykset investoivat ERTMS:ään; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioilla ei ole oikeudellista velvoitetta toteuttaa toimenpiteitä sen varmistamiseksi, että rautatieyritykset investoivat ERTMS:ään;

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin on varoittanut, että ERTMS:n ydinverkon täysimääräinen käyttöönotto on tällä hetkellä huomattavasti myöhässä aikataulusta ja ettei sitä saada päätökseen vuodeksi 2030 asetettuun määräaikaan mennessä, ja todennut, että jäsenvaltioiden koordinoinnin puute on yksi tärkeimmistä syistä tähän viivästykseen; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin on varoittanut, että ERTMS:n ydinverkon täysimääräinen käyttöönotto on tällä hetkellä huomattavasti myöhässä aikataulusta ja ettei sitä saada päätökseen vuodeksi 2030 asetettuun määräaikaan mennessä, ja todennut, että jäsenvaltioiden koordinoinnin puute on yksi tärkeimmistä syistä tähän viivästykseen;

| K. | ottaa huomioon, että Santiago de Compostelassa 24. heinäkuuta 2013 tapahtuneessa Alvia-junan onnettomuudessa 80 ihmistä kuoli ja 144 loukkaantui; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Santiago de Compostelassa 24. heinäkuuta 2013 tapahtuneessa Alvia-junan onnettomuudessa 80 ihmistä kuoli ja 144 loukkaantui;

| L. | ottaa huomioon, että EU:n menoja seuraavan EU:n ilmastoseurantamenetelmän mukaan ERTMS:n osuus on uudella ohjelmakaudella 40 prosenttia ilmasto- ja ympäristötavoitteista, ja toteaa, että 30 prosenttia koheesiopolitiikan rahastoista ja InvestEU-ohjelmasta rahoitetuista menoista, 37 prosenttia elpymis- ja palautumistukivälineestä (10) ja 60 prosenttia Verkkojen Eurooppa -välineestä on kohdennettava ilmastonmuutosta torjuviin toimiin; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EU:n menoja seuraavan EU:n ilmastoseurantamenetelmän mukaan ERTMS:n osuus on uudella ohjelmakaudella 40 prosenttia ilmasto- ja ympäristötavoitteista, ja toteaa, että 30 prosenttia koheesiopolitiikan rahastoista ja InvestEU-ohjelmasta rahoitetuista menoista, 37 prosenttia elpymis- ja palautumistukivälineestä (10) ja 60 prosenttia Verkkojen Eurooppa -välineestä on kohdennettava ilmastonmuutosta torjuviin toimiin;

| M. | ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälineen mukaan 20 prosenttia investoinneista olisi oltava luonteeltaan digitaalisia ja että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen liitteessä VII vahvistetussa digitaalisten toimien seurantaa koskevassa menetelmässä 100 prosenttia investoinneista ERTMS:ään on digitaalisia; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että elpymis- ja palautumistukivälineen mukaan 20 prosenttia investoinneista olisi oltava luonteeltaan digitaalisia ja että elpymis- ja palautumistukivälinettä koskevan asetuksen liitteessä VII vahvistetussa digitaalisten toimien seurantaa koskevassa menetelmässä 100 prosenttia investoinneista ERTMS:ään on digitaalisia;

1.

korostaa, että rautatieliikenne on kestävin ja energiatehokkain joukko- ja tavaraliikennemuoto, mutta rautatieliikenteen koko potentiaalia ei ole vielä hyödynnetty huolimatta alan myönteisestä kehityksestä, josta voidaan mainita esimerkiksi rautateiden matkustajamäärien ja rautateiden tavaraliikenteen määrän jatkuva, joskin viime vuosina epätasainen kasvu;

2.

huomauttaa, että Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa peräänkuulutetaan merkittävää liikennemuotosiirtymää rautateille ja että uudessa kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa asetetaan virstanpylväitä suurnopeusjunaliikenteen kaksinkertaistamiseksi vuoteen 2030 ja rautateiden tavaraliikenteen kaksinkertaistamiseksi vuoteen 2050 mennessä; huomauttaa, että tämä edellyttää rautatieliikennekapasiteetin osuuden lisäämistä, jota ei voida saavuttaa ilman ERTMS:n käyttöönoton laajamittaista nopeuttamista koko EU:ssa;

3.

painottaa, että yksi EU:n raideliikenteen yhteensovittamisen tärkeimmistä tavoitteista on ydinverkon vahvistaminen ja rautatieliikenteen osuuden kasvattaminen tavara- ja matkustajaliikenteessä;

4.

muistuttaa, että ERTMS käynnistettiin 1990-luvulla ja että sen tavoitteena on varmistaa rautatieliikenteen turvallisuus, edistää kansallisten rautatieverkkojen ja rajat ylittävän rautatieliikenteen yhteentoimivuutta, vähentää merkinantojärjestelmien hankinta- ja ylläpitokustannuksia sekä lisätä infrastruktuurin kapasiteettia ja rautatiejärjestelmän luotettavuutta;

5.

korostaa, että ERTMS:n täysimääräinen käyttöönotto auttaa luomaan yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen, on olennaisen tärkeää Euroopan rautatiealan mukauttamiseksi digitaaliseen aikakauteen, lisää rautatieliikenteen kannattavuutta, mahdollistaa radan käyttötiheyden lisäämisen ja on edellytys sille, että rautatiet lopultakin ovat kilpailukykyisiä muiden liikennemuotojen kanssa; pitää siksi myönteisenä, että uudessa kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiassa vahvistetaan, että ERTMS:n olisi oltava keskeinen painopiste, jotta voidaan luoda aidosti älykäs ja tehokas liikennejärjestelmä ja saavuttaa sellaiset tavoitteet kuten kapasiteetin riittävä jakaminen ja liikenteen hallinta sekä matkustajien että rahdin osalta;

6.

korostaa, että ERTMS:stä on tullut maailmanlaajuinen standardi junien ohjauksessa ja viestinnässä ja että se on otettu käyttöön lähes 50 maassa eri puolilla maailmaa, mikä tarjoaa erinomaisia mahdollisuuksia lisätä arvoltaan merkittävää liiketoimintaa ja kehittää asiantuntemusta EU:ssa ja myös kolmansissa maissa tapahtuvaa käyttöä varten; kehottaa perustamaan Euroopan standardoidun liikenteenhallintajärjestelmän ja katsoo, että EU:n standardi on laadittava nopeasti ennen kuin EU:N on otettava käyttöön maailmanlaajuinen rautatieliikenteen hallintajärjestelmää koskeva standardi; kehottaa lisäksi komissiota hyödyntämään kahdenvälistä EU:n yhteistyötä ERTMS:n käyttöönoton edistämiseksi kolmansissa maissa;

7.

panee tyytyväisenä merkille komission työn ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmän kehittämiseksi, jotta voidaan varmistaa, että rautatieliikenteessä otetaan täysin huomioon digitalisaatio, johon ERTMS perustuu, minkä pitäisi mahdollistaa helpommat ja edullisemmat päivitykset ja parannukset standardoinnin ja mallintamisen jatkumisen ansiosta, ottamalla käyttöön ”plug-and-play” -periaate ja yhdenmukaistamalla tietomallintamista;

Hallinnointi

Hallinnointi

| 8. | suhtautuu myönteisesti virastolle neljännessä rautatiepaketissa annettuihin uusiin tehtäviin ja panee merkille viraston merkittävän tehtävän keskuselimenä, joka varmistaa johdonmukaisuuden yhteentoimivan ERTMS:n kehittämisessä ja sen, että ERTMS:n käyttöönotto on voimassa olevien eritelmien mukaista ja että ERTMS:ään liittyviä eurooppalaisia tutkimus- ja innovointiohjelmia sovitetaan yhteen ERTMS:n teknisten eritelmien kehittämisen kanssa; pitää siksi valitettavana, että viraston vuotuista talousarviota on äskettäin vähennetty; |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti virastolle neljännessä rautatiepaketissa annettuihin uusiin tehtäviin ja panee merkille viraston merkittävän tehtävän keskuselimenä, joka varmistaa johdonmukaisuuden yhteentoimivan ERTMS:n kehittämisessä ja sen, että ERTMS:n käyttöönotto on voimassa olevien eritelmien mukaista ja että ERTMS:ään liittyviä eurooppalaisia tutkimus- ja innovointiohjelmia sovitetaan yhteen ERTMS:n teknisten eritelmien kehittämisen kanssa; pitää siksi valitettavana, että viraston vuotuista talousarviota on äskettäin vähennetty;

| 9. | katsoo, että virastolle olisi annettava riittävät taloudelliset resurssit ja henkilöresurssit sekä lisävaltuudet, jotta se voi ratkaista edelleen olemassa olevat ERTMS:n käyttöönottoon ja toimintaan liittyvät haasteet (operatiivisten sääntöjen ja vaatimusten yhdenmukaistaminen, eritelmien ylläpito ja muutokset, tyypinmukaisuus- ja tyyppihyväksynnän kestoa koskevat menettelyt ja julkiset hankintamenettelyt jne.), lisätä kilpailukykyä ja johtaa uusien teknologioiden teknistä käyttöönottoa; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että virastolle olisi annettava riittävät taloudelliset resurssit ja henkilöresurssit sekä lisävaltuudet, jotta se voi ratkaista edelleen olemassa olevat ERTMS:n käyttöönottoon ja toimintaan liittyvät haasteet (operatiivisten sääntöjen ja vaatimusten yhdenmukaistaminen, eritelmien ylläpito ja muutokset, tyypinmukaisuus- ja tyyppihyväksynnän kestoa koskevat menettelyt ja julkiset hankintamenettelyt jne.), lisätä kilpailukykyä ja johtaa uusien teknologioiden teknistä käyttöönottoa;

| 10. | korostaa ERTMS-koordinaattorin roolia määriteltäessä ensisijaisesti ERTMS:llä varustettavia linjoja ja käytäviä ja varmistettaessa sen käyttöönotto mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa; |
| --- | --- |

10.

korostaa ERTMS-koordinaattorin roolia määriteltäessä ensisijaisesti ERTMS:llä varustettavia linjoja ja käytäviä ja varmistettaessa sen käyttöönotto mahdollisimman kustannustehokkaalla tavalla tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa;

| 11. | katsoo, että ERTMS-koordinaattorin asemaa on parannettava merkittävästi sekä resurssien että täytäntöönpanovallan osalta, jotta käyttöönottotavoitteet voidaan saavuttaa; pitää siksi myönteisenä mahdollisuutta vahvistaa ERMTS-koordinaattorin roolia TEN-T-asetuksen tulevassa tarkistuksessa antamalla heille esimerkiksi ratkaiseva rooli hankkeiden valinnassa, laajentamalla valvontavastuuta ja asettamalla Verkkojen Eurooppa -välineen avustusten saamisen ehdoksi heidän hyväksyntänsä, erityisesti kun kyseessä ovat tärkeimmät rajatylittävät yhteydet; |
| --- | --- |

11.

katsoo, että ERTMS-koordinaattorin asemaa on parannettava merkittävästi sekä resurssien että täytäntöönpanovallan osalta, jotta käyttöönottotavoitteet voidaan saavuttaa; pitää siksi myönteisenä mahdollisuutta vahvistaa ERMTS-koordinaattorin roolia TEN-T-asetuksen tulevassa tarkistuksessa antamalla heille esimerkiksi ratkaiseva rooli hankkeiden valinnassa, laajentamalla valvontavastuuta ja asettamalla Verkkojen Eurooppa -välineen avustusten saamisen ehdoksi heidän hyväksyntänsä, erityisesti kun kyseessä ovat tärkeimmät rajatylittävät yhteydet;

| 12. | on tyytyväinen siihen, että ERTMS-koordinaattori raportoi parlamentille vuosittain; |
| --- | --- |

12.

on tyytyväinen siihen, että ERTMS-koordinaattori raportoi parlamentille vuosittain;

| 13. | katsoo, että ERTMS:n käyttöönoton toimintamalli, jota koordinoidaan kaikkien jäsenvaltioiden kesken ja jota ERTMS-koordinaattori johtaa, on ainoa tapa ratkaista nykyinen hajanainen tilanne, erityisesti rajat ylittävien hankkeiden osalta; kehottaa siksi komissiota luomaan puitteet jäsenvaltioiden, rataverkon haltijoiden ja rautatieyritysten väliselle keskustelulle ja koordinoinnille ERTMS:n käyttöönotosta ERTMS-koordinaattorin johdolla, jotta voidaan edistää parhaiden käytäntöjen vaihtoa, yhdenmukaistaa kansallisia käyttöönottosuunnitelmia, edistää yhteisiä toimia ERTMS:n käyttöönottamiseksi rajat ylittävillä käytävillä, parantaa vaatimustenmukaisuuden lupamenettelyjä sekä lisätä jäsenvaltioiden yleistä sitoutumista; muistuttaa, että rataverkon haltijoiden on yhteistyössä toteutettava lisätoimia ERTMS:n varustamiseksi ja käyttöön ottamiseksi rajatylittävillä osuuksilla samanaikaisesti ja teknisesti yhtenäisellä tavalla; |
| --- | --- |

13.

katsoo, että ERTMS:n käyttöönoton toimintamalli, jota koordinoidaan kaikkien jäsenvaltioiden kesken ja jota ERTMS-koordinaattori johtaa, on ainoa tapa ratkaista nykyinen hajanainen tilanne, erityisesti rajat ylittävien hankkeiden osalta; kehottaa siksi komissiota luomaan puitteet jäsenvaltioiden, rataverkon haltijoiden ja rautatieyritysten väliselle keskustelulle ja koordinoinnille ERTMS:n käyttöönotosta ERTMS-koordinaattorin johdolla, jotta voidaan edistää parhaiden käytäntöjen vaihtoa, yhdenmukaistaa kansallisia käyttöönottosuunnitelmia, edistää yhteisiä toimia ERTMS:n käyttöönottamiseksi rajat ylittävillä käytävillä, parantaa vaatimustenmukaisuuden lupamenettelyjä sekä lisätä jäsenvaltioiden yleistä sitoutumista; muistuttaa, että rataverkon haltijoiden on yhteistyössä toteutettava lisätoimia ERTMS:n varustamiseksi ja käyttöön ottamiseksi rajatylittävillä osuuksilla samanaikaisesti ja teknisesti yhtenäisellä tavalla;

| 14. | katsoo, että rautatiejärjestelmän digitalisointia varten tarvitaan sääntelykehys, joka asettaa ERTMS:n digitaalisen rautatiejärjestelmän kehityksen keskiöön; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti rautatiealan sitoumukseen mahdollistaa ERTMS:n teollistaminen ja Shift2Rail-yhteisyrityksen (Shift2Rail-yhteisyritys) panokseen tutkimukseen ja innovointiin, jotta voidaan poistaa jäljellä olevat tekniset esteet, jotka hidastavat rautatiealan yhteentoimivuuden lisäämistä, varmistaa siirtyminen yhdennetymmille, tehokkaammille ja turvallisemmille EU:n rautatiemarkkinoille, taata teknisten ratkaisujen asianmukainen yhteenliittäminen ja tehdä EU:n rautatiejärjestelmästä kestävämpi, digitaalisempi, kilpailukykyisempi, luotettavampi ja houkuttelevampi; tukee voimakkaasti sen uutta seuraaja-aloitetta eli Euroopan rautatiealan yhteisyrityksen järjestelmäpilaria, jolla koordinoidaan järjestelmän kehitystä, uutta teknologian kehitystä, teknologisia siirtymäsuunnitelmia, teollistumista ja käyttöönottoa erityisesti ERTMS:n osalta, jotta voidaan varmistaa tehokkaampi yhteistyö ja käyttää paremmin niukat resurssit; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että rautatiejärjestelmän digitalisointia varten tarvitaan sääntelykehys, joka asettaa ERTMS:n digitaalisen rautatiejärjestelmän kehityksen keskiöön; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti rautatiealan sitoumukseen mahdollistaa ERTMS:n teollistaminen ja Shift2Rail-yhteisyrityksen (Shift2Rail-yhteisyritys) panokseen tutkimukseen ja innovointiin, jotta voidaan poistaa jäljellä olevat tekniset esteet, jotka hidastavat rautatiealan yhteentoimivuuden lisäämistä, varmistaa siirtyminen yhdennetymmille, tehokkaammille ja turvallisemmille EU:n rautatiemarkkinoille, taata teknisten ratkaisujen asianmukainen yhteenliittäminen ja tehdä EU:n rautatiejärjestelmästä kestävämpi, digitaalisempi, kilpailukykyisempi, luotettavampi ja houkuttelevampi; tukee voimakkaasti sen uutta seuraaja-aloitetta eli Euroopan rautatiealan yhteisyrityksen järjestelmäpilaria, jolla koordinoidaan järjestelmän kehitystä, uutta teknologian kehitystä, teknologisia siirtymäsuunnitelmia, teollistumista ja käyttöönottoa erityisesti ERTMS:n osalta, jotta voidaan varmistaa tehokkaampi yhteistyö ja käyttää paremmin niukat resurssit;

| 15. | kehottaa vahvistamaan edelleen viraston ja Shift2Rail-yhteisyrityksen välistä koordinointia, jotta voidaan priorisoida paremmin investoinnit Euroopan rautateiden digitalisointiin; korostaa tältä osin, että viraston olisi otettava tarkkailijaa asemaa vahvempi rooli Shift2Rail-yhteishankkeen hallintoneuvostossa; |
| --- | --- |

15.

kehottaa vahvistamaan edelleen viraston ja Shift2Rail-yhteisyrityksen välistä koordinointia, jotta voidaan priorisoida paremmin investoinnit Euroopan rautateiden digitalisointiin; korostaa tältä osin, että viraston olisi otettava tarkkailijaa asemaa vahvempi rooli Shift2Rail-yhteishankkeen hallintoneuvostossa;

Yhteentoimivuus ja käyttöönotto

Yhteentoimivuus ja käyttöönotto

| 16. | suhtautuu myönteisesti ERTMS:n avulla saavutettuihin hyviin tuloksiin nopeuden, kapasiteetin ja turvallisuuden osalta siellä, missä se on otettu käyttöön; pitää siksi valitettavana, että eurooppalaisessa käyttöönottosuunnitelmassa asetettuihin tavoitteisiin verrattuna vain noin 13 prosenttia ydinverkkokäytävistä oli käytössä ERTMS:n mukaisesti vuoden 2020 lopussa ja ERTMS:n käyttöönotto useimmissa käytävissä oli 7–28 prosenttia; toteaa lisäksi, että ERTMS:ään tehdyt investoinnit eivät ole järjestelmällinen tavoite ydinverkoissa – huolimatta TEN-T-verkon käyttöönottosuunnitelmissa ja suuntaviivoissa esitetyistä tällaisia investointeja koskevista suosituksista – tai edes erillisissä osuuksissaan, jotka eivät ole yhteydessä ydinverkkoon; katsoo siksi, että käytäviin perustuvaa lähestymistapaa on vahvistettava ERTMS:n käyttöönoton esteiden poistamiseksi erityisesti niiden käytävien osalta, joilla on alhaisin käyttöaste, kuten Atlantin käytävä, ja erityisesti Iberian niemimaalla; kehottaa lisäksi komissiota laatimaan luettelon ydinverkon rajatylittävistä rautatieyhteyksistä, joissa ERTMS:n täysimittainen käyttöönotto ei ole toteutunut, ja julkaisemaan havaintonsa, jotta voidaan kiinnittää huomiota ERTMS:n täysimääräisestä käyttöönotosta saatavaan EU:n lisäarvoon näissä rautatieyhteyksissä; |
| --- | --- |

16.

suhtautuu myönteisesti ERTMS:n avulla saavutettuihin hyviin tuloksiin nopeuden, kapasiteetin ja turvallisuuden osalta siellä, missä se on otettu käyttöön; pitää siksi valitettavana, että eurooppalaisessa käyttöönottosuunnitelmassa asetettuihin tavoitteisiin verrattuna vain noin 13 prosenttia ydinverkkokäytävistä oli käytössä ERTMS:n mukaisesti vuoden 2020 lopussa ja ERTMS:n käyttöönotto useimmissa käytävissä oli 7–28 prosenttia; toteaa lisäksi, että ERTMS:ään tehdyt investoinnit eivät ole järjestelmällinen tavoite ydinverkoissa – huolimatta TEN-T-verkon käyttöönottosuunnitelmissa ja suuntaviivoissa esitetyistä tällaisia investointeja koskevista suosituksista – tai edes erillisissä osuuksissaan, jotka eivät ole yhteydessä ydinverkkoon; katsoo siksi, että käytäviin perustuvaa lähestymistapaa on vahvistettava ERTMS:n käyttöönoton esteiden poistamiseksi erityisesti niiden käytävien osalta, joilla on alhaisin käyttöaste, kuten Atlantin käytävä, ja erityisesti Iberian niemimaalla; kehottaa lisäksi komissiota laatimaan luettelon ydinverkon rajatylittävistä rautatieyhteyksistä, joissa ERTMS:n täysimittainen käyttöönotto ei ole toteutunut, ja julkaisemaan havaintonsa, jotta voidaan kiinnittää huomiota ERTMS:n täysimääräisestä käyttöönotosta saatavaan EU:n lisäarvoon näissä rautatieyhteyksissä;

| 17. | katsoo, että ERTMS:n käyttöönottovauhtia on nopeutettava kymmenkertaiseksi, jotta saavutetaan digitaalinen siirtymä ja parannetaan EU:n rautatiejärjestelmän, matkustajien ja työntekijöiden turvallisuutta; katsoo, että ERTMS on otettava käyttöön ydinverkossa vuoteen 2030 mennessä ja kattavassa verkossa vuoteen 2040 mennessä; muistuttaa, että on vältettävä ERTMS:n asennuksiin ja aktivointeihin liittyviä viivästyksiä, jotka voisivat vaarantaa turvallisuuden; kehottaa tässä yhteydessä komissiota säilyttämään tavoitteiden sitovan luonteen ja vahvistamaan sitä tarkistaessaan TEN-T-suuntaviivoja, ERTMS:n eurooppalaisia käyttöönottosuunnitelmia ja yhteentoimivuuden ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmää koskevia teknisiä eritelmiä; |
| --- | --- |

17.

katsoo, että ERTMS:n käyttöönottovauhtia on nopeutettava kymmenkertaiseksi, jotta saavutetaan digitaalinen siirtymä ja parannetaan EU:n rautatiejärjestelmän, matkustajien ja työntekijöiden turvallisuutta; katsoo, että ERTMS on otettava käyttöön ydinverkossa vuoteen 2030 mennessä ja kattavassa verkossa vuoteen 2040 mennessä; muistuttaa, että on vältettävä ERTMS:n asennuksiin ja aktivointeihin liittyviä viivästyksiä, jotka voisivat vaarantaa turvallisuuden; kehottaa tässä yhteydessä komissiota säilyttämään tavoitteiden sitovan luonteen ja vahvistamaan sitä tarkistaessaan TEN-T-suuntaviivoja, ERTMS:n eurooppalaisia käyttöönottosuunnitelmia ja yhteentoimivuuden ohjaus-, hallinta- ja merkinantojärjestelmää koskevia teknisiä eritelmiä;

| 18. | katsoo, että ERTMS:n koko potentiaalin hyödyntäminen riippuu kiistatta TEN-T-ydinverkon valmiiksi saattamisesta; kehottaa siksi komissiota vahvistamaan ydinverkkokoordinaattoreiden asemaa TEN-T-asetuksen tulevassa tarkistuksessa ja sisällyttämään siihen ydinverkkoinfrastruktuurin eurooppalaista hallinnointia koskevia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että ERTMS:n koko potentiaalin hyödyntäminen riippuu kiistatta TEN-T-ydinverkon valmiiksi saattamisesta; kehottaa siksi komissiota vahvistamaan ydinverkkokoordinaattoreiden asemaa TEN-T-asetuksen tulevassa tarkistuksessa ja sisällyttämään siihen ydinverkkoinfrastruktuurin eurooppalaista hallinnointia koskevia toimenpiteitä;

| 19. | huomauttaa, että tällä hetkellä on edelleen noin 30 erilaista kansallista merkinantojärjestelmää, erityisesti alueilla, joilla on pääasiassa paikallista kotimaanliikennettä ja joilla nykyisillä luokan B järjestelmillä on jäljellä oleva taloudellinen käyttöikä, ja että tämä järjestelmien moninaisuus selittää osittain ERTMS:n käyttöönottokustannusten hajanaisuuden ja vaihtelun; korostaa, että luokan B järjestelmät ovat pullonkaula ERTMS:n käyttöönotolle ja rajat ylittävälle rautatieliikenteelle EU:n verkossa, sillä ne edellyttävät rautatieliikenteen harjoittajilta kalliimpaa ja vaikeampaa turvallisuuslupaa ja haittaavat rautatieliikenteen kilpailukykyä, mikä haittaa rautateiden teknistä ja toiminnallista yhteensopivuutta kaikkialla EU:ssa ja aiheuttaa alalle lisäkustannuksia, muun muassa kunnossapitokustannuksia; |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että tällä hetkellä on edelleen noin 30 erilaista kansallista merkinantojärjestelmää, erityisesti alueilla, joilla on pääasiassa paikallista kotimaanliikennettä ja joilla nykyisillä luokan B järjestelmillä on jäljellä oleva taloudellinen käyttöikä, ja että tämä järjestelmien moninaisuus selittää osittain ERTMS:n käyttöönottokustannusten hajanaisuuden ja vaihtelun; korostaa, että luokan B järjestelmät ovat pullonkaula ERTMS:n käyttöönotolle ja rajat ylittävälle rautatieliikenteelle EU:n verkossa, sillä ne edellyttävät rautatieliikenteen harjoittajilta kalliimpaa ja vaikeampaa turvallisuuslupaa ja haittaavat rautatieliikenteen kilpailukykyä, mikä haittaa rautateiden teknistä ja toiminnallista yhteensopivuutta kaikkialla EU:ssa ja aiheuttaa alalle lisäkustannuksia, muun muassa kunnossapitokustannuksia;

| 20. | korostaa, että luokan B käytöstäpoistoprosessi etenee hitaasti; pitää valitettavana, että vain muutamat jäsenvaltiot ovat laatineet suunnitelmia luokan B merkinantojärjestelmien käytöstäpoistamiseksi ERTMS:n kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan ja että tällä hetkellä EU:n tasolla ei ole oikeudellista velvoitetta eikä aikataulua luokan B järjestelmien poistamiseksi käytöstä; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että luokan B käytöstäpoistoprosessi etenee hitaasti; pitää valitettavana, että vain muutamat jäsenvaltiot ovat laatineet suunnitelmia luokan B merkinantojärjestelmien käytöstäpoistamiseksi ERTMS:n kansallisissa täytäntöönpanosuunnitelmissaan ja että tällä hetkellä EU:n tasolla ei ole oikeudellista velvoitetta eikä aikataulua luokan B järjestelmien poistamiseksi käytöstä;

| 21. | katsoo, että ERTMS:n tehokas ja nopea käyttöönotto voidaan saavuttaa vain asettamalla sitovia tavoitteita, joita vahvistetaan rataverkon haltijoille määrättävillä seuraamuksilla, jos määrärahat ja resurssit ovat saatavilla mutta käyttöönoton määräaikaa ei noudateta; |
| --- | --- |

21.

katsoo, että ERTMS:n tehokas ja nopea käyttöönotto voidaan saavuttaa vain asettamalla sitovia tavoitteita, joita vahvistetaan rataverkon haltijoille määrättävillä seuraamuksilla, jos määrärahat ja resurssit ovat saatavilla mutta käyttöönoton määräaikaa ei noudateta;

| 22. | kehottaa komissiota laatimaan luokan B järjestelmien käytöstä poistamista koskevan yleisen strategian, jossa asetetaan sitoviin tavoitteisiin mukautetut EU:n tasolla vahvistetut määräajat; katsoo, että tämän strategian tehokkuus ja sen pitkän aikavälin merkitys riippuvat kaikkien sidosryhmien osallistumisesta, rautatieyritykset ja hankkijat mukaan luettuina, ja jäsenvaltioiden halukkuudesta täyttää TEN-T-asetuksen mukaiset velvoitteensa; |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota laatimaan luokan B järjestelmien käytöstä poistamista koskevan yleisen strategian, jossa asetetaan sitoviin tavoitteisiin mukautetut EU:n tasolla vahvistetut määräajat; katsoo, että tämän strategian tehokkuus ja sen pitkän aikavälin merkitys riippuvat kaikkien sidosryhmien osallistumisesta, rautatieyritykset ja hankkijat mukaan luettuina, ja jäsenvaltioiden halukkuudesta täyttää TEN-T-asetuksen mukaiset velvoitteensa;

| 23. | kehottaa lisäksi komissiota ottamaan käyttöön säännöksen, jolla varmistetaan, että ERTMS:n kansalliset täytäntöönpanosuunnitelmat ovat oikeudellisesti EU:n lainsäädännössä asetettujen ERTMS:n käyttöönottoa koskevien sitovien tavoitteiden mukaisia niin sääntelyn kannalta kuin maantieteellisesti, jotta sen käyttöönotto ydinverkossa saataisiin päätökseen vuoteen 2030 mennessä ja kattavassa verkossa vuoteen 2040 mennessä; |
| --- | --- |

23.

kehottaa lisäksi komissiota ottamaan käyttöön säännöksen, jolla varmistetaan, että ERTMS:n kansalliset täytäntöönpanosuunnitelmat ovat oikeudellisesti EU:n lainsäädännössä asetettujen ERTMS:n käyttöönottoa koskevien sitovien tavoitteiden mukaisia niin sääntelyn kannalta kuin maantieteellisesti, jotta sen käyttöönotto ydinverkossa saataisiin päätökseen vuoteen 2030 mennessä ja kattavassa verkossa vuoteen 2040 mennessä;

| 24. | katsoo, että nykyiset kansalliset säännöt ja ERTM:ää koskevien operatiivisten vaatimusten, kuten teknisten vaatimusten, yhdenmukaisuuden puute ja tekniset esteet, kuten vaihtelevat akselimittarit, jännitteet ja vaunujen mitat, jotka voivat vaihdella koko rautatieverkossa, vaikuttavat yhteentoimivuuteen ja haittaavat EU:n rautatieverkon saumatonta toimintaa ja haittaavat rautatietoimijoiden kannattavuutta; |
| --- | --- |

24.

katsoo, että nykyiset kansalliset säännöt ja ERTM:ää koskevien operatiivisten vaatimusten, kuten teknisten vaatimusten, yhdenmukaisuuden puute ja tekniset esteet, kuten vaihtelevat akselimittarit, jännitteet ja vaunujen mitat, jotka voivat vaihdella koko rautatieverkossa, vaikuttavat yhteentoimivuuteen ja haittaavat EU:n rautatieverkon saumatonta toimintaa ja haittaavat rautatietoimijoiden kannattavuutta;

| 25. | painottaa, että sekä radanvarsijärjestelmien että junissa olevien järjestelmien jälkiasennusten kustannukset vaihtelevat merkittävästi verkosta riippuen; toteaa, että laitteiden käyttöikä edellyttää investointien pitkää poistoaikaa, mikä on tärkeä taloudellinen peruste tuleville investoinneille; varoittaa ongelmista, joita syntyy, kun standardeja mukautetaan toistuvasti rajoittaen näin laitteistojen käyttöaikaa tavalla, jota rautatiealan on mahdoton ennakoida, mikä johtaa haluttomuuteen investoida; painottaa näin ollen sääntelyn vakauden merkitystä, jotta mahdollistetaan tehtyjen investointien tuotot; pyytää komissiota analysoimaan huolellisesti lisämuutoksia, kun yhteentoimivuuden tekninen eritelmä saatetaan ajan tasalle vuonna 2030, ja varmistamaan yhteensopivuuden; |
| --- | --- |

25.

painottaa, että sekä radanvarsijärjestelmien että junissa olevien järjestelmien jälkiasennusten kustannukset vaihtelevat merkittävästi verkosta riippuen; toteaa, että laitteiden käyttöikä edellyttää investointien pitkää poistoaikaa, mikä on tärkeä taloudellinen peruste tuleville investoinneille; varoittaa ongelmista, joita syntyy, kun standardeja mukautetaan toistuvasti rajoittaen näin laitteistojen käyttöaikaa tavalla, jota rautatiealan on mahdoton ennakoida, mikä johtaa haluttomuuteen investoida; painottaa näin ollen sääntelyn vakauden merkitystä, jotta mahdollistetaan tehtyjen investointien tuotot; pyytää komissiota analysoimaan huolellisesti lisämuutoksia, kun yhteentoimivuuden tekninen eritelmä saatetaan ajan tasalle vuonna 2030, ja varmistamaan yhteensopivuuden;

| 26. | pitää valitettavana, että vuoden 2019 puoliväliin mennessä lähes 80 prosenttiin EU:hun tuoduista uusista ajoneuvoista sovellettiin joko poikkeusta tai ne oli vapautettu vaatimuksesta olla ERTMS:n kanssa yhteensopivia; katsoo, että ERTMS-järjestelmän käyttöönoton vuoksi uudelle liikkuvalle kalustolle ei pitäisi myöntää poikkeuksia tai erivapauksia vaatimuksesta olla ERTMS:n kanssa yhteensopivia; kehottaa komissiota tekemään tässä yhteydessä konkreettisia aloitteita tämän asian ratkaisemiseksi ottamalla käyttöön asianmukainen sääntelykehys ja varmistamalla, että käytössä on joukko taloudellisia kannustimia, joilla edistetään rautatieyritysten investointeja ERTMS-junayksiköihin; |
| --- | --- |

26.

pitää valitettavana, että vuoden 2019 puoliväliin mennessä lähes 80 prosenttiin EU:hun tuoduista uusista ajoneuvoista sovellettiin joko poikkeusta tai ne oli vapautettu vaatimuksesta olla ERTMS:n kanssa yhteensopivia; katsoo, että ERTMS-järjestelmän käyttöönoton vuoksi uudelle liikkuvalle kalustolle ei pitäisi myöntää poikkeuksia tai erivapauksia vaatimuksesta olla ERTMS:n kanssa yhteensopivia; kehottaa komissiota tekemään tässä yhteydessä konkreettisia aloitteita tämän asian ratkaisemiseksi ottamalla käyttöön asianmukainen sääntelykehys ja varmistamalla, että käytössä on joukko taloudellisia kannustimia, joilla edistetään rautatieyritysten investointeja ERTMS-junayksiköihin;

| 27. | korostaa, että jälkiasennushankkeiden lupamenettelyjen aikataulut, erityisesti liikkuvan kaluston tyyppihyväksyntämenettelyjen osalta ainoastaan kansallisella käyttöalueella, eroavat edelleen toisistaan, koska kansalliset turvallisuusviranomaiset ovat arvioineet eri tavoin tarvetta hyväksyä tiettyjä muutoksia uudelleen, minkä vuoksi kunkin liikkuvan kaluston luvan uusimiseen kuluu jopa kuukausi; kehottaa komissiota tekemään lainsäädäntöaloitteita, mukaan lukien nykyisten täytäntöönpanoasetusten päivittäminen, sen varmistamiseksi, että tyyppihyväksyntämenettelyjen jälkeisiä lupamenettelyjä, erityisesti kalustoyksikössä olevien ERTMS-osajärjestelmien jälkiasentamiseen kansallisella käyttöalueella liittyviä lupamenettelyjä, virtaviivaistetaan ja yhdenmukaistetaan nopeutetuilla valvontatoimilla, jotta voidaan lyhentää vaatimustenmukaisuustodistusten myöntämiseen tarvittavaa aikaa; katsoo lisäksi, että vaatimustenmukaisuusprosessien olisi edelleen vahvistettava asianomaisten teollisuuden toimittajien ja kansallisten turvallisuusvirastojen osallistumista varhaisessa vaiheessa, jotta vältetään se, että rautatieyritykset luopuvat laajamittaisista ja kunnianhimoisista käyttöönottohankkeista; kehottaa lisäksi virastoa osallistumaan laajemmin tyypinmukaisuusmenettelyihin, joita toteutetaan, kun kyseessä on jälkiasennettujen liikkuvien kalustojen pelkkä kansallinen käyttöalue; |
| --- | --- |

27.

korostaa, että jälkiasennushankkeiden lupamenettelyjen aikataulut, erityisesti liikkuvan kaluston tyyppihyväksyntämenettelyjen osalta ainoastaan kansallisella käyttöalueella, eroavat edelleen toisistaan, koska kansalliset turvallisuusviranomaiset ovat arvioineet eri tavoin tarvetta hyväksyä tiettyjä muutoksia uudelleen, minkä vuoksi kunkin liikkuvan kaluston luvan uusimiseen kuluu jopa kuukausi; kehottaa komissiota tekemään lainsäädäntöaloitteita, mukaan lukien nykyisten täytäntöönpanoasetusten päivittäminen, sen varmistamiseksi, että tyyppihyväksyntämenettelyjen jälkeisiä lupamenettelyjä, erityisesti kalustoyksikössä olevien ERTMS-osajärjestelmien jälkiasentamiseen kansallisella käyttöalueella liittyviä lupamenettelyjä, virtaviivaistetaan ja yhdenmukaistetaan nopeutetuilla valvontatoimilla, jotta voidaan lyhentää vaatimustenmukaisuustodistusten myöntämiseen tarvittavaa aikaa; katsoo lisäksi, että vaatimustenmukaisuusprosessien olisi edelleen vahvistettava asianomaisten teollisuuden toimittajien ja kansallisten turvallisuusvirastojen osallistumista varhaisessa vaiheessa, jotta vältetään se, että rautatieyritykset luopuvat laajamittaisista ja kunnianhimoisista käyttöönottohankkeista; kehottaa lisäksi virastoa osallistumaan laajemmin tyypinmukaisuusmenettelyihin, joita toteutetaan, kun kyseessä on jälkiasennettujen liikkuvien kalustojen pelkkä kansallinen käyttöalue;

| 28. | peräänkuuluttaa järjestelmällistä lähestymistapaa ERTMS:n käyttöönottoon sekä liikkuvan kaluston että ratojen osalta; |
| --- | --- |

28.

peräänkuuluttaa järjestelmällistä lähestymistapaa ERTMS:n käyttöönottoon sekä liikkuvan kaluston että ratojen osalta;

| 29. | muistuttaa, että yhdeksää ydinverkkokäytävää koskevan hiljattain tehdyn liiketoimintatutkimuksen mukaan ERTMS-järjestelmän käyttöönottoa koskeva kaksitasoinen siirtymästrategia, jossa keskitytään ensiksi kaluston varustamiseen ERTMS-järjestelmällä, tuottaa parempia taloudellisia tuloksia kuin kaksitasoinen radanvarsien siirtymästrategia; |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että yhdeksää ydinverkkokäytävää koskevan hiljattain tehdyn liiketoimintatutkimuksen mukaan ERTMS-järjestelmän käyttöönottoa koskeva kaksitasoinen siirtymästrategia, jossa keskitytään ensiksi kaluston varustamiseen ERTMS-järjestelmällä, tuottaa parempia taloudellisia tuloksia kuin kaksitasoinen radanvarsien siirtymästrategia;

| 30. | panee merkille, että radanvarsiasennusten hitaus estää ERTMS:n vakaan käyttöönoton; katsoo, että olisi myös nopeutettava radanvarsien siirtymästrategiaa, jossa keskitytään ERTMS:n asentamiseen vanhojen järjestelmien lisäksi, jotka pidetään toiminnassa kunnes koko kalusto on varustettu, erityisesti kun otetaan huomioon rautateiden tavaraliikennekäytäviä koskevan asetuksen (11) tuleva yhdenmukaistaminen TEN-T-suuntaviivojen tarkistamisen kanssa; vaatii tältä osin yhteistyön lisäämistä Euroopan unionin rautatieviraston (ERA), rataverkon haltijoiden ja kansallisten turvallisuusviranomaisten välillä ERTMS:n radanvarsiversioiden täyden yhteensopivuuden saavuttamiseksi; muistuttaa, että jo käyttöön otettujen erilaisten ERTMS:n radanvarsiversioiden yhteensopivuusongelmat on ratkaistava ja että kaikkien ERTMS-ratojen tuleva yhteensopivuus on varmistettava; kehottaa tässä mielessä lisäämään yhteistyötä ERA:n rataverkon haltijoiden ja kansallisten turvallisuusviranomaisten välillä; |
| --- | --- |

30.

panee merkille, että radanvarsiasennusten hitaus estää ERTMS:n vakaan käyttöönoton; katsoo, että olisi myös nopeutettava radanvarsien siirtymästrategiaa, jossa keskitytään ERTMS:n asentamiseen vanhojen järjestelmien lisäksi, jotka pidetään toiminnassa kunnes koko kalusto on varustettu, erityisesti kun otetaan huomioon rautateiden tavaraliikennekäytäviä koskevan asetuksen (11

| 31. | kehottaa komissiota ottamaan huomioon ERTMS-järjestelmän laitteistot, kun laaditaan rautateiden yhteysindeksiä; |
| --- | --- |

31.

kehottaa komissiota ottamaan huomioon ERTMS-järjestelmän laitteistot, kun laaditaan rautateiden yhteysindeksiä;

| 32. | korostaa, että prototyypit ovat yksi suurimmista kalustoon tehtävien jälkiasennusten pullonkauloista, koska niiden kehittäminen on monimutkaista, aikaavievää ja kallista; huomauttaa lisäksi, että tällä hetkellä on olemassa riski, että sama prototyyppihanke saa rahoitusta useista EU:n lähteistä; kehottaa perustamaan EU:n alustan prototyyppien kehittämiseksi, jotta voidaan edistää suuria mittakaavaetuja, yhdenmukaistamista ja kilpailukykyä, sekä perustamaan avoimen rekisterin jo rahoitetuista ratkaisuista; |
| --- | --- |

32.

korostaa, että prototyypit ovat yksi suurimmista kalustoon tehtävien jälkiasennusten pullonkauloista, koska niiden kehittäminen on monimutkaista, aikaavievää ja kallista; huomauttaa lisäksi, että tällä hetkellä on olemassa riski, että sama prototyyppihanke saa rahoitusta useista EU:n lähteistä; kehottaa perustamaan EU:n alustan prototyyppien kehittämiseksi, jotta voidaan edistää suuria mittakaavaetuja, yhdenmukaistamista ja kilpailukykyä, sekä perustamaan avoimen rekisterin jo rahoitetuista ratkaisuista;

| 33. | korostaa, että ilman standardoituja järjestelmiä, joissa sovelletaan ”plug-and-play” -teknologiaa sekä radanvarressa että liikkuvassa kalustossa, rautatiejärjestelmässä ei voida ottaa käyttöön ja hyödyntää ERTMS-järjestelmän käänteentekeviä toimintoja, kuten automaattista junanhallintaa, tulevaa radioviestintäjärjestelmää, satelliittipaikannusta tai tason 3 teknologiaa; kehottaa komissiota ottamaan huomioon, että GSM-R-teknologia, joka oli viimeisintä tekniikkaa, kun ERTMS käynnistettiin, on vanhentumassa 4G:n ja 5G:n käyttöönoton johdosta; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että ilman standardoituja järjestelmiä, joissa sovelletaan ”plug-and-play” -teknologiaa sekä radanvarressa että liikkuvassa kalustossa, rautatiejärjestelmässä ei voida ottaa käyttöön ja hyödyntää ERTMS-järjestelmän käänteentekeviä toimintoja, kuten automaattista junanhallintaa, tulevaa radioviestintäjärjestelmää, satelliittipaikannusta tai tason 3 teknologiaa; kehottaa komissiota ottamaan huomioon, että GSM-R-teknologia, joka oli viimeisintä tekniikkaa, kun ERTMS käynnistettiin, on vanhentumassa 4G:n ja 5G:n käyttöönoton johdosta;

| 34. | huomauttaa, että ERTMS:n ja eurooppalaisen maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) väliset synergiat on varmistettava mahdollisimman pian, erityisesti koska GNSS-signaalien saatavuus perustuu virtuaalisiin baliiseihin, joiden käyttöönotto ja ylläpito olisi edullisempaa, koska se nopeuttaisi ERTMS:n käyttöönottoa ja parantaisi ERTMS:n kilpailukykyä EU:n ulkopuolella; kehottaa EU:n rautatieteollisuutta kehittämään teknisiä ratkaisuja, jotta GNSS mahdollistaa ERTMS:n laajamittaisen käytön; kehottaa lisäksi komissiota harkitsemaan GNSS-järjestelmän käyttöönottoa ERTMS:n ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän tulevassa tarkistuksessa jäljellä olevien teknisten puutteiden korjaamiseksi ja innovoinnin huomioon ottamiseksi; kehottaa ERA:a koordinoimaan tiiviisti, tukemaan ja virtaviivaistamaan avaruus- ja rautatiealan sidosryhmien tutkimus- ja kehitystyötä, jotta GNSS-järjestelmään perustuva junan sijaintidata voidaan sisällyttää ERTMS-järjestelmään mahdollisimman varhaisessa vaiheessa; kehottaa myös lisäämään viraston ja GNSS-viraston välistä yhteistyötä GNSS-järjestelmän vaiheittaiseksi sisällyttämiseksi ERTMS-standardeihin; |
| --- | --- |

34.

huomauttaa, että ERTMS:n ja eurooppalaisen maailmanlaajuisen satelliittinavigointijärjestelmän (GNSS) väliset synergiat on varmistettava mahdollisimman pian, erityisesti koska GNSS-signaalien saatavuus perustuu virtuaalisiin baliiseihin, joiden käyttöönotto ja ylläpito olisi edullisempaa, koska se nopeuttaisi ERTMS:n käyttöönottoa ja parantaisi ERTMS:n kilpailukykyä EU:n ulkopuolella; kehottaa EU:n rautatieteollisuutta kehittämään teknisiä ratkaisuja, jotta GNSS mahdollistaa ERTMS:n laajamittaisen käytön; kehottaa lisäksi komissiota harkitsemaan GNSS-järjestelmän käyttöönottoa ERTMS:n ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevan yhteentoimivuuden teknisen eritelmän tulevassa tarkistuksessa jäljellä olevien teknisten puutteiden korjaamiseksi ja innovoinnin huomioon ottamiseksi; kehottaa ERA:a koordinoimaan tiiviisti, tukemaan ja virtaviivaistamaan avaruus- ja rautatiealan sidosryhmien tutkimus- ja kehitystyötä, jotta GNSS-järjestelmään perustuva junan sijaintidata voidaan sisällyttää ERTMS-järjestelmään mahdollisimman varhaisessa vaiheessa; kehottaa myös lisäämään viraston ja GNSS-viraston välistä yhteistyötä GNSS-järjestelmän vaiheittaiseksi sisällyttämiseksi ERTMS-standardeihin;

| 35. | korostaa ERTMS:n käyttöönottoa koskevien julkisten hankintojen nykyistä tehottomuutta ja ongelmia; kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä viraston kanssa, jotta voidaan ottaa käyttöön EU:n yhteinen hankintamenettely, joka perustuu alalla vuonna 2018 hyväksyttyyn ehdotukseen, ja käsittelemään lainsäädäntöehdotuksessa kaikkia teknisiä näkökohtia, joilla varmistetaan hankintojen onnistuminen (esim. ylläpitoa koskevat lausekkeet) ja yhteensopivuus viimeisimmän saatavilla olevan ERTMS perustason kanssa; |
| --- | --- |

35.

korostaa ERTMS:n käyttöönottoa koskevien julkisten hankintojen nykyistä tehottomuutta ja ongelmia; kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä viraston kanssa, jotta voidaan ottaa käyttöön EU:n yhteinen hankintamenettely, joka perustuu alalla vuonna 2018 hyväksyttyyn ehdotukseen, ja käsittelemään lainsäädäntöehdotuksessa kaikkia teknisiä näkökohtia, joilla varmistetaan hankintojen onnistuminen (esim. ylläpitoa koskevat lausekkeet) ja yhteensopivuus viimeisimmän saatavilla olevan ERTMS perustason kanssa;

| 36. | toteaa, että ERTMS on EU:n teollisuuden innovointivoiman lippulaiva; kehottaa komissiota esittämään osana Euroopan uutta teollisuusstrategiaa lainsäädäntöehdotuksen ERTMS:n teollisuusstrategiaksi, jossa käsitellään teollisuuden kapasiteetin riittämättömyyttä, sopivien jälkiasennusverstaiden ja riittävän, vakaan ja ennakoitavan talousarvion puutetta sekä pätevän henkilöstön puutetta, ja varmistamaan siirtymän nykyisestä hankeperusteisesta lähestymistavasta ERTMS:n käyttöönoton teollistamiseen; |
| --- | --- |

36.

toteaa, että ERTMS on EU:n teollisuuden innovointivoiman lippulaiva; kehottaa komissiota esittämään osana Euroopan uutta teollisuusstrategiaa lainsäädäntöehdotuksen ERTMS:n teollisuusstrategiaksi, jossa käsitellään teollisuuden kapasiteetin riittämättömyyttä, sopivien jälkiasennusverstaiden ja riittävän, vakaan ja ennakoitavan talousarvion puutetta sekä pätevän henkilöstön puutetta, ja varmistamaan siirtymän nykyisestä hankeperusteisesta lähestymistavasta ERTMS:n käyttöönoton teollistamiseen;

| 37. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti teorian ja käytännön yhdistävää ammatillista koulutusta digitalisaation ja innovoinnin synnyttämien uusien työpaikkojen luomiseksi ERTMS:n käyttöönotosta johtuvien uusien haasteiden alalla siten, että annetaan riittävästi tukea rautatieliikenteen työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutukseen, kuten uutta merkinantojärjestelmää koskevaan koulutukseen; |
| --- | --- |

37.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti teorian ja käytännön yhdistävää ammatillista koulutusta digitalisaation ja innovoinnin synnyttämien uusien työpaikkojen luomiseksi ERTMS:n käyttöönotosta johtuvien uusien haasteiden alalla siten, että annetaan riittävästi tukea rautatieliikenteen työntekijöiden täydennys- ja uudelleenkoulutukseen, kuten uutta merkinantojärjestelmää koskevaan koulutukseen;

Rahoitus

Rahoitus

| 38. | muistuttaa, että EU:n rautatieverkon moitteeton toiminta edellyttää asianmukaisia investointeja infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon sekä hyvään kunnossapitoon; |
| --- | --- |

38.

muistuttaa, että EU:n rautatieverkon moitteeton toiminta edellyttää asianmukaisia investointeja infrastruktuuriin ja liikkuvaan kalustoon sekä hyvään kunnossapitoon;

| 39. | toteaa, että kaudella 2014–2020 EU:n talousarviosta tuettiin ERTMS:n käyttöönottoa arviolta 2,7 miljardilla eurolla, josta 850 miljoonaa euroa saatiin Verkkojen Eurooppa -välineestä ja 1,9 miljardia euroa Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (EAKR ja koheesiorahasto) tukikelpoisilla alueilla; |
| --- | --- |

39.

toteaa, että kaudella 2014–2020 EU:n talousarviosta tuettiin ERTMS:n käyttöönottoa arviolta 2,7 miljardilla eurolla, josta 850 miljoonaa euroa saatiin Verkkojen Eurooppa -välineestä ja 1,9 miljardia euroa Euroopan rakenne- ja investointirahastoista (EAKR ja koheesiorahasto) tukikelpoisilla alueilla;

| 40. | korostaa, että ERTMS:n käyttöön ottamiseksi ydinverkossa tarvittavien investointien arvioidaan olevan 12 miljardia euroa radanvarsijärjestelmien ja 5 miljardia euroa liikkuvan kaluston järjestelmien osalta; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että ERTMS:n käyttöön ottamiseksi ydinverkossa tarvittavien investointien arvioidaan olevan 12 miljardia euroa radanvarsijärjestelmien ja 5 miljardia euroa liikkuvan kaluston järjestelmien osalta;

| 41. | korostaa, että investoinnit ERTMS:n käyttöönottoon edistävät EU:n rahoitusvälineiden ilmastotavoitteiden ja digitaalisten valtavirtaistamistavoitteiden saavuttamista, minkä vuoksi ne olisi asetettava etusijalle näiden välineiden täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että investoinnit ERTMS:n käyttöönottoon edistävät EU:n rahoitusvälineiden ilmastotavoitteiden ja digitaalisten valtavirtaistamistavoitteiden saavuttamista, minkä vuoksi ne olisi asetettava etusijalle näiden välineiden täytäntöönpanossa;

| 42. | muistuttaa, että EU:n rahoitustukea on saatavilla sekä radanvarsilaitteistoon että liikkuvaan kalustoon tehtäviin ERTMS-investointeihin mutta se voi kattaa vain rajallisen osan käyttöönoton kokonaiskustannuksista ja jättää suurimman osan kustannuksista yksittäisten rataverkon haltijoiden ja rautatieyritysten harteille; katsoo, että käytössä olevia rahoitusvälineitä on parannettava, jotta voidaan kannustaa ERTMS:äa koskeviin laajamittaisiin investointeihin; kehottaa tässä yhteydessä komissiota laatimaan kattavat suuntaviivat, joilla tuetaan laajamittaista strategiaa ERTMS:n rahoittamiseksi sekä radanvarsilaitteiston että kaluston osalta; |
| --- | --- |

42.

muistuttaa, että EU:n rahoitustukea on saatavilla sekä radanvarsilaitteistoon että liikkuvaan kalustoon tehtäviin ERTMS-investointeihin mutta se voi kattaa vain rajallisen osan käyttöönoton kokonaiskustannuksista ja jättää suurimman osan kustannuksista yksittäisten rataverkon haltijoiden ja rautatieyritysten harteille; katsoo, että käytössä olevia rahoitusvälineitä on parannettava, jotta voidaan kannustaa ERTMS:äa koskeviin laajamittaisiin investointeihin; kehottaa tässä yhteydessä komissiota laatimaan kattavat suuntaviivat, joilla tuetaan laajamittaista strategiaa ERTMS:n rahoittamiseksi sekä radanvarsilaitteiston että kaluston osalta;

| 43. | kehottaa komissiota määrittämään toimenpidepaketin, johon jäsenvaltiot ja Euroopan unioni voivat ryhtyä lisätäkseen ERTMS:n käyttöönottoa junissa varmistaen samalla, että kyseiset yritykset ovat elinkelpoisia, ja ottamaan asianmukaisesti huomioon verkon hallinnoijien roolin mahdollisena palveluntarjoajana; |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota määrittämään toimenpidepaketin, johon jäsenvaltiot ja Euroopan unioni voivat ryhtyä lisätäkseen ERTMS:n käyttöönottoa junissa varmistaen samalla, että kyseiset yritykset ovat elinkelpoisia, ja ottamaan asianmukaisesti huomioon verkon hallinnoijien roolin mahdollisena palveluntarjoajana;

| 44. | palauttaa mieliin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen havainnon, jonka mukaan EU:ssa 50 prosenttia ERTMS-hankkeisiin alun perin osoitetuista TEN-T-varoista vapautettiin ja että täytäntöönpanon viivästymiset ja hankkeiden kattamien alojen pienentyminen olivat pääasiallisia syitä tähän; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan tähän ongelmaan; |
| --- | --- |

44.

palauttaa mieliin Euroopan tilintarkastustuomioistuimen havainnon, jonka mukaan EU:ssa 50 prosenttia ERTMS-hankkeisiin alun perin osoitetuista TEN-T-varoista vapautettiin ja että täytäntöönpanon viivästymiset ja hankkeiden kattamien alojen pienentyminen olivat pääasiallisia syitä tähän; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita puuttumaan tähän ongelmaan;

| 45. | muistuttaa, että EU:n varat eivät riitä kattamaan kaikkia odotettuja tarpeita, ja kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä ja suunnittelu-, rahoitus- ja poliittisia sitoumuksia, jotta voidaan edelleen lisätä ERTMS:än tehtävien investointien houkuttelevuutta ja taata oikeusvarmuus yksityisille sijoittajille; toteaa, että Verkkojen Eurooppa -välineen avustussopimusten kestoa voitaisiin näin ollen pidentää, jotta ne vastaavat paremmin ERTMS-hankkeiden täytäntöönpanon todellista kestoa; |
| --- | --- |

45.

muistuttaa, että EU:n varat eivät riitä kattamaan kaikkia odotettuja tarpeita, ja kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tekemään tiivistä yhteistyötä ja suunnittelu-, rahoitus- ja poliittisia sitoumuksia, jotta voidaan edelleen lisätä ERTMS:än tehtävien investointien houkuttelevuutta ja taata oikeusvarmuus yksityisille sijoittajille; toteaa, että Verkkojen Eurooppa -välineen avustussopimusten kestoa voitaisiin näin ollen pidentää, jotta ne vastaavat paremmin ERTMS-hankkeiden täytäntöönpanon todellista kestoa;

| 46. | korostaa, että on ensisijaisen tärkeää myöntää rahoitusta rajat ylittävien yhteyksien laitteistoja varten; katsoo, että koska ERTMS:ää koskevat EU:n yhteisrahoitusosuudet ovat riittämättömiä, niitä olisi nostettava; kehottaa komissiota arvioimaan tässä yhteydessä mahdollisuutta myöntää ERTMS-hankkeille Verkkojen Eurooppa -välineen rahoituksen yhteydessä yhteisrahoitusosuutta, joka on jopa yli 50 prosenttia, jos tällaiset hankkeet sisältyvät kunnianhimoisiin ja laajamittaisiin nopeutettuihin suunnitelmiin ERTMS:n käyttöönoton laajentamiseksi, jotta kannustetaan kunnianhimoisia ERTMS-strategioita jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että on ensisijaisen tärkeää myöntää rahoitusta rajat ylittävien yhteyksien laitteistoja varten; katsoo, että koska ERTMS:ää koskevat EU:n yhteisrahoitusosuudet ovat riittämättömiä, niitä olisi nostettava; kehottaa komissiota arvioimaan tässä yhteydessä mahdollisuutta myöntää ERTMS-hankkeille Verkkojen Eurooppa -välineen rahoituksen yhteydessä yhteisrahoitusosuutta, joka on jopa yli 50 prosenttia, jos tällaiset hankkeet sisältyvät kunnianhimoisiin ja laajamittaisiin nopeutettuihin suunnitelmiin ERTMS:n käyttöönoton laajentamiseksi, jotta kannustetaan kunnianhimoisia ERTMS-strategioita jäsenvaltioissa;

| 47. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan synergiaedut, edistämään ja helpottamaan niitä kaikkien EU:n rahoitusvälineiden, kuten Verkkojen Eurooppa -välineen ja sen rahoitusta yhdistävän välineen, koheesiorahaston ja InvestEU-ohjelman, välillä, ja kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita tekemään ERTMS:stä kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissaan yhden tärkeimmistä painopisteistään; |
| --- | --- |

47.

kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan synergiaedut, edistämään ja helpottamaan niitä kaikkien EU:n rahoitusvälineiden, kuten Verkkojen Eurooppa -välineen ja sen rahoitusta yhdistävän välineen, koheesiorahaston ja InvestEU-ohjelman, välillä, ja kehottaa komissiota kannustamaan jäsenvaltioita tekemään ERTMS:stä kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissaan yhden tärkeimmistä painopisteistään;

| 48. | muistuttaa Next Generation EU -elpymisvälineen ja elpymis- ja palautumistukivälineen strategisesta merkityksestä tuettaessa kunnianhimoista laajamittaista ERTMS:n käyttöönottosuunnitelmaa jäsenvaltioiden kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa, ja kehottaa komissiota varmistamaan, että ERTMS-rahoitukselle annetaan riittävä painoarvo kansallisten uudistusohjelmien valmisteluvaiheessa; |
| --- | --- |

48.

muistuttaa Next Generation EU -elpymisvälineen ja elpymis- ja palautumistukivälineen strategisesta merkityksestä tuettaessa kunnianhimoista laajamittaista ERTMS:n käyttöönottosuunnitelmaa jäsenvaltioiden kansallisissa elpymis- ja palautumissuunnitelmissa, ja kehottaa komissiota varmistamaan, että ERTMS-rahoitukselle annetaan riittävä painoarvo kansallisten uudistusohjelmien valmisteluvaiheessa;

| 49. | painottaa, että uusia linjoja koskeville hankkeille olisi myönnettävä rahoitusta ainoastaan, jos niissä käytetään ERTMS-järjestelmän mukaista laitteistoa; kehottaa virastoa arvioimaan järjestelmällisesti yhteentoimivuutta koskevien teknisten eritelmien noudattamista EU:n rahoittamissa hankkeissa, jotta vältetään asennettujen ERTMS-versioiden yhteentoimivuuteen liittyvät ongelmat; |
| --- | --- |

49.

painottaa, että uusia linjoja koskeville hankkeille olisi myönnettävä rahoitusta ainoastaan, jos niissä käytetään ERTMS-järjestelmän mukaista laitteistoa; kehottaa virastoa arvioimaan järjestelmällisesti yhteentoimivuutta koskevien teknisten eritelmien noudattamista EU:n rahoittamissa hankkeissa, jotta vältetään asennettujen ERTMS-versioiden yhteentoimivuuteen liittyvät ongelmat;

| 50. | kehottaa jäsenvaltioita myöntämään radankäyttömaksuista 75 prosentin alennuksen vähintään kymmenen vuoden ajan niille rautatieyrityksille, jotka ovat menestyksekkäästi varustaneet 100 prosenttia vetureistaan ERTMS perusversion 3 mukaisesti; |
| --- | --- |

50.

kehottaa jäsenvaltioita myöntämään radankäyttömaksuista 75 prosentin alennuksen vähintään kymmenen vuoden ajan niille rautatieyrityksille, jotka ovat menestyksekkäästi varustaneet 100 prosenttia vetureistaan ERTMS perusversion 3 mukaisesti;

| 51. | korostaa, että ERTMS-järjestelmän mukaisille laitteistoille myönnetyn EU:n tuen laskentamenetelmä, joka perustuu kiinteään kilometrimäärään, soveltuu käytettäväksi linjojen yksittäisten osuuksien kohdalla mutta ei juurikaan kaupunkisolmukohtien kohdalla, koska ne edellyttävät monenlaisia radanvarsilaitteistoja ja monimutkaista ERTMS-parametrisointia lyhyellä matkalla; ehdottaa, että harkitaan kustannusten jakamista vaihteiden määrän perusteella; |
| --- | --- |

51.

korostaa, että ERTMS-järjestelmän mukaisille laitteistoille myönnetyn EU:n tuen laskentamenetelmä, joka perustuu kiinteään kilometrimäärään, soveltuu käytettäväksi linjojen yksittäisten osuuksien kohdalla mutta ei juurikaan kaupunkisolmukohtien kohdalla, koska ne edellyttävät monenlaisia radanvarsilaitteistoja ja monimutkaista ERTMS-parametrisointia lyhyellä matkalla; ehdottaa, että harkitaan kustannusten jakamista vaihteiden määrän perusteella;

o

o o

| 52. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

52.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 138, 26.5.2016, s. 44.

1

(2)  EUVL L 348, 20.12.2013, s. 1.

2

(3)  EUVL L 3, 6.1.2017, s. 6.

3

(4)  EUVL L 437, 28.12.2020, s. 108.

4

(5)  EUVL C 86, 6.3.2018, s. 140.

5

(6)  Komission asetus (EU) 2016/919, annettu 27. toukokuuta 2016, Euroopan unionin rautatiejärjestelmän ohjaus-, hallinta- ja merkinanto-osajärjestelmiä koskevasta yhteentoimivuuden teknisestä eritelmästä (EUVL L 158, 15.6.2016, s. 1).

6

(7)  Täytäntöönpanoasetus (EU) 2017/6.

7

(8)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja, 14. marraskuuta 2017, ”Delivering an effective and interoperable European Traffic Management System (ERTMS) – the way ahead”, SWD(2017)0375.

8

(9)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY) N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).

9

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12. helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

10

(11)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 913/2010, annettu 22 päivänä syyskuuta 2010, kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta (EUVL L 276, 20.10.2010, s. 22).

11

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/10 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/10

---

P9_TA(2021)0328

Covid-19:n kauppaan liittyvät näkökohdat ja vaikutukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 covid-19:n kauppaan liittyvistä näkökohdista ja vaikutuksista (2020/2117(INI))

(2022/C 99/02)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (COM(2021)0066), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Kauppapolitiikan uudelleentarkastelu – Avoin, kestävä ja määrätietoinen kauppapolitiikka” (COM(2021)0066),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 julkaistun komission valkoisen kirjan toimintaedellytysten tasapuolistamisesta ulkomaisten tukien osalta (COM(2020)0253), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 julkaistun komission valkoisen kirjan toimintaedellytysten tasapuolistamisesta ulkomaisten tukien osalta (COM(2020)0253),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pellolta pöytään -strategia oikeudenmukaista, terveyttä edistävää ja ympäristöä säästävää elintarvikejärjestelmää varten” (COM(2020)0381),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Mukautettu komission työohjelma 2020” (COM(2020)0440) ja puheenjohtaja von der Leyenin 16. syyskuuta 2020 päivätyn aiekirjeen puhemies Sassolille ja liittokansleri Merkelille aiheesta ”Unionin tila 2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Mukautettu komission työohjelma 2020” (COM(2020)0440) ja puheenjohtaja von der Leyenin 16. syyskuuta 2020 päivätyn aiekirjeen puhemies Sassolille ja liittokansleri Merkelille aiheesta ”Unionin tila 2020”,

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Uusi kiertotalouden toimintasuunnitelma – Puhtaamman ja kilpailukykyisemmän Euroopan puolesta” (COM(2020)0098),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (COM(2020)0102), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (COM(2020)0102),

| — | ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten” (COM(2020)0103), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten” (COM(2020)0103),

| — | ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (JOIN(2020)0004), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. maaliskuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Tavoitteena kokonaisvaltainen EU–Afrikka-strategia” (JOIN(2020)0004),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan digitaalista tulevaisuutta rakentamassa” (COM(2020)0067),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n ja Yhdysvaltojen uusi toimintasuunnitelma kansainvälisen muutoksen aikaansaamiseksi” (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n ja Yhdysvaltojen uusi toimintasuunnitelma kansainvälisen muutoksen aikaansaamiseksi” (JOIN(2020)0022),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2018 annetun komission yksiköiden epävirallisen asiakirjan palautteesta ja jatkotoimista kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanon ja valvonnan parantamiseksi EU:n vapaakauppasopimuksissa sekä siihen sisältyvän kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin liittyvän 15-kohtaisen toimintasuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2018 annetun komission yksiköiden epävirallisen asiakirjan palautteesta ja jatkotoimista kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanon ja valvonnan parantamiseksi EU:n vapaakauppasopimuksissa sekä siihen sisältyvän kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin liittyvän 15-kohtaisen toimintasuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. lokakuuta 2015 annetun komission tiedonannon ”Kaikkien kauppa – Vastuullisempaa kauppa- ja investointipolitiikkaa” (COM(2015)0497),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen osapuolten 21. konferenssissa hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kauppapolitiikan tarkastelusta (1), 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (2), 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentaminen: digitaalisten sisämarkkinoiden toiminnan esteiden poistaminen ja tekoälyn käytön parantaminen eurooppalaisten kuluttajien hyväksi” (3), 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman kestävää matkailua koskevan EU:n strategian laatimisesta (4), 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman pyrkimyksistä luoda WTO:n sääntöjen mukainen EU:n hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi (5), 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle yritysten huolellisuusvelvoitteesta ja vastuuvelvollisuudesta (6), 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (7), 25. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (8), 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanosta – vuosikertomus 2018 (9), 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n tehtävästä maailman metsien suojelemisessa ja ennallistamisessa (10), 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (11),12. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Kohti sähköisen kaupankäynnin strategiaa” (12) ja 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman uudesta eteenpäin suuntautuvasta ja innovatiivisesta tulevaisuuden kauppa- ja investointistrategiasta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n kauppapolitiikan tarkastelusta (1), 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (2), 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Euroopan digitaalisen tulevaisuuden rakentaminen: digitaalisten sisämarkkinoiden toiminnan esteiden poistaminen ja tekoälyn käytön parantaminen eurooppalaisten kuluttajien hyväksi” (3), 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman kestävää matkailua koskevan EU:n strategian laatimisesta (4), 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman pyrkimyksistä luoda WTO:n sääntöjen mukainen EU:n hiilidioksidipäästöjen tullimekanismi (5), 10. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman suosituksista komissiolle yritysten huolellisuusvelvoitteesta ja vastuuvelvollisuudesta (6), 10. helmikuuta 2021 antamansa päätöslauselman uudesta kiertotaloutta koskevasta toimintasuunnitelmasta (7), 25. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman aiheesta ”Euroopan uusi teollisuusstrategia” (8), 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman yhteisen kauppapolitiikan täytäntöönpanosta – vuosikertomus 2018 (9), 16. syyskuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n tehtävästä maailman metsien suojelemisessa ja ennallistamisessa (10), 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (11),12. joulukuuta 2017 antamansa päätöslauselman ”Kohti sähköisen kaupankäynnin strategiaa” (12) ja 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman uudesta eteenpäin suuntautuvasta ja innovatiivisesta tulevaisuuden kauppa- ja investointistrategiasta (13),

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan 15. huhtikuuta 2021 antaman lausunnon mietinnöstä ”EU:n biodiversiteettistrategia vuoteen 2030 asti: Luonto takaisin osaksi elämäämme”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan 15. huhtikuuta 2021 antaman lausunnon mietinnöstä ”EU:n biodiversiteettistrategia vuoteen 2030 asti: Luonto takaisin osaksi elämäämme”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0190/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansainvälisen kaupan valiokunnan mietinnön (A9-0190/2021),

| A. | ottaa huomioon, että covid-19 on aiheuttanut maailmanlaajuisen pandemian, josta on seurannut ennennäkemätön maailmanlaajuinen terveydellinen, taloudellinen, sosiaalinen ja humanitaarinen kriisi, joka on aiheuttanut laajuudeltaan ennennäkemättömiä pullonkauloja ja häiriöitä kansainväliselle kaupalle, aiheuttanut sen romahtamisen viruksen levitessä, heikentänyt maailmanlaajuista tuotantoa ja työllisyyttä, vähentänyt suorien ulkomaisten investointien määrää ja lisännyt geopoliittisia jännitteitä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että covid-19 on aiheuttanut maailmanlaajuisen pandemian, josta on seurannut ennennäkemätön maailmanlaajuinen terveydellinen, taloudellinen, sosiaalinen ja humanitaarinen kriisi, joka on aiheuttanut laajuudeltaan ennennäkemättömiä pullonkauloja ja häiriöitä kansainväliselle kaupalle, aiheuttanut sen romahtamisen viruksen levitessä, heikentänyt maailmanlaajuista tuotantoa ja työllisyyttä, vähentänyt suorien ulkomaisten investointien määrää ja lisännyt geopoliittisia jännitteitä;

| B. | ottaa huomioon, että pandemia on osoittanut strategisia haavoittuvuuksia EU:n ja maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa, mukaan lukien kriittisten raaka-aineiden ja välttämättömien lääkinnällisten tuotteiden, kuten henkilönsuojaimien ja lääkeaineiden, toimitusketjut, ja korostanut tarvetta parantaa häiriönsietokykyä ja monipuolistamista maailmanlaajuisella, alueellisella ja paikallisella tasolla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että pandemia on osoittanut strategisia haavoittuvuuksia EU:n ja maailmanlaajuisissa toimitusketjuissa, mukaan lukien kriittisten raaka-aineiden ja välttämättömien lääkinnällisten tuotteiden, kuten henkilönsuojaimien ja lääkeaineiden, toimitusketjut, ja korostanut tarvetta parantaa häiriönsietokykyä ja monipuolistamista maailmanlaajuisella, alueellisella ja paikallisella tasolla;

| C. | toteaa, että covid-19:n leviäminen on lisännyt entisestään eriarvoisuutta sekä kansalaisten huolta työpaikkojen menetyksistä tietyillä aloilla, työn muuttuvasta luonteesta ja työntekijöiden palkkoihin ja oikeuksiin kohdistuvasta paineesta; katsoo, että näihin ongelmiin on puututtava, jotta maailmankaupalla olisi jatkossakin kansalaisten laaja tuki; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että covid-19:n leviäminen on lisännyt entisestään eriarvoisuutta sekä kansalaisten huolta työpaikkojen menetyksistä tietyillä aloilla, työn muuttuvasta luonteesta ja työntekijöiden palkkoihin ja oikeuksiin kohdistuvasta paineesta; katsoo, että näihin ongelmiin on puututtava, jotta maailmankaupalla olisi jatkossakin kansalaisten laaja tuki;

| D. | ottaa huomioon, että covid-19:n leviäminen saattaa johtaa takaiskuun ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisessa torjunnassa, mutta siitä huolimatta nyt tarvitaan maailmanlaajuista toimintaa ja yhteistyötä politiikkojen kehittämiseksi ja ilmastotoimien virtaviivaistamiseksi sisä- ja ulkopolitiikassa, koska rokotteella ei yksin ratkaista covid-19:n aiheuttamaa sosiaali-, ympäristö- ja talouskriisiä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että covid-19:n leviäminen saattaa johtaa takaiskuun ilmastonmuutoksen maailmanlaajuisessa torjunnassa, mutta siitä huolimatta nyt tarvitaan maailmanlaajuista toimintaa ja yhteistyötä politiikkojen kehittämiseksi ja ilmastotoimien virtaviivaistamiseksi sisä- ja ulkopolitiikassa, koska rokotteella ei yksin ratkaista covid-19:n aiheuttamaa sosiaali-, ympäristö- ja talouskriisiä;

| E. | ottaa huomioon, että vaikka EU on vähentänyt olennaisesti omia kasvihuonekaasupäästöjään, EU:hun suuntautuvaan tuontiin liittyvät kasvihuonekaasupäästöt ovat kasvaneet jatkuvasti, mikä on heikentänyt unionin pyrkimyksiä pienentää maailmanlaajuista kasvihuonekaasujalanjälkeään; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että vaikka EU on vähentänyt olennaisesti omia kasvihuonekaasupäästöjään, EU:hun suuntautuvaan tuontiin liittyvät kasvihuonekaasupäästöt ovat kasvaneet jatkuvasti, mikä on heikentänyt unionin pyrkimyksiä pienentää maailmanlaajuista kasvihuonekaasujalanjälkeään;

| F. | ottaa huomioon, että Kansainvälisen valuuttarahaston arvioiden (14) mukaan kansainvälinen tavara- ja palvelukauppa kasvaa 8,4 prosenttia vuonna 2022 ja että kauppapolitiikan on täytettävä tehtävänsä täysimääräisesti elpymisessä covid-19-pandemiasta; katsoo, että kauppapolitiikan uudelleentarkastelua koskevaa tiedonantoa on täydennettävä jatkuvalla vuoropuhelulla ja avoimuudella Euroopan parlamentin kanssa, jolla on keskeinen rooli sen täytäntöönpanossa, sekä strategialla, jolla lisätään EU:n selviytymiskykyä ja strategista riippumattomuutta ja joka sisältää räätälöityjä politiikkatoimia ja välineitä kotimaisen tuotannon, toimintojen lähelle siirtämisen, toimittajien monipuolistamisen ja varastoinnin alalla; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Kansainvälisen valuuttarahaston arvioiden (14) mukaan kansainvälinen tavara- ja palvelukauppa kasvaa 8,4 prosenttia vuonna 2022 ja että kauppapolitiikan on täytettävä tehtävänsä täysimääräisesti elpymisessä covid-19-pandemiasta; katsoo, että kauppapolitiikan uudelleentarkastelua koskevaa tiedonantoa on täydennettävä jatkuvalla vuoropuhelulla ja avoimuudella Euroopan parlamentin kanssa, jolla on keskeinen rooli sen täytäntöönpanossa, sekä strategialla, jolla lisätään EU:n selviytymiskykyä ja strategista riippumattomuutta ja joka sisältää räätälöityjä politiikkatoimia ja välineitä kotimaisen tuotannon, toimintojen lähelle siirtämisen, toimittajien monipuolistamisen ja varastoinnin alalla;

| G. | ottaa huomioon, että EU on maailman suurin kauppablokki, jolla on laaja kauppasopimusten verkosto, mikä tekee siitä maailmankaupan suurimman toimijan, jolla on ainutlaatuinen asema tehdä maailmanlaajuista yhteistyötä, edistää EU:n standardien käyttöönottoa, arvoja ja kestävyyspuitteita kumppanimaissa sekä varmistaa maailmantalouden kestävä elpyminen Euroopan vihreän kehyksen ohjelman ja Pariisin sopimuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU on maailman suurin kauppablokki, jolla on laaja kauppasopimusten verkosto, mikä tekee siitä maailmankaupan suurimman toimijan, jolla on ainutlaatuinen asema tehdä maailmanlaajuista yhteistyötä, edistää EU:n standardien käyttöönottoa, arvoja ja kestävyyspuitteita kumppanimaissa sekä varmistaa maailmantalouden kestävä elpyminen Euroopan vihreän kehyksen ohjelman ja Pariisin sopimuksen mukaisesti;

| H. | ottaa huomioon, että Maailman kauppajärjestön (WTO) sisäinen jakautuneisuus ja kiireellinen tarve sen uudistamiseen monimutkaistivat koordinoituja toimia maailmanlaajuisten toimitusketjujen pitämiseksi avoimina ja että nyt on ensisijaisen tärkeää palauttaa luottamus siihen, että monenväliset instituutiot yksikköinä pystyvät antamaan maailmanlaajuisia vastauksia, viemällä nopeasti eteenpäin WTO:n kauppaa ja terveyttä koskevasta aloitteesta käytäviä keskusteluja; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Maailman kauppajärjestön (WTO) sisäinen jakautuneisuus ja kiireellinen tarve sen uudistamiseen monimutkaistivat koordinoituja toimia maailmanlaajuisten toimitusketjujen pitämiseksi avoimina ja että nyt on ensisijaisen tärkeää palauttaa luottamus siihen, että monenväliset instituutiot yksikköinä pystyvät antamaan maailmanlaajuisia vastauksia, viemällä nopeasti eteenpäin WTO:n kauppaa ja terveyttä koskevasta aloitteesta käytäviä keskusteluja;

| I. | katsoo, että on tärkeää, että WTO:n ja muiden kansainvälisten elinten, erityisesti Maailman terveysjärjestön (WHO), YK:n toimielinten ja Maailmanpankin, välillä tehdään tiivistä yhteistyötä, jotta kriisiin voidaan puuttua kokonaisvaltaisesti kiinnittäen erityistä huomiota kehitysmaihin kohdistuviin terveydellisiin ja taloudellisiin vaikutuksiin; |
| --- | --- |

I.

katsoo, että on tärkeää, että WTO:n ja muiden kansainvälisten elinten, erityisesti Maailman terveysjärjestön (WHO), YK:n toimielinten ja Maailmanpankin, välillä tehdään tiivistä yhteistyötä, jotta kriisiin voidaan puuttua kokonaisvaltaisesti kiinnittäen erityistä huomiota kehitysmaihin kohdistuviin terveydellisiin ja taloudellisiin vaikutuksiin;

Oikeudenmukaiset, häiriönsietokykyiset ja vihreät arvoketjut

| 1. | katsoo, että kauppapolitiikka on tienhaarassa; panee merkille, että geopoliittinen todellisuus on muuttunut, ja korostaa, että EU:n on vielä määritettävä asemansa tässä uudessa ympäristössä; katsoo, että covid-19 on vahvistanut tarvetta tarkistaa perusteellisesti EU:n kauppapolitiikkaa; korostaa, että parlamentti on valmis osallistumaan aktiivisesti kauppapolitiikan uudelleentarkasteluun; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa ihmisoikeuksia, työntekijöiden oikeuksia ja ympäristönormeja kunnioittavien oikeudenmukaisten, häiriönsietokykyisten ja kestävien arvoketjujen merkitystä; muistuttaa, että pakollisen huolellisuusvelvoitteen toimitusketjujen kaikissa osissa olisi oltava väline tämän saavuttamiseksi; korostaa, että olisi kiinnitettävä enemmän huomiota mikro- ja pk-yritysten sekä keskisuurten yritysten haavoittuvaan asemaan erityisesti kehitysmaissa, kun taas suuret yritykset todennäköisemmin selviävät ulkoisista häiriöistä; korostaa, että on tärkeää hyödyntää strategista ennakointia, jotta voidaan lisätä EU:n ja kehitysmaiden valmiuksia ja kykyä selviytyä tulevista häiriöistä ja terveyskriiseistä, mukaan lukien uusien tautimutaatioiden ja tulevien pandemioiden ilmaantuminen, jotta voidaan kehittää tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavia strategioita ja vastatoimia; huomauttaa, että EU:n kestävän toimitusketjun strategian keskeisenä pilarina olisi oltava vaatimus, että kansainvälisistä toimitusketjuista suurelta osin riippuvaisiin yrityksiin sovelletaan oikeudellisesti sitovia raportointivaatimuksia muiden kuin taloudellisten tietojen antamista koskevan direktiivin tulevan tarkistuksen yhteydessä (15); |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa EU:ta varmistamaan, että kauppa hyödyttää myös taloudellisesti heikossa asemassa olevia; muistuttaa tältä osin, että erityistoimista oikeudenmukaisten ja eettisten kauppajärjestelmien edistämiseksi, mihin komissio sitoutui Kaikkien kauppa -strategiassa, on tullut entistäkin merkityksellisempiä nykyisissä olosuhteissa, koska reilua kauppaa edistävillä alhaalta ylöspäin suuntautuvilla aloitteilla voidaan varmistaa, että kauppa hyödyttää toimitusketjun taloudellisesti heikommassa asemassa olevia toimijoita; korostaa ennakoitavissa olevien pitkän aikavälin tilausten merkitystä ja panee merkille, että reilun kaupan alalla on tällaisia onnistuneita tilausjärjestelmiä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa komissiota edistämään reilun kaupan aloitteita EU:n ohjelmilla, joihin osallistuu nuoria ja yksityisen sektorin toimijoita, ulkoisissa toimissa yleensä, kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanossa, EU:n edustustojen kautta ja palkitsemalla parhaita käytäntöjä ja helpottamalla tietämyksen vaihtoa paikallisten, alueellisten ja kansallisten viranomaisten, kansalaisyhteiskunnan, koulujen ja yliopistojen välillä EU:ssa, muun muassa ulottamalla ”EU:n reilun ja eettisen kaupan kaupunki” -palkinnon myös koulujen ja yliopistojen saataville sekä perustamalla reilun kaupan teemaviikon, jonka komissio järjestää Brysselissä; kehottaa komissiota raportoimaan reilun kaupan aloitteita tukevista aloitteista EU:ssa ja jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toteaa, että globaaleissa arvoketjuissa esiintyy usein epäsymmetrisiä vaikutuksia, myös vähiten kehittyneissä maissa, siten, että riskit jakautuvat epätasaisesti ja aiheuttavat suhteettomia haittavaikutuksia naisille; pitää valitettavana, että pandemian aikana tämä epätasainen jakautuminen on johtanut siihen, että jotkut eurooppalaiset yritykset ovat siirtäneet alhaisemman kysynnän kustannuksia toimitusketjuissaan myös kehitysmaihin, ja peruuttaneet jo tuotettuja ja joissakin tapauksissa jopa lähetettyjä tilauksia; kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden, paikallishallinnon, yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan kanssa, jotta kielteiset vaikutukset ja riskit jakautuisivat oikeudenmukaisemmin kaikkialla toimitusketjuissa; kehottaa komissiota esittämään konkreettisia ehdotuksia sen sitouduttua lapsityövoimaa koskevan nollatoleranssi saavuttamiseen ennen vuoden 2021 loppua, joka on YK:n lapsityövoiman lopettamisen teemavuosi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | painottaa, että matkailun arvoketju on yksi Euroopan tärkeimmistä teollisuusekosysteemeistä; korostaa tässä yhteydessä, että covid-19-kriisin aiheuttamien matka- ja toimitusketjujen häiriöiden vuoksi matkailuun liittyvät alat, kuten vieraanvaraisuusala, sekä muut suuret teollisuudenalat (ilmailu, autoteollisuus, terästeollisuus, laivanrakennus ja meriliikenne) kärsivät kaupan ja talouden romahduksesta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että tarvitaan tehokkaat säännöt oikeudenmukaisen kilpailun ja tasapuolisten toimintaedellytyksien varmistamiseksi eurooppalaisille yrityksille sekä sisämarkkinoilla että kolmansien maiden markkinoilla, jotta voidaan taata molempia osapuolia hyödyttävät kauppasuhteet kansainvälisten kumppaneiden kanssa ja suojella sisämarkkinoita nykyistä kriisiä hyödyntämään pyrkivien EU:n ulkopuolisten toimijoiden aggressiivisilta investointistrategioilta; korostaa tässä yhteydessä kaupan suojatoimien merkitystä; korostaa, että täytäntöönpanoasetuksella olisi edistettävä tavoitetta varmistaa oikeudenmukainen kilpailu ja tasapuoliset toimintaedellytykset ja että kauppaa ja kestävää kehitystä koskevat luvut ovat olennainen osa kauppapolitiikkaa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa komissiota saattamaan vuonna 2021 nopeasti valmiiksi EU:n kaupan suojatoimien välineistön lainsäädäntöehdotuksilla ja tukemaan niitä vaikutustenarvioinneilla asettaen etusijalle pakkokeinojen vastaisen välineen, jolla torjutaan ulkomaisten tukien ja valtion omistamien yritysten aiheuttamia vääristymiä, ja saattamaan päätökseen neuvottelut kansainvälisestä julkisten hankintojen välineestä; huomauttaa kolmansien maiden ekstraterritoriaalisten pakotteiden pakkovaikutuksesta ja tarpeesta turvata rahoitusvälineiden toiminta tällaisilta toimilta; ottaa huomioon julkisten rahoitustoimien merkityksen covid-19-pandemian aikana; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on ehdottomasti sitä mieltä, että avoimuuden olisi kuljettava käsi kädessä strategisten alojen turvaamisen kanssa ja että sen olisi liityttävä tiiviisti kunnianhimoiseen ja tulevaisuuteen suuntautuvaan teollisuuspolitiikkaan vihreän kehityksen ohjelman ja digitaalistrategian mukaisesti, mikä voi lisätä EU:n valmiuksia selviytyä strategisten alojen tulevista häiriöistä, vauhdittaa talouden elpymistä ja varmistaa EU:n yritysten kilpailukyky siten, että luodaan laadukkaita työpaikkoja ja varmistetaan, että Euroopalla on ratkaiseva rooli innovatiivisten tavaroiden ja tulevien palvelujen tuotannossa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | katsoo, että toimitusketjun monipuolistamisen ja selviytymiskyvyn olisi oltava tarkistetun EU:n kauppapolitiikan keskeinen painopiste; korostaa kauppa- ja turvallisuusetujen yhdistämistä ja kehottaa vahvistamaan suhteellisesti ulkomaisten suorien sijoitusten seurantaa ja valvontaa ja siten täydentämään ja tukemaan jäsenvaltioiden toimia tällaisen seurannan toteuttamisessa Euroopan strategisten alojen turvaamiseksi ja estämään haitallisten ja hyväksikäytettävien taloudellisten riippuvuuksien syntymisen EU:n ulkopuolisiin toimijoihin nähden; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on ehdottomasti sitä mieltä, että EU on liian riippuvainen rajallisesta määrästä kriittisten raaka-aineiden, tavaroiden ja palvelujen, erityisesti lääketieteellisten tavaroiden ja lääkkeiden, toimittajia ja että tämä heikentää EU:n strategista riippumattomuutta ja geopoliittisia tavoitteita; painottaa, että EU:n olisi poistettava nämä epätoivotut riippuvuussuhteet erilaisilla horisontaalisilla toimintapolitiikoilla, joilla kannustetaan yrityksiä luomaan varastoja, lisäämään valmistusteollisuutta, monipuolistamaan hankintastrategioita ja tarvittaessa edistämään toimintojen siirtämistä takaisin tai lähelle, mikä voisi tarjota uusia kaupankäyntimahdollisuuksia itäisen ja eteläisen naapuruston kumppaneille ja mihin on liitettävä sääntelyn lähentäminen strategisilla aloilla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa kriittisiin toimitusketjuihin kohdistuvia riskejä, jotka covid-19-kriisi toi esiin, ja kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota EU:n toimitusketjujen kestävyyteen tulevassa teollisuusstrategiassaan, määrittelemään toimitusketjut, jotka voisivat hyötyä paremmasta selviytymiskyvystä, jota toimitusten monipuolistaminen, toimintojen siirtäminen takaisin ja varastojen luominen tuovat mukanaan; katsoo kuitenkin, että yritysten olisi viime kädessä päätettävä itse, miten ne hallinnoivat maailmanlaajuisia toimitusketjujaan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | huomauttaa, että komission olisi edistettävä kiertotaloutta maailmanlaajuisesti, ja painottaa roolia, joka kauppasopimuksilla olisi oltava kiertotalouden tavoitteiden tehokkaammassa saavuttamisessa, toimitusten monipuolistamisessa ja avoimien kauppasuhteiden vahvistamisessa kriittisten tavaroiden ja palvelujen osalta, ja että EU:n naapurustoon ja Afrikkaan suuntautuvien toimitusketjujen lyhentäminen tai muuttaminen voi vaikuttaa myönteisesti niiden kestävään vihreään, osallistavaan ja kestävään talouskasvuun sekä EU:n strategisiin etuihin; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille, että EU:n maatalouselintarvikkeiden toimitusketjut pysyivät toiminnassa pandemian aikana, mutta pitää valitettavana, että vientirajoitukset ja kaupan esteet ovat aiheuttaneet niille monia häiriöitä; toteaa, että maatalouden markkinatietojärjestelmää (AMIS), joka kokoaa yhteen maataloushyödykkeiden tärkeimmät kauppamaat ja jonka tavoitteena on lisätä elintarvikemarkkinoiden avoimuutta ja elintarviketurvaa koskevia politiikkatoimia, voidaan pitää esimerkkinä hyvistä käytännöistä; kehottaa komissiota tutkimaan, voitaisiinko tätä mallia käyttää myös muissa arvoketjuissa; tukee kaupankäyntiä helpottavia toimia, joiden tarkoituksena on edistää elintarvikkeiden turvallisuusstandardeja sekä terveys- ja kasvinsuojelutoimia vastatoimena covid-19:lle; panee merkille, että Yhdistyneiden kansakuntien Maailman elintarvikeohjelman mukaan covid-19 nosti vuonna 2020 akuutille elintarvikepulalle matalan ja keskitulotason maissa alttiiden ihmisten lukumäärän jopa 265 miljoonaan, mikä on 130 miljoonaa enemmän kuin vuonna 2019; kehottaa komissiota määrittämään asianmukaisimmat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että pandemia ei aiheuta elintarvikekriisiä kehitysmaissa, ja tutkimaan näitä toimenpiteitä yhteistyössä YK:n kanssa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota laatimaan sähköisen kaupankäynnin strategian, jolla parannetaan eurooppalaisten yritysten pääsyä markkinoille, vahvistetaan digitaalista infrastruktuuria, yhdenmukaistetaan sääntelykehyksiä, nykyaikaistetaan kauppa- ja tullivälineitä ja suojellaan yleisen tietosuoja-asetuksen mukaisia EU:n kansalaisten oikeuksia (16); |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota tekemään perusteellisia arvioita siitä, säilyttääkö uusi EU:n tietovirtoja koskeva mallilauseke eurooppalaisten tietosuojan ja yksityisyydensuojan, jos kauppakumppanin kanssa syntyy riita; korostaa, että olemassa olevia tai tulevia toimenpiteitä, joilla suojellaan yksityisyyden suojaa ja henkilötietojen suojaa koskevia perusoikeuksia, ei saa heikentää kansainvälisillä kauppasopimuksilla; kehottaa komissiota ottamaan huomioon kolmansien maiden asiaankuuluvat sitoumukset arvioidessaan toimenpiteiden riittävyyttä, mukaan lukien tietojen siirtäminen edelleen; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että digitaalinen vallankumous on kiihtynyt covid-19:n vuoksi, ja katsoo, että EU:n on tärkeää ottaa johtoasema kestävää digitaalivetoista globaalia taloutta koskevien normien asettamisessa ja pitää kansainväliset tietovirrat avoimina, jotta voidaan nopeasti poistaa erilaiset kaupan esteet ja pullonkaulat; korostaa, että EU voi asettaa maailmanlaajuisen standardin oikeudenmukaiselle ja kestävälle digitaaliselle kaupalle kahden- ja monenvälisissä sitoumuksissaan ja sähköisestä kaupasta ja investointien helpottamisesta käytävissä monenvälisissä neuvotteluissa; korostaa, että EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen digitaalista lukua voidaan käyttää mallina tuleville kauppasopimuksille; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa tarjoamaan EU:n yrityksille kannustimia, myös valtiontukia koskevien räätälöityjen säännösten avulla, jotta ne voivat tehdä toimitusketjuistaan kestävämpiä ja lyhyempiä tai mukauttaa toimitusketjujaan, jos siten voidaan hyödyttää EU:n taloutta, selviytymiskykyä, geopoliittisia tavoitteita ja/tai strategista riippumattomuutta, jotta varmistetaan, että ulkoiset sosiaaliset, ympäristöön liittyvät ja taloudelliset kustannukset sisällytetään hintoihin täysimääräisesti EU:n politiikkojen, kuten Pellolta pöytään -strategian, kiertotaloutta koskevan toimintasuunnitelman, biodiversiteettistrategian ja EU:n toimien tehostamisen maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, mukaisesti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota tarkistamaan perusteellisesti, miten ja missä määrin uusia ja murroksellisia teknologioita siirretään EU:sta autoritaarisiin valtioihin kauppa- ja investointivirtojen mukana; kehottaa komissiota ehdottamaan uusia toimenpiteitä tällaisten siirtojen rajoittamiseksi, mukaan lukien toimitusketjuihin liittyvä yhteistyö samanmielisten kumppaneiden kanssa; kehottaa aloittamaan vuoropuhelun puolijohteista Taiwanin kanssa; |
| --- | --- |

19.

Kriittisten terveystuotteiden kauppapolitiikka: covid-19-kriisistä saadut kokemukset

| 20. | katsoo, että kansainvälisen kaupan alan ohjauksella, jossa kansainvälinen yhteistyö asetetaan kilpailun edelle, on tärkeä rooli lääketieteellisten hoitojen ja rokotteiden nopeassa kehittämisessä, tuotannon nopeassa laajentamisessa, häiriönsietokykyisten globaalien arvoketjujen kehittämisessä ja tasapuolisessa maailmanmarkkinoille pääsyssä, ja painottaa, että nykyisen pandemian olisi annettava sysäys vahvemmalle kansainväliselle yhteistyölle ja maailmanlaajuiselle valmistautumiselle terveysuhkiin; katsoo, että tämä edellyttää EU:n ja jäsenvaltioiden voimakkaampaa sitoutumista ja toimimista yhdessä joukkueena; korostaa, että on käsiteltävä pandemioiden ja zoonoosien kauppaan liittyviä syitä, kuten kaupan vaikutusta biosfäärin tilan heikentymiseen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää myönteisenä useiden hallitusten johtajien ehdotusta pandemian torjuntaa koskevasta kansainvälisestä sopimuksesta ja kehottaa sisällyttämään siihen vahvan kauppaa koskevan pilarin; korostaa, että kansainvälisen kaupan kehyksellä on edistettävä yhteistyötä ja otettava käyttöön sekä rakenteellisia että nopeita mekanismeja, joilla autetaan hallituksia selviytymään terveysuhkiin liittyvistä haasteista; painottaa, että tällaisiin järjestelyihin olisi kuuluttava toisaalta tarvelähtöinen kysyntäpuolen lähestymistapa, jossa tarjotaan yhteistä rahoitusta ja maailmanlaajuisesti koordinoituja ennakko-ostoja, ja toisaalta yhdennetty ja koordinoitu tarjontapuolen strategia, jolla laajennetaan tuotantokapasiteettia koko arvoketjussa; katsoo, että on edistyttävä käytettävissä olevien varastojen, maailmanlaajuisten toimitusverkostojen, keskeisten terveystuotteiden tuotantokapasiteetin ja hinnoittelun avoimuudessa, kansanterveyden turvaamista koskevien poikkeusten täytäntöönpanossa ja kehittämisessä teollis- ja tekijänoikeuksia koskevassa kehyksessä, olennaisten palvelujen maailmanlaajuisen liikkuvuuden lisäämisessä, pk-yritysten selviytymiskyvyn suojelussa ja edistämisessä sekä sellaisen monialaisen lähestymistavan kehittämisessä, jolla puututaan terveyskriisien kielteisiin vaikutuksiin sukupuolten tasa-arvoon, tulotasa-arvoon ja vähemmistöjen asemaan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa perustamaan WTO:n 12. ministerikokouksessa uuden kauppa- ja terveyskomitean, jotta voidaan laatia suuntaviivat siitä, miten hallitukset voivat panna täytäntöön voimassa olevia poikkeuksia ja joustomahdollisuuksia kansainvälisessä kauppaoikeudessa kansanterveysturvan lisäämiseksi ja mitä mekanismeja on otettava käyttöön, jotta parannetaan maailmanlaajuista reagointia terveysuhkiin ja luodaan perusta kauppaa koskevalle pilarille tulevaa pandemian torjuntaa koskevaa kansainvälistä sopimusta koskevissa neuvotteluissa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa, että rokotteiden raaka-aineiden, tuotannon ja jakelun maailmanlaajuisten toimitusketjujen on hyödyttävä avoimista kauppasuhteista; korostaa, että protektionismi rokotteiden tuotannossa ja jakelussa voi vaikeuttaa maailmanlaajuisen pandemian torjuntaa; korostaa tässä yhteydessä yksipuolisten toimenpiteiden, kuten vientirajoitusten ja -kieltojen, kielteisiä vaikutuksia sekä maailmanlaajuisia varastoja koskevaa avoimuuden puutetta ja siitä johtuvaa niukkoja välttämättömiä hyödykkeitä koskevaa hintakeinottelua erityisesti alhaisen tulotason ja keskitulotason maissa; kehottaa siksi EU:ta kannustamaan WTO:n kauppaa ja terveyttä koskevan aloitteen hyväksymistä vuoden 2021 loppuun mennessä, edistämään maailmanlaajuisen yhteistyön vahvistamista ja olemaan paljon vaativampia lääkinnällisten tuotteiden toimitusten, tuotannon ja kustannusten avoimuuden osalta sekä edistämään maailmanlaajuisen terveydenhuoltojärjestelmän kestävyyttä ja saatavilla olevia ja kohtuuhintaisia lääkinnällisiä tuotteita ja palveluja; kehottaa EU:ta varmistamaan, että tulevat ennakkohankintasopimukset julkistetaan täysin erityisesti seuraavan sukupolven rokotteiden osalta; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa EU:ta sisällyttämään sopimuksiin liikesalaisuuksia, luottamuksellista tietoa ja teknologian siirtoja koskevia sitoumuksia ja vaatimaan toimittajilta tarvittavaa avoimuutta, mukaan lukien tuotekohtaista kustannus-hyötyanalyysiä; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää siksi huolestuttavana sitä, että tärkeimmät valmistusmaat kuten Yhdysvallat, Yhdistynyt kuningaskunta, Kiina, Intia ja vähemmässä määrin EU ovat lisänneet uudelleen rokotteiden vientirajoituksia, ja korostaa, että tämä voisi vaarantaa rokotteiden tuotantokapasiteetin nopean maailmanlaajuisen kasvun, häiritä tuotantoketjuja ja johtaa kostotoimiin; kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä tuottajamaiden kanssa, jotta voidaan poistaa nopeasti viennin esteet; toteaa jälleen, että EU:n vientilupamekanismi on väliaikainen toimenpide, jota on käytettävä vasta viimeisenä keinona ja jonka olisi kehityttävä avoimuusmekanismiksi; vaatii saamaan oikea-aikaisen ja kattavan pääsyn tällaisiin tietoihin; korostaa, että suurempi avoimuus on lisännyt EU:n kansalaisten luottamusta rokotusten käyttöönottoon ja covid-19-pandemian hallintaan EU:ssa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on erittäin huolestunut covid-19-virusmuunnosten lisääntyvästä määrästä; korostaa, että rokotteiden tuotannon ja jakelun puute kolmansissa maissa voi johtaa uusien ja erilaisten muunnosten lisääntymiseen; toteaa, että EU on yksi suurimpia rokotteiden viejiä kolmansiin maihin, mutta absoluuttisesti tämä vienti ei vielä riitä maailmanlaajuisen pandemian torjumiseen; korostaa, että COVAX-mekanismi ei tällä hetkellä kykene jakelemaan rokotteita kaikkein haavoittuvimmille kysynnän mukaan; painottaa, että rokotteiden oikea-aikainen maailmanlaajuinen saatavuus voi hyödyttää maailmantalouden ja EU:n talouden elpymistä ja selviytymiskykyä; kehottaa komissiota jatkamaan tehokasta rokote- ja lääketarvikediplomatiaa EU:n uskottavuuden ja diplomaattisen näkyvyyden vahvistamiseksi ja kehottaa lisäämään kansainvälisiä toimia rokotteiden toimittamiseksi COVAX-mekanismille; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että rokotteiden, joilla torjutaan covid-19-tautia ja sen muunnoksia, olisi oltava maailmanlaajuinen julkinen hyödyke ja että pikaisissa monenvälisissä toimissa olisi keskityttävä varmistamaan rokotteiden tasapuolinen jakautuminen eri puolille maailmaa sekä lisäämään nopeasti maailmanlaajuista tuotantokapasiteettia, luomaan tehokkaita kumppanuuksia ja kehittämään teknologian siirtoa, myös alhaisen tulotason ja keskitulotason maissa; korostaa saatuihin kokemuksiin perustuen, että on ratkaisevan tärkeää jatkaa rokotteiden ja muiden keskeisten terveydenhuollon menetelmien kehittämisen taustalla olevien julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien parantamista; pitää myönteisenä covid-19-rokotteiden toimitusketjua ja valmistusteollisuutta koskevaa maailmanlaajuista huippukokousta, joka pidettiin 8.-9. maaliskuuta 2021, ja kehottaa perustamaan rakenteellisia alustoja rokotteiden tuotannon lisäämiseksi nopeasti useammissa maissa, ja toteaa, että kyseinen alusta voisi olla julkisen ja yksityisen sektorin välisten kumppanuuksien selvityskeskus, joka kokoaisi yhteen yksityiset ja julkiset osapuolet kumppanuuksien mahdollistamiseksi ja laajentamiseksi, pullonkaulojen seuraamiseksi ja rokotteiden valmistusta ja käyttöönottoa tukevien toimenpiteiden yksilöimiseksi; korostaa WTO:n pääjohtajan pyrkimyksiä tuoda jäseniä esiin kauppaa ja terveyttä koskevista aloitteista käytävässä keskustelussa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että kansainvälisellä kauppapolitiikalla on oltava ennakoiva rooli tässä pyrkimyksessä helpottamalla raaka-ainekauppaa, lieventämällä pätevän ja kokeneen henkilöstön puutetta, ratkaisemalla toimitusketjuun liittyviä ongelmia ja tarkistamalla teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaa maailmanlaajuista kehystä tulevien pandemioiden varalta; vaatii tässä yhteydessä rakentavaa vuoropuhelua väliaikaisesta poikkeuksesta teollis- ja tekijänoikeuksien kauppaan liittyvistä näkökohdista tehtyyn WTO:n sopimukseen (TRIPS), jotta varmistetaan, että maat eivät joudu kohtaamaan covid-19:ään liittyviä patenttirikkomuksia koskevia vastatoimia pandemian aikana; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että tutkijat ja teollisuus ovat panostaneet merkittävästi uusien covid-19-diagnoosien, -hoitojen ja -rokotteiden kehittämiseen; korostaa julkisen sektorin resurssien keskeistä roolia, jonka ansiosta lääkeyhtiöt voivat vähentää riskejä rokotteiden koko arvoketjussa rahoittamalla ja antamalla suuria tutkimus- ja kehittämistukia sekä tekemällä laajamittaisia edistyneitä hankintasopimuksia; korostaa myös terveydenhuoltoalan työntekijöiden, potilaiden, covid-19:stä selvinneiden sekä kliinisiin tutkimuksiin ja muihin tutkimukseen ja kehittämiseen liittyviin toimiin eri hoitojen ja rokotteiden alalla osallistuneen suuren yleisön perustavanlaatuista panosta; katsoo, että monenvälinen teollis- ja tekijänoikeuksia koskeva oikeudellinen kehys voi tarjota suojaa ja kannustimia, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä valmiuksille kohdata tulevia pandemioita, ja tunnustaa tällaisen kehyksen roolin hallitusten, tutkimuslaitosten ja lääkeyhtiöiden välisen laajan ja ennennäkemättömän yhteistyön edistämisessä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | painottaa avoimen teknologian, taitotiedon ja tutkimuksen jakamisen kriittistä merkitystä sen kannalta, miten pandemioita voidaan torjua tehokkaasti ja miten lääkeyhtiöt voivat täysin osallistua tehokkaasti monenvälisiin aloitteisiin, kuten C-TAP-aloitteeseen (Covid-19 Technology Access Pool) ja äskettäin perustettuun WHO:n Technology Transfer Hub -aloitteeseen, jotta niistä saadaan täysi hyöty; |
| --- | --- |

30.

Kauppa ja kestävä kehitys

| 31. | tukee Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja Euroopan digitaalistrategian huomioon ottamista kauppapolitiikan uudelleentarkastelua koskevassa tiedonannossa ja kehottaa laatimaan määrätietoisen kauppapolitiikan, jolla pyritään kohti monenvälisyyttä, selviytymiskykyä ja kestävyyttä YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden täytäntöönpanoa koskevan EU:n sitoumuksen mukaisesti; kehottaa laatimaan konkreettisen toimintasuunnitelman, etenemissuunnitelman ja aikataulun tämän tavoitteen toteuttamiseksi; kehottaa siksi komissiota yhdessä kumppanien kanssa päivittämään nykyisiä kauppa- ja investointisopimuksia hyödyntämällä sopimusten uudelleentarkastelulausekkeita; |
| --- | --- |

31.

| 32. | suhtautuu myönteisesti Pariisin sopimuksen sisällyttämiseen olennaisena osana jokaiseen uuteen kauppa-, investointi- ja kumppanuussopimukseen; korostaa, että vapaakauppasopimusten tekeminen edellyttää Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisten yleissopimusten ratifiointia ja ihmisoikeuksien kunnioittamista; kehottaa unionia tekemään yhteistyötä tulevien ja nykyisten kauppakumppanien kanssa, jotta voidaan ratifioida ja panna tehokkaasti täytäntöön muut jäljellä olevat ILO:n yleissopimukset ja monenväliset ympäristösopimukset, kun sopimuksista neuvotellaan ja niitä tarkastellaan uudelleen; pyytää sisällyttämään kuhunkin kauppasopimukseen sukupuolinäkökohtia, naisten voimaannuttamista ja pk-yrityksiä koskevat kunnianhimoiset luvut sekä erityiset digitaalista kauppaa koskevat luvut; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että covid-19:n jälkeinen elpyminen on ainutlaatuinen tilaisuus laatia kestävän kasvun ohjelma; kehottaa siksi komissiota vuonna 2021 nopeuttamaan uudelleentarkasteluaan kauppaa ja kestävää kehitystä koskevasta 15-kohtaisesta toimintasuunnitelmasta, jotta se voidaan panna täytäntöön käynnissä olevissa neuvotteluissa; odottaa, että uudelleentarkastelussa käsitellään täytäntöönpanokelpoisuutta, ja palauttaa tässä yhteydessä mieliin Alankomaiden ja Ranskan epävirallisen asiakirjan kaupasta, sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista ja kestävästä kehityksestä (17); ehdottaa, että EU:n kauppapolitiikassa olisi tarkasteltava ainakin viimeaikaisia edistysaskelia mahdollisuuksissa valvoa politiikan täytäntöönpanoa, toisin sanoen mahdollisuutta puuttua kumppaneiden mahdollisiin laiminlyönteihin yksipuolisilla, viimeisenä keinona käytettävillä seuraamuksilla, kuten ottamalla käyttöön tulleja tai kiintiöitä tietyille tuotteille tai keskeyttämällä vastavuoroisesti sopimuksen muiden osien soveltamisen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa neuvostoa ja komissiota sisällyttämään kauppaa ja kestävää kehitystä ja maataloutta koskeviin lukuihin eläinten hyvinvointia, reilua kauppaa ja kiertotaloutta koskevia määräyksiä; korostaa EU:n kauppasopimusten noudattamista ja täytäntöönpanoa valvovan virkamiehen roolia tässä suhteessa ja kehottaa tekemään tiivistä yhteistyötä Euroopan parlamentin kansainvälisen kaupan valiokunnan kanssa kauppaa ja kestävää kehitystä koskevien lukujen täytäntöönpanon seurannassa ja valvonnassa; kehottaa komissiota hyödyntämään kokemuksia, joita on saatu äskettäin pidetystä asiantuntijapaneelista, jotta kauppaa ja kestävää kehitystä koskeviin lukuihin voidaan sisällyttää etenemissuunnitelma, jossa esitetään konkreettisia ja todennettavissa olevia sitoumuksia; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pitää valitettavana, että ruskeat tuotteet saavat edelleen etuuskohtelun vihreisiin tuotteisiin nähden ja että tullit ja kaupan esteet haittaavat kestävää kauppaa; korostaa, että tullien ja kaupan esteiden poistaminen vihreiden tuotteiden ja palvelujen osalta olisi suunniteltava noudattaen WTO:n sääntöjä, jotta edistetään innovatiivisia ratkaisuja ilmastokriisin torjumiseksi ja vihreän kehityksen ohjelman sekä kestävän kehityksen tavoitteiden ja maailmanlaajuisen kestävän kehityksen saavuttamiseksi; pyytää komissiota tarkastelemaan välineitä, joilla torjutaan näitä vääristymiä ja toteutetaan vihreän kehityksen ohjelmaa panemalla se täytäntöön kauppapolitiikan kaikilla osa-alueilla; |
| --- | --- |

35.

| 36. | huomauttaa, että korkeat alkuvaiheen kustannukset, jotka voivat maksaa itsensä takaisin vain ajan mittaan, sekä taitotiedon ja välineistön puute estävät tai hidastavat tällä hetkellä kehitysmaita niiden vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä; vaatii komissiota käyttämään kaikkia käytettävissään olevia kaupan välineitä ja kehitysyhteistyöpolitiikkoja taloudellisen tuen, teknisen avun, teknologian siirron, valmiuksien kehittämisen ja digitalisaation lisäämiseksi, jotta kehitysmaita voimaannutetaan ja autetaan saavuttamaan kestävä selviytymiskyky ja jotta huolellisuusvelvoite pannaan täytäntöön tehokkaammin läpi toimitusketjun; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa EU:ta ottamaan johtavan roolin monenvälisessä kehyksessä, jotta se voi toimia yhteistyössä samanmielisten maiden ja kauppakumppaneiden kanssa ja pyrkiä vahvaan ympäristöohjelmaan, johon sisältyy sellaisten sääntöjen, mukaan lukien fossiilisia polttoaineita koskevat säännöt, asteittainen laatiminen, joilla kauppasopimuksissa ja WTO:ssa torjutaan sekä markkinoita vääristäviä että ympäristön kannalta vahingollisia tukia, noudattaen ei merkittävää haittaa -periaatetta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että on tärkeää hyödyntää kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten ennakko-, väli- ja jälkiarviointeja noudattaen konkreettista aikataulua ja käsitellen mahdollisia riskejä mahdollisimman varhaisessa vaiheessa ja käsitellä kielteisiä vaikutuksia, jos jälkiarvioinnit osoittavat sen tarpeelliseksi; kehottaa komissiota tiedottamaan parlamentille säännöllisesti meneillään olevista ja valmiiksi saaduista kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinneista; korostaa tarvetta laatia kattava kehys, joka sisältää konkreettisia tavoitteita kestävän kehityksen tavoitteiden, vihreän kehityksen ohjelman ja ILO:n ihmisarvoisen työn ohjelman edistämiseksi kauppa- ja investointisopimuksissa; painottaa, että uusia sopimuksia olisi tehtävä vasta, kun nämä tavoitteet on saavutettu, ja että nykyisiä sopimuksia olisi tarkistettava vastaavasti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | tähdentää, että avoimuus, vuoropuhelu ja tehokas viestintä kansalaisten ja sidosryhmien kanssa ovat avainasemassa kauppapolitiikan tukemisessa ja sen etujen hyödyntämisessä; suhtautuu sen vuoksi myönteisesti Acces2Markets -foorumiin ja komission pyrkimyksiin edistää tämän välineen käyttöä; vaatii, että kansalaisyhteiskunnan ja kansallisten neuvoa-antavien ryhmien rooli ja vastuut määritellään selkeästi EU:n poliittisissa ja kauppasopimuksissa, katsoo, että näiden ryhmien seurantatehtäviä voitaisiin laajentaa entisestään, ja vaatii, että rahoitusavun lisäksi toteutetaan valmiuksien kehittämistoimia, jotta EU voi toimia tehokkaasti; korostaa EU:n edustustojen potentiaalia tukea kolmansien maiden kansallisia neuvoa-antavia ryhmiä ja seurata ja panna täytäntöön kauppasopimuksia, kiinnittäen erityistä huomiota pk-yritysten tukemiseen niin, että ne voivat hyötyä sopimuksista ja kauppaa helpottavista toimenpiteistä; pitää valitettavana, että ei ole olemassa tätä koskevaa kattavaa rakennetta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa tarvetta tehdä EU:n kauppapolitiikan valvonnasta johdonmukaisempaa ja avoimempaa; painottaa, että tarvitaan johdonmukaiset, selkeät, mitattavissa olevat ja objektiiviset kriteerit EU:n kauppapolitiikalle, EU:n kansalaisten osallistamista, parempaa komission ja parlamentin välistä vuoropuhelua, lisää politiikan johdonmukaisuutta ja parempaa kauppapolitiikan kaikkien osien valvontaa; painottaa tässä yhteydessä kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten ennakko-, väli- ja jälkiarviointien merkitystä; kehottaa komissiota toimimaan kaikissa ehdotustensa vaiheissa yhteistyössä Euroopan parlamentin kanssa, seuraamaan kansallisten neuvoa-antavien ryhmien esittämiä ehdotuksia, antamaan uutta pontta kansalaisyhteiskunnan vuoropuhelulle ja tekemään tiiviimpää yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa Euroopan talous- ja sosiaalikomiteassa (ETSK); kehottaa parlamenttia järjestämään jäsenneltyjä kuulemisia kansallisten neuvoa-antavien ryhmien kanssa; |
| --- | --- |

40.

Monenvälisyys ja Euroopan geopoliittinen asema maailmassa

| 41. | kehottaa komissiota määrittämään mahdollisia konkreettisia ja erityisiä toimia ja etenemissuunnitelman avoimen strategisen riippumattomuuden toteuttamiseksi ja varmistamaan, että kaikki vaihtoehdot ovat mahdollisia; panee huolestuneena merkille, että covid-19:n leviämisen aiheuttama geopoliittinen kilpailu ja jännitteet ovat kiihtyneet kaikkialla maailmassa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | muistuttaa vahvan, monipuolisen ja kestävän EU:n kauppapolitiikan geopoliittisesta merkityksestä; muistuttaa, että EU:n korkea energiariippuvuus on haaste avoimelle strategiselle riippumattomuudelle, joka pakottaa meidät nopeuttamaan energiasiirtymää; korostaa, että avoimuutemme olisi perustuttava EU:n markkinavahvuuteen, arvoihin ja yhteistyöhön, oikeudenmukaisuuteen, vastavuoroisuuteen ja sääntöihin perustuvaan kauppaan; |
| --- | --- |

42.

| 43. | suosittelee painokkaasti, että EU etsii uusia ja vahvistaa olemassa olevia kumppanuuksia samanmielisten kumppaneiden kanssa; katsoo, että useammankeskiset kauppasopimukset, joissa on rajallinen määrä kumppaneita ja joissa keskitytään strategisiin kysymyksiin, tarjoavat paremman ja konkreettisemman väylän avoimen strategisen riippumattomuuden käsitteen toteuttamiseen ja saisivat tukea kansalaisyhteiskunnan keskuudessa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa kuitenkin, että jos yhteistyö ei ole mahdollista, EU:n olisi ajettava etujaan toteuttamalla yksipuolisia toimenpiteitä omien arvojensa suojelemiseksi ja hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen torjumiseksi kansainvälistä oikeutta noudattaen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | on tyytyväinen kauppapolitiikan uudelleentarkastelussa monenvälisyydelle annettuun tukeen ja WTO:n välttämätöntä ja perusteellista uudistamista koskeviin kattaviin ehdotuksiin; |
| --- | --- |

45.

| 46. | yhtyy siihen, että visiossaan WTO:n uudistamiseksi komissio keskittyy talouden elvyttämiseen, kestävään kehitykseen, epäoikeudenmukaisiin valtiontukiin ja sähköiseen kauppaan, ja kehottaa komissiota pyrkimään kaikin tavoin panemaan täytäntöön toimintaohjelmansa, mukaan lukien sukupuolinäkökohtia, ihmisoikeuksia ja työnormeja koskevat tavoitteet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että on tärkeää varmistaa nopea yhteys WTO:n ja muiden monenvälisen järjestelmän järjestöjen, kuten WHO:n, välillä, saavuttaa yksimielisyys Genevessä, varmistaa, että kansainväliset järjestöt tekevät yhteistyötä vastatakseen globaaleihin haasteisiin ja että kalastustukia koskevat neuvottelut saadaan päätökseen WTO:n 12. ministerikokouksessa; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pitää erittäin tärkeänä WTO:n kauppa- ja ilmastoaloitetta ja toistaa tukevansa ympäristöhyödykkeitä koskevaa sopimusta; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti WTO:n uuden pääjohtajan lähestymistapaan ja odottaa komission tukevan häntä voimakkaasti, jotta järjestölle voidaan antaa uutta pontta niin, että se voi vastata monenvälisen kauppajärjestelmän nykyisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa, että tehokas riitojenratkaisu on tärkeää vakauden ja ennustettavuuden luomiseksi monenvälisessä kauppajärjestelmässä ja että valituselimen nykytilanne on ratkaistava yhteistyössä Yhdysvaltojen kanssa, jotta se saadaan jälleen toimimaan ja varmistetaan siten, että kauppakiistat voidaan ratkaista asianmukaisesti; pyytää komissiota ehdottamaan osana WTO:n kauppa- ja ilmastoaloitetta, että riitojenratkaisussa käytetään tarvittaessa ympäristöalan asiantuntemusta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | painottaa, että WTO:n neuvottelutehtävän elvyttäminen on keskeisessä asemassa kaikissa järjestön merkittävissä uudistuksissa; huomauttaa erityisesti, että on puututtava erityisesti Kiinan teollisuustukien ja valtion omistamien yritysten aiheuttamiin kilpailun vääristymiin, ja pyytää komissiota esittämään ehdotuksia eri tukiluokkien yksilöimiseksi ja eriyttämiseksi sen mukaan, miten ne myötävaikuttavat oikeutettuihin julkisiin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että WTO:n neuvottelutoiminnon elvyttämiseksi EU:n on tehtävä yhteistyötä samanmielisten kumppaneiden kanssa, jotta löydetään yhteinen perusta WTO:n uudistukselle mahdollisimman laajassa mielessä; toteaa uudelleen, että merkittävä edistyminen WTO:n uudistusta kohti edellyttää laajaa yhteisymmärrystä ja samanmielisten kumppanien koalitioita; kehottaa komissiota jatkamaan monenvälisiä neuvotteluja askeleena kohti monenvälisiä sopimuksia; kannattaa komission ehdotusta käynnistää neuvottelut kilpailuneutraliteettia koskevasta monenvälisestä sopimuksesta samanmielisten kumppaneiden kanssa; on vakuuttunut siitä, että EU:n johtajuus ja Atlantin ylittävä yhteistyö ovat ratkaisevan tärkeää kaikkien WTO:n merkityksellisten uudistusten onnistumisen kannalta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota aktiivisesti etsimään ratkaisua epäsuhtaan, joka vallitsee kehitystason ja kansainvälisessä kauppajärjestelmässä tehdyn sitoumuksen tason välillä; korostaa, että on kiinnitettävä erityistä huomiota kehitysmaihin ja niiden erityistarpeisiin talouskasvun, kestävän kehityksen ja WTO:n uudistuksen osalta; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää olennaisen tärkeänä, että seuraavassa WTO:n ministerikokouksessa käsitellään seuraamusjärjestelmää, jotta joidenkin jäsenten kansainvälisen kaupan sääntöjen rikkomisesta aiheutuvia seurauksia eivät joudu maksamaan alat, jotka eivät ole vastuussa rikkomuksista; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kannattaa kauppapolitiikan uudelleentarkastelussa esitettyä ehdotusta, jonka mukaan G20-maiden olisi vahvistettava yhteistyötä ja koordinoitava toimia, joilla ne pyrkivät hiilineutraaliuteen ja muihin vihreän kehityksen ohjelman tavoitteisiin; korostaa kuitenkin, että tämän lähestymistavan tehokkuuden takaamiseksi joidenkin G20-maiden on nostettava päästövähennyssitoumuksiaan; kehottaa komissiota ottamaan käyttöön tehokkaan hiilidioksidipäästöjen tullimekanismin; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tukee uutta, tulevaisuuteen suuntautuvaa transatlanttista toimintaohjelmaa, joka perustuu yhteisiin etuihin, arvoihin ja päämääriin ja jonka tavoitteena on olla vastapainona Tyynenmeren talous- ja kauppayhteistyön kehittämiselle, saada aikaan merkityksellinen WTO:n uudistus ja löytää yhteisiä ratkaisuja yhteisiin ongelmiin; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toteaa samalla, että joitakin eriäviä intressejä on edelleen olemassa; kehottaa sekä komissiota että Yhdysvaltojen hallintoa tekemään tiivistä yhteistyötä uudessa poliittisessa kontekstissa yritysten tasapuolisten toimintaedellytysten varmistamiseksi, jotta voidaan parantaa EU:n yritysten markkinapääsyä, tutkia edelleen vaatimustenmukaisuuden arviointia ja teollisuustullien poistamista koskevia sopimuksia, sopia kunnianhimoisista sosiaalisista, teknologisista ja ympäristöön liittyvistä normeista ja hyödyntää toistensa kokemuksia niin, että näitä normeja voidaan edistää tehokkaammin globaaleilla foorumeilla; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa molempia osapuolia ratkaisemaan kahdenväliset kauppariidat, kannattaa Airbus- ja Boeing-yhtiöiden tullien keskeyttämistä ja vaatii ratkaisemaan asian pysyvästi niin, että voidaan löytää ratkaisu digiveroihin; kehottaa Yhdysvaltoja poistamaan 232 §:n mukaiset teräs- ja alumiinitullit; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa toteuttamaan yhteisiä toimia työntekijöiden ja yritysten asettamiseksi kauppapolitiikan keskiöön, jotta voidaan nousta pandemian vallasta, nopeuttaa talouden elpymistä ja helpottaa rokotteiden ja välttämättömien lääkinnällisten tuotteiden kauppaa: toistaa, että olisi tehtävä yhteistyötä WTO:n mielekkään uudistuksen aikaansaamiseksi ja hyvin toimivan valituselimen ottamiseksi jälleen käyttöön; kannustaa molempia osapuolia pitämään kiinni julkisia hankintoja koskevan sopimuksen (GPA-sopimus) mukaisista WTO:lle annetuista sitoumuksista ja löytämään yhteisiä ratkaisuja yhteisiin ongelmiin, mutta korostaa, että EU:n on toimittava tarvittaessa itsenäisesti; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kannattaa yhteistä tiedonantoa ”EU:n ja Yhdysvaltojen uusi toimintasuunnitelma kansainvälisen muutoksen aikaansaamiseksi” ja kehottaa perustamaan nopeasti uuden EU:n ja Yhdysvaltojen välisen kauppa- ja teknologianeuvoston; kehottaa EU:ta ja Yhdysvaltoja tekemään tiivistä yhteistyötä nousevien ja murroksellisten teknologioiden alalla, myös laatimaan yhteiset vienti- ja tuontirajoitukset autoritaarisille valtioille; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota asettamaan kauppaa ja ilmastoa koskevat sekä niihin liittyvät uudistukset transatlanttisten suhteiden ytimeen ja panee samalla merkille Yhdysvaltojen uuden hallinnon tällä alalla osoittaman kunnianhimoisuuden, jonka olisi perustuttava myös uusiin lähestymistapoihin, jollaisia on otettu käyttöön Yhdysvaltain, Kanadan ja Meksikon sopimuksessa (USMCA); |
| --- | --- |

60.

| 61. | on tietoinen EU:n ja Kiinan kauppasuhteiden tärkeydestä ja toteaa, että Kiinasta tuli vuonna 2020 EU:n tärkein kauppakumppani tavarakaupassa; katsoo, että EU:n ja Kiinan kauppasuhteet edellyttävät tasapainoisempaa ja vastavuoroisempaa lähestymistapaa; korostaa, että EU:n ja Kiinan kattavan investointisopimuksen ratifiointiprosessi voi alkaa vasta sitten, kun EU on edistynyt huomattavasti sellaisten sopivien ja tehokkaiden autonomisten toimenpiteiden laatimisessa, joita voidaan käyttää pyrkimyksissä torjua markkinoita vääristäviä käytäntöjä ja puolustaa EU:n strategisia etuja, mukaan lukien pakkotyöllä valmistettujen tuotteiden kieltäminen, kaupan suojakeinojen parantaminen ja ihmisoikeuksia koskeva työpakotemekanismi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että kattavan investointisopimuksen ratifiointia on mahdotonta ajatella EU:n ja Kiinan välisen laajemman suhteen tämänhetkisessä dynamiikassa, ja pitää erittäin valitettavana tilannetta kärjistäviä Kiinan toimia, joita ei voida hyväksyä ja joilla Euroopan parlamentin ja Euroopan unionin toimielinten valituille jäsenille asetettiin pakotteita, ja katsoo, että toimet heikentävät luottamusta entisestään ja haittaavat kahdenvälistä yhteistyötä; korostaa, että kattavan investointisopimuksen ratifiointiprosessi ei ala ennen kuin Kiina on poistanut parlamentin jäseniin ja elimiin kohdistamansa pakotteet; |
| --- | --- |

62.

| 63. | korostaa, että parlamentti aikoo valvoa tarkkaan tätä sopimusta, myös siihen sisältyviä kestävää kehitystä koskevia määräyksiä, ja muistuttaa komissiota siitä, että parlamentti aikoo ottaa Kiinan, myös Hongkongin, ihmisoikeustilanteen huomioon, kun sitä pyydetään hyväksymään investointisopimus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa komissiota etenemään Taiwanin kanssa tehtävän investointisopimuksen laatimisessa, osoittamaan olevansa sitoutunut mielekkääseen yhteistyöhön kauppa- ja investointisuhteissa ja ryhtymään tarvittaviin toimiin vaikutustenarvioinnin, julkisen kuulemisen ja selvitystyön käynnistämiseksi ennen vuoden 2021 loppua; muistuttaa kahdenvälisen rakenteellisen vuoropuhelun merkityksestä myös monenvälisyyteen ja WTO:hon, teknologiaan ja kansanterveyteen liittyvissä kysymyksissä sekä kriittisiä tarvikkeita, kuten puolijohteita, koskevassa keskeisessä yhteistyössä; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pitää myönteisenä kauppapolitiikan uudelleentarkastelun sitoutumista Afrikkaan sekä itäisiin ja eteläisiin naapurimaihin vaikuttavalla, kestävällä ja rakentavalla tavalla ja kehottaa toteuttamaan konkreettisia toimia, joilla syvennetään EU:n suhteita näihin kumppaneihin myös energia-alalla; |
| --- | --- |

65.

| 66. | muistuttaa strategisen ja kestävän kumppanuuden merkityksestä Kaakkois-Aasian ja Intian kanssa; kehottaa tässä yhteydessä komissiota pysymään vuorovaikutuksessa alueen kanssa ja edistämään aktiivisesti sääntöihin perustuvia kauppasuhteita kattavaa ja kunnianhimoista Intian ja Tyynenmeren alueen strategiaa varten; |
| --- | --- |

66.

| 67. | huomauttaa, että covid-kriisi on korostanut sellaisen uuden kumppanuuden merkitystä Afrikan mantereen kanssa, jolla vahvistetaan osallistavaa ja kestävää politiikkalähestymistapaa; korostaa tässä yhteydessä, että on käsiteltävä velkojen vähentämistä ja velkojen peruuttamista koskevaa kysymystä; korostaa, että EU:n on tuettava aktiivisesti Afrikan sisäisten arvoketjujen monipuolistamista; |
| --- | --- |

67.

| 68. | suhtautuu myönteisesti Afrikan mantereen vapaakauppa-alueen (AfCFTA) voimaantuloon välineenä, jolla tuetaan aktiivisesti Afrikan alueellista, taloudellista ja poliittista yhdentymistä ja parannetaan Afrikan pääsyä maailmanmarkkinoille; |
| --- | --- |

68.

| 69. | korostaa, että EU:n on tärkeää sitoutua kauppasuhteisiin Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen kanssa, mukaan lukien merentakaiset maat ja alueet; ilmaisee huolestumisensa covid-19:n vaikutuksesta erityisesti naisiin tällä alueella; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä säilyttämään etusijalla kauppa- ja kehitysyhteistyömme ja selviytymiskyvyn parantamisen pandemioiden ja terveydellisten hätätilanteiden varalta; kehottaa komissiota tämän saavuttamiseksi jatkamaan rakenteellista vuoropuhelua edellä mainittujen alueiden kanssa; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0337.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0277.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0261.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0109.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0071.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0073.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0040.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0321.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0252.

(10)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0212.

(11)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0078.

(12)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 22.

(13)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 30.

(14)  Kansainvälinen valuuttarahasto, World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries, huhtikuu 2021.

(15)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2014/95/EU, annettu 22. lokakuuta 2014, neuvoston direktiivin 2013/34/EU muuttamisesta tietyiltä suurilta yrityksiltä ja konserneilta edellytettävien muiden kuin taloudellisten tietojen ja monimuotoisuutta koskevien tietojen julkistamisen osalta (EUVL L 330, 15.11.2014, s. 1).

(16)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27. huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(17)  Non-paper from the Netherlands and France on trade, social economic effects and sustainable development, johon voi tutustua osoitteessa ”the Netherlands at International Organisations (permanentrepresentations.nl)”.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/21

---

P9_TA(2021)0331

Euroopan investointipankin rahoitustoiminta – vuosikertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 Euroopan investointipankin rahoitustoiminnasta – vuosikertomus 2020 (2020/2124(INI))

(2022/C 99/03)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ja 309 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 5 Euroopan investointipankin (EIP) perussäännöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15, 126, 174, 175, 177, 208, 209, 271, 308 ja 309 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 5 Euroopan investointipankin (EIP) perussäännöstä,

| — | ottaa huomioon EIP:n marraskuussa 2019 hyväksymän ilmastostrategian ja energia-alan uuden lainanantopolitiikan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP:n marraskuussa 2019 hyväksymän ilmastostrategian ja energia-alan uuden lainanantopolitiikan,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Euroopan vihreän kehityksen ohjelma” (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävä Eurooppa -investointiohjelma – Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma” (COM(2020)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Kestävä Eurooppa -investointiohjelma – Euroopan vihreän kehityksen investointiohjelma” (COM(2020)0021),

| — | ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission ehdotuksen asetukseksi oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (COM(2020)0022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. tammikuuta 2020 annetun komission ehdotuksen asetukseksi oikeudenmukaisen siirtymän rahaston perustamisesta (COM(2020)0022),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (1),

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta 2020 julkaistun EIP:n vuoden 2019 tilinpäätöskertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta 2020 julkaistun EIP:n vuoden 2019 tilinpäätöskertomuksen,

| — | ottaa huomioon 7. toukokuuta 2020 annetun Euroopan investointipankin toimintakertomuksen 2019 ”Vihreä linja”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. toukokuuta 2020 annetun Euroopan investointipankin toimintakertomuksen 2019 ”Vihreä linja”,

| — | ottaa huomioon EIP:n hallintoneuvoston 11. marraskuuta 2020 hyväksymän ilmastopankin etenemissuunnitelman ja marraskuussa 2020 hyväksytyn EIP:n uuden ilmastostrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP:n hallintoneuvoston 11. marraskuuta 2020 hyväksymän ilmastopankin etenemissuunnitelman ja marraskuussa 2020 hyväksytyn EIP:n uuden ilmastostrategian,

| — | ottaa huomioon 3. syyskuuta 2019 julkaistun kertomuksen EIP:n toimista Euroopan unionissa ”EIB Operations Inside the European Union 2019”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. syyskuuta 2019 julkaistun kertomuksen EIP:n toimista Euroopan unionissa ”EIB Operations Inside the European Union 2019”,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 2020 julkaistun kertomuksen EIP:n tukemista EU:n ulkopuolisista toimista ”Global Reach: the impact of the EIB beyond the European Union”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 2020 julkaistun kertomuksen EIP:n tukemista EU:n ulkopuolisista toimista ”Global Reach: the impact of the EIB beyond the European Union”,

| — | ottaa huomioon 5. toukokuuta ja 7. toukokuuta 2020 julkaistut EIP:n vuoden 2019 tilinpäätöskertomuksen ja tilastokertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. toukokuuta ja 7. toukokuuta 2020 julkaistut EIP:n vuoden 2019 tilinpäätöskertomuksen ja tilastokertomuksen,

| — | ottaa huomioon EIP:n tarkastuskomitean vuosikertomukset, petostentorjuntatoimia koskevan kertomuksen ja valitusmekanismin kertomuksen vuodelta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP:n tarkastuskomitean vuosikertomukset, petostentorjuntatoimia koskevan kertomuksen ja valitusmekanismin kertomuksen vuodelta 2019,

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2020 julkaistun EIP-ryhmän riskinhallintakertomuksen vuodelta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2020 julkaistun EIP-ryhmän riskinhallintakertomuksen vuodelta 2019,

| — | ottaa huomioon, että EIP ilmaisi 7. lokakuuta 2016 hyväksyntänsä sille, että EU ratifioi Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että EIP ilmaisi 7. lokakuuta 2016 hyväksyntänsä sille, että EU ratifioi Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon koordinoiduista taloudellisista toimista covid-19-epidemian vaikutusten lieventämiseksi (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon koordinoiduista taloudellisista toimista covid-19-epidemian vaikutusten lieventämiseksi (COM(2020)0112),

| — | ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/460 asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. maaliskuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/460 asetusten (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013 ja (EU) N:o 508/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse erityistoimenpiteistä, jotta saataisiin liikkeelle investointeja jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiin ja muille talouden aloille covid-19:n puhkeamisen vastatoimena (Koronaviruksen vaikutusten lieventämistä koskeva investointialoite) (2),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (3),

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta – miten vihreän kehityksen ohjelma rahoitetaan (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta – miten vihreän kehityksen ohjelma rahoitetaan (4),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät monivuotisesta rahoituskehyksestä sekä Next Generation EU -elpymisvälineestä, covid-19-pandemiasta, ilmastonmuutoksesta, turvallisuudesta ja ulkosuhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät monivuotisesta rahoituskehyksestä sekä Next Generation EU -elpymisvälineestä, covid-19-pandemiasta, ilmastonmuutoksesta, turvallisuudesta ja ulkosuhteista,

| — | ottaa huomioon 29. tammikuuta 2019 julkaistun tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 03/2019 ”Euroopan strategisten investointien rahasto: täysi onnistuminen edellyttää lisätoimia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. tammikuuta 2019 julkaistun tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 03/2019 ”Euroopan strategisten investointien rahasto: täysi onnistuminen edellyttää lisätoimia”,

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 julkaistun Euroopan investointipankin toimintakertomuksen 2020 ”Crisis Solutions”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 julkaistun Euroopan investointipankin toimintakertomuksen 2020 ”Crisis Solutions”,

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2020 julkaistun tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 12/2020 ”Euroopan investointineuvontakeskus: toiminta käynnistettiin investointien lisäämiseksi EU:ssa, mutta keskuksen vaikutus on edelleen vähäinen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2020 julkaistun tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 12/2020 ”Euroopan investointineuvontakeskus: toiminta käynnistettiin investointien lisäämiseksi EU:ssa, mutta keskuksen vaikutus on edelleen vähäinen”,

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman talous- ja rahaliiton instituutioista ja elimistä: palvelussuhteen päättymisen jälkeisten eturistiriitojen ehkäiseminen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman talous- ja rahaliiton instituutioista ja elimistä: palvelussuhteen päättymisen jälkeisten eturistiriitojen ehkäiseminen (5),

| — | ottaa huomioon oikeusasiamiehen 22. heinäkuuta 2016 EIP:n pääjohtajalle osoittaman kirjeen eturistiriitoihin liittyvistä kysymyksistä ja EIP:n pääjohtajan 31. tammikuuta 2017 antaman vastauksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeusasiamiehen 22. heinäkuuta 2016 EIP:n pääjohtajalle osoittaman kirjeen eturistiriitoihin liittyvistä kysymyksistä ja EIP:n pääjohtajan 31. tammikuuta 2017 antaman vastauksen,

| — | panee merkille oikeusasiamiehen päätöksen asiassa 2168/2019/KR, joka koski Euroopan pankkiviranomaisen päätöstä hyväksyä toimitusjohtajansa pyyntö ryhtyä rahoitusalan edunvalvontaryhmän toimitusjohtajaksi; |
| --- | --- |

—

panee merkille oikeusasiamiehen päätöksen asiassa 2168/2019/KR, joka koski Euroopan pankkiviranomaisen päätöstä hyväksyä toimitusjohtajansa pyyntö ryhtyä rahoitusalan edunvalvontaryhmän toimitusjohtajaksi;

| — | ottaa huomioon Counter Balance -järjestön vuonna 2019 julkistaman raportin ”Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Counter Balance -järjestön vuonna 2019 julkistaman raportin ”Is the EIB up to the task in tackling fraud and corruption? Challenges for the EU Bank’s governance framework”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysvaliokunnan ja budjettivaliokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0200/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0200/2021),

| A. | toteaa, että SEUT 309 artiklan nojalla ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti EIP:n tehtävänä on myötävaikuttaa unionin tavoitteiden saavuttamiseen muun muassa soveltamalla erilaisia investointivälineitä, kuten lainoja, pääomasijoituksia, takauksia, riskinjakorahoitusvälineitä ja neuvontapalveluja; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että SEUT 309 artiklan nojalla ja Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytännön mukaisesti EIP:n tehtävänä on myötävaikuttaa unionin tavoitteiden saavuttamiseen muun muassa soveltamalla erilaisia investointivälineitä, kuten lainoja, pääomasijoituksia, takauksia, riskinjakorahoitusvälineitä ja neuvontapalveluja;

| B. | katsoo, että EIP:n perussäännön 18 artiklan mukaan EIP:n olisi varmistettava, että sen varat käytetään unionin edun kannalta mahdollisimman järkevästi; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että EIP:n perussäännön 18 artiklan mukaan EIP:n olisi varmistettava, että sen varat käytetään unionin edun kannalta mahdollisimman järkevästi;

| C. | toteaa, että EIP on Euroopan unionin julkinen lainanantaja ja yksi maailman suurimmista monenvälisistä rahoituslaitoksista; ottaa huomioon, että EIP on siten EU:n luonnollinen kumppani rahoitusvälineiden täytäntöönpanossa tiiviissä yhteistyössä kansallisten ja monenvälisten rahoituslaitosten kanssa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että EIP on Euroopan unionin julkinen lainanantaja ja yksi maailman suurimmista monenvälisistä rahoituslaitoksista; ottaa huomioon, että EIP on siten EU:n luonnollinen kumppani rahoitusvälineiden täytäntöönpanossa tiiviissä yhteistyössä kansallisten ja monenvälisten rahoituslaitosten kanssa;

| D. | katsoo, että EIP otti merkittävän roolin rahoituksen hankkimisessa taloutta ja eritoten pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset) varten vuonna 2020 alkaneen covid-19-pandemian aiheuttamien taloudellisten seurausten jälkeen; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että EIP otti merkittävän roolin rahoituksen hankkimisessa taloutta ja eritoten pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yritykset) varten vuonna 2020 alkaneen covid-19-pandemian aiheuttamien taloudellisten seurausten jälkeen;

| E. | toteaa, että EIP:llä on tärkeä rooli EU:n strategiassa komission määrittämien ilmastoon ja ympäristöön liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi ja että vuosittain tarvitaan 350 miljardia euroa lisää investointeja päivitettyjen vuoden 2030 ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että EIP:llä on tärkeä rooli EU:n strategiassa komission määrittämien ilmastoon ja ympäristöön liittyvien haasteiden ratkaisemiseksi ja että vuosittain tarvitaan 350 miljardia euroa lisää investointeja päivitettyjen vuoden 2030 ilmasto- ja energiatavoitteiden saavuttamiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että EIP sitoutui vuonna 2019 tukemaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita, sovittamaan kaikki rahoitustoimensa Pariisin sopimuksen tavoitteisiin ja ryhtymään ”EU:n ilmastopankiksi”; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että EIP sitoutui vuonna 2019 tukemaan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteita, sovittamaan kaikki rahoitustoimensa Pariisin sopimuksen tavoitteisiin ja ryhtymään ”EU:n ilmastopankiksi”;

| G. | ottaa huomioon, että EIP:n hallintoneuvosto on hyväksynyt ilmastopankin etenemissuunnitelman 2021–2025; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EIP:n hallintoneuvosto on hyväksynyt ilmastopankin etenemissuunnitelman 2021–2025;

| H. | ottaa huomioon, että EIP on käynnistänyt vuoden 2011 liikennealan lainanantopolitiikkansa tarkistamisprosessin tavoitteenaan tukea esteetöntä, tehokasta, ympäristöystävällistä ja turvallista liikennettä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EIP on käynnistänyt vuoden 2011 liikennealan lainanantopolitiikkansa tarkistamisprosessin tavoitteenaan tukea esteetöntä, tehokasta, ympäristöystävällistä ja turvallista liikennettä;

| I. | ottaa huomioon, että pk- ja midcap-yritysten (markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten) tukeminen on yksi EIP:n keskeisistä julkisen politiikan tavoitteista; toteaa, että pelkästään vuonna 2020 EIP-ryhmä tuki yli 425 000:ta pk- ja midcap-yritystä uudella rahoituksella; ottaa huomioon, että pk-yrityksille myönnetyn tuen osuus EIP:n sopimusten kokonaismäärästä oli 40 prosenttia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että pk- ja midcap-yritysten (markkina-arvoltaan keskisuurten yritysten) tukeminen on yksi EIP:n keskeisistä julkisen politiikan tavoitteista; toteaa, että pelkästään vuonna 2020 EIP-ryhmä tuki yli 425 000:ta pk- ja midcap-yritystä uudella rahoituksella; ottaa huomioon, että pk-yrityksille myönnetyn tuen osuus EIP:n sopimusten kokonaismäärästä oli 40 prosenttia;

| J. | ottaa huomioon, että EIP:n investoinneilla voidaan tukea sosiaalialaa ja myös terveydenhuoltoa, koulutusta ja asumista; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EIP:n investoinneilla voidaan tukea sosiaalialaa ja myös terveydenhuoltoa, koulutusta ja asumista;

| K. | ottaa huomioon, että EIP hyväksyi vuonna 2020 unionin ulkopuolella toteutettaviin hankkeisiin lainoja 10,23 miljardin euron arvosta ja että tästä lainamäärästä 2,3 miljardia euroa myönnettiin vähiten kehittyneille maille; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EIP hyväksyi vuonna 2020 unionin ulkopuolella toteutettaviin hankkeisiin lainoja 10,23 miljardin euron arvosta ja että tästä lainamäärästä 2,3 miljardia euroa myönnettiin vähiten kehittyneille maille;

| L. | ottaa huomioon, että kehitysrahoituksen eurooppalaista rahoitusrakennetta käsittelevä korkean tason viisaiden ryhmä julkaisi 7. lokakuuta 2019 loppuraporttinsa, jossa se hahmotteli seuraavat kolme vaihtoehtoa tulevan eurooppalaisen ilmastoasioiden ja kestävän kehityksen pankin muodostamiseksi: a) kehitetään edelleen Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkia (EBRD) ja EIP:n ulkoisia rahoitustoimia, b) yhdistetään EU:n nykyisten rahoituslaitosten ulkoiset toimet sekaomistuksessa olevaan uuteen rahoituslaitokseen, c) siirretään EIP:n ulkoinen toiminta kokonaan EIP:n tytäryhtiöön, jolla on merkittäviä muita osakkeenomistajia; toteaa, että joulukuussa 2019 annetuissa neuvoston päätelmissä todettiin, että ainoastaan vaihtoehtoja a) ja c) olisi tutkittava lähemmin; ottaa huomioon, että edelleenkään ei ole toimitettu kustakin vaihtoehdosta tehdyn toteutettavuustutkimuksen tuloksia, vaikka ne oli määrä toimittaa syksyllä 2020; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kehitysrahoituksen eurooppalaista rahoitusrakennetta käsittelevä korkean tason viisaiden ryhmä julkaisi 7. lokakuuta 2019 loppuraporttinsa, jossa se hahmotteli seuraavat kolme vaihtoehtoa tulevan eurooppalaisen ilmastoasioiden ja kestävän kehityksen pankin muodostamiseksi: a) kehitetään edelleen Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkia (EBRD) ja EIP:n ulkoisia rahoitustoimia, b) yhdistetään EU:n nykyisten rahoituslaitosten ulkoiset toimet sekaomistuksessa olevaan uuteen rahoituslaitokseen, c) siirretään EIP:n ulkoinen toiminta kokonaan EIP:n tytäryhtiöön, jolla on merkittäviä muita osakkeenomistajia; toteaa, että joulukuussa 2019 annetuissa neuvoston päätelmissä todettiin, että ainoastaan vaihtoehtoja a) ja c) olisi tutkittava lähemmin; ottaa huomioon, että edelleenkään ei ole toimitettu kustakin vaihtoehdosta tehdyn toteutettavuustutkimuksen tuloksia, vaikka ne oli määrä toimittaa syksyllä 2020;

| M. | ottaa huomioon, että EIP-ryhmä valmistelee parhaillaan vastapuolille ohjeita toimien sovittamisesta ympäristö- ja kestävyystavoitteisiin; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EIP-ryhmä valmistelee parhaillaan vastapuolille ohjeita toimien sovittamisesta ympäristö- ja kestävyystavoitteisiin;

Yleisiä huomioita

| 1. | ilmaisee syvän huolensa covid-19-kriisin aiheuttamasta vakavasta makrotalouden epätasapainosta ja sen vaikutuksesta kestävään talouskasvuun, investointeihin, palautumiskykyyn, työllisyysasteeseen, koulutukseen ja sosioekonomiseen eriarvoisuuteen; korostaa, että covid-19-pandemian aiheuttama taloudellinen ja sosiaalinen kriisi on haitannut merkittävästi talouskasvua EU:ssa ja että yksi keskeisistä seurauksista on investointien väheneminen, ja toteaa, että investointien tämänhetkinen taso ei riitä EU:n tavoitteiden saavuttamiseen; korostaa, että julkisten ja yksityisten investointien väheneminen on jo hälyttävällä tasolla; |
| --- | --- |

1.

| 2. | painottaa EIP:n keskeistä asemaa EU:n julkisena pankkina – se on ainoa EU:n jäsenvaltioiden täysin omistama kansainvälinen rahoituslaitos ja se noudattaa kaikilta osin EU:n politiikkoja ja normeja – talouden elpymisen tukemisessa pandemian jälkeisessä ympäristössä ja unionin painopisteiden toteuttamiseen tarvittavien investointien kohdentamisessa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa EIP:n keskeistä roolia talouden elpymisen tukemisessa lyhyellä ja keskipitkällä aikavälillä yhdessä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman, eurooppalaisen ilmastolain, Euroopan teollisuusstrategian, Next Generation EU -elpymisvälineen (NGEU), EU:n pitkän aikavälin budjetin, InvestEU-ohjelman ja muiden unionin rahoitusvälineiden kanssa; pitää myönteisenä EIP:n osallistumista InvestEU-ohjelmaan, sillä se auttaa paikkaamaan investointivajetta EU:ssa, ja katsoo, että kyseisen vajeen perimmäisiin syihin ei vieläkään ole puututtu; pitää lisäksi myönteisenä EIP:n keskeistä roolia neuvontapalvelujen tarjoajana InvestEU-neuvontakeskuksessa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tukee Eurooppa-neuvoston päätelmää, jonka mukaan EIP:llä olisi oltava tarvittava pääoma unionin politiikkojen täytäntöönpanemiseksi, ja EIP:n valtuustolle esitettyä kehotusta tarkistaa EIP:n omien varojen riittävyyttä ottaen huomioon monivuotiseen rahoituskehykseen ja Next Generation EU -elpymisvälineeseen sisältyvät välineet ja EIP:n panosta ilmastonmuutoksen torjumista ja Euroopan talouden digitalisointia koskeviin unionin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | katsoo, että pääoman korottaminen on perusteltua, jotta EIP voi tarjota pitkäaikaista rahoitusta, edistää osallistavaa kestävää kasvua ja sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta sekä tukea keskeisiä reaalitalouden investointeja, joita muuten ei olisi tehty, samalla kun säilytetään nykyinen AAA-luokitus, joka on merkittävä etu pankille; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille, että EIP toimii pääosin lainarahalla; kehottaa EIP:n osakkaita pohtimaan optimaalista pääomarakennetta ja sopimaan niin käteisvarojen kuin vaadittaessa maksettavan pääoman korottamisesta; korostaa, että pääoman korotukseen olisi kytkettävä avoimuuden, demokraattisen vastuuvelvollisuuden, hallintorakenteen tehokkuuden sekä ympäristökestävyyden lisääminen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa tässä yhteydessä komissiota tarkastelemaan mahdollisuutta olla edustettuna EIP:n valtuustossa merkitsemällä EIP:n pääomaa EU:n talousarviovaroilla; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toteaa, että komission vuoteen 2030 ulottuvan ilmastotavoitesuunnitelman mukaan EU:n on investoitava vuosina 2021–2030 vuosittain 350 miljardia euroa enemmän kuin vuosina 2011–2020; korostaa, että tämän ilmastoinvestointeihin liittyvän vajeen täyttäminen edellyttää EIP:ltä vieläkin suurempaa roolia; kehottaa EIP:n valtuustoa tarttumaan EIP:n suotuisten lainaehtojen suomaan mahdollisuuteen joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskun ja maturiteetin lisäämiseksi säilyttäen samalla vahvan pääomatilanteensa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pitää myönteisenä Euroopan investointirahaston (EIR) pääoman äskettäistä korottamista (6); |
| --- | --- |

9.

| 10. | pyytää, että EU:n julkisena pankkina EIP pyrkisi mahdollisimman keskitetyin toimin harjoittamaan asiaa koskevien säännösten mukaisesti sellaista vahvaa ja politiikkalähtöistä rahoitustoimintaa, jolla vahvistetaan taloudellista tehokkuutta ja tuetaan kestävää kasvua ja jolla ei heikennetä laadukkaiden julkisten palvelujen saatavuutta; kehottaa EIP:tä asettamaan etusijalle EU:n politiikkatavoitteita ja kestävää talouskasvua edistävät yleistä etua palvelevat hankkeet ja erityisesti hankkeet, jotka eivät muutoin saisi rahoitusta, sekä unionissa että sen ulkopuolella, jotta voidaan vastata tulevien vuosikymmenten ennennäkemättömiin maailmanlaajuisiin haasteisiin, etenkin ilmastonmuutoksen torjuntaan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa EIP:tä vahvistamaan entisestään omia valmiuksiaan ja omaa asiantuntemustaan, jotta se voi varmistaa tehtävälähtöisen pitkän aikavälin sitoutumisen kumppanuuksiinsa, edistää kansallisten ja alueellisten toimijoiden välistä koordinointia ja kehittää edelleen suuremman riskinoton edellytyksiä innovointia ja kasvua tukevissa investoinneissa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että EIP:n tärkeänä tehtävänä on täydentää investointeja kaikkialla EU:ssa; korostaa tarvetta koordinoida strategioita muiden EU:n toimielinten sekä monenvälisten ja kansallisten kehityspankkien kanssa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kiittää EIP:n toimia tavoitteiden asettamiseksi ja kannustaa sitä vahvistamaan ympäristö- ja sosiaalinormiensa täytäntöönpanoa paikalla sekä parantamaan tuettujen hankkeiden taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten sekä hankkeiden täydentävyyden ja kestävyyden arviointia; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että EIP:n on pyrittävä välttämään se, että se syrjäyttää toiminnallaan yksityiset investoinnit; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pitää tärkeänä välttää maantieteellisen epätasapainon lisääntyminen EIP:n lainanannossa, jotta voidaan varmistaa investointien laajempi jakautuminen maantieteellisesti ja eri aloille, puuttua pitkän aikavälin investointivajeista ja maantieteellisistä haitoista johtuviin alueellisiin eroihin ja edistää taloudellista ja sosiaalista lähentymistä ja yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | panee tyytyväisenä merkille EIP:n tässä asiassa jo toteuttamat toimet, mutta korostaa, että tässä suhteessa on tehtävä vielä enemmän, sillä äskettäisten raporttien mukaan hankkeiden maantieteellinen keskittyminen on sitkeästi korkealla tasolla; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa EIP:tä puuttumaan osaltaan systeemisiin puutteisiin, jotka estävät tiettyjä alueita tai maita hyödyntämästä täysimääräisesti EIP:n rahoitusmahdollisuuksia, muun muassa tehostamalla pyrkimyksiään laajentaa lainanantotoimintaansa, tarjoamalla teknistä apua ja neuvontaa erityisesti alueilla, jotka saavat vähän investointeja ja jotka eivät hyötyneet merkittävästi valtiontukisääntöjä koskevasta poikkeuksesta pandemiakriisin aikana valtion rahoituskapasiteetin tai liikkumavaran puutteen vuoksi; |
| --- | --- |

17.

Varojen käyttöönotto covid-19-pandemian torjuntaan

| 18. | panee tyytyväisenä merkille, että EIP on ottanut nopeasti käyttöön jopa 40 miljardia euroa hätärahoitusta covid-19-pandemian aiheuttaman kriisin torjuntaan myöntämällä lainoja ja lyhennysvapaita sekä toteuttamalla toimenpiteitä pk-yritysten ja midcap-yritysten maksuvalmiuden parantamiseksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää lisäksi hyvänä 25 miljardin euron suuruisen Euroopan laajuisen takuurahaston (EGF) perustamista covid-19-kriisin johdosta, erityisesti koska se edistää rahoitustuen tarjoamista pk-yrityksille ja terveydenhuoltoalalle; pitää kuitenkin valitettavana EGF:n varojen hidasta käyttöönottoa, sillä ensimmäiset varat hyväksyttiin vasta vuoden 2020 lopulla, mikä johtui myöhässä toimitetuista jäsenvaltioiden hakemuksista ja valtiontukiin liittyvistä selvitysprosesseista; korostaa, että EGF perustettiin tilapäiseksi; ehdottaa, että EGF:n olisi jatkettava toimintaansa vuoden 2021 jälkeenkin, kun otetaan huomioon covid-19-kriisin pitkittynyt vaikutus ja toistuvat sulkutoimet monissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että EGF:n rahoituksen välittäjille takaamaan tukeen olisi sovellettava erilaisia arviointikriteerejä, kuten ympäristöä, sosiaalialaa ja yritysten hallintoa koskevia toimintapolitiikkoja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa EIP:tä harkitsemaan lisäkannustimien ehdottamista jo hyväksytyille hankkeille ja luottolimiiteille, jotta hankkeet saadaan käyntiin mahdollisimman pian ja varmistetaan varojen nopea täytäntöönpano; |
| --- | --- |

21.

| 22. | on tyytyväinen 6 miljardin euron investointivälineen perustamiseen terveydenhuoltoalan ja etenkin alan infrastruktuurin, tutkimuksen ja rokotteiden kehittämisen rahoittamista varten; kehottaa EIP:tä asettamaan etusijalle julkisten terveydenhuoltojärjestelmien vahvistamisen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille, että EIP on covid-19-taudin torjunnan puitteissa 30. syyskuuta 2020 alkaen hyväksynyt 84 toimea EU:ssa, mikä vastaa yhteensä 23,5 miljardin euron investointia; panee myös merkille, että 88 prosenttia hyväksytyistä toimista kohdennettiin pk- ja midcap-yrityksille sekä terveydenhuoltoalalle; korostaa pk-yritysten tukemisen merkitystä, sillä covid-19-pandemian vaikutukset ovat erityisen vaikeita näille yrityksille; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pitää myönteisenä enintään 5,2 miljardin euron kohdennetun rahoitusaloitteen perustamista covid-19-pandemian johdosta EU:n ulkopuolisten maiden tukemiseksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää myönteisenä, että EIP osallistui COVAX-mekanismiin investoimalla 400 miljoonaa euroa COVAX-ennakkohankintasitoumukseen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | painottaa, että näitä välineitä on edelleen vahvistettava, pantava täytäntöön ja laajennettava peräkkäisten ja ennakoimattomien covid-19-tartunta-aaltojen varalta; pyytää EIP:tä olemaan valmis laajentamaan nykyisiä välineitä ja käynnistämään tarvittaessa uusia tukirahoitusaloitteita; |
| --- | --- |

26.

Tiellä EU:n ilmastopankiksi

| 27. | pitää ilahduttavana, että EIP:n vuonna 2020 myöntämistä lainoista 40 prosenttia oli tarkoitettu ympäristö- ja ilmastotoimiin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pitää myönteisenä, että EIP on maailman suurin vihreiden joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskija ja on laskenut niitä liikkeelle 34,6 miljardin euron edestä ilmasto- ja kestävyysjoukkovelkakirjalainoina 12 vuoden aikana; kehottaa EIP:tä jatkamaan ja laajentamaan vihreiden joukkovelkakirjalainojen liikkeeseenlaskua parantaakseen näiden markkinoiden likviditeettiä ja pysymään mukana EU:n vihreitä joukkovelkakirjalainoja koskevan standardin kehittämisessä; |
| --- | --- |

28.

| 29. | suhtautuu myönteisesti uuteen ilmastoriskien arviointijärjestelmään, joka on otettu käyttöön suoran lainanannon fyysisen ilmastoriskin arvioimiseksi, ja ehdottaa, että EIP esittää toimintasuunnitelmissaan yhdenmukaistettuja seulontamenetelmiä ja käyttää tarvittaessa luokitusjärjestelmäasetusta (7); |
| --- | --- |

29.

| 30. | suhtautuu myönteisesti EIP:n sitoumukseen tukea komission kestävää rahoitusta koskevaa toimintasuunnitelmaa erityisesti sovittamalla toimintansa ilmastotoimien ja ympäristön kannalta kestävän rahoituksen seurantaa koskevaan EU:n luokitusjärjestelmän ja ottamalla hankkeiden arvioinnin perustaksi ns. ei merkittävää haittaa -kriteerit; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa EIP:tä pitämään kiinni sitoumuksestaan sovittaa kaikki toimensa mahdollisimman pian Pariisin sopimuksen tavoitteisiin ja noudattaa siinä aikataulua, joka on mukautettu EU:n tavoitteeseen saavuttaa ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä; korostaa, että pitkälle kehitettyjen vaihtoehtoisten ja kestävien polttoaineiden kehittäminen edellyttää merkittäviä investointeja nykyisen teknologian eturintaman saavuttamiseksi; kehottaa EIP:tä ottamaan käyttöön ja tekemään vihreän siirtymän sopimuksia paljon päästöjä aiheuttaville aloille sen varmistamiseksi, että ne sovittavat liiketoimintamallinsa ilmastoneutraaliustavoitteisiin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | toteaa, että EU:n ja jäsenvaltioiden on suunnattava pääomavirtoja uudelleen ilmastonmuutokseen sopeutumista ja sen hillitsemistä koskeviin hankkeisiin, jotta talouksistamme, yrityksistämme ja yhteiskunnistamme saadaan kestävämpiä ilmastoon ja ympäristöön liittyviä häiriöitä ja riskejä vastaan; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on tyytyväinen siihen, että EIP:n hallintoneuvosto on hyväksynyt kunnianhimoisen etenemissuunnitelman, joka koskee EIP:n muuntumista ilmastopankiksi vuosina 2021–2025, ja etenkin hiilen varjohintamekanismin sisällyttämisen, mikä tarjoaa välttämättömän kehyksen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan siirtymisen ja sen täytäntöönpanon tukemiselle, ja pitää tätä ratkaisevana askeleena EIP:n tiellä EU:n ilmastopankiksi ja pyrittäessä edistämään kestäviä investointeja ja suojelemaan ympäristöä edessä olevan käänteentekevän vuosikymmenen aikana; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on tyytyväinen EIP:n ilmastojohtajuuteen ja päätökseen lisätä ilmastotoimiin ja ympäristökestävyyteen, myös uusiutuviin energialähteisiin, kohdennettavaa EIP:n rahoitusta noin 30 prosentista vähintään 50 prosenttiin vuoteen 2025 mennessä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | panee merkille, että etenemissuunnitelmassa esitetään vuoden 2022 loppuun kestävän siirtymäajan käyttöönottoa, mikä viivyttäisi toimien yhteensovittamista Pariisin sopimuksen tavoitteisiin; kehottaa EIP:tä pyrkimään siihen, että käynnissä olevissa arviointimenettelyissä noudatetaan Pariisin sopimusta mahdollisimman tarkoin ja kaikilta osin viimeistään vuonna 2023; |
| --- | --- |

35.

| 36. | panee merkille, että EIP aikoo jäsentää etenemissuunnitelman täytäntöönpanoa koskevan tulevan työn kymmenen uuden toimintasuunnitelman ympärille, jotka nojautuvat EIP:n vuoden 2015 ilmastostrategian täytäntöönpanon viiteen ensimmäiseen vuoteen; vaatii tässä yhteydessä, että sille tiedotetaan säännöllisesti ja kattavasti etenemissuunnitelman täytäntöönpanosta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa EIP:tä ottamaan investointistrategiassaan EU:n ilmastopankkina ja etenemissuunnitelman täytäntöönpanon yhteydessä huomioon asiaan liittyvien sidosryhmien, paikallisviranomaisten, ammattiliittojen ja kansalaisjärjestöjen panoksen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää myönteisenä EIP:n kehittämää biologista monimuotoisuutta koskevaa riskinarviointia sekä vesivoiman kehittämisen ympäristöä ja ilmastoa koskevien sekä sosiaalisten suuntaviivojen hyväksymistä; muistuttaa, että biologisen monimuotoisuuden suojelu on olennaisen tärkeää EU:n kestävyyden kannalta ja että sillä on kriittisiä vaikutuksia unionin talous-, kansanterveys- ja elintarvikeoloihin; kehottaa EIP:tä kehittämään edelleen rahoitusvälineidensä osia, joilla varmistetaan rahoituksen kestävyys biologisen monimuotoisuuden kannalta, jotta vältetään biologiseen monimuotoisuuteen kohdistuvat haitalliset vaikutukset; |
| --- | --- |

38.

| 39. | panee merkille luonnonpääoman rahoitusjärjestelyn (NCFF) täytäntöönpanoon liittyvät haasteet ja sen aikana saavutetun edistyksen; kehottaa EIP:tä harkitsemaan avustusosuuden tarjoamista NCFF:n kautta, jotta voidaan tukea paikallisten hankkeiden alkuvaiheen laajentamista ja helpottaa tulojen synnyttämistä; katsoo, että NCFF:n arviointi olisi sisällytettävä EIP:n laajempaan arviointiin siitä, miten voidaan tukea ekosysteemin ja biologisen monimuotoisuuden ennallistamista EU:ssa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pitää myönteisenä sitä, että EIP on ilmastopankin etenemissuunnitelmassa sitoutunut keskittämään tukea kestävälle kotieläintaloudelle ja meijeriteollisuudelle ja erityisesti käsittelemään eläinten hyvinvointia koskevia näkökohtia; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa EIP-ryhmää käyttämään uusia toimiaan kestävyyttä edistävän EU:n kemikaalistrategian tavoitteiden tukemiseen, koska ne edistäisivät turvallisia ja suunnittelultaan kestäviä kemikaaleja, materiaaleja ja tuotteita koskevaa innovointia, myrkyttömiin materiaalikiertoihin perustuvaa kiertotaloutta koskevaa toimintasuunnitelmaa sekä tulevaa veden, ilman ja maaperän saasteettomuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa; |
| --- | --- |

41.

| 42. | suhtautuu myönteisesti EIP:n liikennealan lainanantopolitiikan tulevaan uudelleenarviointiin ja EIP:n sitoutumiseen siihen, että lentoasemien laajennushankkeiden tukeminen lopetetaan vuoden 2022 loppuun mennessä; korostaa, että on tärkeää saattaa EIP:n liikennealan lainasalkku ja lainanantopolitiikka mahdollisimman pian linjaan Pariisin sopimuksen kanssa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa hyväksymään nopeasti uuden liikennealan lainanantopolitiikkaa koskevan strategian, jolla pyritään irrottamaan EU:n liikenneala hiilestä vuoteen 2050 mennessä ja edistämään helposti saatavilla olevia, tehokkaita, ympäristöystävällisiä ja turvallisia liikennevälineitä; korostaa tässä yhteydessä, että EIP:n olisi jatkettava toimiaan ilmailualan innovoinnin ja vihreän teknologian rahoittamiseksi; pyytää tässä yhteydessä ottamaan uudessa liikennepolitiikassa huomioon EU:n alueiden, esimerkiksi saari-, vuoristo- ja syrjäisimpien alueiden, maantieteelliset piirteet, |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa EIP:tä lisäämään tukea liikennemuotosiirtymille vähähiiliseen liikenteeseen, kuten pyöräilyyn ja julkiseen liikenteeseen, erityisesti huonompien yhteyksien yhteisöissä ja paikkakunnilla; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa EIP:n ratkaisevaa roolia oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin tavoitteiden saavuttamisessa ja penää siltä lisää sitoutumista ja konkreettisia toimia, etenkin rakenneohjelmaluottojen ja InvestEU-ohjelman kautta ja julkisen sektorin lainajärjestelyn rahoituskumppanina; kehottaa EIP:tä käyttämään asemaansa julkisen sektorin lainajärjestelyn rahoituskumppanina mahdollisuutena vahvistaa valmiuksiaan rahoittaa pienempiä hankkeita ja yhteisölähtöisiä aloitteita ja rakentaa kumppanuuksia kuntien ja muiden julkisten tahojen kanssa, jotta ketään ei jätetä jälkeen talouden siirtymäprosessissa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että jäsenvaltioilla ja alueilla on erilaisia lähtökohtia; toteaa, että hiilineutraaliin talouteen siirtymisen on oltava osallistavaa ja oikeudenmukaista eikä ketään saa jättää jälkeen; korostaa, että olisi kiinnitettävä erityistä huomiota niiden kansalaisten ja työntekijöiden suojeluun, joihin siirtymä vaikuttaa eniten; ehdottaa, että EIP toimisi ennakoivasti yhdessä jäsenvaltioiden kanssa sellaisten alueiden tukemiseksi, joilla työpaikat ovat erittäin riippuvaisia paljon päästöjä aiheuttavista teollisuudenaloista; |
| --- | --- |

46.

| 47. | suhtautuu myönteisesti EIP:n uuteen energia-alan lainanantopolitiikkaan ja sen sitoumukseen lopettaa investoinnit fossiilisiin polttoaineisiin vuoden 2021 loppuun mennessä; kehottaa EIP:tä arvioimaan vuonna 2021 runsaasti hiilidioksidipäästöjä aiheuttaviin hankkeisiin tehtyjen investointien yhteensopivuutta päivitettyjen vuoden 2030 ilmastotavoitteiden kanssa; kehottaa EIP:tä panemaan kaikessa energia-alan lainanannossaan täytäntöön energiatehokkuuden periaatteen ja asettamaan siinä tavoitteeksi energiaköyhyyden torjumisen; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pitää myönteisenä ”Älykästä rahoitusta älykkäille rakennuksille” -aloitetta, jolla helpotetaan investointeja energiatehokkuushankkeisiin; kehottaa vahvistamaan asumiseen tehtäviä investointeja, joilla edistetään energiatehokkuutta ja torjutaan energiaköyhyyttä, ja lisäämään investointeja sosiaaliseen ja kohtuuhintaiseen asuntotuotantoon, myös rakennusten perusparannusaallon tukemiseksi; |
| --- | --- |

48.

Tuki innovoinnille, pk-yrityksille, teollisuudelle ja digitalisaatiolle

| 49. | katsoo, että aiemmin tehtyjä virheitä ei pitäisi toistaa ja että tehokas investoiminen innovointiin, infrastruktuuriin, koulutukseen ja osaamiseen on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan toipua talous- ja sosiaalikriisistä, turvata kestävä ja osallistava kasvu, luoda laadukkaita työpaikkoja ja varmistaa pitkän aikavälin kilpailukyky; korostaa lisäksi, että ennustettavista säännöistä, tasapuolisista toimintaedellytyksistä ja tehokkaasta hallinnosta muodostuvan sääntely-ympäristön avulla myötävaikutetaan myös yksityisten investointien houkuttelemiseen; |
| --- | --- |

49.

| 50. | suhtautuu myönteisesti siihen, että EIP tuki vuonna 2020 innovointia ja osaamista 14,43 miljardilla eurolla; kehottaa EIP:tä lisäämään tukeaan entisestään innovoinnille ja osaamiselle; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa EIP:n roolin merkitystä InvestEU-ohjelman onnistumisessa pandemian jälkeisessä elpymisessä; korostaa, että EIP tulee edelleen olemaan InvestEU-ohjelman täytäntöönpanon tärkein investointikumppani; |
| --- | --- |

51.

| 52. | toivoo, että uusi InvestEU-ohjelma tarjoaa EIP:lle mahdollisuuden lisätä riskinottoaan reaalitalouden hankkeiden ja eritoten pk-yritysten tukemisen osalta, myös pääomatuen avulla; |
| --- | --- |

52.

| 53. | palauttaa mieliin, että pk-yritykset ovat Euroopan talouden selkäranka, sillä niiden osuus kaikista EU:n yrityksistä on 99 prosenttia ja ne työllistävät noin 100 miljoonaa ihmistä; panee tyytyväisenä merkille, että EIP myönsi vuonna 2020 rahoitusta pk- ja midcap-yrityksille yhteensä 30,56 miljardin euron arvosta ja tuki näin 425 000:ta yritystä; |
| --- | --- |

53.

| 54. | muistuttaa, että mikroyritysten, pk- ja midcap-yritysten tukemisen on edelleen oltava EIP:n keskeinen tavoite, jota olisi vahvistettava entisestään nykyisessä talouskriisissä etenkin, jotta niitä voidaan auttaa saamaan rahoitusta, kansainvälistymään, irtautumaan hiilestä ja saamaan käyttöön tieto- ja viestintäteknisiä välineitä; korostaa, että pk-yrityksillä on usein rajalliset hallinnolliset resurssit ja että näin ollen ne hyötyisivät helposti saatavilla olevista rahoituskanavista; pitää myönteisinä pyrkimyksiä avustaa ja neuvoa pk-yrityksiä verkossa EIP:n lainojen saannissa ja kehottaa vahvistamaan näitä neuvontavalmiuksia; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa EIP:tä lisäämään toimia datavetoisen yhteiskunnan rakentamiseksi avoimesti, luotettavasti, yhteentoimivasti ja osallistavasti, keskittyen erityisesti pk-yritysten mukautumiseen niiden kilpailukyvyn parantamiseksi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa tässä yhteydessä, että unionin pk-yritykset ovat jääneet jälkeen digitaaliteknologioiden käyttöönotossa ja että vain 66 prosenttia EU:n tehdasteollisuudesta on ottanut käyttöön vähintään yhden digitaaliteknologian; |
| --- | --- |

56.

| 57. | korostaa tarvetta lisätä lainanantoa naisjohtoisille pk-yrityksille tasa-arvoisemman elpymisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa EIP:tä myöntämään riittävästi tukea infrastruktuuriin, jolla nopeutetaan internetyhteyksiä kaikilla EU:n alueilla ja kurotaan umpeen nykyinen digitaalinen kuilu, ja pyytää EIP:tä myös jatkamaan tukeaan digitaalisen osaamisen edistämiseksi erityisesti niiden talouden alojen työntekijöiden osalta, jotka tarvitsevat sopeutumista ja uudelleenpätevöitymistä; |
| --- | --- |

58.

| 59. | panee merkille, että covid-19-pandemia paljasti EU:n toimitusketjujen haavoittuvuuden ja tietotekniikkaverkostojen riittämättömyyden; kehottaa EIP:tä mukauttamaan investointistrategiansa, jotta voidaan parantaa sisämarkkinoiden arvoketjujen häiriönsietokykyä ja vahvistaa unionin teollisuutta erityisesti strategisilla aloilla; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa EIP:tä osaltaan avustamaan innovaatioekosysteemien ja osaamistalouksien luomisessa kaikkialla EU:ssa ja rahoittamaan sitä sekä edistämään paikkalähtöistä teollista muutosta, jossa yliopistot, liike-elämä, pk-yritykset ja startup-yritykset voivat kehittää yhteisen edun mukaisia pitkäkestoisia kumppanuuksia ja jolla voidaan edistää mielekkäällä tavalla vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamista ja talouden digitalisaatiota; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa, että EIP:n on keskityttävä voimakkaasti hankkeisiin, jotka on suunnattu nuorille, erityisesti startup-yrityksille, ja hankkeisiin, joilla pyritään puuttumaan yhä kasvavaan ongelmaan eli nuorisotyöttömyyteen ja nuorten epävarmoihin työsuhteisiin; |
| --- | --- |

61.

Investoinnit sosiaaliseen infrastruktuuriin ja hyvinvointiin

| 62. | toteaa, että meneillään olevan covid-19-kriisin aikana jäsenvaltioiden sosiaaliturvajärjestelmiin on kohdistunut ennennäkemättömiä paineita; kehottaa EIP:tä tekemään yhteistyötä komission ja jäsenvaltioiden kanssa sosiaalialalle tehtävien investointien lisäämiseksi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | toteaa, että covid-19-kriisillä on ollut suhteeton vaikutus tiettyihin yhteiskunnan osiin; kehottaa EIP:tä avustamaan jäsenvaltioita niiden toteuttaessa hankkeita, joilla pyritään puuttumaan eriarvoisuuteen, kuten sukupuolten väliseen ja syrjäytyneiden yhteisöjen kokemaan eriarvoisuuteen; |
| --- | --- |

63.

| 64. | suhtautuu myönteisesti EIP:n sitoumukseen investoida sosiaalialaan ja siten edistää hyvinvointia ja koulutuksen, terveydenhuollon ja asuntojen saatavuutta sekä nykyaikaisessa osaamistaloudessa tarvittavien taitojen hankkimista; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa EIP:tä tukemaan jäsenvaltioissa toteutettavia hankkeita, joilla varmistetaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, kestävän kehityksen tavoitteiden ja talouspolitiikan eurooppalaisen ohjausjakson yhteydessä annetuissa maakohtaisissa suosituksissa määritettyjen sosiaalialan uudistusten täytäntöönpano; |
| --- | --- |

65.

| 66. | toteaa, että covid-19-pandemialla on ollut kielteisiä vaikutuksia lasten koulutukseen ja hyvinvointiin kaikkialla maailmassa ja että miljoonat lapset eivät edelleenkään pääse kouluun sulkutoimien vuoksi ja ovat siksi vaarassa taantua ja heihin voi kohdistua mahdollisesti elinikäisiä vaikutuksia; suhtautuu myönteisesti EIP:n koulutusinvestointeihin, sillä investoiminen koulutukseen auttaa poistamaan köyhyyttä ja eriarvoisuutta, edistää talouskasvua ja parantaa sukupuolten tasa-arvoa; kehottaa EIP:tä lisäämään koulutusinvestointejaan, jotta voidaan lieventää covid-19-kriisin vakavia vaikutuksia koulutusjärjestelmiin maailmanlaajuisesti; |
| --- | --- |

66.

Kehityksen ja kestävyyden tukeminen EU:n ulkopuolella

| 67. | iloitsee siitä, että EIP on maailman suurin monenvälinen lainanantaja, joka pyrkii tukemaan EU:n ulkoista yhteistyö- ja kehityspolitiikkaa; panee merkille, että EIP on toiminut EU:n ulkopuolella yli 50 vuoden ajan ja että vuoden 2020 lopussa 150 maassa oli myönnetty 150,1 miljardin euron edestä lainoja, joista 10,23 miljardia euroa allekirjoitettiin vuonna 2020; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kehottaa EIP:tä keskeyttämään avoimien lainojensa käsittelyn, arvioimaan huolellisesti tulevien toimiensa velkavaikutuksia ja ilmaisemaan julkisesti tukensa monenvälisen velanhoitojoustomekanismin perustamiselle, jotta voidaan puuttua sekä nykyisen kriisin vaikutuksiin että Agenda 2030:n rahoitusvaatimuksiin, kun otetaan huomioon, että kaikki EIP:n osakkaat ovat hyväksyneet G20-maiden sitoumuksen keskeyttää 77 maan velanmaksu covid-19-pandemiaan liittyvän velkakriisin vuoksi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | korostaa, että EIP:n investoinnit kolmansissa maissa on sovitettava kaikilta osin EU:n ulkoisen toiminnan ja kestävän kehityksen painopisteisiin; |
| --- | --- |

69.

| 70. | toteaa, että EIP vahvistaa edelleen tukeaan vihreille investoinneille EU:n ulkopuolella; vaatii, että EIP:n olisi sovellettava hankkeiden arviointiin samoja normeja ja kriteerejä niin unionissa kuin sen ulkopuolella, mukaan lukien ne, joista on äskettäin sovittu ilmastopankkia koskevassa etenemissuunnitelmassa; |
| --- | --- |

70.

| 71. | katsoo tässä yhteydessä, että EIP:n olisi lisättävä EU:n ulkopuolisten hankkeiden seurantaa ja niitä koskevaa raportointia ja parannettava niiden taloudellisten, sosiaalisten ja ympäristövaikutusten analysointiaan sekä tehostettava tulosmittauskehystä ja samalla vahvistettava EU:n ulkopuolisissa maissa toteutettavia hankkeita koskevaa ihmisoikeuksiin liittyvää huolellisuusvelvoitetta; |
| --- | --- |

71.

| 72. | katsoo, että olisi harkittava myös tarvetta ottaa käyttöön räätälöityjä indikaattoreita, joilla mitataan eriarvoisuuden vähentämistä, vastaanottovaltioiden verotulojen muodostumista sekä vaikutuksia sukupuolten väliseen tasapainoon ja syrjäytyneisiin ryhmiin; |
| --- | --- |

72.

| 73. | panee merkille, että yksityisen sektorin investoinnit ovat olennaisen tärkeitä kestävän kehityksen tavoitteisiin liittyvän rahoitusvajeen poistamiseksi; muistuttaa EIP:n keskeisestä merkityksestä yksityisten investointien riskien vähentämisessä erityisesti epävakaissa tilanteissa; on kuitenkin huolissaan EU:n kehitysrahastojen käytöstä yksityisiin investointeihin liittyvien riskien vähentämiseen, kun otetaan huomioon, että tämän rahoituskeinon kyvystä saada aikaan täydentävyyttä ja saavuttaa kehitystavoitteet ei ole riittävästi näyttöä, kuten hiljan todettiin EKKR:n loppuarvioinnissa ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen lausunnossa (nro 7/2020); korostaa, että avunantajien on asetettava avustuksiin perustuva rahoitus oletusarvoisesti etusijalle erityisesti vähiten kehittyneiden maiden osalta eikä niiden pitäisi suosia rahoituslähteiden yhdistämistä, takauksia tai mitään lainoja suhteessa avustuksiin, sillä niillä ei edistetä kestävän kehityksen tavoitteita ja ne voivat lisätä maiden velkataakkaa; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pitää myönteisenä, että Eurooppa-neuvosto ja parlamentti ovat päässeet sopimukseen naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen perustamista koskevasta asetuksesta; panee erityisesti merkille EIP:n tulevan roolin Euroopan kestävän kehityksen rahaston yhteydessä; |
| --- | --- |

74.

| 75. | korostaa, että ilmastonmuutos on keskeinen haaste kestävän kehityksen saavuttamiselle, sillä se uhkaa heikentää elinoloja ja pahentaa köyhyyttä; kehottaakin EIP:tä asettamaan etusijalle investoinnit hankkeisiin, joilla autetaan kolmansia maita saavuttamaan YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja jolla edistetään sosiaalista ja ympäristöön liittyvää oikeudenmukaisuutta, ruokaturvaa, julkisia palveluja ja oikeudenmukaisia taloudellisia mahdollisuuksia kansalaisille; arvostaa sitä, että EIP vahvistaa edelleen tukeaan vihreille investoinneille EU:n ulkopuolella, mikä auttaa korostamaan EU:n roolia globaalina edelläkävijänä ilmaston ja ympäristön kestävyyden alalla; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa EIP:tä lisäämään ulkoisen lainanantovaltuutensa puitteissa toimiaan vähiten kehittyneissä maissa ja konfliktimaissa sekä tehostamaan yhteistyötä EU:n edustustojen kanssa ja vahvistamaan läsnäoloaan kentällä lisäämällä kehityskysymyksiin keskittyvää henkilöstöä |
| --- | --- |

76.

Hallintoa, tilivelvollisuutta, avoimuutta ja eettisiä periaatteita koskevat toimet

| 77. | muistuttaa pyynnöstään, että EIP ja parlamentti tekisivät toimielinten välisen sopimuksen EIP:n asiakirjojen ja tietojen saatavuuden parantamiseksi ja demokraattisen tilivelvollisuuden lisäämiseksi, mukaan lukien mahdollisuus esittää EIP:lle kirjallisesti vastattavia kysymyksiä, parlamentin ja sen jäsenten oikeuksien määrittämiseksi asiakirjojen ja tietojen saatavuuden osalta sekä kuulemisten ja taloudellisen vuoropuhelun järjestämiseksi; |
| --- | --- |

77.

| 78. | esittää lisäksi kyseistä sopimusta odotettaessa, että tehdään välittömästi voimaan tuleva EIP:n ja parlamentin väliaikainen yhteistyöpöytäkirja, jolla parannetaan toimielinten välistä vuoropuhelua ja lisätään EIP:n avoimuutta ja tilivelvollisuutta; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kehottaa EIP:tä lisäämään parlamentille esitettävää raportointiaan päätöksistään, saavutetusta edistymisestä ja lainanantotoimiensa vaikutuksista säännöllisellä jäsennellyllä vuoropuhelulla ja soveltamaan samoja raportointi- ja tilivelvollisuussäännöksiä kuin ESIR-asetuksessa (8) vahvistetut; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kehottaa EIP:tä tehostamaan viestintätoimiaan; pitää keskeisen tärkeänä, että EIP tekisi yhteistyötä EU:n kansalaisten kanssa, jotta se voi selittää paremmin toimintalinjojensa tavoitteet ja havainnollistaa panostaan kansalaisten jokapäiväiseen elämään; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pitää myönteisenä, että EIP käynnisti joulukuussa 2020 julkisen kuulemisen avoimuuspolitiikkansa tarkistamisesta; toteaa kuitenkin, että nykyinen ehdotus ei riitä vastaamaan parlamentin ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjen vaatimuksiin tehostaa EIP:n avoimuuspolitiikkaa muiden rahoituslaitosten hyvien käytäntöjen ja normien mukaisesti; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa EIP:tä varmistamaan, että kaikista sen rahoitustoimista julkaistaan oikea-aikaisesti entistä laajemmat tiedot kansainvälisten parhaiden käytäntöjen mukaisesti, ympäristö- ja sosiaaliset arvioinnit mukaan luettuina, jotta mahdolliset edunsaajat, asianosaiset ryhmät ja paikalliset kansalaisyhteiskunnan järjestöt voivat tutustua niihin; |
| --- | --- |

82.

| 83. | toistaa esittämänsä pyynnön, että EIP perustaisi toimintansa julkistamisolettamaan; kehottaa erityisesti julkaisemaan oikea-aikaisesti hallituksen kokousten esityslistat ja pöytäkirjat ja pitää myönteisenä hallintoneuvoston kokouksen esityslistan ja pöytäkirjan julkistamista; korostaa, että tulevassa avoimuuspolitiikassa olisi vahvistettava avoimuusvaatimuksia kaikkien EIP:n toimien osalta ja edellytettävä, että hankkeiden toteuttajat asettavat ympäristövaikutusten arvioinnin julkisesti saataville, sisällyttämällä tiukkoja avoimuusvelvoitteita EIP:n kaikkien asiakkaiden kanssa allekirjoitettaviin erityisiin sopimuslausekkeisiin; |
| --- | --- |

83.

| 84. | kehottaa jälleen julkistamaan EIP:n perussäännön 19 artiklan mukaisen menettelyn yhteydessä annetut komission lausunnot EIP:n rahoitustoimista, jotta voidaan arvioida, ovatko ne asiaankuuluvan EU:n lainsäädännön ja politiikan mukaisia; kehottaa komissiota ja EIP:tä pääsemään sopimukseen, jolla varmistetaan tällaisten lausuntojen ja niiden taustalla olevien perusteiden täysi avoimuus; |
| --- | --- |

84.

| 85. | panee merkille, että EIP:n entisen varapääjohtajan nimittäminen Iberdrolan johtokunnan jäseneksi herätti vakavan huolen eturistiriidan riskistä huolimatta siitä, että siirrosta oli ilmoitettu asianmukaisesti etukäteen ja se oli EIP:n hallituksen entisiin jäseniin sovellettavien määräysten mukainen; panee lisäksi merkille, että ennen nimitystä annetussa EIP:n eettisen ja säännönmukaisen toiminnan toimikunnan sitovassa lausunnossa ei esitetty vastalausetta tapauksen johdosta, ja pyytää saada lisätietoja lausunnon antamisesta; toteaa, että tämä julkisen tehtävän päättymisen jälkeinen työsuhde lähes täysin ilman karenssiaikaa vaarantaa EIP:n maineen ja riippumattomuuden; muistuttaa Euroopan oikeusasiamiehen havainneen, että Euroopan pankkiviranomaisen päätös olla kieltämättä toimitusjohtajaansa ryhtymästä rahoitusalan edunvalvontaryhmän toimitusjohtajaksi oli hallinnollinen epäkohta ja että työpaikan vaihtamisen kieltäminen olisi ollut tarpeellinen ja oikeasuhteinen toimenpide; kehottaa EIP:tä arvioimaan tarvetta parantaa eturistiriitoja koskevia sääntöjä ja käytäntöjä edelleen; |
| --- | --- |

85.

| 86. | pitää huolestuttavana, että kahdeksan EIP:n varapääjohtajaa valvoo alakohtaisten vastuualueiden lisäksi kotimaidensa hanke-ehdotuksia muiden maiden vastuualueiden ohella; pitää valitettavana, että EIP ei toiminut parlamentin pyynnön mukaisesti siten, että hallituksen menettelytapasääntöihin olisi sisällytetty määräys, jonka mukaan jäsenet eivät voi valvoa lainanantoa tai hankkeiden toteuttamista kotimaissaan; |
| --- | --- |

86.

| 87. | suhtautuu myönteisesti EIP:n petostentorjuntapolitiikan sisäiseen uudelleentarkasteluun ja tarkistamiseen sekä sen aikomuksiin nostaa tämä politiikka ryhmätasolle, jolloin sitä sovelletaan sekä EIP:hen että EIR:ään; kehottaa EIP:tä omaksumaan kunnianhimoisen ja laajan lähestymistavan tähän uudelleentarkasteluun ja puuttumaan due diligence -järjestelmänsä ja sisäisen valvonnan mekanismiensa nykyisiin heikkouksiin ja vahvistamaan petosten ja korruption vastaista politiikkaansa parlamentin kehotusten mukaisesti; |
| --- | --- |

87.

| 88. | korostaa, että EIP:n väärinkäytösten tutkintajaostolla on oltava vahvat toimivaltuudet ja riittävästi resursseja ja sen on oltava riippumaton; kehottaa EIP:tä tehostamaan tapauksen mukaan yhteistyötään Euroopan oikeusasiamiehen, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) kanssa ja raportoimaan rikostapaukset kansallisille viranomaisille; kehottaa EIP:tä vahvistamaan valituksia käsittelevän toimiston ja petostentutkintajaoston riippumattomuutta ja tehokkuutta; |
| --- | --- |

88.

| 89. | muistuttaa, että komissio pyysi EIP:tä jakamaan enemmän tietoja sellaisten sopimuslausekkeiden tehokkaasta soveltamisesta, jotka antavat EIP:lle mahdollisuuden keskeyttää tai peruuttaa rahoitus (9), ja odottaa, että parlamentti saa tutustua täysimääräisesti näihin tietoihin; |
| --- | --- |

89.

| 90. | on tyytyväinen EIP-ryhmän sukupuolten tasa-arvostrategian ja sukupuolten tasa-arvoa koskevan toimintasuunnitelman täytäntöönpanossa saavutettuun edistykseen; panee merkille vuoden 2019 edistymiskertomuksen monimuotoisuudesta ja osallisuudesta; toteaa, että naisten osuus EIP:n henkilöstöstä on 51,4 prosenttia; |
| --- | --- |

90.

| 91. | pitää valitettavana, että naiset eivät edelleenkään ole riittävästi edustettuina ylemmän ja keskijohdon tehtävissä; katsoo, että tämän suhteen on ryhdyttävä lisätoimiin toimintasuunnitelman toisen vaiheen täytäntöönpanon yhteydessä vuonna 2021 ja kehottaakin EIP:tä kannustamaan edelleen naisten osallistumista ja edistämään aktiivisesti sukupuolten tasapuolista edustusta etenkin johtotehtävissä; kehottaa EIP:tä jatkamaan kaikenlaisen monimuotoisuuden ja osallisuuden edistämistä organisaatiossaan ja kunnianhimoisten tavoitteiden asettamista; |
| --- | --- |

91.

| 92. | kehottaa EIP:tä keräämään mahdollisuuksien mukaan sukupuolen mukaan eriteltyjä tietoja ja kehittämään välineitä ja menetelmiä tasa-arvoanalyysien ja sukupuolivaikutusten arvioinnin tekemiseksi EIP:n hankkeissa ja toimissa sekä unionissa että sen ulkopuolella ja kuulemaan tässä tarkoituksessa riippumattomia asiantuntijoita; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pitää hyvin huolestuttavina EIP:ssä esiintyvää häirintää ja sen työilmapiiriä koskevia väitteitä; toteaa, että EIP on hiljan ryhtynyt toimiin puuttuakseen näihin ja muihin asiaan liittyviin henkilöstökysymyksiin; kehottaa EIP:tä varmistamaan kaikenlaiseen häirintään sovellettavan nollatoleranssipolitiikan tosiasiallisen täytäntöönpanon, ennaltaehkäisevät ja suojaavat toimenpiteet sekä asianmukaiset ja luotettavat valitus- ja uhrien suojelumekanismit mukaan luettuina; kehottaa EIP:n johtoa käymään henkilöstön edustajien kanssa aitoa vuoropuhelua työntekijöiden huolenaiheisiin puuttumiseksi; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pitää hyvänä, että EIP aikoo tarkastella uudelleen ympäristö- ja sosiaalinormejaan, ja kehottaa toteuttamaan näistä kysymyksistä laajan ja osallistavan julkisen kuulemisen; korostaa EIP:n mahdollisuuksia sisällyttää kuulemisiin muita toimintapoliittisia painopisteitä koskevia normeja, kehottaa EIP:tä ottamaan sosiaaliset näkökohdat huomioon arvioidessaan mahdollisten investointien kielteisiä vaikutuksia; |
| --- | --- |

94.

| 95. | muistuttaa, että kestävyys, sellaisena kuin se on määriteltynä EU:n lainsäädännössä (10), on laaja käsite ja että investoinnit ovat kestäviä vain, jos niissä otetaan huomioon ”ei merkittävää haittaa” -periaate sosiaalista tai ympäristön kestävyyttä koskevien tavoitteiden yhteydessä; pitää myönteisenä, että EIP on sitoutunut mukauttamaan ilmastotoimia ja ympäristön kestävyyttä koskevien tavoitteiden seurantamenetelmänsä täysimääräisesti EU:n luokitusjärjestelmässä määritettyyn kehykseen, ”ei merkittävää haittaa” -periaatteen (11) sisällyttäminen pankin kaikkiin toimiin mukaan luettuna; |
| --- | --- |

95.

| 96. | kehottaa EIP:tä käyttämään tilaisuuden hyväkseen ja vahvistamaan ihmisoikeuspolitiikkaansa; odottaa erityisesti, että ihmisoikeuksia koskevia huolellisuusvelvoitteita vahvistetaan ja että ihmisoikeusulottuvuus tuodaan näkyvämmin esille hankesuunnittelussa, erityisesti kun on kyse EU:n ulkopuolisissa maissa toteutettavista hankkeista; |
| --- | --- |

96.

| 97. | odottaa EIP:n toteuttavan perusteellista seurantaa, jossa otetaan täysin huomioon asianosaisten ja sidosryhmien esiin tuomat etenkin ihmisoikeusloukkauksia koskevat huolenaiheet; |
| --- | --- |

97.

| 98. | korostaa, että EIP:n kohdeyritysten olisi noudatettava hyvän hallintotavan periaatteita, myös veroasioissa; pitää myönteisenä, että EIP ei toteuta uusia toimia tai jatka toimia sellaisten oikeussubjektien kanssa, jotka on rekisteröity tai jotka ovat sijoittautuneet lainkäyttöalueille, jotka on luetteloitu verotusasioissa ja rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunta-asioissa yhteistyöhaluttomiksi, ja että se suorittaa tapauskohtaisen riskienarvioinnin, kun on kyse sopimuskumppaneista, jotka ovat sijoittautuneet tai rekisteröityneet sellaisille yleisesti yhteistyöhaluisille oikeudenkäyttöalueille, jotka eivät ole vielä korjanneet verotusalan hyvän hallintotavan puutteita (yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan EU:n luettelon liitteessä II luetellut lainkäyttöalueet); |
| --- | --- |

98.

| 99. | korostaa, että tarvitaan laajoja tarkastuksia sen varmistamiseksi, että vastapuolet eivät hyödy muista oikeudellisista yhteyksistä tällaisiin oikeudenkäyttöalueisiin; kehottaa EIP:tä panemaan täytäntöön ennalta ehkäiseviä toimenpiteitä ja säännöllisiä verotusarviointeja, jotka kohdistuvat yhteistyöhaluttomien verotusalueiden käyttöön ja kumppaneiden soveltamiin haitallisiin verokäytäntöihin; |
| --- | --- |

99.

| 100. | kannustaa EIP-ryhmää saattamaan ajan tasalle yhteistyöhaluttomia lainkäyttöalueita koskevan toimintapolitiikkansa, joka perustuu verotusalan hyvän hallintotavan tulevaan kehitykseen EU:ssa tai kansainvälisellä tasolla; muistuttaa, että toimintapolitiikassa määrätään yleisestä kiellosta aloittaa toimia sellaisten sopimuskumppaneiden kanssa, jotka on rekisteröity tai jotka ovat sijoittautuneet yhteistyöhaluttomille oikeudenkäyttöalueille, paitsi tiukoin ehdoin; |
| --- | --- |

100.

| 101. | panee merkille EIP:n joulukuussa 2020 hyväksymän rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan kehyksen; on huolissaan siitä, että hahmoteltu kehys ei sisällä yksityiskohtaisia erityismenettelyjä pankin toiminnan sovittamiseksi EU:n lainsäädäntöön, erityisesti asiakkaan tuntemisvelvollisuutta koskevaan menettelyyn ja etenkin silloin, kun noudatetaan tehostettua velvollisuutta; |
| --- | --- |

101.

| 102. | toistaa aiemmin ilmaisemansa huolen siitä, että rahoituksen välittäjien hallinnoimia varoja ei valvota ja että lopullisten edunsaajien seuranta on vaikeaa ja tukikelpoisuuskriteerien noudattamisen seuranta on vaikeaa; |
| --- | --- |

102.

| 103. | pitää myönteisenä, että EIP on laatimassa vastapuolille niiden toimien mukauttamista koskevia ohjeita; kehottaa EIP:tä laatimaan kunnianhimoisen toimintasuunnitelman vastapuolien toimien sovittamista koskevaa kehystä varten ja varmistamaan suuremman avoimuuden ja tiukemmat asianmukaista huolellisuutta koskevat menettelyt, jotka kohdistetaan sen kumppaneihin ja niiden kelpoisuuteen maksaa EIP:n tukemia varoja tiukoin ehdollisin ehdoin, joihin sisältyy eettisiä, sosiaalisia sekä integriteettiin ja ympäristöön liittyviä kriteerejä; toteaa uudelleen, että tämän kehyksen olisi sisällettävä myös kaikille rahoituksen välittäjille ja yritysasiakkaille asetettava vaatimus ottaa käyttöön tulevaisuuteen suuntautunut Pariisin sopimuksen mukainen suunnitelma hiilestä irtautumiseksi, jossa sovelletaan tieteeseen perustuvia päästötavoitteita, jotka olisi saavutettava mahdollisimman pian ja viimeistään vuonna 2025, ja jolla ei heikennetä EIP:n kykyä tarjota tällaisten hiilestä irtautumissuunnitelmien laatimista koskevaa teknistä apua; |
| --- | --- |

103.

| 104. | pyytää EIP:tä julkaisemaan kaupallisesti arkaluonteisia tietoja paljastamatta säännöllisemmin aiempaa perusteellisempia ja kattavampia tietoja rahoituksen välittäjistä, jotka vastaavat EIP:n varojen käytöstä, ja ottamaan käyttöön sopimuslausekkeita, joilla nämä laitokset velvoitetaan antamaan tietoja lainanantotoiminnastaan; |
| --- | --- |

104.

| 105. | korostaa, että EIP:n olisi vahvistettava ja hyödynnettävä täysimääräisesti sopimuslausekkeita, joiden nojalla se voi keskeyttää maksut tai ryhtyä muihin lieventäviin toimiin, joilla se voi suojella toimiensa koskemattomuutta ja mainetta silloin, kun hankkeissa ei noudateta ympäristöön, sosiaalinormeihin, ihmisoikeuksiin, verotukseen ja avoimuuteen liittyviä vaatimuksia; |
| --- | --- |

105.

| 106. | kehottaa noudattamaan tiukkaa poissulkemispolitiikkaa, jotta EIP voi jättää rahoituksensa ulkopuolelle oikeussubjektit, joiden on todettu syyllistyneen petoksiin, korruptioon, rahanpesuun tai muihin väärinkäytöksiin; |
| --- | --- |

106.

| 107. | panee tyytyväisenä merkille Euroopan tilintarkastustuomioistuimen EIP:n hallinnoimien unionin talousarviovarojen osalta tekemän työn ja kehottaa toimielimiä sopimaan tilintarkastustuomioistuimen tarkastusoikeuksien lisäämisestä EU:n perussopimusten rajoissa; |
| --- | --- |

107.

| 108. | panee merkille tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksessaan nro 12/2020 ”Euroopan investointineuvontakeskus: toiminta käynnistettiin investointien lisäämiseksi EU:ssa, mutta keskuksen vaikutus on edelleen vähäinen” esittämän arvostelun, ja kehottaa EIP:tä tekemään siitä tarvittavat johtopäätökset tulevaa työtään varten; |
| --- | --- |

108.

| 109. | kehottaa tilintarkastustuomioistuinta laatimaan erityiskertomuksen, jossa annetaan suosituksia EIP:n toimien tuloksellisuudesta ja niiden yhdenmukaisuudesta EU:n politiikkojen ja tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

109.

| 110. | panee merkille tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 3/2019 ”Euroopan strategisten investointien rahasto: täysi onnistuminen edellyttää lisätoimia” ja erityisesti siinä esitetyt huomiot tarpeesta ottaa käyttöön kaikki EU:n rahoitusvälineet ja talousarviotakuut kattavat vertailukelpoiset tulos- ja seurantaindikaattorit; kehottaa komissiota varmistamaan asianmukaisten jatkotoimien toteuttaminen yhdessä EIP:n kanssa, sillä pankki on InvestEU-ohjelman merkittävä täytäntöönpanija; |
| --- | --- |

110.

o

o o

| 111. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan investointipankille sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

111.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

(2)  EUVL L 99, 31.3.2020, s. 5.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0305.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0017.

(6)  https://www.eib.org/en/press/all/2021-060-capital-increase-for-eif-boosts-finance-for-covid-19-impacted-companies-and-strengthens-support-for-green-and-digital-transformation-of-the-eu-economy.

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18. kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta. (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

(8)  Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta 25. kesäkuuta 2015 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/1017 (Euroopan strategisten investointien rahasto) (EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1).

(9)  Tiivistelmä EU:n takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille unionin ulkopuolella toteutettavia investointihankkeita tukevista rahoitustoimista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta 16. huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU arvioinnista (SWD(2019)0333), 13. syyskuuta 2019.

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/2088, annettu 27. marraskuuta 2019, kestävyyteen liittyvien tietojen antamisesta rahoituspalvelusektorilla (EUVL L 317, 9.12.2019, s. 1), 2 artikla.

(11)  EIP: Ilmastopankin etenemissuunnitelma, s. 55.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/34 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/34

---

P9_TA(2021)0332

Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonta – vuosikertomus 2019

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonnasta – vuosikertomus 2019 (2020/2245(INI))

(2022/C 99/04)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan investointipankkiryhmän (EIP-ryhmä) vuosikertomuksen vuodelta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan investointipankkiryhmän (EIP-ryhmä) vuosikertomuksen vuodelta 2019,

| — | ottaa huomioon EIP-ryhmän tilinpäätöskertomuksen vuodelta 2019 ja tilastokertomuksen vuodelta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP-ryhmän tilinpäätöskertomuksen vuodelta 2019 ja tilastokertomuksen vuodelta 2019,

| — | ottaa huomioon EIP-ryhmän kestävyyskertomuksen vuodelta 2019 ja siihen liitetyn EIP-ryhmän hiilijalanjälkeä koskevan kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP-ryhmän kestävyyskertomuksen vuodelta 2019 ja siihen liitetyn EIP-ryhmän hiilijalanjälkeä koskevan kertomuksen,

| — | ottaa huomioon kertomuksen EIP-ryhmän avoimuuspolitiikan täytäntöönpanosta vuonna 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kertomuksen EIP-ryhmän avoimuuspolitiikan täytäntöönpanosta vuonna 2019,

| — | ottaa huomioon EIP:n kertomuksen valitusmekanismista vuodelta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP:n kertomuksen valitusmekanismista vuodelta 2019,

| — | ottaa huomioon vuosikertomuksen 2019 EIP:n toiminnasta Afrikassa, Karibialla ja Tyynenmeren alueella sekä merentakaisissa maissa ja alueilla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosikertomuksen 2019 EIP:n toiminnasta Afrikassa, Karibialla ja Tyynenmeren alueella sekä merentakaisissa maissa ja alueilla,

| — | ottaa huomioon tarkastuskomitean vuosikertomuksen vuodelta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tarkastuskomitean vuosikertomuksen vuodelta 2019,

| — | ottaa huomioon EIP:n investointikertomuksen vuosilta 2019 ja 2020: Accelerating Europe’s transformation, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP:n investointikertomuksen vuosilta 2019 ja 2020: Accelerating Europe’s transformation,

| — | ottaa huomioon EIP-ryhmän hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan kertomuksen vuodelta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP-ryhmän hallinnointi- ja ohjausjärjestelmää koskevan kertomuksen vuodelta 2019,

| — | ottaa huomioon petostentorjuntatoimia koskevan kertomuksen vuodelta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon petostentorjuntatoimia koskevan kertomuksen vuodelta 2019,

| — | ottaa huomioon EIP-ryhmän toimintasuunnitelman vuodeksi 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EIP-ryhmän toimintasuunnitelman vuodeksi 2019,

| — | ottaa huomioon Euroopan investointipankin ESIR-rahastoa koskevan kertomuksen vuodelta 2019 Euroopan parlamentille ja neuvostolle, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan investointipankin ESIR-rahastoa koskevan kertomuksen vuodelta 2019 Euroopan parlamentille ja neuvostolle,

| — | ottaa huomioon 29. tammikuuta 2019 julkaistun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 03/2019 ”Euroopan strategisten investointien rahasto: täysi onnistuminen edellyttää lisätoimia” (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. tammikuuta 2019 julkaistun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 03/2019 ”Euroopan strategisten investointien rahasto: täysi onnistuminen edellyttää lisätoimia” (1),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2020 julkaistun tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 12/2020 ”Euroopan investointineuvontakeskus: toiminta käynnistettiin investointien lisäämiseksi EU:ssa, mutta keskuksen vaikutus on edelleen vähäinen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2020 julkaistun tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 12/2020 ”Euroopan investointineuvontakeskus: toiminta käynnistettiin investointien lisäämiseksi EU:ssa, mutta keskuksen vaikutus on edelleen vähäinen”,

| — | ottaa huomioon kertomuksen Euroopan investointineuvontakeskuksen toiminnasta vuodelta 2019, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kertomuksen Euroopan investointineuvontakeskuksen toiminnasta vuodelta 2019,

| — | ottaa huomioon komission arviointikertomuksen EU:n takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille unionin ulkopuolella toteutettavia investointihankkeita tukevista rahoitustoimista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU soveltamisesta (SWD(2019)0333) ja siitä 13. syyskuuta 2019 julkaistun tiivistelmän (SWD(2019)0334), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission arviointikertomuksen EU:n takuun myöntämisestä Euroopan investointipankille unionin ulkopuolella toteutettavia investointihankkeita tukevista rahoitustoimista mahdollisesti aiheutuvien tappioiden varalta 16 päivänä huhtikuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 466/2014/EU soveltamisesta (SWD(2019)0333) ja siitä 13. syyskuuta 2019 julkaistun tiivistelmän (SWD(2019)0334),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 ja 9 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 3 ja 9 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309 artiklan, siihen liitetyn pöytäkirjan N:o 5 Euroopan investointipankin perussäännöstä sekä siihen liitetyn pöytäkirjan N:o 28 taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 15, 126, 174, 175, 208, 209, 271, 308 ja 309 artiklan, siihen liitetyn pöytäkirjan N:o 5 Euroopan investointipankin perussäännöstä sekä siihen liitetyn pöytäkirjan N:o 28 taloudellisesta, sosiaalisesta ja alueellisesta yhteenkuuluvuudesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan investointipankin työjärjestyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan investointipankin työjärjestyksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta 25. kesäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1017 – Euroopan strategisten investointien rahasto (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan strategisten investointien rahastosta, Euroopan investointineuvontakeskuksesta ja Euroopan investointihankeportaalista sekä asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta 25. kesäkuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/1017 – Euroopan strategisten investointien rahasto (2),

| — | ottaa huomioon 28. toukokuuta 2019 annetun komission kertomuksen Euroopan strategisten investointien rahaston takuurahaston hallinnoinnista vuonna 2018 (COM(2019)0244), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. toukokuuta 2019 annetun komission kertomuksen Euroopan strategisten investointien rahaston takuurahaston hallinnoinnista vuonna 2018 (COM(2019)0244),

| — | ottaa huomioon Euroopan komission, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan investointipankin syyskuussa 2016 tekemän kolmikantasopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission, Euroopan tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan investointipankin syyskuussa 2016 tekemän kolmikantasopimuksen,

| — | ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonnasta – vuosikertomus 2018 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan investointipankin rahoitustoiminnan valvonnasta – vuosikertomus 2018 (3),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0215/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0215/2021),

| A. | ottaa huomioon, että EIP on perussopimuksen nojalla velvollinen edistämään unionin yhdentymistä, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aluekehitystä tarkoitukseen kehitetyin investointivälinein, joita ovat lainat, pääomasijoitukset, vakuudet, riskinjakovälineet ja neuvontapalvelut; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EIP on perussopimuksen nojalla velvollinen edistämään unionin yhdentymistä, taloudellista ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja aluekehitystä tarkoitukseen kehitetyin investointivälinein, joita ovat lainat, pääomasijoitukset, vakuudet, riskinjakovälineet ja neuvontapalvelut;

| B. | ottaa huomioon, että EIP:n ensisijaisena tehtävänä on SEUT 309 artiklan mukaan unionin edun mukaisesti myötävaikuttaa sisämarkkinoiden tasapainoiseen ja vakaaseen kehitykseen helpottamalla vähemmän kehittyneiden alueiden kehittämistä koskevien hankkeiden ja useiden jäsenvaltioiden yhteistä etua koskevien hankkeiden rahoittamista, jos ne ovat kooltaan tai luonteeltaan sellaisia, ettei niitä voida rahoittaa kokonaisuudessaan yksittäisten jäsenvaltioiden käytettävissä olevin erilaisin keinoin; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EIP:n ensisijaisena tehtävänä on SEUT 309 artiklan mukaan unionin edun mukaisesti myötävaikuttaa sisämarkkinoiden tasapainoiseen ja vakaaseen kehitykseen helpottamalla vähemmän kehittyneiden alueiden kehittämistä koskevien hankkeiden ja useiden jäsenvaltioiden yhteistä etua koskevien hankkeiden rahoittamista, jos ne ovat kooltaan tai luonteeltaan sellaisia, ettei niitä voida rahoittaa kokonaisuudessaan yksittäisten jäsenvaltioiden käytettävissä olevin erilaisin keinoin;

| C. | ottaa huomioon, että EIP-ryhmä on perussopimuksen 309 artiklan ja pöytäkirjan N:o 28 mukaisesti sitoutunut edistämään EU:n yhdentymistä ja aluekehitystä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EIP-ryhmä on perussopimuksen 309 artiklan ja pöytäkirjan N:o 28 mukaisesti sitoutunut edistämään EU:n yhdentymistä ja aluekehitystä;

| D. | toteaa, että finanssikriisistä lähtien unioni on kärsinyt vakavasta ali-investoimisesta samaan aikaan, kun investointeja tarvitaan kipeästi, jotta selvitään tarvittavasta talouden ja yhteiskunnan vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että finanssikriisistä lähtien unioni on kärsinyt vakavasta ali-investoimisesta samaan aikaan, kun investointeja tarvitaan kipeästi, jotta selvitään tarvittavasta talouden ja yhteiskunnan vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä;

| E. | ottaa huomioon, että EIP hyväksyi marraskuussa 2019 energia-alan uuden lainanantopolitiikan ja joulukuussa 2020 ilmastopankkia koskevan etenemissuunnitelman; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EIP hyväksyi marraskuussa 2019 energia-alan uuden lainanantopolitiikan ja joulukuussa 2020 ilmastopankkia koskevan etenemissuunnitelman;

| F. | toteaa, että EIP:n odotetaan olevan keskeinen toimija Euroopan vihreän kehityksen ohjelman rahoittajana Kestävä Eurooppa -investointiohjelman välityksellä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EIP:n odotetaan olevan keskeinen toimija Euroopan vihreän kehityksen ohjelman rahoittajana Kestävä Eurooppa -investointiohjelman välityksellä;

| G. | ottaa huomioon, että EIP:n odotetaan tukevan oikeudenmukaista vihreää siirtymää oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin kautta; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EIP:n odotetaan tukevan oikeudenmukaista vihreää siirtymää oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin kautta;

| H. | toteaa, että julkisen politiikan tavoitteet, kuten alueellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, kestävä kehitys ja (nuoriso)työttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta, olisi asetettava pankin toiminnan keskeisiksi kohteiksi ja tavoitteiksi sen tehtävässä myötävaikuttaa sisämarkkinoiden tasapainoiseen ja vakaaseen kehitykseen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että julkisen politiikan tavoitteet, kuten alueellinen ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus, kestävä kehitys ja (nuoriso)työttömyyden, köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunta, olisi asetettava pankin toiminnan keskeisiksi kohteiksi ja tavoitteiksi sen tehtävässä myötävaikuttaa sisämarkkinoiden tasapainoiseen ja vakaaseen kehitykseen;

| I. | ottaa huomioon, että vuosina 2014–2019 pankki myönsi koheesioalueille rahoitusta yli 100 miljardia euroa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vuosina 2014–2019 pankki myönsi koheesioalueille rahoitusta yli 100 miljardia euroa;

| J. | panee merkille, että EIP suunnittelee tulevansa ensimmäiseksi Pariisin sopimuksen mukaisesti toimivaksi monenväliseksi kehityspankiksi ja että neuvosto on jo pyytänyt EIP:tä ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkia EBRD:tä esittämään nämä suunnitelmat tulevien neuvottelujen pohjaksi; |
| --- | --- |

J.

panee merkille, että EIP suunnittelee tulevansa ensimmäiseksi Pariisin sopimuksen mukaisesti toimivaksi monenväliseksi kehityspankiksi ja että neuvosto on jo pyytänyt EIP:tä ja Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankkia EBRD:tä esittämään nämä suunnitelmat tulevien neuvottelujen pohjaksi;

| K. | toteaa, että EIP:n asianmukaista huolellisuutta koskeviin vaatimuksiin ja sopimusehtoihin on sisällytettävä suojatoimia, joilla torjutaan petoksia, myös veropetoksia ja rahanpesua, sekä terrorismin rahoittamisen riskiä ja lahjontaa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että EIP:n asianmukaista huolellisuutta koskeviin vaatimuksiin ja sopimusehtoihin on sisällytettävä suojatoimia, joilla torjutaan petoksia, myös veropetoksia ja rahanpesua, sekä terrorismin rahoittamisen riskiä ja lahjontaa;

| L. | toteaa, että EIP:llä on ulkoisen lainanantotoimintansa ansiosta merkittävä rooli EU:n ulkopuolella, sillä se on maailman suurin monenvälinen rahoituslaitos; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että EIP:llä on ulkoisen lainanantotoimintansa ansiosta merkittävä rooli EU:n ulkopuolella, sillä se on maailman suurin monenvälinen rahoituslaitos;

| M. | ottaa huomioon, että EIP:llä on keskeinen rooli EU:n pyrkimyksissä varmistaa kestävän kehityksen toimintaohjelman täytäntöönpano; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EIP:llä on keskeinen rooli EU:n pyrkimyksissä varmistaa kestävän kehityksen toimintaohjelman täytäntöönpano;

EIP:n tärkeimmät rahoitustoimet vuonna 2019

| 1. | panee merkille, että vuonna 2019 pankin lainanantosopimusten määrä oli yhteensä 63,3 miljardia euroa (josta 61,9 miljardia euroa pankin omista varoista), mikä vastaa vuoden 2019 toimintasuunnitelmassa asetettua tavoitetta (63 miljardia euroa +/-10 prosenttia) ja on huomattavasti enemmän kuin vuonna 2018 (55,6 miljardia euroa, josta 54,3 miljardia euroa pankin omista varoista); panee merkille, että vuonna 2019 maksujen kokonaismäärä oli 48,1 miljardia euroa (josta 47,5 miljardia euroa pankin omista varoista) ja että vuonna 2018 vastaava määrä oli 52,6 miljardia euroa (josta 51,8 miljardia euroa pankin omista varoista); toteaa, että EIP:n taloudellinen tulos oli hyvä, sillä sen vuotuinen nettoylijäämä oli 2,4 miljardia euroa vuonna 2019, kun se oli 2,3 miljardia euroa vuonna 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee merkille, että kokonaislainakannan luottotappioaste oli 0,4 prosenttia vuoden 2019 lopussa (0,3 prosenttia vuoden 2018 lopussa) huolimatta pankin äskettäisestä siirtymisestä suuririskisempään lainanantoon; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee tyytyväisenä merkille, että EIP saavutti vuonna 2019 koheesioalan lainanantoa koskevan vuotuisen tavoitteensa, joka oli vähintään 30 prosenttia kaikista uusista toimista EU:ssa, liittymistä valmistelevissa maissa ja EFTA-maissa; panee merkille, että vuonna 2019 EU myönsi 16,13 miljardia euroa EU:n koheesioalueilla toteutettaviin hankkeisiin; pitää äärimmäisen tärkeänä tuen jatkuvaa myöntämistä aluekehitykseen ja EU:n sosiaalisen ja taloudellisen yhteenkuuluvuuden tavoitteisiin perussopimusten pöytäkirjan N:o 28 mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | panee merkille, että EIP:n vuoden 2019 toimintasuunnitelmaan on sisällytetty viittauksia Yhdistyneen kuningaskunnan unionista eroamiseen ja EIP:n roolia monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 koskevien keskustelujen tuloksiin; kannattaa keskittymistä korkeamman riskiprofiilin ”erityistoimien” liiketoiminta-alueeseen, mukaan lukien ESIR-rahastoon ja neuvontapalveluihin liittyvät hankkeet, sillä vuodelle 2019 odotettiin 530:tä uutta toimeksiantoa 35 miljardin euron investointien tukemiseksi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | panee tyytyväisenä merkille EIP-ryhmän uuden pääomastrategian, jolla pyritään puuttumaan paremmin investointivajeisiin osakemarkkinoilla; kehottaa EIP:tä panemaan täytäntöön tutkimuksessa ”The EIB and the new EU missions framework” esitetyn suosituksen edistää edelleen suurempaa riskinottoa kehittämällä soveltuvia pitkäjänteisiä, pitkäaikaisia ja suuremman riskin rahoitusvälineitä, jotka perustuvat olemassa oleviin riskinjakomekanismeihin (esim. ESIR ja InnovFin); |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää myönteisenä, että vuonna 2019 hyväksyttiin uusi ilmastoriskien arviointijärjestelmä suoran lainanannon fyysisen ilmastoriskin arvioimiseksi järjestelmällisesti, jotta EIP ja sen asiakkaat voivat ymmärtää, miten ilmastonmuutos voi vaikuttaa rahoitettuun hankkeeseen, ja määrittää korjaavia toimenpiteitä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pitää myönteisenä maaliskuussa 2019 hyväksyttyä uutta veropolitiikkaa, johon sisältyy toimenpiteitä veronkierron torjumiseksi verotuskysymyksissä edellytettävää asianmukaista huolellisuutta koskevien tarkastusten ja veronkierron vastaisen välineistön avulla; panee merkille, että EIP ei voi investoida maihin, jotka ovat kiellettyjä lainkäyttöalueita koskevalla EU:n mustalla listalla, ja että yhteistyöhaluttomiin lainkäyttöalueisiin kohdistetaan ”erityistä tarkkaavaisuutta”; muistuttaa, että verotuskysymysten tiukennettua asianmukaisen huolellisuuden prosessia olisi sovellettava aina, kun veroparatiiseja esiintyy asiakkaiden, hankkeiden toteuttajien tai välittäjien yritysrakenteessa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa EIP:tä hyödyntämään täysimääräisesti veronkierron vastaista välineistöään riskialttiissa hankkeissa osana verotuskysymyksissä edellytettävää asianmukaista huolellisuutta ja käyttämään tarvittaessa uudelleensijoittamista koskevia vaatimuksia; panee merkille rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjuntaa koskevan EIP-ryhmän tarkistetun kehyksen ja kehottaa EIP:tä päivittämään toimintaperiaatteensa tammikuussa 2020 voimaan tulleen viidennen rahanpesunvastaisen direktiivin mukaisesti ja tekemään yhteistyötä asiaankuuluvien viranomaisten kanssa, jotta voidaan varmistaa asianmukaiset seuraamukset lainsäädännön rikkomisesta ja rahoituksen välittäjiä koskevat tiukat normit; |
| --- | --- |

8.

| 9. | panee merkille, että vuonna 2019 EIP:n valitusmekanismiin rekisteröitiin 84 uutta tapausta, mekanismissa käsiteltiin 173 tapausta ja saatiin päätökseen 113 tapausta; kehottaa EIP:tä jatkamaan ponnistelujaan, jotta kansalaisyhteiskunta voi raportoida huolta aiheuttavista tapauksista ja että ne käsitellään tehokkaasti ja riippumattomasti; pitää tärkeänä seurata, miten valitusmekanismin suositukset pannaan täytäntöön; kehottaa EIP:tä puuttumaan valitusmekanismin havaintoihin konkreettisin toimin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää myönteisenä, että EIP noudattaa poissulkemispolitiikkaansa ja on sitoutunut soveltamaan sitä tinkimättömästi harkinnanvaraisten poissulkemismenettelyjen ja sovintosopimusten avulla; pyytää EIP:tä ilmoittamaan niiden päätösten lukumäärästä ja soveltamisalasta, jotka koskevat maksujen lopettamista tai keskeyttämistä ja/tai lainojen takaisinperintää tai ennenaikaista takaisinmaksua koskevia pyyntöjä kielletyn toiminnan tai muiden rahoitettuihin toimiin vaikuttavien väärinkäytösten vuoksi; kehottaa EIP:tä raportoimaan väitettyjen väärinkäytösten kohteena olevan rahoitustuen luonteesta ja tällaisten tapausten maantieteellisestä jakautumisesta, jos se on juridisesti mahdollista; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pitää myönteisenä EIP-ryhmän antamaa covid-19-tilanteen päivitystä EIP:n vuoden 2019 tilinpäätöskertomuksessa, sillä siinä valotetaan vuonna 2020 hyväksyttyä hätätoimenpidepakettia, jolla tuetaan pieniä ja keskisuuria yrityksiä (pk-yrityksiä) ja markkina-arvoltaan keskisuuria aloja unionissa, johon sisältyy likviditeettilimiittejä ja takausjärjestelmiä pankeille ja omaisuusvakuudellisten arvopapereiden osto-ohjelmille ja jossa harkitaan sellaisen eurooppalaisen takuurahaston perustamista, jossa keskityttäisiin pk-yritysten rahoitustukeen; panee tyytyväisenä merkille, että EIP-ryhmä on laajentanut toimintaansa EU:n ulkopuolella keskittyen terveydenhuoltoon ja yksityiseen sektoriin tehtäviin investointeihin; kehottaa EIP:tä vaatimaan, että Euroopan laajuisesta takuurahastosta tai muista covid-19-kriisin torjumiseksi käyttöön otetuista rahoitusohjelmista tuetut yritykset edesauttavat komission Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevassa toimintasuunnitelmassa ehdottamien vuoden 2030 tavoitteiden saavuttamista sekä noudattavat sosiaalisia ja ympäristöön liittyviä ehtoja, mukaan lukien hiilestä irtautumista koskevien suunnitelmien hyväksyminen, jotta ne voivat parantaa häiriönsietokykyään, ja että ne pidättäytyvät osinkojen, ylemmän johdon bonusten ja osakkeiden takaisinostojen maksamisesta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää InvestEU-rahaston pk-yrityksiä koskevaa osuutta tässä mielessä myönteisenä; korostaa, että on keskityttävä pitkäaikaiseen rahoitukseen erityisesti tukemalla hankkeita, joita ei muutoin rahoitettaisi, erityisesti innovatiivisten startup-yritysten ja pk-yritysten osalta; korostaa kuitenkin, että EIP:n rahoitustoimet eivät korvaa kestävää finanssipolitiikkaa jäsenvaltioissa; kehottaa EIP:tä lisäämään investointeja läpimurtoinnovaatioihin, erityisesti vihreään siirtymään, jotta voidaan tukea eurooppalaisia yrityksiä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa EIP:tä lisäämään rahoitusta, jolla puututaan teknologiseen siirtymään, tuetaan työmarkkinoiden nykyisiin ja tuleviin tarpeisiin mukautettujen taitojen kehittämistä, edistetään edelleen investointeja työntekijöiden ja yrittäjien digitaalisiin taitoihin, digitaaliseen infrastruktuuriin ja digitalisaatiovalmiuksien kehittämiseen, tarjotaan varoja pitkän aikavälin tutkimukseen ja innovointiin ja pk-yrityksille, tuetaan yhteisötaloutta ja lisätään sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta erityisesti täyttämällä nykyiset investointivajeet julkisissa asunto- ja infrastruktuuripalveluissa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | panee merkille jäsenvaltioiden erilaiset taloudelliset tilanteet ja valmiudet ja korostaa, että on tärkeää varmistaa oikeudenmukainen siirtymä, jotta voidaan auttaa niitä alueita ja maita sopeutumaan tulossa oleviin muutoksiin, joihin ne vaikuttavat eniten, niin että ketään ei jätetä jälkeen; korostaa, että on tuettava ennakoivasti alueita, joilla työpaikat ovat tällä hetkellä riippuvaisia runsaasti päästöjä aiheuttavista teollisuudenaloista, investoimalla merkittävästi koulutukseen ja vaihtoehtoisiin taloudellisiin mahdollisuuksiin, jotta voidaan taata laadukkaat työpaikat ja siten varmistaa sujuva siirtymä; katsoo, että johdonmukaisuus ja koordinointi muiden EU:n rahoitusvälineiden kanssa on tältä osin ratkaisevan tärkeää; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palauttaa mieliin sukupuolten tasa-arvon edistämistä koskevan toimintasuunnitelman, joka hyväksyttiin, jotta voidaan ohjata sukupuolten tasa-arvoa koskevan EIP:n strategian täytäntöönpanoa ja sisällyttää sukupuolten tasa-arvon edistäminen EIP:n liiketoimintamalliin; kehottaa EIP:tä raportoimaan toimintasuunnitelman ensimmäisessä vaiheessa saavutetusta edistyksestä ja tavoitteista, kuten asianmukaista huolellisuutta koskevan kehyksen tarkistamisesta, jotta voidaan puuttua EIP:n investointien naisten oikeuksiin kohdistuviin vaikutuksiin ja riskeihin, varmistaa tasavertainen pääsy EIP:n investointien tuottamiin etuihin ja investoida naisten osallistumiseen talouteen ja työmarkkinoille; |
| --- | --- |

15.

ESIR-rahaston toiminta ja vaikuttavuus

| 16. | muistuttaa, että ESIR-rahastolla on EIP:stä erillinen hallintorakenne ja sen investointitoimet toteutetaan kahdella aihealueella, jotka ovat EIP:n hallinnoima infrastruktuuri- ja innovointi-ikkuna ja Euroopan investointirahaston (EIR) hallinnoima pk-yritysikkuna; |
| --- | --- |

16.

| 17. | panee merkille Euroopan investointineuvontakeskusta koskevassa vuoden 2019 kertomuksessa esitetyt tulokset; panee tyytyväisenä merkille Euroopan investointineuvontakeskuksen myönteisen vaikutuksen; kehottaa vahvistamaan edelleen EIP:n sisäistä rahoitus- ja neuvontakapasiteettia, jotta varmistetaan pitkäaikainen sitoutuminen sellaisten EU:n toimien toteuttamiseen ja pitkän aikavälin rahoittamiseen kuin syöväntorjuntaan, ilmastonmuutokseen sopeutumiseen, oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen alueilla, joihin vihreän kehityksen ohjelman mukaiset muutokset eniten vaikuttavat, valtamerten suojeluun, vihreämmissä kaupungeissa elämiseen sekä maaperän suojeluun ja turvallisten elintarvikkeiden varmistamiseen; panee tyytyväisenä merkille, että heinäkuussa 2019 tilintarkastustuomioistuimen suositusten jatkotoimena EIP esitti ”tutkimuksen vastauksena tilintarkastustuomioistuimen suositukseen 5: parannetaan ESIR-rahastosta tuettujen investointien maantieteellistä jakautumista”; panee merkille tämän analyysin päätelmät, joiden mukaan EIP ja komissio ovat ponnistelleet huomattavasti edistääkseen ESIR-rahaston investointien tasapainoisempaa maantieteellistä jakautumista kestävän pitkän aikavälin taloudellisen lähentymisen edistämiseksi kaikkialla unionissa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa EIP:tä tasapainottamaan EIP:n rahoituksen maantieteellistä jakautumista alueellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden varmistamista koskevan roolinsa mukaisesti; kehottaa EIP:tä käsittelemään puutteita, jotka estävät tiettyjä alueita tai jäsenvaltioita hyödyntämästä täysimääräisesti sen rahoitusvälineitä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa vahvistamaan ennen hankkeiden hyväksymistä paikallis- ja alueviranomaisten teknistä tukea ja taloudellista asiantuntemusta erityisesti alueilla, joilla investointivalmiudet ovat heikot, jotta parannetaan saavutettavuutta; kehottaa tiivistämään yhteistyötä kansallisten kehityspankkien ja -laitosten kanssa; |
| --- | --- |

19.

EIP:n rooli Euroopan vihreän kehityksen ohjelman rahoittajana

| 20. | palauttaa mieliin, että marraskuussa 2019 EIP:n hallintoneuvosto päätti Euroopan vihreän kehityksen ohjelman taustalla olevien poliittisten tavoitteiden mukaisesti nostaa EIP-ryhmän ilmasto- ja ympäristösitoumusten tasoa, jotta EIP voidaan muuntaa ”EU:n ilmastoa tukevasta pankista””EU:n ilmastopankiksi”, ja lupasi kasvattaa asteittain ilmastotoimiin ja ympäristön kestävyyteen osoitetun rahoituksen osuutta siten, että niiden osuus on 50 prosenttia pankin toimista vuonna 2025, ja mukauttaa kaikki rahoitustoimet Pariisin sopimuksen tavoitteisiin vuoden 2020 lopusta alkaen; panee tyytyväisenä merkille ilmastoa koskevan etenemissuunnitelman hyväksymisen; kehottaa EIP:tä arvioimaan, ovatko jo ennen marraskuuta 2020 käynnissä olleet hankkeet johdonmukaisia ilmastoneutraaliutta vuoteen 2050 mennessä koskevan tavoitteen kanssa, ja varmistamaan samalla toiminnan jatkuvuuden, ottaen huomioon vuoden 2022 loppuun ulottuvan siirtymäkauden; |
| --- | --- |

20.

| 21. | suhtautuu myönteisesti siihen, että EIP käyttää hiilen varjokustannusten asteittaista nousua osana yleistä lähestymistapaa, jolla varmistetaan, että EIP:n toimet ovat 1,5 celsiusasteen tavoitteen mukaisia, samalla kun varmistetaan oikeudenmukainen siirtymä kohti hiilineutraalia taloutta, jossa ketään ei jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | huomauttaa, että ilmasto-ongelmaa ei voida ratkaista ilman teollisuuden tukea ja että laajamittainen muutos voidaan saada aikaan vain, jos teollisuus otetaan mukaan ja innovatiivisille ilmastoratkaisuille annetaan tarvittavia kannustimia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille, että EIP:n kestävyyskertomuksen mukaan EIP:n sijoitussalkun absoluuttiset päästöt vuonna 2019 olivat arviolta 3,9 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodessa, kun ne vuonna 2018 olivat 2,2 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodessa; panee merkille, että samalla rahoituksella vähennetyiksi tai vältetyiksi kokonaispäästöiksi arvioidaan 3,1 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodessa vuonna 2019, kun vuonna 2018 ne olivat 3,5 miljoonaa hiilidioksidiekvivalenttitonnia vuodessa; kehottaa EIP:tä tehostamaan ponnistelujaan absoluuttisten päästöjen vähentämiseksi; kehottaa EIP:tä avoimuuden lisäämiseksi julkistamaan järjestelmällisesti kasvihuonekaasujalanjälkeä koskevat laskelmat kaikista hankkeista, joihin sovelletaan hiilijalanjälkeä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | suhtautuu myönteisesti EIP:n hallintoneuvoston marraskuussa 2019 hyväksymään energia-alan lainanantopolitiikkaan ja erityisesti päätökseen lopettaa fossiilisia polttoaineita käyttävien energiahankkeiden rahoitus; panee kuitenkin merkille, että neljänteen yhteistä etua koskevien hankkeiden luetteloon sisältyviä kaasuinfrastruktuurihankkeita ja 14. marraskuuta 2019 mennessä jo arvioitavana olevia kaasuhankkeita ei suljeta EIP:n rahoituksen ulkopuolelle ennen vuoden 2021 loppua; korostaa, että näitä hankkeita voitaisiin rahoittaa niin kauan kuin ne edistävät EIP:n tehtävää helpottaa oikeudenmukaista siirtymää ja tasapainoista kehitystä EU:ssa; toteaa, että vuonna 2019 EIP myönsi 685 miljoonaa euroa rahoitusta öljyn ja maakaasun siirtoon ja jakeluun; kehottaa EIP:tä arvioimaan ja käsittelemään mahdollisia riskejä, jotka liittyvät hiili-intensiivisten omaisuuserien lukkiutumiin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa EIP:tä parlamentin kehotuksesta selittää, miten Trans Anatolia Natural Gas Pipeline ja Trans-Adriatic Pipeline mukautetaan Pariisin sopimuksen tavoitteisiin vuoden 2020 loppuun mennessä; panee merkille, että Euroopan oikeusasiamies tutkii edellä mainittuja hankkeita (4), koska EIP ei ole varmistanut asianmukaista ilmastovaikutusten arviointia kummankaan hankkeen osalta; kehottaa EIP:tä puuttumaan ympäristövaikutusten arvioinnin mahdollisiin puutteisiin ja puuttumaan ensisijaisesti kielteisiin ympäristö-, ilmasto- ja sosiaalisiin vaikutuksiin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toteaa, että nykyisen energia-alan lainanantopolitiikan mukaan kaasuvoimalat ja kaasuverkkohankkeet, joiden tarkoituksena on siirtää vähähiilistä kaasua, ovat tukikelpoisia, mikäli niillä on ”uskottava suunnitelma”, mukaan lukien päästöjen kehitysennuste, joka sisällytetään EIP:n rahoitussopimukseen; kehottaa EIP:tä varmistamaan oikeudenmukaisen siirtymän edistämistä koskevan tehtävänsä mukaiset kriteerit, joiden perusteella näitä suunnitelmia voidaan pitää uskottavina, jotta vältetään riski sellaisten kaasuhankkeiden tukemisesta, jotka eivät ole ilmastotavoitteiden mukaisia; toteaa, että EIP aikoo tehdä energia-alan lainanantopolitiikan väliarvioinnin vuoden 2022 alussa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | panee merkille, että EIP tuki vuonna 2019 useita vesivoimahankkeita; panee tyytyväisenä merkille vesivoiman kehittämisen ympäristöä ja ilmastoa koskevat sekä sosiaaliset suuntaviivat; pitää myönteisenä, että EIP päivittää parhaillaan välittäjien kautta myönnettäviä lainoja koskevia raportointivaatimuksiaan siten, että niihin sisältyy vastapuolien toiminnan mukauttaminen Pariisin sopimukseen ja kestävää rahoitusta koskevan EU:n luokitusjärjestelmään, ja että se tarkastelee uudelleen ympäristön ja sosiaalisen kestävyyden kehystä; painottaa, että tällaisilla uusilla vaatimuksilla on tarkoitus lisätä sellaisten EIP:n toimien avoimuutta, joihin osallistuu rahoituksen välittäjiä, jotta voidaan tunnistaa ja välttää vesivoimatoimien mahdolliset kielteiset ympäristö- tai ihmisoikeusvaikutukset sekä unionissa että sen ulkopuolella turvaten samalla pk-yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | palauttaa mieliin, että EIP-ryhmällä on ympäristön ja sosiaalisen kestävyyden kehys, ja pitää myönteisenä, että EIP raportoi järjestelmällisesti ympäristövaikutuksista sekä sosiaalisista ja taloudellisista vaikutuksista ja tekee sekä etukäteis- että jälkiarviointeja ympäristövaikutuksia ja sosiaalisia vaikutuksia koskevista analyyttisista tarkasteluista; ilmaisee huolensa riskistä, että EIP ja EIR rahoittavat hiili-intensiivisiä toimia rahoituksen välittäjien kautta; kehottaa EIP-ryhmää seuraamaan edelleen ympäristöön, yhteiskuntaan, hallintotapaan ja oikeudenmukaiseen verotukseen liittyvien sitovien kriteerien noudattamista osana tulevia vastapuolille laadittavia ohjeita toiminnan mukauttamisesta, mukaan lukien luettelot rajoitetuista toimista ja vaatimus, jonka mukaan asiakkailla on oltava selkeät ja sitovat hiilestä irtautumista koskevat suunnitelmat Pariisin sopimuksen mukaisesti samalla kun ne turvaavat pk-yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että viljelijöiden, erityisesti nuorten viljelijöiden ja uusien tulokkaiden, rahoitustarpeet ovat merkittäviä ja että viljelijät ja alan yritykset menestyvät heikommin hakiessaan rahoitusta; kehottaa EIP:tä työskentelemään sellaisten aloitteiden rahoittamiseksi, joilla parannetaan maatalousalan rahoituksen saatavuutta; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille EIP-ryhmän toiminnan lisääntymisen maatalousalalla; korostaa, että EIP:n rahoituksella on tuettava maaseutuyhteisöjä ja maatalousalan siirtymää EU:n politiikkatavoitteiden mukaisesti, myös ottamalla paremmin huomioon eläinten hyvinvointi, ja on vältettävä sitä, että edistetään eläintiheyden lisäämistä maan kantokyvyn ylittävälle tasolle; |
| --- | --- |

30.

| 31. | panee merkille, että vuonna 2019 unionissa myönnettiin enemmän rahoitusta liikennealalle kuin vuonna 2018 (9 325 miljoonaa euroa vuonna 2019 verrattuna 8 237 miljoonaan euroon vuonna 2018) ja että teiden ja moottoriteiden rahoituksen supistumista kompensoitiin lisäämällä rautatie- ja lentoliikenteen rahoitusta; korostaa, että on tärkeää mukauttaa liikennealan lainanantopolitiikka ja EIP:n liikennesalkku ilmastopankin etenemissuunnitelmaan, erityisesti liikennealan hiilestä irtautumiseen vuoteen 2050 mennessä, mutta myös komission tulevaan kestävän ja älykkään liikkuvuuden strategiaan vastauksena uuteen Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan sekä muihin EU:n liikennepolitiikan aloihin, ja varmistaa samalla oikeudenmukainen siirtymä sekä tasapainoinen sosiaalinen ja alueellinen kehitys; suhtautuu myönteisesti EIP:n sitoumukseen olla rahoittamatta nykyisen lentoasemakapasiteetin laajentamista ja satamainfrastruktuuria, joka on tarkoitettu fossiilisten polttoaineiden kuljetukseen ja varastointiin; kehottaa välttämään hiili-intensiivisten omaisuuserien lukkiutumia ja tukemaan liikennemuotosiirtymää, jossa siirrytään hiilettömään liikkuvuuteen sekä tavara- että matkustajaliikenteessä kaupunkitasolla ja kaupunkien välisellä tasolla, kuten rautatieliikenteeseen, turvalliseen pyöräilyyn ja puhtaaseen julkiseen liikenteeseen erityisesti yhteisöissä ja paikkakunnilla, joiden liikenneyhteydet ovat heikot, ja uusiutuviin energialähteisiin perustuvaan sähköistämisinfrastruktuuriin; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää myönteisenä EIP:n johtavaa roolia vihreiden joukkovelkakirjojen markkinoilla vuonna 2019, sillä se laski liikkeeseen 4,1 miljardin euron arvosta ilmasto- ja kestävyystietoisuusjoukkovelkakirjalainoja; korostaa, että on tärkeää dokumentoida ja jäljittää avoimesti ja uskottavasti ilmasto- ja kestävyystietoisuusjoukkovelkakirjalainojen taustalla olevat tuotot ja varmistaa johdonmukaisuus EU:n kestävyysluokitusjärjestelmän ja tulevan EU:n vihreitä joukkovelkakirjoja koskevan standardin kanssa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pitää myönteisenä EIP:n ympäristö- ja sosiaalikehyksen tulevaa tarkistusta sekä ilmasto-, ympäristö- ja sosiaalisten riskien hallintavälineiden kehittämistä fyysisten riskien sekä siirtymä- ja järjestelmäriskien arvioimiseksi; kehottaa EIP:tä varmistamaan, että kehys on käytettävissä vuoden 2021 loppuun mennessä; suhtautuu myönteisesti EIP:n sitoumukseen hyväksyä perustaksi asetuksen (EU) 2020/852 (5) mukaiset ”ei merkittävää haittaa” -kriteerit ja asettaa tiukempia normeja aina, kun se on perusteltua; |
| --- | --- |

33.

EIP:n toimet unionin ulkopuolella

| 34. | toteaa, että tärkein EIP:n unionin ulkopuolella toteuttamia toimia ohjaava valtuus on ulkoinen lainanantovaltuus, jonka nojalla EIP:n vuosina 2014–2020 toteuttamia toimia tuettiin erityisestä takuurahastosta, jonka enimmäismäärä oli 32,3 miljardia euroa ja joka tarjosi EIP:lle oikeusperustan ja takuun sellaisten tappioiden varalta, joita aiheutui rahoitustoimista 68:ssa unionin ulkopuolisessa tukikelpoisessa maassa; panee merkille, että komissio ehdotti, että ulkoista lainanantovaltuutta ei jatkettaisi nykyisessä muodossaan; panee merkille EIP:n uusia valtuuksia vastaavan Euroopan kestävän kehityksen rahasto plus -takuun (EKKR+) perustamisen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | suhtautuu myönteisesti EIP:n koko vuoden 2019 ajan antamaan tukeen oikeudenmukaisen siirtymän mekanismin laatimisessa, sillä mekanismi auttaa alueita, joihin siirtyminen ilmastoneutraaliin talouteen vaikuttaa eniten, erityisesti alueita, joilla on heikoimmat valmiudet selviytyä siirtymän kustannuksista; korostaa EIP:n merkitystä mekanismin täytäntöönpanossa tulevina vuosina ja sen varmistamisessa, ettei yhtäkään aluetta jätetä jälkeen; |
| --- | --- |

35.

| 36. | panee merkille, että unionin kehitysyhteistyöpolitiikka pannaan täytäntöön uuden naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineen (NDICI) kautta, jonka täytäntöönpanossa EIP on keskeisessä asemassa; on huolissaan EU:n kehitysrahastojen käytöstä yksityisiin investointeihin liittyvien riskien vähentämiseen, kun otetaan huomioon, että tämän rahoituskeinon kyvystä saada aikaan täydentävyyttä ja saavuttaa kehitystavoitteet ei ole riittävästi näyttöä, kuten hiljan todettiin EKKR:n loppuarvioinnissa ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 11. syyskuuta 2020 antamassa lausunnossa nro 7/2020; korostaa, että avunantajien on asetettava avustuksiin perustuva rahoitus oletusarvoisesti etusijalle erityisesti vähiten kehittyneille maille osoitettavan avun osalta, jotta vältetään velkataakan kasvattaminen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palauttaa mieliin, että EIP:n ulkoisten toimien odotetaan edistävän EU:n toimintapoliittisia tavoitteita ja kehitysmaiden kestävää taloudellista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvää kehitystä erityisesti heikoimmassa asemassa olevissa maissa sekä unionin hyväksymien tavoitteiden noudattamista; toteaa, että köyhyyden poistaminen, kotimaisten resurssien käyttöönotto ja ihmisoikeudet ovat keskeisiä aiheita EU:n kehitysrahoitusrakenteessa; muistuttaa, että sidosryhmien osallistuminen on kestävän ja osallistavan kehityksen kulmakivi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että Euroopan unionin perusoikeuskirja sitoo EIP:tä; korostaa, että ihmisoikeusperiaatteet on sisällytetty sen asianmukaista huolellisuutta koskeviin menettelyihin ja normeihin hanketasolla, myös sallimalla maksujen keskeyttäminen, jos ihmisoikeuksia tai ympäristö- ja sosiaalinormeja rikotaan räikeästi; panee merkille, että valitusmekanismeja vahvistettiin vuoden 2018 lopussa; kehottaa EIP:tä varmistamaan, että sen valitusmekanismi on helposti ja oikea-aikaisesti saatavilla ja vaikuttava, jotta voidaan havaita ja korjata mahdolliset ihmisoikeusloukkaukset EIP:hen liittyvissä hankkeissa; pyytää EIP:tä raportoimaan asiasta parlamentille ja valtuustolle; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kehottaa EIP:tä tukemaan toiminnassaan täysimääräisesti Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista EU:n ministerineuvoston ja Euroopan parlamentin päättämien erityisten valtuuksien puitteissa; |
| --- | --- |

39.

EIP:n hallinto, avoimuus ja vastuuvelvollisuus

| 40. | toistaa pitävänsä tärkeänä EIP-ryhmän etiikkaa, lahjomattomuutta, avoimuutta, viestintää ja vastuuvelvollisuutta kaikissa sen toimissa ja toimintapolitiikoissa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | on huolissaan EIP:n avoimuuden puutteesta toimissa, joita toteutetaan liikepankkien ja sijoitusrahastojen kaltaisten rahoituksen välittäjien kautta; korostaa tarvetta arvioida välitettyjen lainojen taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia asettamalla saataville tietoja lopullisista edunsaajista; kehottaa EIP:tä ottamaan käyttöön vakiomuotoiset raportointivelvoitteet rahoituksen välittäjien ja lopullisten edunsaajien kanssa ja noudattamaan tarvittaessa rahoituksen välittäjän ja lopullisen edunsaajan välisiä luottamuksellisuutta koskevia sopimuksia mutta tarjoamaan vakaan rakenteen datan ja tietojen keräämistä varten; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on erittäin huolissaan väitteistä, joita EIP:tä vastaan on esitetty työpaikkakiusaamisesta ja seksuaalisesta häirinnästä, häirintään syyllistyneiden rankaisematta jättämisestä, työntekijöiden tyytymättömyydestä, ylemmän henkilöstön palvelukseenottomenettelyjen puutteista ja työntekijöiden puutteellisesta osallistumisesta johtamiseen; kehottaa EIP:tä varmistamaan, että kaikki väitetyt häirintätapaukset tutkitaan riippumattomasti, ja varmistamaan aiempien ja nykyisten tutkimusten tulosten ja määrättyjen seuraamusten avoimuuden, jotta voidaan palauttaa luottamus ja luoda vastuuvelvollisuuden kulttuuri; kehottaa EIP:tä julkaisemaan työtyytyväisyystutkimusten tulokset vuosilta 2010–2021; kehottaa tekemään riippumattoman arvioinnin EIP:n ylempään johtoon ja johtoon sekä ammatillisiin ja hallinnollisiin tehtäviin liittyvien palvelukseenottomenettelyjen avoimuudesta ja laadusta; kehottaa EIP:tä esittämään toimintasuunnitelman johdon ja henkilöstön välisen luottamuksen palauttamiseksi ja työntekijöiden osallistumisen lisäämiseksi päätöksenteossa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ilmaisee huolensa raporteista, joiden mukaan useat entiset varajohtajat ovat siirtyneet työskentelemään EIP:hen yhteydessä olevissa yhteisöissä karenssiaikaa noudattamatta; pitää valitettavana, ettei tällaisia käytäntöjä säännellä tiukasti eikä niitä kielletä EIP:n menettelytapasäännöissä; pitää valitettavana, että meneillään olevaa työsuhteen jälkeisen toiminnan uudelleentarkastelua ei ole vielä saatu päätökseen, ja korostaa, että olisi pantava täytäntöön tiukempia sääntöjä; kehottaa EIP:tä yhdenmukaistamaan työsuhteen jälkeistä aikaa koskevat toimintaperiaatteensa komission ja muiden toimielinten käytäntöjen kanssa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ilmaisee huolensa siitä, että varapääjohtajat ovat edelleen vastuussa muiden maiden ohella alkuperämaastaan, mikä voi aiheuttaa eturistiriitoja; kehottaa EIP:tä toimimaan parlamentin pyynnön mukaisesti siten, että hallituksen jäsenten menettelytapasääntöihin sisällytetään määräys, jonka mukaan hallituksen jäsenet eivät voi valvoa lainanantoa tai hankkeiden toteuttamista kotimaissaan; |
| --- | --- |

44.

| 45. | panee tyytyväisenä merkille EIP:n 6. helmikuuta 2019 tekemän päätöksen sisäisistä säännöistä, jotka koskevat henkilötietojen käsittelyä hallinnon tarkastuksen petostentutkintajaostossa ja vaatimuksenmukaisuudesta vastaavan johtajan toimistossa; korostaa, että corporate compliance -toimintoon on osoitettava riittävät resurssit, jotta voidaan valvoa ja seurata ulkoisia toimia, eturistiriitoja, hankintoja ja lahjoja; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pitää valitettavana jatkuvaa monimuotoisuuden ja sukupuolten tasapuolisen edustuksen puutetta ylimmässä johdossa ja EIP-ryhmän hallintoelimissä sekä naisten hyvin suurta osuutta tukitehtävissä; panee merkille, että pankki asetti tavoitteiksi nostaa naisten osuuden johtajista 33 prosenttiin, naisten osuuden ylemmässä johdossa 40 prosenttiin ja naisten osuuden johtotasolla 50 prosenttiin vuoteen 2021 mennessä; kehottaa EIP:tä tehostamaan toimiaan sukupuolten tasapainon edistämiseksi henkilöstön kaikilla tasoilla; kehottaa EIP:tä kannustamaan jäsenvaltioita varapääjohtajaehdokkaita esittäessään ottamaan huomioon myös monimuotoisuutta ja sukupuolten tasapuolista edustusta koskevat tavoitteet; kehottaa EIP:tä huolehtimaan kaikkien jäsenvaltioiden kansalaisten asianmukaisesta edustuksesta sihteeristössään kunnioittaen samalla ehdokkaiden pätevyyttä ja ansioita; kehottaa EIP:tä julkistamaan keskijohdon ja ylimmän johdon sukupuolijakauman ja kansallisuudet; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pitää valitettavana, että EIP ei edelleenkään anna täydellisiä tietoja asiakkaidensa tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista; korostaa, että joissakin tapauksissa hankkeiden toteuttajat tai rahoituksen välittäjät eivät toimita osallistuvien talouden toimijoiden tietoja; painottaa, että edunsaajien ja heidän tosiasiallisten omistajiensa ja edunsaajiensa ilmoittaminen on nykyisen oikeudellisen kehyksen mukaista; muistuttaa, että jäsenvaltiot voivat kuitenkin säätää poikkeuksista tietojen ilmoittamiseen tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekisterien kautta ja pääsyyn tällaisiin tietoihin poikkeuksellisissa olosuhteissa; pyytää EIP:tä käyttämään saatavilla olevia välineitä ja panemaan täytäntöön viidennessä rahanpesunvastaisessa direktiivissä edellytetyt normit tällaisten tietojen asettamiseksi saataville; kehottaa EIP:tä tutkimaan, mitä toimenpiteitä voitaisiin toteuttaa, jos jokin lainkäyttöalue kieltäytyy perusteettomasti antamasta tällaisia tietoja; toistaa, että EIR:n compliance-toiminnon ja EIP:n vaatimuksenmukaisuudesta vastaavan johtajan toimiston on työskenneltävä yhdessä, jotta EIP-ryhmän toimintaperiaatteiden suunnittelu ja täytäntöönpano on johdonmukaista rahanpesun ja terrorismin rahoituksen torjunnan aloilla; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa EIP:tä julkaisemaan verkkosivustollaan asiakkaidensa tosiasiallisia omistajia ja edunsaajia koskevat tiedot lisätäkseen toimiensa näkyvyyttä ja auttaakseen korruptio- ja eturistiriitatapausten torjunnassa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kehottaa EIP:tä asettamaan suorien ja epäsuorien lainojen maksamisen edellytykseksi maakohtaisten vero- ja kirjanpitotietojen julkaisemisen sekä sen, että rahoitusoperaatioihin osallistuvat rahoituksen saajat ja rahoituksen välittäjät antavat tiedot tosiasiallisista omistajista ja edunsaajista; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa EIP:tä saattamaan päätökseen vuonna 2019 käynnistetyn EIP-ryhmän petostentorjuntapolitiikan tarkistuksen parlamentin esittämien vaatimusten mukaisesti; pitää myönteisenä EIP:n ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tiivistä vuoropuhelua politiikan päivittämisestä; kehottaa EIP:tä hyödyntämään OLAFin tukiroolia, jota vahvistettiin huhtikuussa 2019 hyväksytyllä komission uudella petostentorjuntastrategialla; katsoo, että Euroopan syyttäjänviraston toimeksiantoon olisi sisällytettävä syytteeseenpano EIP:n rahoitukseen vaikuttavasta rikollisesta toiminnasta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | palauttaa mieliin, että on tärkeää ottaa asiaankuuluvat kansalliset, alueelliset ja paikalliset sidosryhmät, kuten ilmastoasiantuntijat, ammattiliitot, kansalaisyhteiskunnan toimijat, liike-elämän edustajat, pk-yritykset ja tiedeyhteisö mukaan investointien vaikutusten arviointiin muun muassa avoimen viestinnän avulla ja että on tärkeää arvioida niiden ihmisten tarpeita ja odotuksia, joihin hanke vaikuttaa; korostaa, että kuulemisiin on otettava mukaan kaikki asiasta kiinnostuneet yhteisöt, haavoittuvilla ryhmillä on oltava mahdollisuus osallistua, kuulemisten on oltava sidosryhmien erityistarpeiden mukaan suunniteltuja ja niiden on jatkuttava hankkeen koko elinkaaren ajan; kehottaa noudattamaan periaatetta, jonka mukaan kaikki asianomaiset yhteisöt (alkuperäväestön lisäksi) antavat vapaan ja tietoon perustuvan ennakkosuostumuksen, kun on kyse maahan ja luonnonvaroihin perustuvista investoinneista; pyytää EIP:tä raportoimaan edellä mainittujen periaatteiden täytäntöönpanosta; pitää myönteisenä, että EIP on kuullut sidosryhmiä tietyistä politiikoista EIP-ryhmän avoimuuspolitiikan 7.10 ja 7.11 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa EIP:tä ottamaan huomioon kaikki laajamittaisista infrastruktuurihankkeista ympäristölle aiheutuvat riskit ja rahoittamaan ainoastaan hankkeita, jotka todistetusti tuovat lisäarvoa sekä paikalliselle väestölle että ympäristölle, yhteiskunnalle ja taloudelle; painottaa, että tässä yhteydessä on tärkeää sekä valvoa tiukasti mahdollisia korruptio- ja petosriskejä että toteuttaa rahoitettaviin hankkeisiin liittyviä huolellisia ennakko- ja jälkiarviointeja; |
| --- | --- |

52.

| 53. | muistuttaa, että SEUT 287 artiklan 3 kohdassa määritellään tilintarkastustuomioistuimen tarkastusvaltuudet EIP:n osalta; muistuttaa, että tilintarkastustuomioistuimella on toimivalta tarkastaa EIP:n toimet, jotka liittyvät unionin menojen ja tulojen hallinnointiin; muistuttaa, että tarkastuskomitealla on toimivalta tarkastaa EIP:n osakepääoma pöytäkirjassa N:o 5 (EIP:n perussääntö) olevan 12 artiklan nojalla; toteaa tämän tarkoittavan, että tilintarkastustuomioistuimen ei ole mahdollista luoda kattavaa yleiskuvaa EIP-ryhmän toimien ja unionin talousarvion välisistä yhteyksistä; muistuttaa, että SEUT 308 artiklan kolmannen kohdan mukaan neuvosto voi muuttaa EIP:n perussääntöä koskevaa pöytäkirjaa yksinkertaisella päätöksellä ilman perussopimuksen täysimääräistä tarkistamista; korostaa EU:n takausten ja muiden EIP:n hallinnoimien rahoitusvälineiden merkityksen kasvua uudessa monivuotisessa rahoituskehyksessä; kehottaa siksi neuvostoa muuttamaan pöytäkirjassa N:o 5 olevaa 12 artiklaa, jotta tilintarkastustuomioistuimelle annetaan rooli EIP:n osakepääoman tarkastamisessa; toteaa, että komission, EIP:n ja tilintarkastustuomioistuimen välinen nykyinen kolmikantasopimus unionin talousarviosta rahoitettavien tai katettavien toimien tarkastuksista umpeutuu vuonna 2020; kehottaa komissiota, tilintarkastustuomioistuinta ja EIP:tä toimivaltuuksia koskevan kolmenvälisen sopimuksen uusimisen yhteydessä vahvistamaan tilintarkastustuomioistuimen asemaa sekä edelleen vahvistamaan sen EIP:n toimintoja koskevia tarkastusvaltuuksia; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa EIP-ryhmää ja komissiota käynnistämään rahoituksesta ja hallinnosta toukokuussa 2014 tehdyn puitesopimuksen määräysten tarkistusprosessin, jossa vahvistetaan säännöt keskitetysti hallinnoiduista EU:n välineistä, joiden täytäntöönpano on annettu EIP-ryhmän tehtäväksi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pyytää EIP:tä tutkimaan yhdessä komission kanssa tapoja koordinoida varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmää (EDES) ja EIP:n poissulkemispolitiikkaa, jotta saadaan aikaan synergiaa ja katetaan täysin EIP:n toimiin ja unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavat kriittiset tilanteet; |
| --- | --- |

55.

| 56. | panee merkille, että maaliskuussa 2019 hyväksyttiin EIP-ryhmän väärinkäytösten paljastamista koskevat toimintaperiaatteet, ja toteaa, että ne vastaavat myöhemmin voimaan tulleen direktiivin (EU) 2019/1937 (6) sisältämiä yleisiä periaatteita ja standardeja; pitää valitettavana, että toimintaperiaatteita sovelletaan ainoastaan sisäisiin väärinkäytösten paljastamistapauksiin; edellyttää, että EIP:n väärinkäytösten paljastajien suojelua koskevista toimintaperiaatteista tehdään kunnianhimoiset ja että niissä asetetaan korkeatasoisia normeja; kehottaa EIP:tä ottamaan huomioon sekä sisäiset että ulkoiset väärinkäytösten paljastajat ja vahvistamaan selkeät ja hyvin määritellyt menettelyt, määräajat ja ohjeet, jotta väärinkäytösten paljastajia voidaan neuvoa mahdollisimman hyvin ja jotta heitä voidaan suojella mahdollisilta kostotoimilta; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa EIP:tä tehostamaan viestintästrategiaansa; katsoo, että koska EIP on maailman johtava avunantaja ja monenvälinen lainanottaja, on olennaisen tärkeää, että se tiedottaa selkeästi ja tarkoituksenmukaisella tavalla tehtävästään ja asemastaan ja että se tavoittaa laajan yleisön; |
| --- | --- |

57.

| 58. | panee merkille, että EIP:n tutkintaosastolle ilmoitettujen väitteiden määrä kasvoi edelleen, sillä vuonna 2019 ilmoitettiin 228 uutta väitettä (184 väitettä vuonna 2018), joista 69 prosenttia oli peräisin henkilöstöltä ja 30 prosenttia ulkoisista lähteistä, kuten hankkeeseen liittyviltä osapuolilta, kansalaisyhteiskunnalta ja tiedotusvälineiltä; panee merkille, että 59 prosenttia tutkintatoimista koskee petostapauksia ja seuraavaksi eniten korruptiota (15 prosenttia) ja vilpillistä yhteistoimintaa (6 prosenttia) ja että yli kolmannes tarkastetuista väitteistä liittyy liikennealaan; |
| --- | --- |

58.

| 59. | panee merkille, että vuonna 2019 päätökseen saatetuista 220 tapauksesta 40, eli 18 prosenttia päätökseen saatetuista tapauksista, oli perusteltuja ja johti joko toimivaltaisille viranomaisille osoitettuihin lausuntopyyntöihin tai EIP-ryhmän yksiköille annettuihin suosituksiin; panee myös merkille, että 62 prosenttia tällaisista lausuntopyynnöistä (25 tapausta 40:stä) osoitettiin OLAFille; pyytää EIP:tä raportoimaan toteutettujen toimien tuloksista, mukaan lukien tiedot takaisin perityistä määristä, jos ne ovat saatavilla; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa EIP:tä lisäämään ennakoivaa avoimuutta asettamalla muut kuin luottamukselliset asiakirjat julkisesti saataville käyttäjäystävällisessä tietokannassa oikea-aikaisesti; toistaa esittämänsä pyynnön, että EIP soveltaisi luottamuksellisuusolettaman sijaan julkistamisolettamaa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kehottaa EIP-ryhmää parantamaan vastuuvelvollisuuttaan; kehottaa EIP:tä ja parlamenttia laatimaan yhteisymmärryspöytäkirjan, jolla parannetaan parlamentin mahdollisuuksia tutustua strategisiin linjanvetoihin ja rahoituspolitiikkaan liittyviin EIP:n asiakirjoihin ja tietoihin pankin vastuuvelvollisuuden vahvistamiseksi; ehdottaa neljännesvuosittaista vuoropuhelua parlamentin asiasta vastaavien valiokuntien kanssa, jotta voidaan varmistaa parlamentin osallistuminen EIP:n investointistrategiaan ja asianmukainen valvonta; korostaa, että on tärkeää lisätä parlamentin valvontaa EIP:n hallintoneuvoston päätöksen suhteen; kehottaa komissiota parantamaan tietojen jakamista, jotta lisätään sen avoimuutta parlamenttia kohtaan EIP:n hallintoneuvostossa esittämistään kannoista; kehottaa jälleen julkistamaan EIP:n perussäännön 19 artiklan mukaisen menettelyn yhteydessä annetut komission lausunnot EIP:n rahoitustoimista, jotta voidaan arvioida, ovatko ne asiaankuuluvan unionin lainsäädännön ja unionin toimintapolitiikkojen mukaisia; kehottaa komissiota ja EIP:tä pääsemään sopimukseen, jolla varmistetaan tällaisten lausuntojen ja niiden taustalla olevien perusteiden täysi avoimuus sikäli kuin se on juridisesti mahdollista; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kehottaa julkaisemaan oikea-aikaisesti hallituksen ja hallintoneuvoston kokousten täydelliset esityslistat ja pöytäkirjat; korostaa, että tulevassa avoimuuspolitiikassa olisi vahvistettava avoimuusvaatimuksia kaikkien EIP:n toimien osalta ja edellytettävä, että hankkeiden toteuttajat asettavat ympäristövaikutusten arvioinnin ja siihen liittyvät asiakirjat julkisesti saataville, sisällyttämällä tiukkoja avoimuusvelvoitteita EIP:n kaikkien asiakkaiden kanssa allekirjoitettaviin erityisiin sopimuslausekkeisiin; pyytää EIP:tä julkaisemaan säännöllisemmin perusteellisempia ja kattavampia tietoja rahoituksen välittäjistä, jotka vastaavat EIP:n varojen käytöstä, ja ottamaan käyttöön sopimuslausekkeita, joilla nämä laitokset velvoitetaan antamaan tietoja lainanantotoiminnastaan; |
| --- | --- |

62.

Parlamentin suositusten seuranta

| 63. | kehottaa EIP:tä edelleen ilmoittamaan parlamentin vuotuisissa päätöslauselmissa antamien aiempien suositusten tilanteesta ja toteutusvaiheesta, erityisesti seuraavien osalta:






  a) | EIP:n investointistrategian taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset ja saavutetut tulokset, joilla edistetään sisämarkkinoiden tasapainoista ja vakaata kehitystä unionin edun mukaisesti |
| --- | --- | --- |

63.

a)

EIP:n investointistrategian taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat vaikutukset ja saavutetut tulokset, joilla edistetään sisämarkkinoiden tasapainoista ja vakaata kehitystä unionin edun mukaisesti

| b) | eturistiriitojen ehkäisemiseksi toteutetut toimet |
| --- | --- |

b)

eturistiriitojen ehkäisemiseksi toteutetut toimet

| c) | toimet, joilla lisätään avoimuutta asiakkaiden toiminnan asianmukaisuutta koskevien taustaselvitysten johdosta veronkierron, petosten ja korruption ehkäisemiseksi |
| --- | --- |

c)

toimet, joilla lisätään avoimuutta asiakkaiden toiminnan asianmukaisuutta koskevien taustaselvitysten johdosta veronkierron, petosten ja korruption ehkäisemiseksi

| d) | tällä päätöslauselmalla hyväksyttyjen kehotusten ja pyyntöjen johdosta toteutetut toimet; |
| --- | --- |

d)

tällä päätöslauselmalla hyväksyttyjen kehotusten ja pyyntöjen johdosta toteutetut toimet;

o

o o

| 64. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle ja pyytää neuvostoa ja EIP:n hallintoneuvostoa keskustelemaan tässä esitetyistä parlamentin kannoista. |
| --- | --- |

64.

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/fi/Pages/DocItem.aspx?did=49051

(2)  EUVL L 169, 1.7.2015, s. 1.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0191.

(4)  Esittäjinä ympäristöalan kansalaisjärjestöt CEE Bankwatch Network, Counter Balance, Re:Common ja Friends of the Earth Europe.

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18. kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

(6)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23. lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/45 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/45

---

P9_TA(2021)0333

Muuntogeeninen soija DAS-81419-2

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073421/01 – 2021/2759(RSP))

(2022/C 99/05)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073421/01, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073421/01,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 11 ja 13 artiklan (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 11 ja 13 artiklan (2),

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 26. lokakuuta 2016 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 5. joulukuuta 2016, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 26. lokakuuta 2016 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 5. joulukuuta 2016,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Dow Agro Sciences Ltd toimitti 9. helmikuuta 2012 Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen, joka koski muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2, jäljempänä ”muuntogeeninen soija”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehujen saattamista markkinoille, jäljempänä ”hakemus”; ottaa huomioon, että hakemus koski myös muuntogeenistä soijaa sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamista markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Dow Agro Sciences Ltd toimitti 9. helmikuuta 2012 Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen, joka koski muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2, jäljempänä ”muuntogeeninen soija”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehujen saattamista markkinoille, jäljempänä ”hakemus”; ottaa huomioon, että hakemus koski myös muuntogeenistä soijaa sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamista markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta;

| B. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 26. lokakuuta 2016 hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 5. joulukuuta 2016; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 26. lokakuuta 2016 hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 5. joulukuuta 2016;

| C. | ottaa huomioon, että muuntogeeninen soija on kehitetty tuottamaan kahta synteettisesti aikaansaatua Bt-toksiinia, Cry1F:ää ja Cry1Ac:tä, joiden ansiosta ne sietävät tiettyjä perhoslajeja, ja kestämään rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glufosinaattia (5); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että muuntogeeninen soija on kehitetty tuottamaan kahta synteettisesti aikaansaatua Bt-toksiinia, Cry1F:ää ja Cry1Ac:tä, joiden ansiosta ne sietävät tiettyjä perhoslajeja, ja kestämään rikkakasvien torjunta-aineena käytettävää glufosinaattia (5);

Rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä, niiden metaboliitteja ja yhteisvaikutuksia koskevan arvioinnin puute

| D. | toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on useissa tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineita sietäviä rikkakasveja (6); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen soijan viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glufosinaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on useissa tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineita sietäviä rikkakasveja (6); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen soijan viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glufosinaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia;

| E. | ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 (7) säädetyt poissulkemiskriteerit; ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (8); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 (7) säädetyt poissulkemiskriteerit; ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (8);

| F. | ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden hajoamistuotteiden arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden hajoamistuotteiden arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä;

| G. | ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten kasvien erityiset viljelykäytännöt johtavat erityisiin käyttö- ja altistumistapoihin sekä erityisiin metaboliitteihin ja yhteisvaikutuksiin, ja katsoo, että näihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; toteaa, että EFSA ei ottanut näitä huomioon; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten kasvien erityiset viljelykäytännöt johtavat erityisiin käyttö- ja altistumistapoihin sekä erityisiin metaboliitteihin ja yhteisvaikutuksiin, ja katsoo, että näihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; toteaa, että EFSA ei ottanut näitä huomioon;

Bt-toksiineihin liittyviä avoimia kysymyksiä

| H. | ottaa huomioon, että muuntogeenisiä organismeja koskevia lupia varten tarvittavat toksikologiset kokeet tehdään eristetyillä Bt-toksiineilla; ottaa huomioon, että eristetyillä proteiineilla tehdyillä toksikologisilla kokeilla ei ole juurikaan merkitystä, sillä muuntogeenisissä viljelykasveissa, kuten maississa, puuvillassa ja soijassa, esiintyvät Bt-toksiinit ovat luonnostaan toksisempia kuin eristetyt Bt-toksiinit; toteaa tämän johtuvan siitä, että kasvikudoksessa olevat antiproteaasit (PI) voivat lisätä Bt-toksiinien toksisuutta hidastamalla niiden hajoamista; ottaa huomioon, että tämä ilmiö on osoitettu erinäisissä tieteellisissä tutkimuksissa, myös Monsantolle 30 vuotta sitten tehdyssä tutkimuksessa, jossa todettiin, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien toksisuutta jopa 20-kertaiseksi (9); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että muuntogeenisiä organismeja koskevia lupia varten tarvittavat toksikologiset kokeet tehdään eristetyillä Bt-toksiineilla; ottaa huomioon, että eristetyillä proteiineilla tehdyillä toksikologisilla kokeilla ei ole juurikaan merkitystä, sillä muuntogeenisissä viljelykasveissa, kuten maississa, puuvillassa ja soijassa, esiintyvät Bt-toksiinit ovat luonnostaan toksisempia kuin eristetyt Bt-toksiinit; toteaa tämän johtuvan siitä, että kasvikudoksessa olevat antiproteaasit (PI) voivat lisätä Bt-toksiinien toksisuutta hidastamalla niiden hajoamista; ottaa huomioon, että tämä ilmiö on osoitettu erinäisissä tieteellisissä tutkimuksissa, myös Monsantolle 30 vuotta sitten tehdyssä tutkimuksessa, jossa todettiin, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien toksisuutta jopa 20-kertaiseksi (9);

| I. | ottaa huomioon, että näitä vaikutuksia ei ole koskaan otettu huomioon EFSAn riskinarvioinneissa, vaikka ne ovat merkityksellisiä kaikkien tuontia tai viljelyä varten unionissa hyväksyttävien Bt-kasvien osalta; ottaa huomioon, että tästä antiproteaasien ja Bt-toksiinien välisestä vuorovaikutuksesta johtuvasta lisääntyneestä toksisuudesta elintarvikkeita ja rehuja kuluttaville ihmisille ja eläimille aiheutuvia riskejä ei voida sulkea pois; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että näitä vaikutuksia ei ole koskaan otettu huomioon EFSAn riskinarvioinneissa, vaikka ne ovat merkityksellisiä kaikkien tuontia tai viljelyä varten unionissa hyväksyttävien Bt-kasvien osalta; ottaa huomioon, että tästä antiproteaasien ja Bt-toksiinien välisestä vuorovaikutuksesta johtuvasta lisääntyneestä toksisuudesta elintarvikkeita ja rehuja kuluttaville ihmisille ja eläimille aiheutuvia riskejä ei voida sulkea pois;

| J. | ottaa huomioon, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (10), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (10), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa;

| K. | ottaa huomioon, että arvioinnin rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden metaboliittien mahdollisesta vuorovaikutuksesta Bt-toksiinien kanssa ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana riskinarviointia; pitää tätä ongelmallisena, sillä glufosinaattiruiskutusten jäämien tiedetään häiritsevän mikrobiomia, mikä saattaa esimerkiksi yhdessä Bt-toksiinien kanssa lisätä immuunivastetta (11); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että arvioinnin rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden metaboliittien mahdollisesta vuorovaikutuksesta Bt-toksiinien kanssa ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana riskinarviointia; pitää tätä ongelmallisena, sillä glufosinaattiruiskutusten jäämien tiedetään häiritsevän mikrobiomia, mikä saattaa esimerkiksi yhdessä Bt-toksiinien kanssa lisätä immuunivastetta (11);

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten huomiot

| L. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset esittivät EFSAlle huomioita kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana (12); ottaa huomioon, että kriittisten huomioiden joukossa ovat myös palautteet siitä, että tuholais- ja tautipaineesta toimitetut tiedot eivät riitä analysoimaan yksityiskohtaisesti muuntogeenisen soijan ekologista vuorovaikutusta ympäristön kanssa, että ainoa hakijan viittaama ympäristöaltistumisen reitti on lastauksen ja purkamisen aikana syntyvä huomattava tahaton muuntogeenisen soijan hävikki, ettei muita ympäristöaltistumisen reittejä, joita ovat soijan käsittelystä tai käytöstä syntyvä jäte (esim. muuntogeenistä soijaa rehuna saaneiden eläinten lanta ja ulosteet), arvioitu nimenomaisesti ja että ehdotetussa seurantasuunnitelmassa ei käsitellä ihmisten ja eläinten terveyden yleistä valvontaa koskevia aiheellisia kysymyksiä eikä sitä voida pitää riittävän tarkkana; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset esittivät EFSAlle huomioita kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana (12); ottaa huomioon, että kriittisten huomioiden joukossa ovat myös palautteet siitä, että tuholais- ja tautipaineesta toimitetut tiedot eivät riitä analysoimaan yksityiskohtaisesti muuntogeenisen soijan ekologista vuorovaikutusta ympäristön kanssa, että ainoa hakijan viittaama ympäristöaltistumisen reitti on lastauksen ja purkamisen aikana syntyvä huomattava tahaton muuntogeenisen soijan hävikki, ettei muita ympäristöaltistumisen reittejä, joita ovat soijan käsittelystä tai käytöstä syntyvä jäte (esim. muuntogeenistä soijaa rehuna saaneiden eläinten lanta ja ulosteet), arvioitu nimenomaisesti ja että ehdotetussa seurantasuunnitelmassa ei käsitellä ihmisten ja eläinten terveyden yleistä valvontaa koskevia aiheellisia kysymyksiä eikä sitä voida pitää riittävän tarkkana;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| M. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä;

| N. | ottaa huomioon, että komissio myöntää, että on ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö myönnettäessä muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevia lupia; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että komissio myöntää, että on ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö myönnettäessä muuntogeenisiä elintarvikkeita ja rehuja koskevia lupia;

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella Euroopan parlamentti on jo 18 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; ottaa huomioon, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella Euroopan parlamentti on jo 18 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; ottaa huomioon, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet;

| P. | toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille, vaikka se itse myöntää demokraattisuuden ja jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille, vaikka se itse myöntää demokraattisuuden ja jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen;

| Q. | ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puolla sitä muutoksenhakukomiteassa (13); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puolla sitä muutoksenhakukomiteassa (13);

Unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen

| R. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta;

| S. | ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (14); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista sekä ilman, veden ja maaperän saastumisesta ja pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (15); ottaa huomioon, että muuntogeenisen soijan tuonnin salliminen lisäisi tämän viljelykasvin kysyntää ja siten työntekijöiden altistumista kolmansissa maissa, ja toteaa, että soija on käsitelty lisääntymiselle vaarallisella rikkakasvien torjunta-aineella, jonka käyttö ei ole enää sallittua unionissa; katsoo, että työntekijöiden altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien osalta, kun otetaan huomioon käytettävien torjunta-aineiden suuremmat määrät; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (14); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista sekä ilman, veden ja maaperän saastumisesta ja pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (15); ottaa huomioon, että muuntogeenisen soijan tuonnin salliminen lisäisi tämän viljelykasvin kysyntää ja siten työntekijöiden altistumista kolmansissa maissa, ja toteaa, että soija on käsitelty lisääntymiselle vaarallisella rikkakasvien torjunta-aineella, jonka käyttö ei ole enää sallittua unionissa; katsoo, että työntekijöiden altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien osalta, kun otetaan huomioon käytettävien torjunta-aineiden suuremmat määrät;

| T. | ottaa huomioon, että metsäkato on merkittävä syy biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen; toteaa, että maankäytöstä ja maankäytön muutoksesta, joka johtuu pääasiassa metsäkadosta, aiheutuvat päästöt ovat toiseksi suurin ilmastonmuutoksen aiheuttaja fossiilisten polttoaineiden käytön jälkeen (16); toteaa, että Pariisin ilmastosopimuksella ja biologista monimuotoisuutta koskevalla strategisella suunnitelmalla vuosiksi 2011–2020, joka hyväksyttiin biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sekä Aichin biodiversiteettitavoitteiden mukaisesti, edistetään kestävän metsätalouden, metsien suojelun ja metsien ennallistamisen hyväksi tehtävää työtä (17); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteeseen 15 sisältyy metsäkadon pysäyttäminen vuoteen 2020 mennessä (18); toteaa, että metsillä on monitoimintoinen rooli, joka tukee useimpien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista (19); |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että metsäkato on merkittävä syy biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen; toteaa, että maankäytöstä ja maankäytön muutoksesta, joka johtuu pääasiassa metsäkadosta, aiheutuvat päästöt ovat toiseksi suurin ilmastonmuutoksen aiheuttaja fossiilisten polttoaineiden käytön jälkeen (16); toteaa, että Pariisin ilmastosopimuksella ja biologista monimuotoisuutta koskevalla strategisella suunnitelmalla vuosiksi 2011–2020, joka hyväksyttiin biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sekä Aichin biodiversiteettitavoitteiden mukaisesti, edistetään kestävän metsätalouden, metsien suojelun ja metsien ennallistamisen hyväksi tehtävää työtä (17); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteeseen 15 sisältyy metsäkadon pysäyttäminen vuoteen 2020 mennessä (18); toteaa, että metsillä on monitoimintoinen rooli, joka tukee useimpien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista (19);

| U. | toteaa, että soijan tuotanto on keskeinen metsäkatoa aiheuttava tekijä Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsissä Etelä-Amerikassa; toteaa, että 97 prosenttia Brasiliassa ja 100 prosenttia Argentiinassa viljellystä soijasta on muuntogeenistä soijaa (20); ottaa huomioon, että valtaosaa Brasiliassa ja Argentiinassa viljelyluvan saaneista muuntogeenisistä soijapavuista saa myös tuoda unioniin; ottaa huomioon, että muuntogeenisen soijan viljelylle on jo myönnetty lupa Brasiliassa (21); |
| --- | --- |

U.

toteaa, että soijan tuotanto on keskeinen metsäkatoa aiheuttava tekijä Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsissä Etelä-Amerikassa; toteaa, että 97 prosenttia Brasiliassa ja 100 prosenttia Argentiinassa viljellystä soijasta on muuntogeenistä soijaa (20); ottaa huomioon, että valtaosaa Brasiliassa ja Argentiinassa viljelyluvan saaneista muuntogeenisistä soijapavuista saa myös tuoda unioniin; ottaa huomioon, että muuntogeenisen soijan viljelylle on jo myönnetty lupa Brasiliassa (21);

| V. | ottaa huomioon, että eräässä äskettäisessä vertaisarvioidussa tieteellisessä tutkimuksessa todettiin, että unionin Brasiliasta peräisin olevan soijan tuontiin liittyvä hiilijalanjälki on maailman suurin ja että se on 13,8 prosenttia suurempi kuin maailman suurimman soijan tuojan Kiinan vastaava hiilijalanjälki, mikä johtuu epäsuorasti aiheutettuun metsäkatoon liittyvien päästöjen suuremmasta osuudesta (22); ottaa huomioon, että eräässä toisessa äskettäisessä tutkimuksessa todettiin, että noin viidesosa Brasilian Amazonin ja Cerradon alueilta unioniin pääasiassa eläinten rehuksi viedystä soijasta saattaa olla ”laittoman metsien hävittämisen leimaamaa” (23); |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että eräässä äskettäisessä vertaisarvioidussa tieteellisessä tutkimuksessa todettiin, että unionin Brasiliasta peräisin olevan soijan tuontiin liittyvä hiilijalanjälki on maailman suurin ja että se on 13,8 prosenttia suurempi kuin maailman suurimman soijan tuojan Kiinan vastaava hiilijalanjälki, mikä johtuu epäsuorasti aiheutettuun metsäkatoon liittyvien päästöjen suuremmasta osuudesta (22); ottaa huomioon, että eräässä toisessa äskettäisessä tutkimuksessa todettiin, että noin viidesosa Brasilian Amazonin ja Cerradon alueilta unioniin pääasiassa eläinten rehuksi viedystä soijasta saattaa olla ”laittoman metsien hävittämisen leimaamaa” (23);

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että asetuksen tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (24) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen korkeatasoisen suojelun varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (25); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisen soijan tuonnille (26) huolimatta parlamentin ja jäsenvaltioiden enemmistön vastustuksesta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota jatkamaan kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja tämän prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen kerran komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; vaatii jälleen, että ehdotuksiin komission täytäntöönpanosäädöksiksi liitetään perustelut, joissa selitetään, miten niissä varmistetaan vahingon välttämisen periaatteen noudattaminen (27); |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2020 hyväksymissä tarkistuksissa ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 182/2011 (28) muuttamisesta, jotka hyväksyttiin parlamentissa neuvoston kanssa käytävien neuvottelujen pohjaksi, todetaan, että komission ei pidä myöntää lupaa muuntogeenisille organismeille, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei kannata sitä; vaatii komissiota noudattamaan tätä kantaa ja kehottaa neuvostoa jatkamaan työtään ja hyväksymään kiireellisesti yleisnäkemyksen tästä asiasta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotukset pidättäytyä myöntämästä lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvien jäämien, torjunta-aineiden hajoamistuotteiden ja mahdollisten yhteisvaikutusten täydellistä arviointia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen liittää täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden käyttöä ja niiden jäämiä koskeva riskinarviointi kaikilta osin rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten kasvien riskinarviointiin riippumatta siitä, onko kyseistä muuntogeenistä kasvia tarkoitus viljellä unionin alueella vai tuoda unioniin elintarvike- ja rehukäyttöön; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jälleen komissiota olemaan myöntämättä lupia sellaisten muuntogeenisten kasvien tuonnille elintarvike- tai rehukäyttöön, joista on tehty sietokykyisiä sellaiselle rikkakasvien torjunta-aineelle, jonka käyttöön ei ole myönnetty lupaa unionissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen lainsäädäntöehdotuksesta, joka koskee toimenpiteitä metsäkatoa tai metsien tilan heikkenemistä edistävien tuotteiden EU:n markkinoille saattamisen estämiseksi tai minimoimiseksi; kehottaa tällä välin komissiota keskeyttämään välittömästi Brasiliassa ja Argentiinassa viljeltyjen muuntogeenisten soijapapujen tuonnin käyttäen tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklaa, kunnes on otettu käyttöön tehokkaat oikeudellisesti sitovat mekanismit, joilla estetään metsäkatoon ja siihen yhteydessä oleviin ihmisoikeusloukkauksiin liittyvien tuotteiden saattaminen unionin markkinoille, kun otetaan huomioon kiireellinen tarve puuttua Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsien metsäkatoon ja se, että muuntogeenisten soijapapujen kysyntä unionissa edistää metsäkatoa kyseisellä alueella; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toistaa kehotuksensa panna täytäntöön eurooppalainen kasviproteiinin tuotanto- ja hankintastrategia (29), jonka avulla unioni voisi vähentää riippuvuuttaan muuntogeenisen soijan tuonnista ja luoda lyhyempiä elintarvikeketjuja ja alueellisia markkinoita; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan tieteellinen lausunto muuntogeenisen hyönteisresistentin soijan DAS-81419-2 saattamisesta markkinoille elintarvike- ja rehukäyttöön, tuontiin ja jalostukseen asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (hakemus EFSA-GMO-NL-2013-116), EFSA Journal 2016; 14(12): 4642, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4642

(4)  Parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0365) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0365)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0366) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0366)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0367) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0367)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0368) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0368)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0369) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0369)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0080) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0080)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0081).

(5)  EFSAn lausunto, s. 1.

(6)  Ks. esimerkiksi Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides:

Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016, 57(1), s. 31–48,

https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe, 28. syyskuuta 2012, vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21. lokakuuta 2009,

kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta

(EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., ”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, s. 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(10)  Katsaus aiheeseen, ks. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, toukokuu 2016, 36(5), s. 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(11)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., ”Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins”, EFSA Supporting Publications, tammikuu 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(12)  Jäsenvaltioiden muuntogeenisestä soijasta esittämiin huomioihin voi tutustua EFSAn kysymysrekisterin kautta osoitteessa https://open.efsa.europa.eu/

(13)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6 artiklan 3 kohta) mukaisesti komission ei ole pakko mutta se ”voi hyväksyä” luvan, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puolla luvan antamista muutoksenhakukomiteassa.

(14)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(15)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(16)  Komission tiedonanto 23. heinäkuuta 2019 EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, COM(2019)0352, s. 1.

(17)  Ks. alaviite 16, s. 2.

(18)  Ks. alatavoite 15.2: https://sdgs.un.org/2030agenda

(19)  Komission tiedonanto 23. heinäkuuta 2019 EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, COM(2019)0352, s. 2.

(20)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, ”Global status of commercialized biotech/GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA Brief nro 53, (2017), s. 16 ja 21,

http://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(21)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=339&Event=DAS81419

(22)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E.K.J., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., ”Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports”, Global Environmental Change, vol. 62, toukokuu 2020, 102067,

https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(23)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., ”The rotten apples of Brazil’s agribusiness”, Science, 17. heinäkuuta 2020,vol. 369, nro 6501, s. 246–248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(25)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(26)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(27)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005, 102 kohta.

(28)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0364.

(29)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005, 64 kohta.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/52 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/52

---

P9_TA(2021)0334

Muuntogeeninen soija DAS-81419-2 × DAS–44406–6

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073422/01 – 2021/2760(RSP))

(2022/C 99/06)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073422/01, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS–44406–6 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073422/01,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 15. lokakuuta 2020 antaman lausunnon, joka julkaistiin 20. marraskuuta 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 15. lokakuuta 2020 antaman lausunnon, joka julkaistiin 20. marraskuuta 2020 (3),

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Dow AgroSciences Ltd toimitti 2. maaliskuuta 2016 Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen; ottaa huomioon, että hakemus koski muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS-44406-6, jäljempänä ”muuntogeeninen soija”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamista markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus koski myös muuntogeenistä soijaa sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamista markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Dow AgroSciences Ltd toimitti 2. maaliskuuta 2016 Alankomaiden kansalliselle toimivaltaiselle viranomaiselle asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen; ottaa huomioon, että hakemus koski muuntogeenistä soijaa DAS-81419-2 × DAS-44406-6, jäljempänä ”muuntogeeninen soija”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehun saattamista markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus koski myös muuntogeenistä soijaa sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamista markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta;

| B. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 15. lokakuuta 2020 hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 20. marraskuuta 2020; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 15. lokakuuta 2020 hakemuksesta myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 20. marraskuuta 2020;

| C. | ottaa huomioon, että muuntogeeninen soija on kehitetty kestämään kolmea rikkakasvien torjunta-aineryhmää, jotka ovat glyfosaatti, 2,4-diklorfenoksietikkahappo (2,4-D) ja muut asianomaiset fenoksiherbisidit (AAD-12) sekä glufosinaatti, ja perhostuholaisia Bt-toksiinien, Cry1F:n ja Cry1Ac:n ilmentymisen avulla (5); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että muuntogeeninen soija on kehitetty kestämään kolmea rikkakasvien torjunta-aineryhmää, jotka ovat glyfosaatti, 2,4-diklorfenoksietikkahappo (2,4-D) ja muut asianomaiset fenoksiherbisidit (AAD-12) sekä glufosinaatti, ja perhostuholaisia Bt-toksiinien, Cry1F:n ja Cry1Ac:n ilmentymisen avulla (5);

Rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä, niiden metaboliitteja ja yhteisvaikutuksia koskevan arvioinnin puute

| D. | toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on useissa tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille sietokykyisiä rikkakasveja (6); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen soijan viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glufosinaatti-, glyfosaatti- ja 2,4-D-annoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on useissa tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille sietokykyisiä rikkakasveja (6); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen soijan viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glufosinaatti-, glyfosaatti- ja 2,4-D-annoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia;

| E. | toteaa, että glyfosaatin karsinogeenisyyteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole syöpää aiheuttava, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että glyfosaatin karsinogeenisyyteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole syöpää aiheuttava, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi;

| F. | ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 (7) säädetyt poissulkemiskriteerit; ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (8); |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 (7) säädetyt poissulkemiskriteerit; ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (8);

| G. | ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden hajoamistuotteiden arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (”metaboliittien”) koostumus ja täten myrkyllisyys voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (9); |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden hajoamistuotteiden arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (”metaboliittien”) koostumus ja täten myrkyllisyys voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (9);

| H. | ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten kasvien erityiset viljelykäytännöt johtavat erityisiin käyttö- ja altistumistapoihin sekä erityisiin metaboliitteihin ja yhteisvaikutuksiin, ja katsoo, että näihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; toteaa, että EFSA ei ottanut näitä huomioon; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten kasvien erityiset viljelykäytännöt johtavat erityisiin käyttö- ja altistumistapoihin sekä erityisiin metaboliitteihin ja yhteisvaikutuksiin, ja katsoo, että näihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; toteaa, että EFSA ei ottanut näitä huomioon;

| I. | toteaa, että siksi ei voida päätellä, että muuntogeenisen soijan käyttö on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että siksi ei voida päätellä, että muuntogeenisen soijan käyttö on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle;

Bt-toksiineihin liittyvät avoimet kysymykset

| J. | ottaa huomioon, että muuntogeenisiä organismeja koskevia lupia varten tarvittavat toksikologiset kokeet tehdään eristetyillä Bt-toksiineilla; ottaa huomioon, että eristetyillä proteiineilla tehdyillä toksikologisilla kokeilla ei ole juurikaan merkitystä, sillä muuntogeenisissä viljelykasveissa, kuten maississa, puuvillassa ja soijassa, esiintyvät Bt-toksiinit ovat luonnostaan toksisempia kuin eristetyt Bt-toksiinit; ottaa huomioon, että tämä johtuu siitä, että kasvikudoksessa olevat antiproteaasit (PI) voivat lisätä Bt-toksiinien toksisuutta hidastamalla niiden hajoamista; ottaa huomioon, että tämä ilmiö on osoitettu erinäisissä tieteellisissä tutkimuksissa, myös Monsantolle 30 vuotta sitten tehdyssä tutkimuksessa, jossa todettiin, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien toksisuutta jopa 20-kertaiseksi (10); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että muuntogeenisiä organismeja koskevia lupia varten tarvittavat toksikologiset kokeet tehdään eristetyillä Bt-toksiineilla; ottaa huomioon, että eristetyillä proteiineilla tehdyillä toksikologisilla kokeilla ei ole juurikaan merkitystä, sillä muuntogeenisissä viljelykasveissa, kuten maississa, puuvillassa ja soijassa, esiintyvät Bt-toksiinit ovat luonnostaan toksisempia kuin eristetyt Bt-toksiinit; ottaa huomioon, että tämä johtuu siitä, että kasvikudoksessa olevat antiproteaasit (PI) voivat lisätä Bt-toksiinien toksisuutta hidastamalla niiden hajoamista; ottaa huomioon, että tämä ilmiö on osoitettu erinäisissä tieteellisissä tutkimuksissa, myös Monsantolle 30 vuotta sitten tehdyssä tutkimuksessa, jossa todettiin, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien toksisuutta jopa 20-kertaiseksi (10);

| K. | ottaa huomioon, että näitä vaikutuksia ei ole koskaan otettu huomioon EFSAn riskinarvioinneissa, vaikka ne ovat merkityksellisiä kaikkien tuontia tai viljelyä varten unionissa hyväksyttävien Bt-kasvien osalta; ottaa huomioon, että tästä proteaasi-inhibiittorien ja Bt-toksiinien välisestä vuorovaikutuksesta johtuvasta lisääntyneestä toksisuudesta elintarvikkeita ja rehuja kuluttaville ihmisille ja eläimille aiheutuvia riskejä ei voida sulkea pois; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että näitä vaikutuksia ei ole koskaan otettu huomioon EFSAn riskinarvioinneissa, vaikka ne ovat merkityksellisiä kaikkien tuontia tai viljelyä varten unionissa hyväksyttävien Bt-kasvien osalta; ottaa huomioon, että tästä proteaasi-inhibiittorien ja Bt-toksiinien välisestä vuorovaikutuksesta johtuvasta lisääntyneestä toksisuudesta elintarvikkeita ja rehuja kuluttaville ihmisille ja eläimille aiheutuvia riskejä ei voida sulkea pois;

| L. | ottaa huomioon, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (11), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (11), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa;

| M. | ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden metaboliittien mahdollista vuorovaikutusta Bt-toksiinien kanssa koskevan arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana riskinarviointia; katsoo, että tämä on ongelmallista, sillä glufosinaattiruiskutusten jäämien tiedetään häiritsevän mikrobiomia, mikä saattaa esimerkiksi yhdessä Bt-toksiinien kanssa lisätä immuunivastetta (12); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden metaboliittien mahdollista vuorovaikutusta Bt-toksiinien kanssa koskevan arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana riskinarviointia; katsoo, että tämä on ongelmallista, sillä glufosinaattiruiskutusten jäämien tiedetään häiritsevän mikrobiomia, mikä saattaa esimerkiksi yhdessä Bt-toksiinien kanssa lisätä immuunivastetta (12);

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten huomiot

| N. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset esittivät EFSAlle huomioita kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana (13); ottaa huomioon, että kriittisiin huomioihin kuului muun muassa, että tällä hetkellä saatavilla olevat välineet luonnollisesti tapahtuvien horisontaalien geenisiirtojen seuraamiseksi eivät ole riittäviä harvinaisten tapahtumien havaitsemiseen ja että hakija sivuuttaa mutatoituneiden pat-, epsps- ja cry-geenivarianttien tai niiden fragmenttien siirron potentiaalin luoda geneettistä vaihtelua, että annetut tiedot, joiden tarkoituksena on osoittaa muuntogeenisen soijan turvallisuus ihmisten ja eläinten kannalta sen perusteella, että se vastaa olennaisesti tavanomaista soijaa, eivät ole riittävän luotettavia ja että cry-toksiinien yhteisvaikutuksia ympäristöön on tarpeen tutkia edelleen, jotta voidaan sulkea pois ympäristöriskien mahdollisuus; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset esittivät EFSAlle huomioita kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana (13); ottaa huomioon, että kriittisiin huomioihin kuului muun muassa, että tällä hetkellä saatavilla olevat välineet luonnollisesti tapahtuvien horisontaalien geenisiirtojen seuraamiseksi eivät ole riittäviä harvinaisten tapahtumien havaitsemiseen ja että hakija sivuuttaa mutatoituneiden pat-, epsps- ja cry-geenivarianttien tai niiden fragmenttien siirron potentiaalin luoda geneettistä vaihtelua, että annetut tiedot, joiden tarkoituksena on osoittaa muuntogeenisen soijan turvallisuus ihmisten ja eläinten kannalta sen perusteella, että se vastaa olennaisesti tavanomaista soijaa, eivät ole riittävän luotettavia ja että cry-toksiinien yhteisvaikutuksia ympäristöön on tarpeen tutkia edelleen, jotta voidaan sulkea pois ympäristöriskien mahdollisuus;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| O. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä;

| P. | ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| Q. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella Euroopan parlamentti on jo 18 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; ottaa huomioon, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella Euroopan parlamentti on jo 18 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; ottaa huomioon, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet;

| R. | toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille, vaikka se itse myöntää demokraattisuuden ja jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille, vaikka se itse myöntää demokraattisuuden ja jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen;

| S. | ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (14); |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (14);

Unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen

| T. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että näihin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällytettävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta;

| U. | ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (15); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (16); ottaa huomioon, että muuntogeenisen soijan tuonnin salliminen lisäisi tämän viljelykasvin kysyntää ja siten työntekijöiden altistumista kolmansissa maissa, ja toteaa, että soija on käsitelty lisääntymiselle vaarallisella rikkakasvien torjunta-aineella, jonka käyttö ei ole enää sallittua unionissa; katsoo, että työntekijöiden altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien osalta, kun otetaan huomioon käytettävien torjunta-aineiden suuremmat määrät; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (15); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (16); ottaa huomioon, että muuntogeenisen soijan tuonnin salliminen lisäisi tämän viljelykasvin kysyntää ja siten työntekijöiden altistumista kolmansissa maissa, ja toteaa, että soija on käsitelty lisääntymiselle vaarallisella rikkakasvien torjunta-aineella, jonka käyttö ei ole enää sallittua unionissa; katsoo, että työntekijöiden altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien osalta, kun otetaan huomioon käytettävien torjunta-aineiden suuremmat määrät;

| V. | ottaa huomioon, että metsäkato on merkittävä syy biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen; toteaa, että maankäytöstä ja maankäytön muutoksesta, joka johtuu pääasiassa metsäkadosta, aiheutuvat päästöt ovat toiseksi suurin ilmastonmuutoksen aiheuttaja fossiilisten polttoaineiden käytön jälkeen (17); toteaa, että Pariisin ilmastosopimuksella ja biologista monimuotoisuutta koskevalla strategisella suunnitelmalla vuosiksi 2011–2020, joka hyväksyttiin biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sekä Aichin biodiversiteettitavoitteiden mukaisesti, edistetään kestävän metsätalouden, metsien suojelun ja metsien ennallistamisen hyväksi tehtävää työtä (18); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteeseen 15 sisältyy metsäkadon pysäyttäminen vuoteen 2020 mennessä (19); toteaa, että metsillä on monitoimintoinen rooli, joka tukee useimpien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista (20); |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että metsäkato on merkittävä syy biologisen monimuotoisuuden vähenemiseen; toteaa, että maankäytöstä ja maankäytön muutoksesta, joka johtuu pääasiassa metsäkadosta, aiheutuvat päästöt ovat toiseksi suurin ilmastonmuutoksen aiheuttaja fossiilisten polttoaineiden käytön jälkeen (17); toteaa, että Pariisin ilmastosopimuksella ja biologista monimuotoisuutta koskevalla strategisella suunnitelmalla vuosiksi 2011–2020, joka hyväksyttiin biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen sekä Aichin biodiversiteettitavoitteiden mukaisesti, edistetään kestävän metsätalouden, metsien suojelun ja metsien ennallistamisen hyväksi tehtävää työtä (18); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteeseen 15 sisältyy metsäkadon pysäyttäminen vuoteen 2020 mennessä (19); toteaa, että metsillä on monitoimintoinen rooli, joka tukee useimpien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista (20);

| W. | toteaa, että soijan tuotanto on keskeinen metsäkatoa aiheuttava tekijä Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsissä Etelä-Amerikassa; toteaa, että 97 prosenttia Brasiliassa ja 100 prosenttia Argentiinassa viljellystä soijasta on muuntogeenistä soijaa (21); ottaa huomioon, että valtaosaa Brasiliassa ja Argentiinassa viljelyluvan saaneista muuntogeenisistä soijapavuista saa myös tuoda unioniin; ottaa huomioon, että muuntogeenisen soijan viljelylle on jo myönnetty lupa Argentiinassa ja Brasiliassa (22); |
| --- | --- |

W.

toteaa, että soijan tuotanto on keskeinen metsäkatoa aiheuttava tekijä Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsissä Etelä-Amerikassa; toteaa, että 97 prosenttia Brasiliassa ja 100 prosenttia Argentiinassa viljellystä soijasta on muuntogeenistä soijaa (21); ottaa huomioon, että valtaosaa Brasiliassa ja Argentiinassa viljelyluvan saaneista muuntogeenisistä soijapavuista saa myös tuoda unioniin; ottaa huomioon, että muuntogeenisen soijan viljelylle on jo myönnetty lupa Argentiinassa ja Brasiliassa (22);

| X. | ottaa huomioon, että eräässä äskettäisessä vertaisarvioidussa tieteellisessä tutkimuksessa todettiin, että unionin Brasiliasta peräisin olevan soijan tuontiin liittyvä hiilijalanjälki on maailman suurin ja että se on 13,8 prosenttia suurempi kuin maailman suurimman soijan tuojan Kiinan vastaava hiilijalanjälki, mikä johtuu epäsuorasti aiheutettuun metsäkatoon liittyvien päästöjen suuremmasta osuudesta (23); ottaa huomioon, että eräässä toisessa äskettäisessä tutkimuksessa todettiin, että noin viidesosa Brasilian Amazonin ja Cerradon alueilta unioniin pääasiassa eläinten rehuksi viedystä soijasta saattaa olla ”laittoman metsien hävittämisen leimaamaa” (24); |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että eräässä äskettäisessä vertaisarvioidussa tieteellisessä tutkimuksessa todettiin, että unionin Brasiliasta peräisin olevan soijan tuontiin liittyvä hiilijalanjälki on maailman suurin ja että se on 13,8 prosenttia suurempi kuin maailman suurimman soijan tuojan Kiinan vastaava hiilijalanjälki, mikä johtuu epäsuorasti aiheutettuun metsäkatoon liittyvien päästöjen suuremmasta osuudesta (23); ottaa huomioon, että eräässä toisessa äskettäisessä tutkimuksessa todettiin, että noin viidesosa Brasilian Amazonin ja Cerradon alueilta unioniin pääasiassa eläinten rehuksi viedystä soijasta saattaa olla ”laittoman metsien hävittämisen leimaamaa” (24);

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että asetuksen tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (25) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen korkeatasoisen suojelun varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (26); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisen soijan tuonnille (27) huolimatta parlamentin ja jäsenvaltioiden enemmistön vastustuksesta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota jatkamaan kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja tämän prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen kerran komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; vaatii jälleen, että ehdotuksiin komission täytäntöönpanosäädöksiksi liitetään perustelut, joissa selitetään, miten niissä varmistetaan vahingon välttämisen periaatteen noudattaminen (28); |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2020 hyväksymissä tarkistuksissa ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 182/2011 (29) muuttamisesta, jotka hyväksyttiin parlamentissa neuvoston kanssa käytävien neuvottelujen pohjaksi, todetaan, että komission ei pidä myöntää lupaa muuntogeenisille organismeille, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei kannata sitä; vaatii komissiota noudattamaan tätä kantaa ja kehottaa neuvostoa jatkamaan työtään ja hyväksymään kiireellisesti yleisnäkemyksen tästä asiasta; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotukset pidättäytyä myöntämästä lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille, kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvien jäämien, torjunta-aineiden hajoamistuotteiden ja mahdollisten yhteisvaikutusten täydellistä arviointia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toistaa komissiolle esittämänsä kehotuksen liittää täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden käyttöä ja niiden jäämiä koskeva riskinarviointi kaikilta osin rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten kasvien riskinarviointiin riippumatta siitä, onko kyseistä muuntogeenistä kasvia tarkoitus viljellä unionin alueella vai tuoda unioniin elintarvike- ja rehukäyttöön; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa jälleen komissiota olemaan myöntämättä lupaa sellaisten muuntogeenisten kasvien tuonnille elintarvike- tai rehukäyttöön, joista on tehty sietokykyisiä sellaiselle rikkakasvien torjunta-aineelle, jonka käyttöön ei ole myönnetty lupaa unionissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti komission ilmoitukseen lainsäädäntöehdotuksesta, joka koskee toimenpiteitä metsäkatoa tai metsien tilan heikkenemistä edistävien tuotteiden EU:n markkinoille saattamisen estämiseksi tai minimoimiseksi; kehottaa tällä välin komissiota keskeyttämään välittömästi Brasiliassa ja Argentiinassa viljeltyjen muuntogeenisten soijapapujen tuonnin käyttäen tarvittaessa asetuksen (EY) N:o 178/2002 53 artiklaa, kunnes on otettu käyttöön tehokkaat oikeudellisesti sitovat mekanismit, joilla estetään metsäkatoon ja siihen liittyviin ihmisoikeusloukkauksiin liittyvien tuotteiden saattaminen unionin markkinoille, kun otetaan huomioon kiireellinen tarve puuttua Amazonin, Cerradon ja Gran Chacon metsien metsäkatoon ja se, että muuntogeenisten soijapapujen kysyntä unionissa edistää metsäkatoa kyseisellä alueella; |
| --- | --- |

11.

| 12. | toistaa kehotuksensa panna täytäntöön eurooppalainen kasviproteiinin tuotanto- ja hankintastrategia (30), jonka avulla unioni voisi vähentää riippuvuuttaan muuntogeenisen soijan tuonnista ja luoda lyhyempiä elintarvikeketjuja ja alueellisia markkinoita; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan tieteellinen lausunto luvan myöntämisestä muuntogeenisen hyönteisresistentin ja rikkakasvien torjunta-aineita sietävän soijan DAS-81419-2 × DAS-44406-6 elintarvike- ja rehukäyttöön, tuontiin ja jalostukseen, toimitettu asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (hakemus EFSA GMO-NL-2016-132), EFSA Journal 2020;18(11):6302, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2020.6302

(4)  Parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0365) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0365)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0366) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0366)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0367) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0367)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0368) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0368)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0369) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0369)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0080) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0080)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0081).

(5)  EFSAn lausunto, s. 1.

(6)  Ks. esimerkiksi Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016, 57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28. syyskuuta 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21. lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  Tämä koskee myös glyfosaattia, kuten todetaan EFSAn arvioinnissa ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018;16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(10)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L.,”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, s. 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(11)  Katsaus aiheeseen, ks. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, toukokuu 2016, 36(5), s. 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(12)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., ”Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins”, EFSA Supporting Publications, tammikuu 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(13)  Jäsenvaltioiden muuntogeenisestä soijasta esittämiin huomioihin voi tutustua EFSAn kysymysrekisterin kautta osoitteessa http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00753

(14)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6 artiklan 3 kohdan) mukaisesti komission ei ole pakko mutta se ”voi hyväksyä” luvan, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista.

(15)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(16)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(17)  Komission tiedonanto 23. heinäkuuta 2019 EU:n toimien tehostamisesta maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi (COM(2019)0352), s. 1.

(18)  Kuten edellä, s. 2.

(19)  Ks. alatavoite 15.2: https://sdgs.un.org/2030agenda

(20)  Komission tiedonanto 23. heinäkuuta 2019 aiheesta ”EU:n toimien tehostaminen maailman metsien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi” (COM(2019)0352), s. 2.

(21)  International Service for the Acquisition of Agri-biotech Applications, ”Global status of /GM crops in 2017: Biotech Crop Adoption Surges as Economic Benefits Accumulate in 22 Years”, ISAAA Brief No. 53 (2017), s. 16 ja 21, https://www.isaaa.org/resources/publications/briefs/53/download/isaaa-brief-53-2017.pdf

(22)  https://www.isaaa.org/gmapprovaldatabase/event/default.asp?EventID=416&Event =DAS81419%20x%20DA4406

(23)  Escobar, N., Tizado, E. J., zu Ermgassen, E.K.J., Löfgren, P., Börner, J., Godar, J., ”Spatially-explicit footprints of agricultural commodities: Mapping carbon emissions embodied in Brazil’s soy exports”, Global Environmental Change, vol. 62, toukokuu 2020, 102067 https://www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0959378019308623

(24)  Rajão, R., Soares-Filho, B., Nunes, F., Börner, J., Machado, L., Assis, D., Oliveira, A., Pinto, L., Ribeiro, V., Rausch, L., Gibbs, H., Figueira, D., ”The rotten apples of Brazil’s agribusiness”, Science, 17. heinäkuuta 2020, vol. 369, nro 6501, s. 246–248, https://science.sciencemag.org/content/369/6501/246.

(25)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(26)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(27)  https://webgate.ec.europa.eu/dyna/gm_register/gm_register_auth.cfm?pr_id=100

(28)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005, 102 kohta.

(29)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0364.

(30)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005, 64 kohta.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/59 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/59

---

P9_TA(2021)0335

Muuntogeeninen maissi 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatu muuntogeeninen maissi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073423/01 – 2021/2765(RSP))

(2022/C 99/07)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073423/01, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603 ja muunnostapahtumista 1507, MIR162, MON810 ja NK603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073423/01,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 7 artiklan 3 kohdan ja 19 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 25. marraskuuta 2020 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 13. tammikuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 25. marraskuuta 2020 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 13. tammikuuta 2021,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Pioneer Overseas Corporation, jäljempänä ”hakija”, toimitti 8. joulukuuta 2015 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen, joka koski muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603, jäljempänä ”geenimuunnospakan mukainen maissi”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehujen saattamista markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös geenimuunnospakan mukaista maissia sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Pioneer Overseas Corporation, jäljempänä ”hakija”, toimitti 8. joulukuuta 2015 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 5 ja 17 artiklan mukaisesti hakemuksen, joka koski muuntogeenistä maissia 1507 × MIR162 × MON810 × NK603, jäljempänä ”geenimuunnospakan mukainen maissi”, sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen elintarvikkeiden, elintarvikkeiden ainesosien ja rehujen saattamista markkinoille; ottaa huomioon, että hakemus kattoi myös geenimuunnospakan mukaista maissia sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden saattamisen markkinoille muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön, viljelyä lukuun ottamatta;

| B. | ottaa huomioon, että hakemus kattoi lisäksi sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka sisältävät jotakin niistä muunnostapahtumien kymmenestä alayhdistelmästä, jotka muodostavat geenimuunnospakan mukaisen maissin, koostuvat niistä tai on valmistettu niistä; ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukaisen maissin kuudelle alayhdistelmälle on jo myönnetty lupa; ottaa huomioon, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi kattaa loput neljä alayhdistelmää; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että hakemus kattoi lisäksi sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisen, jotka sisältävät jotakin niistä muunnostapahtumien kymmenestä alayhdistelmästä, jotka muodostavat geenimuunnospakan mukaisen maissin, koostuvat niistä tai on valmistettu niistä; ottaa huomioon, että geenimuunnospakan mukaisen maissin kuudelle alayhdistelmälle on jo myönnetty lupa; ottaa huomioon, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi kattaa loput neljä alayhdistelmää;

| C. | ottaa huomioon, että EFSA antoi 25. marraskuuta 2020 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 13. tammikuuta 2021; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EFSA antoi 25. marraskuuta 2020 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 13. tammikuuta 2021;

| D. | ottaa huomioon, että geenimuunnospakka saadaan risteyttämällä neljä maissin geenimuunnostapahtumaa, joiden ansiosta se kestää glufosinaattia ja glyfosaattia sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita sekä tuottaa kolmea hyönteisiä torjuvaa proteiinia (Bt- ja Cry-proteiineja), nimittäin Cry1F, Cry1Ab ja Vip3Aa20, jotka ovat myrkyllisiä tietyille perhostuholaisille (5); |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että geenimuunnospakka saadaan risteyttämällä neljä maissin geenimuunnostapahtumaa, joiden ansiosta se kestää glufosinaattia ja glyfosaattia sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita sekä tuottaa kolmea hyönteisiä torjuvaa proteiinia (Bt- ja Cry-proteiineja), nimittäin Cry1F, Cry1Ab ja Vip3Aa20, jotka ovat myrkyllisiä tietyille perhostuholaisille (5);

| E. | ottaa huomioon, että hakija ei toimittanut kokeisiin perustuvia tietoja niistä neljästä alayhdistelmästä, jotka ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi kattaa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että hakija ei toimittanut kokeisiin perustuvia tietoja niistä neljästä alayhdistelmästä, jotka ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi kattaa;

Rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä, niiden metaboliitteja ja yhteisvaikutuksia koskevan arvioinnin puute

| F. | toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on useissa tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (6); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että geenimuunnospakan mukainen maissi altistuu sekä suuremmille että toistuville annoksille glufosinaattia ja glyfosaattia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on useissa tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (6); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että geenimuunnospakan mukainen maissi altistuu sekä suuremmille että toistuville annoksille glufosinaattia ja glyfosaattia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia;

| G. | toteaa, että glyfosaatin karsinogeenisyyteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole syöpää aiheuttava, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että glyfosaatin karsinogeenisyyteen liittyy edelleen avoimia kysymyksiä; ottaa huomioon, että EFSA totesi marraskuussa 2015, että glyfosaatti ei todennäköisesti ole syöpää aiheuttava, ja että Euroopan kemikaalivirasto totesi maaliskuussa 2017, että vaaraluokitus ei ollut aiheellinen; ottaa huomioon, että Kansainvälinen syöväntutkimuslaitos, joka on Maailman terveysjärjestön syöväntutkimukseen erikoistunut virasto, sen sijaan luokitteli glyfosaatin vuonna 2015 todennäköisesti ihmisille syöpää aiheuttavaksi aineeksi;

| H. | ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 (7) säädetyt poissulkemiskriteerit; ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018; (8) |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 (7) säädetyt poissulkemiskriteerit; ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018; (8)

| I. | ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden hajoamistuotteiden arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; katsoo, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (”metaboliittien”) koostumus ja täten myrkyllisyys voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (9); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden hajoamistuotteiden arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; katsoo, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (”metaboliittien”) koostumus ja täten myrkyllisyys voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta (9);

| J. | ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita kestävien muuntogeenisten kasvien erityiset viljelykäytännöt johtavat erityisiin käyttö- ja altistumistapoihin sekä erityisiin metaboliitteihin ja yhteisvaikutuksiin, ja katsoo, että näihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; toteaa, että EFSA ei ottanut näitä huomioon; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita kestävien muuntogeenisten kasvien erityiset viljelykäytännöt johtavat erityisiin käyttö- ja altistumistapoihin sekä erityisiin metaboliitteihin ja yhteisvaikutuksiin, ja katsoo, että näihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; toteaa, että EFSA ei ottanut näitä huomioon;

| K. | katsoo, että siksi ei voida päätellä, että geenimuunnospakan mukaisen maissin tai sen alayhdistelmien nauttiminen on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle; |
| --- | --- |

K.

katsoo, että siksi ei voida päätellä, että geenimuunnospakan mukaisen maissin tai sen alayhdistelmien nauttiminen on turvallista ihmisten ja eläinten terveydelle;

Jäämien enimmäismäärien ja niiden valvonnan puute

| L. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 396/2005 (10), jolla pyritään varmistamaan kuluttajansuojan korkea taso, säädetään, että kolmansissa maissa tuotetuille elintarvikkeille ja rehuille olisi vahvistettava erityiset jäämien enimmäismäärät, jos torjunta-aineiden käyttö johtaa jäämämääriin, jotka eroavat unionin maatalouskäytännöistä johtuvista jäämistä; toteaa, että tämä koskee myös unioniin tuotuja rikkakasvien torjunta-aineita sietäviä muuntogeenisiä viljelykasveja, koska niissä käytetään enemmän torjunta-aineita kuin muissa kuin muuntogeenisissä viljelykasveissa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 396/2005 (10), jolla pyritään varmistamaan kuluttajansuojan korkea taso, säädetään, että kolmansissa maissa tuotetuille elintarvikkeille ja rehuille olisi vahvistettava erityiset jäämien enimmäismäärät, jos torjunta-aineiden käyttö johtaa jäämämääriin, jotka eroavat unionin maatalouskäytännöistä johtuvista jäämistä; toteaa, että tämä koskee myös unioniin tuotuja rikkakasvien torjunta-aineita sietäviä muuntogeenisiä viljelykasveja, koska niissä käytetään enemmän torjunta-aineita kuin muissa kuin muuntogeenisissä viljelykasveissa;

| M. | ottaa kuitenkin huomioon, että EFSAn voimassa olevista glyfosaattijäämien enimmäismääristä vuonna 2018 tekemän arvioinnin mukaan saatavilla olleet tiedot eivät olleet riittäviä glyfosaattia koskevien jäämien enimmäismäärien ja riskinarvioinnin arvojen määrittämiseksi muuntogeeniselle maissille, jossa on EPSPS-muunnos (11); toteaa, että käsiteltävänä olevassa geenimuunnospakan mukaisessa maississa on EPSPS-muunnos (12); |
| --- | --- |

M.

ottaa kuitenkin huomioon, että EFSAn voimassa olevista glyfosaattijäämien enimmäismääristä vuonna 2018 tekemän arvioinnin mukaan saatavilla olleet tiedot eivät olleet riittäviä glyfosaattia koskevien jäämien enimmäismäärien ja riskinarvioinnin arvojen määrittämiseksi muuntogeeniselle maissille, jossa on EPSPS-muunnos (11); toteaa, että käsiteltävänä olevassa geenimuunnospakan mukaisessa maississa on EPSPS-muunnos (12);

Bt-toksiineihin liittyvät avoimet kysymykset

| N. | ottaa huomioon, että muuntogeenisiä organismeja koskevia lupia varten tarvittavat toksikologiset kokeet tehdään eristetyillä Bt-toksiineilla; ottaa huomioon, että eristetyillä proteiineilla tehdyillä toksikologisilla kokeilla ei ole juurikaan merkitystä, sillä muuntogeenisissä viljelykasveissa, kuten maississa, puuvillassa ja soijassa, esiintyvät Bt-toksiinit ovat luonnostaan toksisempia kuin eristetyt Bt-toksiinit; ottaa huomioon, että tämä johtuu siitä, että kasvikudoksessa olevat proteaasi-inhibiittorit (PI) voivat lisätä Bt-toksiinien toksisuutta hidastamalla niiden hajoamista; ottaa huomioon, että tämä ilmiö on osoitettu erinäisissä tieteellisissä tutkimuksissa, myös Monsantolle 30 vuotta sitten tehdyssä tutkimuksessa, jossa todettiin, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien toksisuutta jopa 20-kertaiseksi (13); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että muuntogeenisiä organismeja koskevia lupia varten tarvittavat toksikologiset kokeet tehdään eristetyillä Bt-toksiineilla; ottaa huomioon, että eristetyillä proteiineilla tehdyillä toksikologisilla kokeilla ei ole juurikaan merkitystä, sillä muuntogeenisissä viljelykasveissa, kuten maississa, puuvillassa ja soijassa, esiintyvät Bt-toksiinit ovat luonnostaan toksisempia kuin eristetyt Bt-toksiinit; ottaa huomioon, että tämä johtuu siitä, että kasvikudoksessa olevat proteaasi-inhibiittorit (PI) voivat lisätä Bt-toksiinien toksisuutta hidastamalla niiden hajoamista; ottaa huomioon, että tämä ilmiö on osoitettu erinäisissä tieteellisissä tutkimuksissa, myös Monsantolle 30 vuotta sitten tehdyssä tutkimuksessa, jossa todettiin, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien toksisuutta jopa 20-kertaiseksi (13);

| O. | ottaa huomioon, että näitä vaikutuksia ei ole koskaan otettu huomioon EFSAn riskinarvioinneissa, vaikka ne ovat merkityksellisiä kaikkien tuontia tai viljelyä varten unionissa hyväksyttävien Bt-kasvien osalta; ottaa huomioon, että tästä proteaasi-inhibiittorien ja Bt-toksiinien välisestä vuorovaikutuksesta johtuvasta lisääntyneestä toksisuudesta elintarvikkeita ja rehuja kuluttaville ihmisille ja eläimille aiheutuvia riskejä ei voida sulkea pois; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että näitä vaikutuksia ei ole koskaan otettu huomioon EFSAn riskinarvioinneissa, vaikka ne ovat merkityksellisiä kaikkien tuontia tai viljelyä varten unionissa hyväksyttävien Bt-kasvien osalta; ottaa huomioon, että tästä proteaasi-inhibiittorien ja Bt-toksiinien välisestä vuorovaikutuksesta johtuvasta lisääntyneestä toksisuudesta elintarvikkeita ja rehuja kuluttaville ihmisille ja eläimille aiheutuvia riskejä ei voida sulkea pois;

| P. | ottaa huomioon, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (14), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (14), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa;

| Q. | ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden metaboliittien mahdollista vuorovaikutusta Bt-toksiinien kanssa koskevan arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana riskinarviointia; katsoo, että tämä on ongelmallista, sillä glufosinaattiruiskutusten jäämien tiedetään häiritsevän mikrobiomia, mikä saattaa esimerkiksi yhdessä Bt-toksiinien kanssa lisätä immuunivastetta (15); |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden metaboliittien mahdollista vuorovaikutusta Bt-toksiinien kanssa koskevan arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana riskinarviointia; katsoo, että tämä on ongelmallista, sillä glufosinaattiruiskutusten jäämien tiedetään häiritsevän mikrobiomia, mikä saattaa esimerkiksi yhdessä Bt-toksiinien kanssa lisätä immuunivastetta (15);

Bt-viljelykasvit: vaikutus muihin kuin torjuttaviin organismeihin ja lisääntynyt resistenssi

| R. | ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, muuntogeenisten Bt-viljelykasvien käyttö johtaa sekä torjuttavien että muiden kuin torjuttavien organismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, muuntogeenisten Bt-viljelykasvien käyttö johtaa sekä torjuttavien että muiden kuin torjuttavien organismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille;

| S. | ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen toimintamalli, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin voida sulkea pois (16); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haittavaikutuksista muille kuin kohteena oleville lajeille (17); ottaa huomioon, että joukko muita kuin torjuttavia organismeja unionissa saattaa altistua Bt-toksiineille Bt-viljelykasvien tuonnista johtuvien vuotojen, jätteen ja lannan kautta; ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei arvioitu vaikutuksia muihin kuin torjuttaviin organismeihin; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen toimintamalli, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin voida sulkea pois (16); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haittavaikutuksista muille kuin kohteena oleville lajeille (17); ottaa huomioon, että joukko muita kuin torjuttavia organismeja unionissa saattaa altistua Bt-toksiineille Bt-viljelykasvien tuonnista johtuvien vuotojen, jätteen ja lannan kautta; ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei arvioitu vaikutuksia muihin kuin torjuttaviin organismeihin;

| T. | ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei otettu huomioon sitä, että kohdetuholaisille kehittyy vastustuskyky Bt-toksiineille, mikä saattaa johtaa siihen, että viljelymaassa käytetään ympäristön kannalta vähemmän turvallisia torjunta-aineita tai lisätään annostusta ja käyttökertojen määrää muuntogeenisten kasvien tapauksessa; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto suunnittelee monen Bt-maissihybridin sekä joidenkin Bt-puuvillalajikkeiden käytöstä luopumista seuraavien 3–5 vuoden aikana, koska hyönteisten vastustuskyky tällaisia viljelykasveja kohtaan kasvaa (18); |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei otettu huomioon sitä, että kohdetuholaisille kehittyy vastustuskyky Bt-toksiineille, mikä saattaa johtaa siihen, että viljelymaassa käytetään ympäristön kannalta vähemmän turvallisia torjunta-aineita tai lisätään annostusta ja käyttökertojen määrää muuntogeenisten kasvien tapauksessa; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto suunnittelee monen Bt-maissihybridin sekä joidenkin Bt-puuvillalajikkeiden käytöstä luopumista seuraavien 3–5 vuoden aikana, koska hyönteisten vastustuskyky tällaisia viljelykasveja kohtaan kasvaa (18);

| U. | ottaa huomioon, että vaikka on väitetty, että Bt-kasvien käyttö johtaa hyönteismyrkkyjen käytön vähenemiseen, Yhdysvalloissa äskettäin toteutetussa tutkimuksessa (19) todetaan, että useissa analyyseissä, jotka ovat koskeneet Bt-kasvien vaikutusta torjunta-aineiden käyttömalleihin, ei ilmeisesti ole otettu huomioon siementen käsittelyä, minkä vuoksi on mahdollisesti yliarvioitu hyönteismyrkkyjen käytön (erityisesti ”käsiteltyjen alojen”) vähenemistä Bt-kasvien yhteydessä; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että vaikka on väitetty, että Bt-kasvien käyttö johtaa hyönteismyrkkyjen käytön vähenemiseen, Yhdysvalloissa äskettäin toteutetussa tutkimuksessa (19) todetaan, että useissa analyyseissä, jotka ovat koskeneet Bt-kasvien vaikutusta torjunta-aineiden käyttömalleihin, ei ilmeisesti ole otettu huomioon siementen käsittelyä, minkä vuoksi on mahdollisesti yliarvioitu hyönteismyrkkyjen käytön (erityisesti ”käsiteltyjen alojen”) vähenemistä Bt-kasvien yhteydessä;

| V. | ottaa huomioon, että unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen sopimuspuoli ja sopimuksessa tehdään selväksi, että sekä viejä- että tuojamailla on biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä kansainvälisiä vastuita; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen sopimuspuoli ja sopimuksessa tehdään selväksi, että sekä viejä- että tuojamailla on biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä kansainvälisiä vastuita;

Unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen

| W. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että tällaisiin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällyttävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että tällaisiin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällyttävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta;

| X. | ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (20); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteena 3.9 on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista sekä ilman, veden ja maaperän saastumisesta ja pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (21); ottaa huomioon, että muuntogeenisen maissin tuonnin salliminen lisäisi tämän viljelykasvin kysyntää, joka on käsitelty lisääntymiselle vaarallisella rikkakasvien torjunta-aineella ja jonka käyttö ei ole enää sallittua unionissa, ja toteaa, että se lisäisi siten työntekijöiden altistumista kolmansissa maissa; katsoo, että työntekijöiden altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien osalta, kun otetaan huomioon käytettävien torjunta-aineiden suuremmat määrät; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (20); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteena 3.9 on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista sekä ilman, veden ja maaperän saastumisesta ja pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (21); ottaa huomioon, että muuntogeenisen maissin tuonnin salliminen lisäisi tämän viljelykasvin kysyntää, joka on käsitelty lisääntymiselle vaarallisella rikkakasvien torjunta-aineella ja jonka käyttö ei ole enää sallittua unionissa, ja toteaa, että se lisäisi siten työntekijöiden altistumista kolmansissa maissa; katsoo, että työntekijöiden altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien osalta, kun otetaan huomioon käytettävien torjunta-aineiden suuremmat määrät;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| Y. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä;

| Z. | ottaa huomioon, että komissio myöntää, että on ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että komissio myöntää, että on ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| AA. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella Euroopan parlamentti on jo 18 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; ottaa huomioon, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella Euroopan parlamentti on jo 18 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; ottaa huomioon, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet;

| AB. | toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille, vaikka se itse myöntää demokraattisuuden ja jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen; |
| --- | --- |

AB.

toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille, vaikka se itse myöntää demokraattisuuden ja jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen;

| AC. | ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puolla sitä muutoksenhakukomiteassa (22); |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puolla sitä muutoksenhakukomiteassa (22);

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että asetuksen tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (23) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen suojelun korkean tason varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (24); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio on sen jälkeen edelleen myöntänyt lupia muuntogeenisten organismien tuonnille unioniin huolimatta parlamentin jatkuvasta vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänestää päätöksiä vastaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota jatkamaan kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja tämän prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen komissiota olemaan myöntämättä lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille, kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää, että arvioidaan kattavasti tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvat jäämät ja torjunta-aineiden hajoamistuotteet sekä mahdolliset yhteisvaikutukset, myös itse muuntogeenisen kasvin kanssa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jälleen komissiota olemaan myöntämättä lupia sellaisten muuntogeenisten kasvien tuonnille elintarvike- tai rehukäyttöön, joista on tehty vastustuskykyisiä sellaiselle rikkakasvien torjunta-aineelle, jonka käyttöön ei ole myönnetty lupaa unionissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa EFSAa tutkimaan huomattavia eroja kasvien omien Bt-toksiinien ja muuntogeenisissä viljelykasveissa synteettisinä transgeeneinä ilmentyvien toksiinien välillä ja laajentamaan riskinarviointiaan, jotta voidaan ottaa täysin huomioon kaikki vuorovaikutukset ja yhdistelmävaikutukset, joita ilmenee Bt-toksiinien, muuntogeenisten kasvien ja niiden osien, täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden ruiskutuksessa syntyvien jäämien, ympäristön sekä terveyteen ja elintarvikkeiden turvallisuuteen kohdistuvien vaikutusten välillä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa EFSAa olemaan hyväksymättä enää toksisuustutkimuksia, jotka perustuvat eristettyihin proteiineihin, sillä niiden rakenne ja biologiset vaikutukset todennäköisesti eroavat kasvin itsensä tuottamista proteiineista, ja vaatimaan, että kaikki kokeet suoritetaan muuntogeenisen kasvin kudoksella; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa EFSAa vaatimaan tietoja siitä, miten muuntogeenisistä kasveista saatujen elintarvikkeiden ja rehujen kulutus vaikuttaa suoliston mikrobiomiin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jälleen kerran komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; vaatii jälleen, että ehdotuksiin komission täytäntöönpanosäädöksiksi liitetään perustelut, joissa selitetään, miten niissä varmistetaan vahingon välttämisen periaatteen noudattaminen (25); |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2020 hyväksymissä tarkistuksissa ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 182/2011 (26) muuttamisesta, jotka hyväksyttiin parlamentissa neuvoston kanssa käytävien neuvottelujen pohjaksi, todetaan, että komission ei pidä myöntää lupaa muuntogeenisille organismeille, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei kannata sitä; vaatii komissiota noudattamaan tätä kantaa ja kehottaa neuvostoa jatkamaan työtään ja hyväksymään kiireellisesti yleisnäkemyksen tästä asiasta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan tieteellinen lausunto aiheesta ”Assessment of genetically modified maize 1507 × MIR162 × MON 810 × NK603 and subcombinations, for food and feed uses, under Regulation (EC) No 1829/2003 (application EFSA-GMO-NL-2015-127)”, EFSA Journal 2021; 19(1):6348, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.2903/j.efsa.2021.6348

(4)  Parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0365) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0365)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0366) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0366)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0367) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0367)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0368) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0368)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0369) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0369)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0080) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0080)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0081).

(5)  EFSAn lausunto, s. 11, taulukko 4.

(6)  Ks. esimerkiksi Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016; 57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28. syyskuuta 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21. lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(8)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(9)  Tämä koskee myös glyfosaattia, kuten todetaan EFSAn arvioinnissa ”Review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005”, EFSA Journal 2018;16(5):5263, s. 12, https://www.efsa.europa.eu/fr/efsajournal/pub/5263

(10)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 396/2005, annettu 23. helmikuuta 2005, torjunta-ainejäämien enimmäismääristä kasvi- ja eläinperäisissä elintarvikkeissa ja rehuissa tai niiden pinnalla sekä neuvoston direktiivin 91/414/ETY muuttamisesta (EUVL L 70, 16.3.2005, s. 1). Ks. johdanto-osan 26 kappale.

(11)  Reasoned Opinion on the review of the existing maximum residue levels for glyphosate according to Article 12 of Regulation (EC) No 396/2005, EFSA Journal 2018; 16(5):5263, s. 4. https://doi.org/10.2903/j.efsa.2018.5263

(12)  EFSAn lausunto, s. 12.

(13)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L.,”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, s. 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(14)  Katsaus aiheeseen, ks. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, toukokuu 2016, 36(5), s. 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(15)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., ”Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins”, EFSA Supporting Publications, tammikuu 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(16)  Katso esim. Hilbeck, A., Otto, M. ”Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071,

(17)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ”Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_reportInsecticidal%20Bt%20plants.pdf

(18)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(19)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(20)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(21)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(22)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6 artiklan 3 kohdan) mukaisesti komission ei ole pakko mutta se ”voi hyväksyä” luvan, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista.

(23)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(24)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(25)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005, 102 kohta.

(26)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0364.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/66 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/66

---

P9_TA(2021)0336

Muuntogeeninen maissi Bt 11 (SYN-BTØ11-1)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073424/01 – 2021/2761(RSP))

(2022/C 99/08)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073424/01, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ehdotuksen komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt 11 (SYN-BTØ11-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (D073424/01,

| — | ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon muuntogeenisistä elintarvikkeista ja rehuista 22. syyskuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 (1) ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan ja 23 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetun äänestyksen, jossa päätettiin olla antamatta lausuntoa,

| — | ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisistä säännöistä ja periaatteista, joiden mukaisesti jäsenvaltiot valvovat komission täytäntöönpanovallan käyttöä, 16. helmikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 182/2011 (2) 11 ja 13 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 25. marraskuuta 2020 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 13. tammikuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen (EFSA) 25. marraskuuta 2020 antaman lausunnon (3), joka julkaistiin 13. tammikuuta 2021,

| — | ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmat päätöslauselmansa, joissa vastustetaan luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 112 artiklan 2 ja 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että Syngenta Crop Protection NV/SA toimitti komissiolle 24. syyskuuta 2018 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 11 ja 23 artiklan mukaisesti hakemuksen muuntogeenistä maissia Bt11, jäljempänä ”muuntogeeninen maissi”, sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimiseksi muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön viljelyä lukuun ottamatta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Syngenta Crop Protection NV/SA toimitti komissiolle 24. syyskuuta 2018 asetuksen (EY) N:o 1829/2003 11 ja 23 artiklan mukaisesti hakemuksen muuntogeenistä maissia Bt11, jäljempänä ”muuntogeeninen maissi”, sisältävien tai siitä koostuvien tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimiseksi muuhun kuin elintarvike- ja rehukäyttöön viljelyä lukuun ottamatta;

| B. | ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä maissia koskevan luvan uusimista koskevasta hakemuksesta 25. marraskuuta 2020 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 13. tammikuuta 2021; ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä maissia koskevasta alkuperäisestä luvasta 28. tammikuuta 2009 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 17. helmikuuta 2009 (5); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä maissia koskevan luvan uusimista koskevasta hakemuksesta 25. marraskuuta 2020 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 13. tammikuuta 2021; ottaa huomioon, että EFSA antoi muuntogeenistä maissia koskevasta alkuperäisestä luvasta 28. tammikuuta 2009 myönteisen lausunnon, joka julkaistiin 17. helmikuuta 2009 (5);

| C. | ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi sietää glufosinaattia sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita ja tuottaa hyönteisten torjunta-aineproteiinia, Bt-toksiinia Cry1Ab, joka on myrkyllistä tietyille perhostuholaisille (6); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että muuntogeeninen maissi sietää glufosinaattia sisältäviä rikkakasvien torjunta-aineita ja tuottaa hyönteisten torjunta-aineproteiinia, Bt-toksiinia Cry1Ab, joka on myrkyllistä tietyille perhostuholaisille (6);

Rikkakasvien torjunta-aineiden jäämiä, niiden metaboliitteja ja yhteisvaikutuksia koskevan arvioinnin puute

| D. | toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on useissa tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (7); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen maissin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glufosinaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että rikkakasvien torjunta-aineita sietävien muuntogeenisten viljelykasvien on useissa tutkimuksissa osoitettu johtavan täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden lisääntyvään käyttöön, etenkin koska ilmaantuu torjunta-aineille vastustuskykyisiä rikkakasveja (7); toteaa, että tästä syystä on odotettavissa, että muuntogeenisen maissin viljelyssä käytetään sekä suurempia että toistuvia glufosinaattiannoksia, minkä vuoksi sadossa voi esiintyä suurempia jäämäpitoisuuksia;

| E. | ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetyt poissulkemiskriteerit (8); ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (9); |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että glufosinaatti on luokiteltu lisääntymiselle vaarallisten aineiden kategoriaan 1B ja näin ollen se täyttää Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1107/2009 säädetyt poissulkemiskriteerit (8); ottaa huomioon, että glufosinaatin käyttöä unionissa koskevan hyväksynnän voimassaolo päättyi 31. heinäkuuta 2018 (9);

| F. | ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden hajoamistuotteiden arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (”metaboliittien”) koostumus ja täten myrkyllisyys voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että muuntogeenisistä kasveista löydettyjen rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden hajoamistuotteiden arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana muuntogeenisten organismien lupamenettelyä; toteaa, että tämä on ongelmallista, sillä tapa, jolla kyseinen muuntogeeninen kasvi hajottaa täydentäviä rikkakasvien torjunta-aineita, ja hajoamistuotteiden (”metaboliittien”) koostumus ja täten myrkyllisyys voivat johtua itse geneettisestä muuntamisesta;

| G. | ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita kestävien muuntogeenisten kasvien erityiset viljelykäytännöt johtavat erityisiin käyttö- ja altistumistapoihin sekä erityisiin metaboliitteihin ja yhteisvaikutuksiin, ja katsoo, että näihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; toteaa, että EFSA ei ottanut näitä huomioon; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineita kestävien muuntogeenisten kasvien erityiset viljelykäytännöt johtavat erityisiin käyttö- ja altistumistapoihin sekä erityisiin metaboliitteihin ja yhteisvaikutuksiin, ja katsoo, että näihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; toteaa, että EFSA ei ottanut näitä huomioon;

Bt-toksiineihin liittyvät avoimet kysymykset

| H. | ottaa huomioon, että muuntogeenisiä organismeja koskevia lupia varten tarvittavat toksikologiset kokeet tehdään eristetyillä Bt-toksiineilla; ottaa huomioon, että eristetyillä proteiineilla tehdyillä toksikologisilla kokeilla ei ole juurikaan merkitystä, sillä muuntogeenisissä viljelykasveissa, kuten maississa, puuvillassa ja soijassa, esiintyvät Bt-toksiinit ovat luonnostaan toksisempia kuin eristetyt Bt-toksiinit; ottaa huomioon, että tämä johtuu siitä, että kasvikudoksessa olevat proteaasi-inhibiittorit (PI) voivat lisätä Bt-toksiinien toksisuutta hidastamalla niiden hajoamista; ottaa huomioon, että tämä ilmiö on osoitettu erinäisissä tieteellisissä tutkimuksissa, myös Monsantolle 30 vuotta sitten tehdyssä tutkimuksessa, jossa todettiin, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien toksisuutta jopa 20-kertaiseksi (10); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että muuntogeenisiä organismeja koskevia lupia varten tarvittavat toksikologiset kokeet tehdään eristetyillä Bt-toksiineilla; ottaa huomioon, että eristetyillä proteiineilla tehdyillä toksikologisilla kokeilla ei ole juurikaan merkitystä, sillä muuntogeenisissä viljelykasveissa, kuten maississa, puuvillassa ja soijassa, esiintyvät Bt-toksiinit ovat luonnostaan toksisempia kuin eristetyt Bt-toksiinit; ottaa huomioon, että tämä johtuu siitä, että kasvikudoksessa olevat proteaasi-inhibiittorit (PI) voivat lisätä Bt-toksiinien toksisuutta hidastamalla niiden hajoamista; ottaa huomioon, että tämä ilmiö on osoitettu erinäisissä tieteellisissä tutkimuksissa, myös Monsantolle 30 vuotta sitten tehdyssä tutkimuksessa, jossa todettiin, että jopa erittäin alhaiset PI-pitoisuudet vahvistivat Bt-toksiinien toksisuutta jopa 20-kertaiseksi (10);

| I. | ottaa huomioon, että näitä vaikutuksia ei oteta huomioon EFSAn riskinarvioinneissa, vaikka ne ovat merkityksellisiä kaikkien tuontia tai viljelyä varten unionissa hyväksyttävien Bt-kasvien osalta; ottaa huomioon, että tästä proteaasi-inhibiittorien ja Bt-toksiinien välisestä vuorovaikutuksesta johtuvasta lisääntyneestä toksisuudesta elintarvikkeita ja rehuja kuluttaville ihmisille ja eläimille aiheutuvia riskejä ei voida sulkea pois; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että näitä vaikutuksia ei oteta huomioon EFSAn riskinarvioinneissa, vaikka ne ovat merkityksellisiä kaikkien tuontia tai viljelyä varten unionissa hyväksyttävien Bt-kasvien osalta; ottaa huomioon, että tästä proteaasi-inhibiittorien ja Bt-toksiinien välisestä vuorovaikutuksesta johtuvasta lisääntyneestä toksisuudesta elintarvikkeita ja rehuja kuluttaville ihmisille ja eläimille aiheutuvia riskejä ei voida sulkea pois;

| J. | ottaa huomioon, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (11), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että useissa tutkimuksissa on havaittu Bt-toksiineille altistumisen seurauksena sivuvaikutuksia, jotka saattavat vaikuttaa immuunijärjestelmään, ja että joillakin Bt-toksiineilla voi olla adjuvanttiominaisuuksia (11), mikä tarkoittaa, että ne voivat lisätä muiden proteiinien allergeenisuutta joutuessaan kosketuksiin niiden kanssa;

| K. | ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden metaboliittien mahdollista vuorovaikutusta Bt-toksiinien kanssa koskevan arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana riskinarviointia; katsoo, että tämä on ongelmallista, sillä glufosinaattiruiskutusten jäämien tiedetään häiritsevän mikrobiomia, mikä saattaa esimerkiksi yhdessä Bt-toksiinien kanssa lisätä immuunivastetta (12); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että rikkakasvien torjunta-aineiden jäämien ja niiden metaboliittien mahdollista vuorovaikutusta Bt-toksiinien kanssa koskevan arvioinnin ei katsota kuuluvan muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan toimivaltaan eikä sitä sen vuoksi tehdä osana riskinarviointia; katsoo, että tämä on ongelmallista, sillä glufosinaattiruiskutusten jäämien tiedetään häiritsevän mikrobiomia, mikä saattaa esimerkiksi yhdessä Bt-toksiinien kanssa lisätä immuunivastetta (12);

Bt-viljelykasvit: vaikutus muihin kuin torjuttaviin organismeihin ja lisääntynyt resistenssi

| L. | ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, muuntogeenisten Bt-viljelykasvien käyttö johtaa sekä torjuttavien että muiden kuin torjuttavien organismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että toisin kuin hyönteismyrkkyjen käyttö, jossa altistuminen tapahtuu ruiskutuksen yhteydessä ja rajoitetun ajan sen jälkeen, muuntogeenisten Bt-viljelykasvien käyttö johtaa sekä torjuttavien että muiden kuin torjuttavien organismien jatkuvaan altistumiseen Bt-toksiineille;

| M. | ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen toimintamalli, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin voida sulkea pois (13); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haittavaikutuksista muille kuin kohteena oleville lajeille (14); ottaa huomioon, että joukko muita kuin torjuttavia organismeja unionissa saattaa altistua Bt-toksiineille Bt-viljelykasvien tuonnista johtuvien vuotojen, jätteen ja lannan kautta; ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei arvioitu vaikutuksia muihin kuin torjuttaviin organismeihin; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että oletusta, jonka mukaan Bt-toksiineilla on yksi kohdekohtainen toimintamalli, ei voida enää pitää oikeana eikä vaikutuksia muihin kuin kohdeorganismeihin voida sulkea pois (13); ottaa huomioon, että vaikutusten on raportoitu kohdistuvan monin tavoin yhä useampiin muihin kuin torjuttaviin organismeihin; ottaa huomioon, että tuoreessa katsauksessa mainitaan 39 vertaisarvioitua julkaisua, joissa kerrotaan Bt-toksiinien merkittävistä haittavaikutuksista muille kuin kohteena oleville lajeille (14); ottaa huomioon, että joukko muita kuin torjuttavia organismeja unionissa saattaa altistua Bt-toksiineille Bt-viljelykasvien tuonnista johtuvien vuotojen, jätteen ja lannan kautta; ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei arvioitu vaikutuksia muihin kuin torjuttaviin organismeihin;

| N. | ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei otettu huomioon sitä, että kohdetuholaisille kehittyy vastustuskyky Bt-toksiineille, mikä saattaa johtaa siihen, että viljelymaassa käytetään ympäristön kannalta vähemmän turvallisia torjunta-aineita tai lisätään annostusta ja käyttökertojen määrää muuntogeenisten kasvien tapauksessa; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto suunnittelee monen Bt-maissihybridin sekä joidenkin Bt-puuvillalajikkeiden käytöstä luopumista seuraavien 3–5 vuoden aikana, koska hyönteisten vastustuskyky tällaisia viljelykasveja kohtaan kasvaa (15); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että riskinarvioinnissa ei otettu huomioon sitä, että kohdetuholaisille kehittyy vastustuskyky Bt-toksiineille, mikä saattaa johtaa siihen, että viljelymaassa käytetään ympäristön kannalta vähemmän turvallisia torjunta-aineita tai lisätään annostusta ja käyttökertojen määrää muuntogeenisten kasvien tapauksessa; ottaa huomioon, että Yhdysvaltain ympäristönsuojeluvirasto suunnittelee monen Bt-maissihybridin sekä joidenkin Bt-puuvillalajikkeiden käytöstä luopumista seuraavien 3–5 vuoden aikana, koska hyönteisten vastustuskyky tällaisia viljelykasveja kohtaan kasvaa (15);

| O. | ottaa huomioon, että vaikka on väitetty, että Bt-kasvien käyttö johtaa hyönteismyrkkyjen käytön vähenemiseen, Yhdysvalloissa äskettäin toteutetussa tutkimuksessa (16) todetaan, että useissa analyyseissä, jotka ovat koskeneet Bt-kasvien vaikutusta torjunta-aineiden käyttömalleihin, ei ilmeisesti ole otettu huomioon siementen käsittelyä, minkä vuoksi on mahdollisesti yliarvioitu hyönteismyrkkyjen käytön (erityisesti ”käsiteltyjen alojen”) vähenemistä Bt-kasvien yhteydessä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että vaikka on väitetty, että Bt-kasvien käyttö johtaa hyönteismyrkkyjen käytön vähenemiseen, Yhdysvalloissa äskettäin toteutetussa tutkimuksessa (16) todetaan, että useissa analyyseissä, jotka ovat koskeneet Bt-kasvien vaikutusta torjunta-aineiden käyttömalleihin, ei ilmeisesti ole otettu huomioon siementen käsittelyä, minkä vuoksi on mahdollisesti yliarvioitu hyönteismyrkkyjen käytön (erityisesti ”käsiteltyjen alojen”) vähenemistä Bt-kasvien yhteydessä;

| P. | ottaa huomioon, että unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen sopimuspuoli ja sopimuksessa tehdään selväksi, että sekä viejä- että tuojamailla on biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä kansainvälisiä vastuita; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että unioni on biologista monimuotoisuutta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen sopimuspuoli ja sopimuksessa tehdään selväksi, että sekä viejä- että tuojamailla on biologiseen monimuotoisuuteen liittyviä kansainvälisiä vastuita;

Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten huomiot

| Q. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset esittivät EFSAlle huomioita kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana (17); ottaa huomioon, että näihin huomioihin sisältyy kritiikkiä hakijan tekemästä kirjallisuusselvityksestä, muuntogeenistä maissia koskevissa seurantakertomuksissa luvan voimassaoloajalta on vakavia puutteita ja kenttätutkimuksista saadut tiedot kasviaineistossa olevista glufosinaattijäämien määristä, mukaan lukien asiaankuuluvat metaboliitit, tukevat elintarvikkeiden, rehujen ja ympäristöturvallisuuden arviointia; ottaa huomioon, että yksi toimivaltainen viranomainen pyysi arvioimaan, mitä vaikutuksia muuntogeenisellä viljelykasvilla on luonnon monimuotoisuuteen tuottaja- ja viejämaissa, ja arvioimaan myös sitä, miten tämän viljelykasvin tuonti vaikuttaa viljelykasvien valintaan unionissa, ja otti esiin myös eettisen kysymyksen siitä, olisiko hyödykettä, jonka viljely aiheuttaa toimijoiden altistumista lisääntymiselle vaaralliselle glufosinaatille, jota ei enää sallita unionissa, voitava tuoda unioniin; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset esittivät EFSAlle huomioita kolmen kuukauden kuulemisjakson aikana (17); ottaa huomioon, että näihin huomioihin sisältyy kritiikkiä hakijan tekemästä kirjallisuusselvityksestä, muuntogeenistä maissia koskevissa seurantakertomuksissa luvan voimassaoloajalta on vakavia puutteita ja kenttätutkimuksista saadut tiedot kasviaineistossa olevista glufosinaattijäämien määristä, mukaan lukien asiaankuuluvat metaboliitit, tukevat elintarvikkeiden, rehujen ja ympäristöturvallisuuden arviointia; ottaa huomioon, että yksi toimivaltainen viranomainen pyysi arvioimaan, mitä vaikutuksia muuntogeenisellä viljelykasvilla on luonnon monimuotoisuuteen tuottaja- ja viejämaissa, ja arvioimaan myös sitä, miten tämän viljelykasvin tuonti vaikuttaa viljelykasvien valintaan unionissa, ja otti esiin myös eettisen kysymyksen siitä, olisiko hyödykettä, jonka viljely aiheuttaa toimijoiden altistumista lisääntymiselle vaaralliselle glufosinaatille, jota ei enää sallita unionissa, voitava tuoda unioniin;

Unionin kansainvälisten velvoitteiden noudattaminen

| R. | ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että tällaisiin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällyttävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetään, että muuntogeeniset elintarvikkeet tai rehut eivät saa vaikuttaa haitallisesti ihmisten terveyteen, eläinten terveyteen tai ympäristöön, ja edellytetään komission ottavan päätöstään laatiessaan huomioon kaikki unionin lainsäädännön asiaankuuluvat säännökset sekä muut perustellut tekijät, jotka liittyvät tarkasteltavaan asiaan; katsoo, että tällaisiin perusteltuihin tekijöihin olisi sisällyttävä unionin velvoitteet, jotka johtuvat YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, Pariisin ilmastosopimuksesta ja biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta;

| S. | ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (18); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (19); ottaa huomioon, että muuntogeenisen maissin tuonnin salliminen lisäisi tämän viljelykasvin kysyntää ja siten työntekijöiden altistumista kolmansissa maissa, ja toteaa, että maissi on käsitelty lisääntymiselle vaarallisella rikkakasvien torjunta-aineella, jonka käyttö ei ole enää sallittua unionissa; katsoo, että työntekijöiden altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien osalta, kun otetaan huomioon käytettävien torjunta-aineiden suuremmat määrät; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että oikeutta ruokaan käsittelevän YK:n erityisraportoijan vuoden 2017 raportissa todettiin, että vaarallisilla torjunta-aineilla on katastrofaalisia vaikutuksia terveyteen erityisesti kehitysmaissa (18); toteaa, että YK:n kestävän kehityksen tavoitteiden alatavoitteessa 3.9 pyrkimyksenä on vähentää vuoteen 2030 mennessä merkittävästi vaarallisista kemikaaleista ja ilman, veden ja maaperän saastumisesta sekä pilaantumisesta johtuvia kuolemia ja sairauksia (19); ottaa huomioon, että muuntogeenisen maissin tuonnin salliminen lisäisi tämän viljelykasvin kysyntää ja siten työntekijöiden altistumista kolmansissa maissa, ja toteaa, että maissi on käsitelty lisääntymiselle vaarallisella rikkakasvien torjunta-aineella, jonka käyttö ei ole enää sallittua unionissa; katsoo, että työntekijöiden altistumisen lisääntymisen riski on erityisen huolestuttava rikkakasvien torjunta-aineille sietokykyisten muuntogeenisten viljelykasvien osalta, kun otetaan huomioon käytettävien torjunta-aineiden suuremmat määrät;

Epädemokraattinen päätöksenteko

| T. | ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että asetuksen (EY) N:o 1829/2003 35 artiklassa tarkoitetussa elintarvikeketjua ja eläinten terveyttä käsittelevässä pysyvässä komiteassa 17. toukokuuta 2021 toimitetussa äänestyksessä päätettiin olla antamatta lausuntoa, mikä tarkoittaa, ettei jäsenvaltioiden määräenemmistö tukenut luvan myöntämistä;

| U. | ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että komissio myöntää olevan ongelmallista, että se tekee edelleen muuntogeenisiä organismeja koskevia lupapäätöksiä ilman, että jäsenvaltioiden määräenemmistö kannattaa niitä, ja toteaa, että tämä on näkyvä poikkeus kaikkien tuotelupien joukossa mutta siitä on tullut tavanomainen käytäntö muuntogeenisille elintarvikkeille ja rehuille myönnettäviä lupia koskevassa päätöksenteossa;

| V. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella Euroopan parlamentti on jo 18 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; ottaa huomioon, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella kaikkiaan 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin elintarvike- ja rehukäyttöön tarkoitettujen muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista (33 päätöslauselmaa) ja muuntogeenisten organismien viljelyä unionissa (kolme päätöslauselmaa); ottaa huomioon, että yhdeksännellä vaalikaudella Euroopan parlamentti on jo 18 otteeseen vastustanut muuntogeenisten organismien markkinoille saattamista; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puoltanut luvan myöntämistä millekään näistä muuntogeenisistä organismeista; ottaa huomioon, että syitä, joiden vuoksi jäsenvaltiot eivät tue lupia, ovat muun muassa ennalta varautumisen periaatteen noudattamatta jättäminen lupamenettelyssä ja riskinarviointiin liittyvät tieteelliset huolenaiheet;

| W. | toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille, vaikka se itse myöntää demokraattisuuden ja jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen; |
| --- | --- |

W.

toteaa, että komissio jatkaa lupien myöntämistä muuntogeenisille organismeille, vaikka se itse myöntää demokraattisuuden ja jäsenvaltioiden tuen puutteen ja parlamentin vastustuksen;

| X. | ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (20); |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että lainsäädäntöä ei tarvitse muuttaa, jotta komissio voi olla antamatta lupaa muuntogeenisille organismeille, kun jäsenvaltioiden määräenemmistö ei muutoksenhakukomiteassa puolla luvan antamista (20);

| 1. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ylittää asetuksessa (EY) N:o 1829/2003 säädetyn täytäntöönpanovallan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että ehdotus komission täytäntöönpanopäätökseksi ei ole unionin oikeuden mukainen, sillä se ei ole sopusoinnussa asetuksen (EY) N:o 1829/2003 tavoitteen kanssa; toteaa, että kyseisen asetuksen tavoitteena on Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EY) N:o 178/2002 (21) säädettyjen yleisten periaatteiden mukaisesti luoda perusta ihmisten elämän ja terveyden, eläinten terveyden ja hyvinvoinnin sekä ympäristön ja kuluttajien etujen korkeatasoisen suojelun varmistamiselle muuntogeenisten elintarvikkeiden ja rehujen suhteen sekä varmistaa samalla sisämarkkinoiden tehokas toiminta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää komissiota peruuttamaan ehdotuksen täytäntöönpanopäätökseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on tyytyväinen siihen, että komissio myönsi lopulta 11. syyskuuta 2020 päivätyssä kirjeessään parlamentin jäsenille, että muuntogeenisiä organismeja koskevissa lupapäätöksissä on otettava huomioon kestävyysnäkökohdat (22); on kuitenkin erittäin pettynyt siihen, että komissio on sen jälkeen edelleen myöntänyt lupia muuntogeenisten organismien tuonnille unioniin huolimatta parlamentin jatkuvasta vastustuksesta ja siitä, että jäsenvaltioiden enemmistö äänestää päätöksiä vastaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa komissiota jatkamaan kestävyyskriteerien kehittämistä erittäin kiireellisenä asiana ja niin, että parlamentti osallistuu siihen täysimääräisesti; kehottaa komissiota antamaan tietoja tämän prosessin toteuttamistavasta ja aikataulusta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa jälleen komissiota olemaan myöntämättä lupia rikkakasvien torjunta-aineita sietäville muuntogeenisille viljelykasveille, kunnes jäämiin liittyvät terveysriskit on tutkittu kattavasti ja tapauskohtaisesti, mikä edellyttää, että arvioidaan kattavasti tällaisten muuntogeenisten viljelykasvien ruiskuttamisesta täydentävillä rikkakasvien torjunta-aineilla aiheutuvat jäämät ja torjunta-aineiden hajoamistuotteet sekä mahdolliset yhteisvaikutukset, myös itse muuntogeenisen kasvin kanssa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jälleen komissiota olemaan myöntämättä lupaa sellaisten muuntogeenisten kasvien tuonnille elintarvike- tai rehukäyttöön, joista on tehty vastustuskykyisiä sellaiselle rikkakasvien torjunta-aineelle, jonka käyttöön ei ole myönnetty lupaa unionissa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa EFSAa tutkimaan huomattavia eroja kasvien omien Bt-toksiinien ja muuntogeenisissä viljelykasveissa synteettisinä transgeeneinä ilmentyvien toksiinien välillä ja laajentamaan riskinarviointiaan, jotta voidaan ottaa täysin huomioon kaikki vuorovaikutukset ja yhdistelmävaikutukset, joita ilmenee Bt-toksiinien, muuntogeenisten kasvien ja niiden osien, täydentävien rikkakasvien torjunta-aineiden ruiskutuksessa syntyvien jäämien, ympäristön sekä terveyteen ja elintarvikkeiden turvallisuuteen kohdistuvien vaikutusten välillä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa EFSAa olemaan hyväksymättä enää toksisuustutkimuksia, jotka perustuvat eristettyihin proteiineihin, sillä niiden rakenne ja biologiset vaikutukset todennäköisesti eroavat kasvin itsensä tuottamista proteiineista, ja vaatimaan, että kaikki kokeet suoritetaan muuntogeenisen kasvin kudoksella; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa EFSAa vaatimaan tietoja siitä, miten muuntogeenisistä kasveista saatujen elintarvikkeiden ja rehujen kulutus vaikuttaa suoliston mikrobiomiin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa jälleen kerran komissiota ottamaan huomioon kansainvälisistä sopimuksista, kuten Pariisin ilmastosopimuksesta, biologista monimuotoisuutta koskevasta YK:n yleissopimuksesta ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteista, johtuvat unionin velvoitteet; vaatii jälleen, että ehdotuksiin komission täytäntöönpanosäädöksiksi liitetään perustelut, joissa selitetään, miten niissä varmistetaan vahingon välttämisen periaatteen noudattaminen (23); |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että Euroopan parlamentin 17. joulukuuta 2020 hyväksymissä tarkistuksissa (24) ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi asetuksen (EU) N:o 182/2011 muuttamisesta, jotka hyväksyttiin parlamentissa neuvoston kanssa käytävien neuvottelujen pohjaksi, todetaan, että komission ei pidä myöntää lupaa muuntogeenisille organismeille, jos jäsenvaltioiden määräenemmistö ei kannata sitä; vaatii komissiota noudattamaan tätä kantaa ja kehottaa neuvostoa jatkamaan työtään ja hyväksymään kiireellisesti yleisnäkemyksen tästä asiasta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  EUVL L 268, 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUVL L 55, 28.2.2011, s. 13.

(3)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSAn tiedelautakunnan tieteellinen lausunto muuntogeenisen maissin Bt11 arvioinnista luvan uusimiseksi asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (hakemus EFSA-GMO RX-016), EFSA Journal 2021; 19(1):6347, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2021.6347

(4)  Parlamentti antoi kahdeksannella vaalikaudella 36 päätöslauselmaa, joissa vastustettiin luvan myöntämistä muuntogeenisille organismeille. Lisäksi parlamentti on antanut yhdeksännellä vaalikaudella seuraavat päätöslauselmat:

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZHG0JG (SYN-ØØØJG-2) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0028)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa A2704-12 (ACS-GMØØ5-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0029)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 10. lokakuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × MON 88017 × 59122 × DAS-40278-9 ja muunnostapahtumista MON 89034, 1507, MON 88017, 59122 ja DAS 40278-9 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0030)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa LLCotton25 (ACS-GHØØ1-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0054)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 89788 (MON-89788-1) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0055)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 × 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja alayhdistelmiä MON 89034 × NK603 × DAS-40278-9, 1507 × NK603 × DAS-40278-9 ja NK603 × DAS-40278-9 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0056)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. marraskuuta 2019 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia Bt11 × MIR162 × MIR604 × 1507 × 5307 × GA21 ja muunnostapahtumista Bt11, MIR162, MIR604, 1507, 5307 ja GA21 kahta, kolmea, neljää tai viittä yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0057)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 14. toukokuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87708 × MON 89788 × A5547-127 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0069)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja NK 603 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta ja komission täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1111 kumoamisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0291)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa SYHT0H2 (SYN-ØØØH2-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0292)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. marraskuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 87460 × MON 89034 × MIR162 × NK603 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 87460, MON 89034, MIR162 ja NK603 kahta, kolmea tai neljää yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0293).

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0365) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä soijaa MON 87751 × MON 87701 × MON 87708 × MON 89788 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0365)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0366) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 87427 × MON 89034 × MIR162 × MON 87411 ja muunnostapahtumista MON 87427, MON 89034, MIR162 ja MON 87411 kahta tai kolmea yhdistelemällä aikaansaatua muuntogeenistä maissia sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0366)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0367) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MIR604 (SYN-IR6Ø4-5) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0367)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0368) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 88017 (MON-88Ø17-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0368)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0369) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 17. joulukuuta 2020 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MON 89034 (MON-89Ø34-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamista koskevan luvan uusimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0369)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0080) |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä puuvillaa GHB614 × T304-40 × GHB119 sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0080)

| — | Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0081). |
| --- | --- |

—

Euroopan parlamentin päätöslauselma 11. maaliskuuta 2021 ehdotuksesta komission täytäntöönpanopäätökseksi muuntogeenistä maissia MZIR098 (SYN-ØØØ98-3) sisältävien, siitä koostuvien tai siitä valmistettujen tuotteiden markkinoille saattamisen sallimisesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti (Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0081).

(5)  Muuntogeenisiä organismeja käsittelevän EFSA:n tiedelautakunnan lausunto Syngentan hakemuksesta EFSA-GMO-RX-Bt11, joka koskee hyönteisresistentistä muuntogeenisestä maissista Bt11 valmistettujen olemassa olevien tuotteiden luvan uusimista asetuksen (EY) N:o 1829/2003 mukaisesti, EFSA Journal 2009; 7(2):977, https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/977

(6)  EFSAn lausunto vuodelta 2009, s. 2.

(7)  Ks. esimerkiksi Bonny, S., ”Genetically Modified Herbicide-Tolerant Crops, Weeds, and Herbicides: Overview and Impact”, Environmental Management, tammikuu 2016, 57(1), s. 31–48, https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pubmed/26296738 ja Benbrook, C.M., ”Impacts of genetically engineered crops on pesticide use in the U.S. – the first sixteen years”, Environmental Sciences Europe; 28. syyskuuta 2012, Vol. 24(1), https://enveurope.springeropen.com/articles/10.1186/2190-4715-24-24

(8)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1107/2009, annettu 21. lokakuuta 2009, kasvinsuojeluaineiden markkinoille saattamisesta sekä neuvoston direktiivien 79/117/ETY ja 91/414/ETY kumoamisesta (EUVL L 309, 24.11.2009, s. 1).

(9)  https://ec.europa.eu/food/plant/pesticides/eu-pesticides-database/active-substances/?event=as.details&as_id=79

(10)  MacIntosh, S.C., Kishore, G.M., Perlak, F.J., Marrone, P.G., Stone, T.B., Sims, S.R., Fuchs, R.L., ”Potentiation of Bacillus thuringiensis insecticidal activity by serine protease inhibitors”, Journal of Agricultural and Food Chemistry, 38, s. 1145–1152, https://pubs.acs.org/doi/abs/10.1021/jf00094a051

(11)  Katsaus aiheeseen, ks. Rubio-Infante, N., Moreno-Fierros, L., ”An overview of the safety and biological effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in mammals”, Journal of Applied Toxicology, toukokuu 2016, 36(5), s. 630–648, https://onlinelibrary.wiley.com/doi/full/10.1002/jat.3252

(12)  Parenti, M.D., Santoro, A., Del Rio, A., Franceschi, C., ”Literature review in support of adjuvanticity/immunogenicity assessment of proteins”, EFSA Supporting Publications, tammikuu 2019, 16(1): 1551, https://efsa.onlinelibrary.wiley.com/doi/abs/10.2903/sp.efsa.2019.EN-1551

(13)  Ks. esim. Hilbeck, A., Otto, M., ”Specificity and combinatorial effects of Bacillus thuringiensis Cry toxins in the context of GMO environmental risk assessment”, Frontiers in Environmental Science 2015, 3:71, https://doi.org/10.3389/fenvs.2015.00071

(14)  Hilbeck, A., Defarge, N., Lebrecht, T., Bøhn, T., ”Insecticidal Bt crops. EFSA’s risk assessment approach for GM Bt plants fails by design”, RAGES 2020, s. 4, https://www.testbiotech.org/sites/default/files/RAGES_report-Insecticidal%20Bt%20plants.pdf

(15)  https://www.dtnpf.com/agriculture/web/ag/crops/article/2020/09/29/epa-proposes-phasing-dozens-bt-corn

(16)  Douglas, M.R., Tooker, J.F., ”Large-Scale Deployment of Seed Treatments Has Driven Rapid Increase in Use of Neonicotinoid Insecticides and Preemptive Pest Management in U.S. Field Crops”, Environmental Science and Technology 2015, 49, 8, s. 5088–5097, https://pubs.acs.org/doi/10.1021/es506141g

(17)  Jäsenvaltion muuntogeenisestä soijasta esittämiin huomioihin voi tutustua EFSAn kysymysrekisterin kautta osoitteessa http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/login?

(18)  https://www.ohchr.org/EN/Issues/Food/Pages/Pesticides.aspx

(19)  https://sdgs.un.org/2030agenda

(20)  Asetuksen (EU) N:o 182/2011 (6 artiklan 3 kohta) mukaan komissio ”voi” antaa luvan, vaikka jäsenvaltioiden määräenemmistö ei puolla sitä muutoksenhakukomiteassa, mutta sen ei ole välttämättä toimittava näin.

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 178/2002, annettu 28. tammikuuta 2002, elintarvikelainsäädäntöä koskevista yleisistä periaatteista ja vaatimuksista, Euroopan elintarviketurvallisuusviranomaisen perustamisesta sekä elintarvikkeiden turvallisuuteen liittyvistä menettelyistä (EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1).

(22)  https://tillymetz.lu/wp-content/uploads/2020/09/Co-signed-letter-MEP-Metz.pdf

(23)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005, 102 kohta.

(24)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0364.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/73 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/73

---

P9_TA(2021)0337

EU:n taloudellisten etujen suojaaminen – petosten torjunta – vuosikertomus 2019

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 EU:n taloudellisten etujen suojaamisesta – petosten torjunta – vuosikertomus 2019 (2020/2246(INI))

(2022/C 99/09)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 310 artiklan 6 kohdan ja 325 artiklan 5 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 310 artiklan 6 kohdan ja 325 artiklan 5 kohdan,

| — | ottaa huomioon aikaisemmista komission ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) vuosikertomuksista antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aikaisemmista komission ja Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) vuosikertomuksista antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 3. syyskuuta 2020 annetun komission kertomuksen ”31. vuosikertomus Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta (2019)” (COM(2020)0363) sekä sen liitteenä olevat komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 ja SWD(2020)0160), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. syyskuuta 2020 annetun komission kertomuksen ”31. vuosikertomus Euroopan unionin taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta (2019)” (COM(2020)0363) sekä sen liitteenä olevat komission yksiköiden valmisteluasiakirjat (SWD(2020)0156, SWD(2020)0157, SWD(2020)0158, SWD(2020)0159 ja SWD(2020)0160),

| — | ottaa huomioon OLAFin kertomuksen vuodelta 2019 ja sen valvontakomitean toimintakertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OLAFin kertomuksen vuodelta 2019 ja sen valvontakomitean toimintakertomuksen,

| — | ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen EU:n talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2019 ja toimielinten vastaukset (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen EU:n talousarvion toteuttamisesta varainhoitovuodelta 2019 ja toimielinten vastaukset (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta 11. syyskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (2) (OLAF-asetus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta 11. syyskuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 (2) (OLAF-asetus),

| — | ottaa huomioon asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten vaikuttavuuden osalta 23. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2223 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asetuksen (EU, Euratom) N:o 883/2013 muuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston kanssa tehtävän yhteistyön ja Euroopan petostentorjuntaviraston tutkimusten vaikuttavuuden osalta 23. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2223 (3),

| — | ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen (ensimmäinen jaosto) 26. kesäkuuta 2019 antaman tuomion asiassa T-617/17, Vialto Consulting Kft. v. komissio (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen (ensimmäinen jaosto) 26. kesäkuuta 2019 antaman tuomion asiassa T-617/17, Vialto Consulting Kft. v. komissio (4),

| — | ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen (kuudes jaosto) 6. kesäkuuta 2019 antaman tuomion asiassa T-399/17, Dalli v. komissio (5), sekä tuomioistuimen (ensimmäinen jaosto) 25. helmikuuta 2021 antaman tuomion asiassa C-615/19, Dalli v. komissio, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen (kuudes jaosto) 6. kesäkuuta 2019 antaman tuomion asiassa T-399/17, Dalli v. komissio (5), sekä tuomioistuimen (ensimmäinen jaosto) 25. helmikuuta 2021 antaman tuomion asiassa C-615/19, Dalli v. komissio,

| — | ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen 13. toukokuuta 2020 antaman tuomion asiassa T-290/18, Agmin Italy SpA v. komissio (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleisen tuomioistuimen 13. toukokuuta 2020 antaman tuomion asiassa T-290/18, Agmin Italy SpA v. komissio (6),

| — | ottaa huomioon unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 (7),

| — | ottaa huomioon 10. tammikuuta 2019 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 01/2019 ”EU:n varainkäyttöön liittyvien petosten torjunta: toimia tarvitaan”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. tammikuuta 2019 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 01/2019 ”EU:n varainkäyttöön liittyvien petosten torjunta: toimia tarvitaan”,

| — | ottaa huomioon 16. toukokuuta 2019 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 06/2019 ”EU:n koheesiomenoihin kohdistuvien petosten torjunta: hallintoviranomaisten on kehitettävä havaitsemista, reagointia ja koordinointia”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. toukokuuta 2019 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 06/2019 ”EU:n koheesiomenoihin kohdistuvien petosten torjunta: hallintoviranomaisten on kehitettävä havaitsemista, reagointia ja koordinointia”,

| — | ottaa huomioon 9. lokakuuta 2018 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen katsauksen ”2017 Yhteenveto varainhoitovuoden EU-tarkastuksesta: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset varainhoitovuodelta 2017”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. lokakuuta 2018 annetun Euroopan tilintarkastustuomioistuimen katsauksen ”2017 Yhteenveto varainhoitovuoden EU-tarkastuksesta: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset varainhoitovuodelta 2017”,

| — | ottaa huomioon komission teettämän, EU28-jäsenvaltioiden alv-vajeesta 10. syyskuuta 2020 annetun selvityksen ”Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: 2020 Final Report”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission teettämän, EU28-jäsenvaltioiden alv-vajeesta 10. syyskuuta 2020 annetun selvityksen ”Study and Reports on the VAT Gap in the EU-28 Member States: 2020 Final Report”,

| — | ottaa huomioon unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin 5. heinäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (8) (PIF-direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin 5. heinäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (8) (PIF-direktiivi),

| — | ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston perustamisessa 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston perustamisessa 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (9),

| — | ottaa huomioon Euroopan syyttäjänviraston Euroopan pääsyyttäjän nimittämisestä 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2019/1798 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan syyttäjänviraston Euroopan pääsyyttäjän nimittämisestä 23. lokakuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen (EU) 2019/1798 (10),

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon korruption vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen (UNCAC) täytäntöönpanon tarkastelumekanismin puitteissa toteutetusta Euroopan unionia koskevasta tarkastelusta (COM(2020)0793), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2020 annetun komission tiedonannon korruption vastaisen Yhdistyneiden Kansakuntien yleissopimuksen (UNCAC) täytäntöönpanon tarkastelumekanismin puitteissa toteutetusta Euroopan unionia koskevasta tarkastelusta (COM(2020)0793),

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman väärinkäytösten paljastajien merkityksestä EU:n taloudellisten etujen suojaamisessa (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 antamansa päätöslauselman väärinkäytösten paljastajien merkityksestä EU:n taloudellisten etujen suojaamisessa (11),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (12),

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (13),

| — | ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Komission petostentorjuntastrategia: tehostetut toimet EU:n talousarvion suojaamiseksi” (COM(2019)0196), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. huhtikuuta 2019 annetun komission tiedonannon ”Komission petostentorjuntastrategia: tehostetut toimet EU:n talousarvion suojaamiseksi” (COM(2019)0196),

| — | ottaa huomioon Herkules III -ohjelman jatkuvan täytäntöönpanon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Herkules III -ohjelman jatkuvan täytäntöönpanon,

| — | ottaa huomioon unionin petostentorjuntaohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 250/2014 kumoamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/785 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin petostentorjuntaohjelman perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 250/2014 kumoamisesta 29. huhtikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/785 (14),

| — | ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2021 annetun komission tiedonannon järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevasta EU:n strategiasta vuosiksi 2021–2025 (COM(2021)0170), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2021 annetun komission tiedonannon järjestäytyneen rikollisuuden torjuntaa koskevasta EU:n strategiasta vuosiksi 2021–2025 (COM(2021)0170),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0209/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0209/2021),

| A. | toteaa, että jäsenvaltioilla ja komissiolla on lakisääteinen yhteinen vastuu ja niiden on tehtävä tiivistä yhteistyötä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi sekä petosten ja korruption torjumiseksi; ottaa huomioon, että käytännössä jäsenvaltioiden viranomaiset hallinnoivat noin 74:ää prosenttia EU:n menoista ja keräsivät EU:n vuoden 2019 talousarvioon liittyvät unionin perinteiset omat varat; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että jäsenvaltioilla ja komissiolla on lakisääteinen yhteinen vastuu ja niiden on tehtävä tiivistä yhteistyötä unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi sekä petosten ja korruption torjumiseksi; ottaa huomioon, että käytännössä jäsenvaltioiden viranomaiset hallinnoivat noin 74:ää prosenttia EU:n menoista ja keräsivät EU:n vuoden 2019 talousarvioon liittyvät unionin perinteiset omat varat;

| B. | ottaa huomioon, että vaikka komission olisi täytettävä omat valvonta- ja tarkastustehtävänsä yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa, se pystyy seuraamaan vain noin kymmentä prosenttia kaikista menoista; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vaikka komission olisi täytettävä omat valvonta- ja tarkastustehtävänsä yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin puitteissa, se pystyy seuraamaan vain noin kymmentä prosenttia kaikista menoista;

| C. | ottaa huomioon, että SEUT 310 artiklan 6 kohdan mukaan ”unioni ja jäsenvaltiot suojaavat unionin taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä ja muulta laittomalta toiminnalta 325 artiklan mukaisesti”; ottaa huomion, että SEUT 325 artiklan 2 kohdan mukaan ”jäsenvaltiot toteuttavat samat toimenpiteet suojatakseen unionin taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä kuin ne toteuttavat suojatakseen omia taloudellisia etujaan petolliselta menettelyltä”; ottaa huomioon, että SEUT 325 artiklan 3 kohdan mukaan ”jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa, jonka tarkoituksena on suojata unionin taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä” ja ”ne yhdessä komission kanssa järjestävät toimivaltaisten viranomaistensa kiinteän ja säännöllisen yhteistoiminnan”; toteaa, että SEUT 325 artiklan 4 kohdan mukaan tilintarkastustuomioistuinta on kuultava kaikista toimenpiteistä, joita lainsäätäjä toteuttaa unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi petolliselta menettelyltä ja tällaisen menettelyn torjumiseksi; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että SEUT 310 artiklan 6 kohdan mukaan ”unioni ja jäsenvaltiot suojaavat unionin taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä ja muulta laittomalta toiminnalta 325 artiklan mukaisesti”; ottaa huomion, että SEUT 325 artiklan 2 kohdan mukaan ”jäsenvaltiot toteuttavat samat toimenpiteet suojatakseen unionin taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä kuin ne toteuttavat suojatakseen omia taloudellisia etujaan petolliselta menettelyltä”; ottaa huomioon, että SEUT 325 artiklan 3 kohdan mukaan ”jäsenvaltiot sovittavat yhteen toimintansa, jonka tarkoituksena on suojata unionin taloudellisia etuja petolliselta menettelyltä” ja ”ne yhdessä komission kanssa järjestävät toimivaltaisten viranomaistensa kiinteän ja säännöllisen yhteistoiminnan”; toteaa, että SEUT 325 artiklan 4 kohdan mukaan tilintarkastustuomioistuinta on kuultava kaikista toimenpiteistä, joita lainsäätäjä toteuttaa unionin taloudellisten etujen suojaamiseksi petolliselta menettelyltä ja tällaisen menettelyn torjumiseksi;

| D. | panee merkille, että SEUT 83 artiklan mukaisesti lahjonta on yksi erityisen vakava rajatylittävän rikollisuuden ala; |
| --- | --- |

D.

panee merkille, että SEUT 83 artiklan mukaisesti lahjonta on yksi erityisen vakava rajatylittävän rikollisuuden ala;

| E. | katsoo, että jäsenvaltioiden oikeus- ja hallintojärjestelmien erilaisuuteen on kiinnitettävä riittävästi huomiota, jotta voidaan luoda yhtenäisempi hallinto- ja raportointijärjestelmä EU:ssa sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi tehokkaasti ja petosten ja korruption torjumiseksi konkreettisemmin ja tyydyttävämmin tuloksin; |
| --- | --- |

E.

katsoo, että jäsenvaltioiden oikeus- ja hallintojärjestelmien erilaisuuteen on kiinnitettävä riittävästi huomiota, jotta voidaan luoda yhtenäisempi hallinto- ja raportointijärjestelmä EU:ssa sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi tehokkaasti ja petosten ja korruption torjumiseksi konkreettisemmin ja tyydyttävämmin tuloksin;

| F. | ottaa huomioon, että arvonlisävero (alv) on kansallisille talousarvioille tärkeä tulonlähde ja että vuonna 2019 alv-perusteisten omien varojen osuus EU:n talousarvion kokonaistuloista oli 11,97 prosenttia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että arvonlisävero (alv) on kansallisille talousarvioille tärkeä tulonlähde ja että vuonna 2019 alv-perusteisten omien varojen osuus EU:n talousarvion kokonaistuloista oli 11,97 prosenttia;

| G. | ottaa huomioon, että järjestelmälliset ja institutionalisoidut korkean tason korruptiotapaukset sekä tahalliset pyrkimykset heikentää keskinäistä valvontaa ja varainhoidon valvonnasta vastaavien elinten riippumattomuutta tietyissä jäsenvaltioissa vahingoittavat vakavalla tavalla unionin taloudellisia etuja ja uhkaavat demokratiaa, perusoikeuksia ja oikeusvaltiota; muistuttaa, että korruptio heikentää unionin kansalaisten luottamusta instituutioihin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että järjestelmälliset ja institutionalisoidut korkean tason korruptiotapaukset sekä tahalliset pyrkimykset heikentää keskinäistä valvontaa ja varainhoidon valvonnasta vastaavien elinten riippumattomuutta tietyissä jäsenvaltioissa vahingoittavat vakavalla tavalla unionin taloudellisia etuja ja uhkaavat demokratiaa, perusoikeuksia ja oikeusvaltiota; muistuttaa, että korruptio heikentää unionin kansalaisten luottamusta instituutioihin;

| H. | ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan komission käsitys petosten laajuudesta, luonteesta ja syistä on riittämätön eikä kaikista mahdollisista petoksista raportoida sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmässä (IMS); |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että tilintarkastustuomioistuimen mukaan komission käsitys petosten laajuudesta, luonteesta ja syistä on riittämätön eikä kaikista mahdollisista petoksista raportoida sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmässä (IMS);

| I. | ottaa huomioon, että korruptio vaikuttaa vaihtelevassa määrin kaikkiin jäsenvaltioihin ja että se paitsi rasittaa EU:n taloutta myös heikentää demokratiaa ja oikeusvaltiota kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että korruptio vaikuttaa vaihtelevassa määrin kaikkiin jäsenvaltioihin ja että se paitsi rasittaa EU:n taloutta myös heikentää demokratiaa ja oikeusvaltiota kaikkialla Euroopassa;

Yleistä

| 1. | pitää myönteisenä EU:n taloudellisten etujen suojaamisesta ja petostentorjunnasta annettua komission 31. vuosikertomusta (PIF-kertomus), jossa korostetaan vuonna 2019 saavutettuja tuloksia petosten ja sääntöjenvastaisuuksien torjuntaa koskevan EU-tason institutionaalisen kehyksen vahvistamisessa, eli sitä, että 18 jäsenvaltiota oli saattanut osaksi kansallista lainsäädäntöä PIF-direktiivissä säädetyt toimenpiteet vuoden loppuun mennessä ja että neljä jäsenvaltiota oli tehnyt niin kesäkuuhun 2020 mennessä; kehottaa kaikkia muita jäsenvaltioita toteuttamaan kaikki tarvittavat toimenpiteet ja varmistamaan, että direktiivi saatetaan mahdollisimman pian kaikilta osin ja asianmukaisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä; kehottaa komissiota seuraamaan kaikissa jäsenvaltioissa tiiviisti prosessia, jolla direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä, sekä käyttämään oikeuksiaan käynnistää rikkomismenettelyjä, jos jäsenvaltiot eivät noudata prosessia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää valitettavana, että komission oli lähetettävä 3. joulukuuta 2020 perustellut lausunnot Irlannille ja Romanialle, koska ne eivät olleet saattaneet PIF-direktiiviä osaksi kansallista lainsäädäntöään; panee merkille, että 15. joulukuuta 2020 Romania saattoi PIF-direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa, että oikeusvaltioperiaatteen noudattamien on edellytys moitteettomalle varainhoidolle, johon kuuluvat EU:n varojen tehokas ja vaikuttava kohdentaminen ja hallinnointi sekä korruption ja huonon hallinnon torjunta; pitää tässä yhteydessä erittäin myönteisenä yleistä ehdollisuusjärjestelmää unionin talousarvion suojaamiseksi koskevan asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 hyväksymistä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää myönteisenä, että komissio on aloittanut välittömästi työnsä selkeiden menetelmien laatimiseksi ja mahdollisten tapausten analysoimiseksi; toteaa, että komissio on useaan otteeseen selvästi ilmoittanut, että se aikoo täyttää tehtävänsä perussopimusten valvojana ja soveltaa asetusta (EU, Euratom) 2020/2092 sen voimaantulopäivästä ilman aiheetonta viivytystä, jotta vuoden 2021 alkupuoliskolla tarvittavien valmistelutöiden aikana ei yksikään tapaus jää huomaamatta; palauttaa mieliin, että asetusta (EU, Euratom) 2020/2092 on sovellettu kaikkiin maksusitoumuksiin ja maksuihin 1. tammikuuta 2021 lähtien ja että siinä annetaan takuut lopullisille edunsaajille ja varojen vastaanottajille; |
| --- | --- |

4.

Havaitut petoksiksi ilmoitetut ja muut sääntöjenvastaisuudet

| 5. | panee merkille, että vuonna 2019 petoksiksi ilmoitettujen ja muiden sääntöjenvastaisuuksien kokonaismäärä oli 11 726 tapausta (2 prosenttia vähemmän tapauksia kuin vuonna 2018) ja että niiden arvo oli noin 1,6 miljardia euroa, mikä merkitsee 34 prosentin vähennystä vuoteen 2018 verrattuna; toteaa tässä yhteydessä, että tapausten lukumäärää ja arvoa kunakin vuonna koskevia tietoja arvioidaan ja päivitetään jatkuvasti ja että niitä olisi tarkasteltava pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | toteaa, että havaittujen petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien määrä on osoitus havaitsemisasteesta sekä jäsenvaltioiden ja EU:n elinten valmiuksista pysäyttää mahdolliset petokset, mutta se ei ole suora indikaattori EU:n talousarvioon tai tiettyyn jäsenvaltioon vaikuttavien petosten määrästä; panee merkille, että on epäselvää, kuinka monesta petoksiksi ilmoitetusta sääntöjenvastaisuudesta jätetään ilmoittamatta vuosittain, minkä vuoksi petostenvastaisten toimien vaikuttavuutta on hyvin vaikea arvioida; muistuttaa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin julkaisi vuonna 2019 kaksi erityiskertomusta, joissa se korosti komission puutteita petosten laajuuteen, luonteeseen ja syihin liittyvissä tiedoissa sekä havaitsi heikkouksia komission strategisessa lähestymistavassa petosriskien hallintaan ja kehotti sitä ryhtymään ennakoivampiin toimiin näiden ongelmien ratkaisemiseksi; kehottaa tästä syystä komissiota kehittämään menetelmän, jolla voidaan parantaa luotettavuutta ja laatia tarkempia arvioita petosten laajuudesta EU:ssa; toteaa, että sääntöjenvastaisuuden havaitseminen ja siitä ilmoittaminen edellyttää, että on toteutettu korjaavia toimenpiteitä EU:n taloudellisten etujen suojaamiseksi ja tarvittaessa aloitettu rikosoikeudellinen menettely; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toteaa, että vuonna 2019 petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien lukumäärä (939 tapausta eli 8 prosenttia kaikista sääntöjenvastaisuuksista) ja niihin liittyvät rahamäärät (noin 461,4 miljoonaa euroa eli 28 prosenttia kaikista rahamääristä, joihin liittyi sääntöjenvastaisuuksia) vähenivät huomattavasti vuoteen 2018 verrattuna; toteaa, että vuonna 2019 petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien määrä oli 40 prosenttia pienempi kuin vuonna 2015 ja 25 prosenttia pienempi kuin vuosien 2015–2019 viiden vuoden keskiarvo; panee merkille, että vuonna 2019 menoihin liittyviä petoksiksi ilmoitettuja sääntöjenvastaisuuksia oli 514 ja niiden osuus oli 0,3 prosenttia vuoden 2019 maksuista ja että tuloihin liittyviä petoksiksi ilmoitettuja sääntöjenvastaisuksia oli 425 ja niiden osuus oli 0,3 prosenttia vuonna 2019 kerättyjen perinteisten omien varojen bruttomäärästä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 kirjattujen muiden kuin petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien määrä (10 787 tapausta) pysyi vakaana vuoteen 2018 verrattuna, kun taas niihin liittyvät rahamäärät vähenivät 8 prosenttia noin 1,2 miljardiin euroon; panee merkille, että vuonna 2019 menoihin liittyviä muita kuin petoksiksi ilmoitettuja sääntöjenvastaisuuksia oli 6 550 ja niiden osuus oli 0,5 prosenttia vuoden 2019 maksuista ja että tuloihin liittyviä muita kuin petoksiksi ilmoitettuja sääntöjenvastaisuuksia oli 4 237 ja niiden osuus oli 1,5 prosenttia vuonna 2019 kerättyjen perinteisten omien varojen bruttomäärästä; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että havaittujen petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien ja muiden kuin petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien lukumäärän muutos tarjoaa hetkellisen kuvan, jota olisi tarkasteltava muiden merkittävien tekijöiden yhteydessä; korostaa, että sekä petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien että muiden kuin petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien kokonaismäärän raportoitu lasku voi olla osoitus joko myönteisestä kehityksestä, eli petollisen toiminnan yleisestä vähenemisestä, tai kielteisestä kehityksestä, eli petollisen toiminnan havaitsemisen vähenemisestä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että sääntöjenvastaisuuksien havaitseminen keskittyi muutamiin jäsenvaltioihin erityisesti petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien osalta, mikä viittaa siihen, että käytössä on erilaisia tapoja hyödyntää rikosoikeudellisia keinoja EU:n talousarvion suojaamiseksi; korostaa ja pitää valitettavana sitä, että monilla jäsenvaltioilla ei ole erityisiä lakeja sellaisen mafiatyyppisen järjestäytyneen rikollisuuden torjumiseksi, jonka osallistuminen rajat ylittävään toimintaan ja EU:n taloudellisiin etuihin vaikuttaville aloille kasvaa jatkuvasti; kehottaa komissiota puuttumaan näihin jäsenvaltioiden välisiin eroihin ja harkitsemaan uusia yhdenmukaistamistoimia; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että tietojen ja raportointitekniikoiden pätevyydessä ja vertailukelpoisuudessa ilmenevät puutteet sekä erot jäsenvaltioiden digitalisoitumisen tasossa heikentävät edelleen vakavasti sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmässä ja OWNRES-järjestelmässä komission käytettävissä olevien tietojen laatua ja luotettavuutta; pitää valitettavana, että EU:n varojen väärinkäyttöä ja niihin liittyviä petoksia ja kavalluksia havaitaan enimmäkseen vain satunnaisesti komission ja tilintarkastustuomioistuimen otantaan perustuvissa tarkastuksissa tai OLAFin tutkimuksissa; on huolestunut tilintarkastustuomioistuimen toistuvista havainnoista, joiden mukaan joidenkin kansallisten viranomaisten työtä pidetään liian virhealttiina ja siksi epäluotettavana; korostaa, että nämä puutteet vaikuttavat jäsenvaltioiden komissiolle ilmoittamien, havaittujen petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien ja muiden kuin petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien lukumäärää koskevien tietojen laatuun; panee merkille, että kolme jäsenvaltiota ei ilmoittanut yhtään petoksiksi laskettavaa sääntöjenvastaisuutta vuonna 2019 (15); on erityisen huolestunut tiettyjen kansallisten viranomaisten riittämättömästä henkilöstöstä ja pätevyydestä sekä sisäisten tarkastusten puutteesta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa, että covid-19-kriisi on tuonut mukanaan tavallista suurempia riskejä EU:n talousarvion toteuttamiselle; panee huolestuneena merkille, että kaksi jäsenvaltiota ilmoitti yli puolet petoksiksi ilmoitetuista sääntöjenvastaisuuksista ja että jotkin jäsenvaltiot eivät ilmoita säännöllisesti yhtäkään petostapausta; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota näihin tapauksiin seuraamalla ja toteuttamalla toimia varmistaakseen EU:n talousarvion täydellisen suojaamisen ja suorittamaan satunnaisia, paikalla tehtäviä tarkastuksia etenkin kriisien aiheuttamissa poikkeusoloissa; on samaa mieltä komission kanssa siitä, että petosten ja sääntöjenvastaisuuksien torjunta on äärimmäisen tärkeää kriisin aikana (16); |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tekemään tiiviimpää yhteistyötä tietojenvaihdossa, tiedonkeruun parantamisessa ja valvonnan tehostamisessa; kehottaa jäsenvaltioita julkistamaan lopullisia edunsaajia koskevat tiedot yhdenmukaisessa koneluettavassa muodossa ja varmistamaan yhteentoimivuuden komission seurantavälineiden kanssa; kehottaa painokkaasti komissiota tekemään perinpohjaisen analyysin tämän taustalla olevista syistä ja mahdollisista rakenteellisista ongelmista, jotka aiheuttavat jatkuvia järjestelmätason heikkouksia joidenkin kansallisten viranomaisten työn luotettavuudessa, ja kiinnittämään erityistä huomiota mahdollisiin eroihin maiden järjestelmien välillä; kehottaa komissiota antamaan kansallisille viranomaisille selkeitä maakohtaisia suosituksia; pyytää komissiota ottamaan käyttöön jäsennellyn vuoropuhelun kansallisten viranomaisten ja tilintarkastustuomioistuimen kanssa, jotta voidaan jatkuvasti kehittää valmiuksia ja vaihtaa parhaita käytäntöjä kansallisten tarkastusviranomaisten työn luotettavuuden parantamiseksi, ja kehottaa komissiota pitämään parlamentin ajan tasalla saavutetusta edistyksestä; kehottaa komissiota tarjoamaan lisätukea yhteistyön parantamiseksi Eurofisc-verkoston puitteissa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa tässä yhteydessä uudelleen komissiota perustamaan yhtenäisen järjestelmän, jonka avulla jäsenvaltioissa kerätään vertailukelpoisia tietoja sääntöjenvastaisuuksista ja petostapauksista, jotta voidaan yhdenmukaistaa ilmoitusmenettelyjä ja varmistaa toimitettujen tietojen laatu ja vertailukelpoisuus; |
| --- | --- |

14.

Tulot – omiin varoihin liittyvät petokset

| 15. | panee merkille, että vuonna 2019 tuloihin liittyvinä petoksina ilmoitettiin 425 sääntöjenvastaisuustapausta, mikä on 21 prosenttia vähemmän kuin viiden vuoden keskiarvo, joka oli 541 sääntöjenvastaisuustapausta vuodessa vuosina 2015–2019; toteaa lisäksi, että vuonna 2019 tapauksiin liittyvien perinteisten omien varojen arvioitu ja todettu määrä (80 miljoonaa euroa) oli 19 prosenttia pienempi kuin viiden vuoden keskiarvo (98 miljoonaa euroa); toteaa, että petostentorjunnasta vastaavien yksiköiden tekemät tarkastukset olivat menestyksekkäin tapa havaita petokset; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toteaa, että 4 237 havaittua sääntöjenvastaisuutta ilmoitettiin muiksi kuin petoksiksi vuonna 2019, mikä on 6 prosenttia vähemmän kuin viiden vuoden keskiarvo, ja että vuonna 2019 tapauksiin liittyvien perinteisten omien varojen arvioitu ja todettu määrä (397 miljoonaa euroa) oli 3 prosenttia pienempi kuin viiden vuoden keskiarvo; toteaa lisäksi, että muut kuin petoksiksi ilmoitetut sääntöjenvastaisuudet havaittiin ensisijaisesti jälkitarkastuksissa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa arvonlisäveron maksamisen laiminlyöntiin perustuviin petoksiin ja erityisesti niin kutsuttuihin karusellipetoksiin liittyvän nykytilanteen vakavuutta; kehottaa kaikkia jäsenvaltioita osallistumaan Eurofisciin sen kaikilla toiminta-aloilla, jotta helpotetaan petostentorjuntaa edistävää tiedonvaihtoa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille vuoden 2020 alv-vajetta koskevasta kertomuksesta, että vuonna 2018 EU:n alv-vaje putosi 140 miljardiin euroon ja saattaa laskea alle 130 miljardiin euroon vuonna 2019; pitää kuitenkin huolestuttavana sitä, että alv-vaje saattaa kasvaa 164 miljardiin euroon vuonna 2020, ja pyytää komissiolta perinpohjaista selvitystä siitä, liittyikö tämä kasvu jollakin tapaa covid-19-pandemiaan; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää erittäin huolestuttavana arvonlisäveropetosten laajaa vaikutusta EU:n talousarvioon ja kansallisiin talousarvioihin; katsoo, että on erittäin tärkeää tehostaa yleisimpien arvonlisäveropetosten eli yhteisön sisäisten missing trader -petosten (MTIC-petokset) torjuntaa, sillä niiden vuotuiset kustannukset ovat arviolta 40–60 miljardia euroa; kehottaa komissiota arvioimaan MTIC-petosten torjumiseen tähtäävien erilaisten mahdollisten ratkaisujen vahvuuksia ja heikkouksia, erityisesti tutkijoiden kehittämän reaaliaikaisen digitaalisen tapahtumaperusteisen raportointijärjestelmän (TX++) käyttöönottoa tai lopullisen alv-järjestelmän yhdistämistä digitaaliseen reaaliaikaiseen tapahtumaperusteiseen raportointiin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | panee merkille, että jäsenvaltiot ilmoittivat vuonna 2019 16:sta tuloihin liittyvää petostentorjuntatointa, joista kahdeksan liittyi tullipetoksiin, viisi veropetoksiin ja kolme sekä tulli- että veropetoksiin; panee merkille, että komissio käynnisti vuonna 2019 arviointiprosessin sen selvittämiseksi, miten hyödyllinen neuvoston asetus (EY) N:o 515/97 (17) on ollut tullipetosten torjunnassa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | panee merkille, että vuosina 2017–2019 komissio teki tullausarvon valvontastrategiaa koskevia tarkastuksia paikan päällä kaikissa jäsenvaltioissa ja havaitsi, että unionin taloudellisia etuja ei suojattu vaikuttavasti, mikä johti perinteisten omien varojen huomattaviin menetyksiin EU:n talousarviossa; panee merkille, että OLAF on esittänyt tutkintakertomuksia, joissa annetaan suosituksia kuudelle jäsenvaltiolle, jotka eivät ole panneet täysimääräisesti täytäntöön tarvittavia toimenpiteitä aliarvottamispetosten torjumiseksi johdonmukaisesti; kehottaa komissiota raportoimaan parlamentille sellaisista jäsenvaltioista, jotka voisivat tarjota hyvän esimerkin parhaista noudatettavista käytännöistä, ja niistä, joilla on edelleen merkittäviä haasteita; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee merkille, että kuten tapahtui myös vuosina 2018 ja 2017, rahamääräisesti petokset ja sääntöjenvastaisuudet kohdistuivat tavaroista eniten aurinkopaneeleihin vuonna 2019; kehottaa komissiota tunnustamaan, että tällaiset petokset ovat luonteeltaan systeemisiä, ja kehottaa painokkaasti neuvostoa ja jäsenvaltioita ryhtymään tässä asiassa järeisiin toimiin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | panee merkille, että Yhdistyneen kuningaskunnan EU:n talousarvioon siirtämien perinteisten omien varojen määrien (tullimaksujen) oikeellisuuteen liittyy vakavia epäilyjä, ja toteaa, että epäilyt perustuvat OLAFin tutkimuksiin, jotka koskevat Kiinasta Yhdistyneen kuningaskunnan kautta tuotuihin tekstiileihin ja jalkineisiin liittyviä aliarvotuspetoksia, sekä komission omien varojen hallinnoinnin yhteydessä tekemiin tutkimuksiin; pitää erittäin suurena epäkohtana sitä, että Yhdistynyt kuningaskunta edelleenkin kieltäytyy antamasta EU:n talousarvioon vuosina 2011–2017 menetettyjä perinteisiä omia varoja (2,679 miljardia euroa bruttona); pitää myönteisenä sitä, että komissio siirsi maaliskuussa 2019 Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi rikkomistapauksen, joka oli käynnistetty Yhdistynyttä kuningaskuntaa vastaan aliarvotettujen tuontitavaroiden aiheuttamien perinteisten omien varojen menetysten takia; kehottaa komissiota raportoimaan tilanteen kehittymisestä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on erittäin huolestunut budjettipääosaston vuoden 2019 osalta säilyttämästä ei-kvantitatiivisesti ilmaistavissa olevasta varaumasta, jonka mukaan aliarvottamispetokset levisivät osittain muihin jäsenvaltioihin ja vaikuttivat perinteisten omien varojen kantoon mutta niiden laajuutta ei ole vielä kvantifioitu lopullisesti; toteaa, että komissio on suorittanut aliarvottamista koskevia tarkastuksia kaikissa jäsenvaltioissa ja tarkastanut, miten jäsenvaltiot ovat organisoineet aliarvottamisongelmiin puuttumisen, erityisesti Kiinasta tulevien tekstiilien ja jalkineiden osalta; panee merkille, että EU:hun tuotujen tavaroiden aliarvottaminen on ja tulee olemaan uhka tuloille ja merkittävä haaste, johon on vastattava tulevina vuosina; toteaa, että komissio toteuttaa jatkotoimia ja saattaa jäsenvaltiot taloudelliseen vastuuseen mahdollisista menetyksistä; pitää huolestuttavana sitä, että alustavien laskelmien mukaan perinteisten omien varojen menetykset vuonna 2019 muodostivat yhden prosentin kyseisen vuoden kaikista perinteisistä omista varoista; pyytää komissiota tiedottamaan parlamentille viipymättä tarkastustensa tuloksista ja seurauksista sekä määrällisistä laskelmista sen jälkeen, kun ne on saatu päätökseen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palauttaa mieliin, että erilaisten havaitsemismenetelmien (muun muassa luovutuksen yhteydessä tehtävät tarkastukset, jälkitarkastukset ja petostentorjuntayksiköiden suorittamat tarkastukset) yhdistäminen on petosten havaitsemisen kannalta tehokkainta ja että kunkin menetelmän tehokkuus riippuu asianomaisesta jäsenvaltiosta, sen hallinnon koordinoinnin tehokkuudesta ja jäsenvaltioiden asianomaisten yksikköjen yhteydenpitovalmiuksista; kehottaa komissiota ilmoittamaan neuvostolle sellaisista jäsenvaltioista, jotka voisivat tarjota hyvän esimerkin parhaista noudatettavista käytännöistä, ja niistä, joilla on edelleen merkittäviä haasteita tilanteen parantamisessa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | panee merkille, että viiden viime vuoden aikana perinteisten omien varojen vuotuinen takaisinperintäaste on vaihdellut 52 ja 66 prosentin välillä ja että vuonna 2019 ilmoitettujen tapausten takaisinperintäaste on tällä hetkellä noin 57 prosenttia; toteaa, että jäsenvaltioiden väliset erot takaisinperinnän tuloksissa voivat johtua petoksen tai sääntöjenvastaisuuden tyypistä tai kyseessä olevan velallisen tyypistä; panee merkille, että maaliskuuhun 2020 mennessä kaikkien vuosien 1989–2019 takaisinperintäaste oli 61 prosenttia; kehottaa jälleen komissiota raportoimaan vuosittain OLAFin suositusten perusteella takaisinperittyjen unionin omien varojen määrän ja ilmoittamaan vastuuvapauden myöntävälle viranomaiselle perimättä jääneet saamiset; |
| --- | --- |

26.

Menoihin liittyvät petokset

| 27. | toteaa, että vuonna 2019 petoksiksi ilmoitettujen menoihin liittyvien sääntöjenvastaisuuksien määrä oli 514 ja että ne vastasivat yhteensä 381,4 miljoonan euron summaa (0,3 prosenttia vuoden 2019 maksuista); |
| --- | --- |

27.

| 28. | toteaa, että vuonna 2019 muiksi kuin petoksiksi ilmoitettujen menoihin liittyvien sääntöjenvastaisuuksien määrä oli 6 550, mikä vastaa 0,5:tä prosenttia vuoden 2019 maksuista; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) osalta sääntöjenvastaisuuksien havaitseminen keskittyi muutamiin jäsenvaltioihin ennen kaikkea petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien osalta, mikä viittaa siihen, että erilaiset tavat hyödyntää rikosoikeudellisia keinoja EU:n talousarvion suojaamiseksi tai petosepäilyihin liittyvät raportointikäytännöt saattavat olla merkittäviä tekijöitä jäsenvaltioiden välillä ilmenevien eroavuuksien taustalla; panee merkille, että vaikka vuonna 2019 kokonaismäärät olivat suhteellisen vakaat, suoraan tukeen liittyvät määrät kasvoivat ja maaseudun kehittämiseen liittyvät määrät vähenivät; panee erityisesti merkille, että suorien tukien alalla useimmat havaitut tapaukset koskivat väärennettyjen asiakirjojen tai tukihakemusten käyttöä, kun taas maaseudun kehittämisen alalla monet havaitut tapaukset liittyivät täytäntöönpanoon; pitää huolestuttavana sitä, että keinotekoisten edellytysten luominen rahoitustuen saamiselle on yleinen suoraan tukeen liittyvä petostyyppi, mikä ilmentää petoksiksi ilmoitetuissa sääntöjenvastaisuuksissa noudatettavan sellaista toimintatapaa, joka herättää etiikkaan ja rehellisyyteen liittyviä kysymyksiä; toteaa, että maaseudun kehittämisen alalla petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien määrä väheni huomattavasti ohjelmakauteen 2007–2013 liittyvien havaintojen vähenemisen vuoksi ohjelmasuunnittelun elinkaaren mukaisesti ja ohjelmakauteen 2014–2020 liittyvät havainnot käynnistyivät hitaasti, mutta maaseudun kehittämisen osalta havaittiin kuitenkin edelleen enemmän petoksiksi ilmoitettuja ja muita sääntöjenvastaisuuksia kuin suorien tukien osalta; toteaa, että korkein petosten havaitsemisaste (0,87 prosenttia) ilmeni kuitenkin markkinatoimien alalla ja se oli yli neljä kertaa suurempi kuin maaseudun kehittämisen alalla petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien osalta ja muiden kuin petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien osalta lähes kaksinkertainen maaseudun kehittämiseen verrattuna; panee lisäksi merkille, että tilintarkastustuomioistuimen varainhoitovuoden 2017 vuosikertomusten (18) mukaan tapa, jolla menot maksetaan, vaikuttaa virheriskiin ja virheet rajoittuivat pääasiassa kulujen korvaamiseen, kun taas tukioikeuksiin perustuvien maksujen virhetaso jäi kahden prosentin olennaisuusrajan alle; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palauttaa mieliin kehotuksensa ottaa käyttöön tukien enimmäismäärä, jonka yksi luonnollinen henkilö voi saada YMP:n ensimmäisestä ja toisesta pilarista ja koheesiorahastoista; katsoo, että luonnollisille henkilöille vahvistetut enimmäismäärät ovat paljon vaikeampia kiertää; muistuttaa, että edunsaajat voivat jakaa keinotekoisesti yrityksensä tai perustaa lisää yrityksiä, jotka kaikki voivat saada enimmäismäärän rahoitusta, kiertääkseen oikeushenkilöä kohti määritetyn enimmäismäärän; on tyytyväinen ehdotuksessa esitettyihin, YMP:hen liittyviin aikomuksiin laskea kaikki samaan konserniin kuuluvat yritykset yhdeksi edunsaajaksi; pitää näitä ponnisteluja kuitenkin riittämättöminä, sillä kyseessä ovat läpinäkymättömät ja erittäin monimutkaiset yritysrakenteet, joihin usein kuuluu yhteisöjä useista jäsenvaltioista ja/tai kolmansista maista, minkä vuoksi on hyvin vaikeaa varmistaa, että kaikki samaan yritysryhmään kuuluvat yritykset määritetään sellaisiksi ja että niitä todella kohdellaan yhtenä edunsaajana, ja mikä luo lisää tilaisuuksia kiertää näitä rajoituksia; kehottaa komissiota sisällyttämään ehdotukseensa varainhoitoasetuksen tarkistamisesta ehdotuksia, jotka koskevat YMP:n ja koheesiorahaston osalta luonnollisille henkilöille vahvistettuja enimmäismääriä (19); |
| --- | --- |

30.

| 31. | palauttaa mieliin huolensa, että YMP-tuet edelleen kannustavat rikollisia ja oligarkkisia rakenteita harjoittamaan maananastusta; palauttaa mieliin komissiolle esittämänsä kiireellisen kehotuksen perustaa valitusmekanismi sellaisia viljelijöitä ja pk-yrityksiä varten, jotka joutuvat kohtaamaan maananastusta, kansallisten viranomaisten vakavaa epäasianmukaista toimintaa, laitonta tai puolueellista tarjousten kohtelua tai tukien jakautumista tai rikollisjärjestöjen, järjestäytyneen rikollisuuden tai oligarkkisten järjestelmien harjoittamaa painostusta tai pelottelua, ja sellaisia henkilöitä varten, jotka joutuvat muun perusoikeuksiinsa kohdistuvan vakavan loukkauksen kohteeksi, jotta nämä voivat esittää valituksen suoraan komissiolle; on tyytyväinen siihen, että uuteen YMP-asetukseen on ehdotettu tällaista valitusmekanismia; |
| --- | --- |

31.

| 32. | panee merkille koheesiopolitiikan tietojen analysoinnin monimutkaisuuden ja ohjelmakauden 2007–2013 eri vaiheet; toteaa, että ilmoitetut rahamäärät olivat huomattavasti alhaisemmat kuin poikkeuksellisena vuonna 2018 mutta koheesiorahaston osalta keskimäärin kasvussa; korostaa oikeusviranomaisten kanssa tehtävän yhteistyön merkitystä ja katsoo, että ohjelmakauden 2014–2020 sekä petoksiksi ilmoitettuihin että muihin sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien rahamäärien odottamattomaan laskuun vuonna 2019, lukuun ottamatta ”poikkeuksellisia” tapauksia, on kiinnitettävä enemmän huomiota kaikkien rahastojen ja erityisesti Euroopan aluekehitysrahaston osalta petoksiksi ilmoitettuihin sääntöjenvastaisuuksiin liittyvien rahamäärien suhteen; korostaa, että komission, OLAFin ja Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) on kiireellisesti tutkittava perin pohjin, liittyvätkö jäsenvaltioiden siltä osin, miten ne ovat taipuvaisia havaitsemaan sellaisia petoksiksi katsottavia sääntöjenvastaisuuksia, joihin liittyy suuria rahamääriä, erilaiset raportointimallit jollakin tapaa jäsenvaltioiden sidosryhmien mahdollisiin eturistiriitoihin tai jopa rikolliseen toimintaan; |
| --- | --- |

32.

| 33. | on erittäin huolestunut tiedotusvälineissä olleista tiedoista, joissa kerrottiin infrastruktuureihin tehdyistä, EU:n yhteisrahoittamista investoinneista, joiden käyttötarkoitusta muutettiin vaaditun kolmen tai viiden vuoden vähimmäisajan jälkeen; pitää valitettavana, että tähän käyttötarkoituksen muuttamiseen väitetään liittyneen petoksia ja henkilökohtaisen vaurauden kartuttamista; pitää valitettavana, ettei komissio ole pystynyt esittämään lisätietoja kaikkien jäljellä olevien epäilysten poistamiseksi; on tyytyväinen komission aikomukseen ryhtyä näiden väitteiden osalta asianmukaisiin jatkotoimiin, ja kehottaa komissiota raportoimaan havainnoistaan parlamentille; kehottaa lisäksi komissiota analysoimaan, millä jäsenvaltioilla on vakavia ongelmia EU:n yhteisrahoittamien infrastruktuurihankkeiden käyttötarkoituksen muuttamisessa; |
| --- | --- |

33.

| 34. | katsoo, että vähimmäiskestoa koskeva lakisääteinen vaatimus eli 3–5 vuotta on liian lyhyt ja että yhteisrahoituksessa on kyse merkittävistä määristä ja hankkeet ovat pitkäaikaisia; pitää valitettavana, että lainsäätäjät eivät päättäneet ottaa käyttöön pidempää kestoa koskevia vaatimuksia yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen (20) tarkistuksen yhteydessä; toteaa, että infrastruktuuri-investointien kestoa ja ennenaikaista käyttötarkoituksen muuttamista koskevissa kansallisissa säännöissä on merkittäviä eroja jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kehottaa komissiota tekemään perusteellisen analyysin yhteisrahoitettujen investointien määrärahojen tarpeen kestävyyttä ja ennenaikaista käyttötarkoituksen muuttamista koskevista erilaisista kansallisista säännöistä sekä infrastruktuurin että laitteiden osalta keskittyen erityisesti siihen, ylittävätkö kansalliset säännöt EU:n vähimmäisvaatimukset; kehottaa komissiota raportoimaan havainnoistaan parlamentille; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa YMP:tä ja koheesiopolitiikkaa koskevista avoimuusvaatimuksista, jotka velvoittavat vastuussa olevat jäsenvaltioiden viranomaiset ylläpitämään julkisesti saatavilla olevaa luetteloa lopullisista edunsaajista; kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita julkistamaan tiedot yhdenmukaisessa koneluettavassa muodossa ja varmistamaan tietojärjestelmien yhteentoimivuuden; vaatii komissiota keräämään ja koontamaan tiedot sekä julkaisemaan luetteloja edunsaajista, jotka hyötyvät eniten kustakin rahastosta kussakin jäsenvaltiossa; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee merkille, että vuonna 2019 havaittujen petoksiksi ilmoitettujen sääntöjenvastaisuuksien joukossa terveydenhuoltoinfrastruktuuriin liittyviin toimiin vaikuttivat julkisia hankintoja koskevien sääntöjen rikkomiset ja että yleisimmät havaitut ongelmat liittyivät tositteisiin: 15 jäsenvaltiota ilmoitti sääntöjenvastaisuuksista terveydenhuollon infrastruktuuriin liittyvissä toimissa, ja seitsemän niistä havaitsi myös petoksia; toteaa, että se, että muut jäsenvaltiot eivät ilmoita sääntöjenvastaisuuksista tällä alalla, ei ole osoitus siitä, etteivät tällaiset riskit koskeneet niitä, ja kehottaa komissiota, OLAFia ja EPPOa varmistamaan, että petollinen toiminta, erityisesti covid-19-pandemian torjuntaan liittyvä petollinen toiminta, ei jää selvittämättä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pitää huolestuttavina tilintarkastustuomioistuimen ja komission jatkuvia raportteja julkisissa hankinnoissa jatkuvasti ilmenevistä heikkouksista useissa jäsenvaltioissa; kehottaa komissiota tekemään perusteellisen analyysin jäsenvaltioista, joilla on huomattavia heikkouksia, ja niiden taustalla olevista syistä, ja täsmentämään tarkasti, missä määrin ne johtuvat muodollisista virheistä tai järjestelmätason petoksista ja korruptiosta; katsoo, että vähäisiä muodollisia virheitä on käsiteltävä eri tavalla ja että komission olisi keskityttävä enemmän vakavampiin kysymyksiin, kuten tarjouskilpailukriteerien tarkoitukselliseen manipulointiin tiettyjen tai yksittäisten tarjoajien hakemuksen suosimiseksi, korruptioon tarjoajien valinnassa, eturistiriitoihin ja muuhun vilpilliseen väärinkäyttöön; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että menojen kirjaamisen on ehdottomasti oltava täysin avointa erityisesti, kun on kyse unionin rahastoista tai rahoitusvälineistä suoraan rahoitetuista infrastruktuurihankkeista; kehottaa komissiota tarjoamaan unionin kansalaisille täyden pääsyn yhteisrahoitettuja hankkeita koskeviin tietoihin; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että elpymis- ja palautumistukivälineen mukaisten siirtojen ja lainojen kirjanpidon on oltava täysin avointa, ja kehottaa komissiota varmistamaan, että Euroopan parlamentilla on täydet mahdollisuudet tutustua tietoihin; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota tehostamaan petosten ehkäisemiseen ja paljastamiseen liittyvää työtään sen varmistamiseksi, että EU:n rahat saavuttavat edelleen aiotut edunsaajat ja tuovat tehokkaita ja mitattavissa olevia etuja kansalaisten elämään; |
| --- | --- |

41.

Digitalisaatio keinona suojata EU:n taloudellisia etuja

| 42. | korostaa, että EU:ssa tapahtuvan raportointi-, seuranta- ja tarkastustoiminnan laajempi digitalisaatio, yhteentoimivuus ja yhdenmukaistaminen ovat myöhässä ja että niitä tarvitaan välttämättä, koska väärinkäytökset, petokset, varojen väärinkäyttö, eturistiriidat, päällekkäinen rahoitus ja muut systeemiset ongelmat ovat luonteeltaan rajat ylittäviä; pitää lisäksi huolestuttavana välittäjien hallinnoimien rahoitusvälineiden valvontaa ja edunsaajien sääntömääräisten kotipaikkojen tarkastuksissa esiin tulleita heikkouksia; toistaa, että suorien ja epäsuorien varojen maksamisen ehdoksi on asetettava edunsaajien ja rahoituksen välittäjien tosiasiallista omistajuutta koskevien tietojen julkistaminen; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pitää valitettavana sitä, että nykyisten sääntöjen puitteissa tietojen puute yritysten ja yritysryhmien omistusrakenteista ja tosiasiallisista omistajista edistää merkittävästi varojen jakamisen avoimuuden puutetta ja haittaa sääntöjenvastaisuuksien tehokkaampaa havaitsemista; korostaa kattavien, luotettavien ja vertailukelpoisten tietojen ratkaisevaa merkitystä EU:n menojen tehokkaalle, vaikuttavalle ja oikea-aikaiselle valvonnalle sekä eurooppalaisten veronmaksajien varojen suojaamiselle; |
| --- | --- |

43.

| 44. | palauttaa mieliin komissiolle esittämänsä kiireellisen kehotuksen ehdottaa varainhoitoasetukseen oikeusperustaa yhteentoimivan digitaalisen raportointi- ja seurantajärjestelmän luomiselle, jotta jäsenvaltioiden viranomaiset voivat antaa oikea-aikaisia, yhdenmukaisia ja standardoituja raportteja yhteistyöhön perustuvan hallinnoinnin alalla; kannustaa edellyttämään pakollisena Arachnen kaltaisten olemassa olevien tiedonlouhinta- ja riskinarviointivälineiden käyttöä osana suunniteltua raportointi- ja seurantajärjestelmää; korostaa, että tällainen yhteentoimiva raportointi- ja seurantajärjestelmä mahdollistaisi ensinnäkin väärinkäytösten, petosten, varojen väärinkäytön, eturistiriitojen, päällekkäisen rahoituksen ja muiden systeemisten ongelmien havaitsemisen aikaisemmin ja tehokkaammin ja antaisi lisäksi kattavan yleiskuvan siitä, miten unionin varoja todellisuudessa jaetaan, sekä mahdollisesta tahattomasta keskittymisestä muutamalle harvalle oligarkkiselle tai jopa rikolliselle lopulliselle edunsaajalle; |
| --- | --- |

44.

| 45. | muistuttaa, että tämä järjestelmä ei saisi johtaa siihen, että kansalliset viranomaiset ylikuormittuvat byrokratiasta, eikä aiheuttaa datan ruuhkautumista; kehottaa komissiota määrittämään, mitkä indikaattorit ja tiedot ovat todella oleellisia, tarpeellisia ja oikeasuhteisia tarkastus- ja valvontatarkoituksiin ja suunniteltujen ohjelmasuunnittelutavoitteiden saavuttamiseen, ja vähentämään järjestelmään sisällytettävien indikaattoreiden ja välitavoitteiden määrää; |
| --- | --- |

45.

| 46. | panee merkille, että varainhoitoasetuksen 135 artiklan nojalla perustetulla varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmällä olisi varmistettava tehokkaat seuraamukset epäluotettaville henkilöille tai yhteisöille jättämällä ne EU:n talousarviosta rahoitettavien hankintamenettelyjen ulkopuolelle sekä määräämällä taloudellisia seuraamuksia; pitää valitettavana, että tietokantaan on listattu vain hyvin vähän talouden toimijoita (kuusi kappaletta toukokuussa 2021); kehottaa komissiota tarkistamaan perusteita, jotta voidaan vähentää niiden monimutkaisuutta ja lisätä niiden sovellettavuutta käytäntöön; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pyytää komissiota harkitsemaan varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmän soveltamisen ulottamista yhteistyössä hallinnoitaviin varoihin suhteellisuus- ja tarkoituksenmukaisuusperiaatteita noudattaen, kun se antaa ehdotuksen varainhoitoasetuksen tarkistamisesta; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota varmistamaan nykyisten sekä unionin että kansallisten tietokantojen ja tiedonlouhintavälineiden paremman yhteentoimivuuden; toteaa, että Euroopan tietosuojavaltuutetun mukaan tällaisen yhteentoimivuuden toteuttamisessa ei ole mitään ongelmaa yleisen tietosuojan kannalta, kunhan yhteentoimivuuden toteuttamiselle on selkeä oikeusperusta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pitää myönteisinä sähköisiä hankintoja koskevia nykyisiä sääntöjä, joiden mukaan tarjouspyynnöt on julkaistava Tenders Electronic Daily -lehdessä (TED), hankinta-asiakirjojen on oltava saatavilla sähköisesti TED-ilmoituksiin sisältyvien hyperlinkkien kautta, talouden toimijoiden on toimitettava tarjoukset sähköisesti ja hankintaviranomaisten on hyväksyttävä sähköiset laskut; |
| --- | --- |

48.

| 49. | panee merkille, että julkisten hankintojen alalla on meneillään digitaalinen muutos; pitää myönteisenä prosessia, jossa julkisia hankintoja pohditaan uudelleen digitaaliteknologiaa silmällä pitäen; on sitä mieltä, että tämän uudistuksen olisi ulotuttava pidemmälle kuin pelkästään siirtymiseen sähköisiin työkaluihin ja että sen olisi sisällettävä useita sopimuksen myöntämistä edeltäviä ja sen jälkeisiä vaiheita; vaatii, että näiden uudistusten on myös mahdollistettava tietoon perustuvien lähestymistapojen sisällyttäminen hankintaprosessin eri vaiheisiin; kehottaa komissiota kiinnittämään erityistä huomiota julkisten hankintamenettelyjen perusteella tehtyihin puitesopimuksiin, koska niihin liittyvät petokset ja korruptio merkitsevät suurempaa riskiä unionin taloudellisten etujen kannalta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | panee merkille, että julkisten palvelujen lisääntyvä digitalisoituminen ja tehokkaammat avoimuussäännöt merkitsevät sitä, että EU:n julkisesta taloudesta on saatavana enemmän tietoa sähköisessä muodossa; panee lisäksi merkille, että tällä hetkellä käytettävissä oleva laskentakapasiteetti ja ohjelmistot mahdollistavat monimutkaisten tietojen suuren määrän käsittelyn suhteellisen lyhyessä ajassa, mikä luo uusia mahdollisuuksia petosten havaitsemiseen käyttäen erikoistuneita data-analytiikkatekniikoita, kuten massadataa, tiedonlouhintaa ja avointa dataa koskevaa tekoälyteknologiaa; uskoo, että avoimen datan runsas määrä tarjoaa mahdollisuuden tukea sellaisten luotettavien mainejärjestelmien luomista, jotka voivat auttaa estämään rikollista toimintaa; pyytää komissiota tekemään järjestelmäanalyysin selvittääkseen, miten uusia teknologioita käytetään petosten havaitsemisessa ja ehkäisemisessä, arvioidakseen niiden rajoituksia ja laatiakseen ehdotuksia niiden käytön parantamiseksi; |
| --- | --- |

50.

Komission uusi petostentorjuntastrategia

| 51. | pitää myönteisenä komission uuden petostentorjuntastrategian hyväksymistä 29. huhtikuuta 2019; pitää myönteisenä, että petoksiin sovelletaan nollatoleranssia; suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio on ottanut uudelleen käyttöön petosasioita koskevan sisäisen valvonnan antamalla OLAFille vahvemman neuvonta- ja valvontaroolin; muistuttaa, että strategiassa suunnitellaan sitovaa toimintasuunnitelmaa vain komission yksiköille ja toimeenpanovirastoille huolimatta siitä, että suurin osa vastuusta on jäsenvaltioilla; kehottaa omaksumaan yhtenäisen lähestymistavan, jossa olisi otettava huomioon myös jäsenvaltiot; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa komissiota harkitsemaan uuden petostentorjuntastrategiansa tarkistamista, jotta se vastaisi täysin Euroopan syyttäjänviraston toiminnan aloittamista ja sen roolia petosten torjunnassa; |
| --- | --- |

52.

| 53. | pitää tärkeänä asettaa etusijalle, että kaikki jäsenvaltiot laativat ja vahvistavat kansalliset petostentorjuntastrategiat, myös covid-19-kriisin sekä elpymis- ja palautumissuunnitelmien aiheuttamat uudet haasteet huomioon ottaen; pitää erittäin huolestuttavana sitä, että vuotta 2018 koskevan seurannan mukaan vain kymmenen jäsenvaltiota ilmoitti kansallisen petostentorjuntastrategian hyväksymisestä tai päivittämisestä ja ilmoitti siitä OLAFille, kun taas 17 jäsenvaltiota ei ole vieläkään hyväksynyt tällaista strategiaa (21) ja vain neljä niistä harkitsee uuden strategian hyväksymistä tai laatimista (22); kehottaa jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä hyväksyneet kansallisia petostentorjuntastrategioita, tekemään niin ilman enempiä aiheettomia viivytyksiä; kehottaa komissiota arvioimaan hyväksyttyjä kansallisia petostentorjuntastrategioita, selvittämään, miksi jäsenvaltiot ovat myöhässä niiden hyväksymisessä, ja vaatimaan jäljellä olevia jäsenvaltioita etenemään niiden hyväksymisessä; |
| --- | --- |

53.

Euroopan petostentorjuntavirasto (OLAF)

| 54. | pitää myönteisenä, että vuonna 2019 aloitettiin neuvottelut OLAF-asetuksen tarkistamisesta EPPOn kanssa tehtävän yhteistyön ja OLAFin tutkimusten vaikuttavuuden osalta; on tyytyväinen tarkistetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2223 voimaantuloon tammikuussa 2021, sillä tämä vahvistaa merkittävästi OLAFin roolia ja raivaa tietä sujuvalle yhteistyölle EPPOn kanssa; panee merkille, että uudet säännöt sisältävät selkeän määritelmän näiden kahden viraston toisiaan täydentävistä tehtävistä, selkeät säännöt siitä, miten tapauksista ilmoitetaan, ja tuovat parannusta siihen, miten OLAF voi suorittaa omia tutkimuksiaan; toteaa, että uusi oikeudellinen kehys tehostaa OLAFin toimintaa virtaviivaistamalla paikalla suoritettavia tarkastuksia ja todentamisia koskevia sääntöjä, antamalla OLAFille pääsyn pankkitilitietoihin kansallisten toimivaltaisten viranomaisten välityksellä, vahvistamalla sääntöjä, joilla säännellään petostentorjunnan koordinointipalvelujen toimintaa, ja tarjoamalla paremmat takeet OLAFin tutkimusten kohteena oleville henkilöille perustamalla rekisterinpitäjän; |
| --- | --- |

54.

| 55. | katsoo, että OLAFin laajennetut toimivaltuudet, EPPOn toiminnan käynnistyminen ja petosten tunnistamisen, tutkinnan ja petosten johdosta tapahtuvan syytteeseenpanon koordinointi EU:n koko petostentorjuntarakenteessa on merkittävä edistysaskel EU:n taloudellisten etujen suojaamisessa; pitää tässä yhteydessä myönteisenä, että EPPOn, Eurojustin ja Europolin välillä on sovittu työjärjestelyistä, joissa vahvistetaan yhteistyötä koskevat säännöt ja se, miten EU:n elimet tekevät yhteistyötä Euroopan unionin taloudellisia etuja vahingoittavien rikosten torjunnassa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toistaa arvionsa OLAFin tutkimusten tärkeydestä ja sen roolista EU:n taloudellisten etujen suojaamisen ja petosten torjunnan koordinoinnissa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | muistuttaa, että OLAF perustettiin paitsi sisäisiä tutkimuksia varten myös jäsenvaltioiden tukemiseksi ulkoisissa tutkimuksissa; painottaa, että Euroopan syyttäjänviraston perustamisen jälkeen OLAF on edelleen ainoa virasto, joka vastaa EU:n taloudellisten etujen suojaamisesta jäsenvaltioissa, jotka ovat päättäneet olla osallistumatta Euroopan syyttäjänviraston toimintaan; muistuttaa, että vaikka toissijaisuusperiaate estää OLAFia käynnistämästä sellaisia tutkimuksia, joissa jäsenvaltioilla on paremmat mahdollisuudet toimia, tämä ei estä OLAFia tekemästä analyyseja toistuvista tapauksista, suuntauksista ja toimintamalleista ja siitä, miten sen kyky havaita nämä ilmiöt on johtanut yhteistyön lisääntymiseen ja onnistuneisiin toimiin; |
| --- | --- |

57.

| 58. | on ehdottomasti sitä mieltä, että OLAFia on vahvistettava budjettivaroilla ja henkilöstöllä, jotta se pystyy hoitamaan täysimääräisesti ennaltaehkäisy- ja tutkintatehtävänsä, myös jäsenvaltioissa, jotka eivät osallistu EPPOon; korostaa olevan tärkeää varmistaa, että OLAF on jatkossakin Euroopan syyttäjänviraston vahva ja täysin toimiva kumppani; painottaa, että OLAFin ja Euroopan syyttäjänviraston välisen tulevan yhteistyön olisi perustuttava tiiviiseen yhteistyöhön, tehokkaaseen tietojenvaihtoon ja täydentävyyteen sekä päällekkäisyyksien tai toimivaltaristiriitojen välttämiseen; |
| --- | --- |

58.

| 59. | muistuttaa, että OLAFin tehtäviin kuuluu auttaa petosten, korruption ja muun unionin taloudellisia etuja vahingoittavan laittoman toiminnan ehkäisy- ja torjuntamenetelmien suunnittelussa ja kehittämisessä; muistuttaa, että yksi OLAFin toimeksiannon keskeisistä osa-alueista on operatiivisten kokemusten ja parhaiden menettelykäytäntöjen jakamisen edistäminen ja koordinointi jäsenvaltioiden kanssa ja niiden kesken unionin taloudellisten etujen suojaamisen alalla; pitää siksi valitettavana, että PIF-kertomuksessa ei nimenomaisesti arvioida OLAFin tutkimustuloksia menoja koskevissa tutkimuksissa; kehottaa OLAFia antamaan jäsenvaltioille ja komissiolle konkreettista ohjeistusta ja neuvontaa tutkimuksista saatujen kokemusten analysoinnin pohjalta; |
| --- | --- |

59.

| 60. | panee merkille OLAFin ja Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuonna 2019 allekirjoittaman tietojen vaihtoa ja yhteistyötä koskevan hallinnollisen järjestelyn ja pitää tilintarkastustuomioistuimen ja OLAFin välistä jäsennellympää yhteistyötä myönteisenä; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pitää myönteisenä OLAFin ja lainsäädäntövallan käyttäjien välistä, tiiviissä yhteistyössä komission yksiköiden kanssa tehtyä sopimusta unionin taloudellisten etujen suojaamista koskevien vakiosäännösten sisällyttämisestä kaikkeen lainsäädäntöön, joka koskee vuoden 2020 jälkeisiä meno-ohjelmia, alueittain yhdenmukaistettuna; |
| --- | --- |

61.

Euroopan syyttäjänvirasto (EPPO)

| 62. | suhtautuu myönteisesti Laura Codruța Kövesin nimittämiseen Euroopan pääsyyttäjäksi vuonna 2019 ja Euroopan syyttäjänviraston toiminnan käynnistymiseen 1. kesäkuuta 2021; pitää valitettavana sitä, että päivämäärää, jona EPPO:n oli määrä aloittaa toimintansa, jouduttiin lykkäämään useita kertoja taloudellisten ja henkilöresurssien puutteen sekä Euroopan syyttäjien ja valtuutettujen Euroopan syyttäjien nimittämisen huomattavan viivästymisen vuoksi muutamassa jäsenvaltiossa; pyytää komissiota lisäämään EPPOn taloudellisia ja henkilöresursseja, jotta se voi vastata haasteisiin, joita aiheutuu poikkeuksellisen suuren elpymisrahaston käytöstä; |
| --- | --- |

62.

| 63. | toteaa, että valtuutettujen Euroopan syyttäjien nimittämismenettely käynnistettiin vuonna 2019 ja saatiin päätökseen vuonna 2020, jolloin 22 Euroopan syyttäjää vannoi valansa tuomioistuimessa 28. syyskuuta 2020; pitää valitettavana, että erityisesti Slovenia ei ole nimittänyt valtuutettuja Euroopan syyttäjiä ja että se peruutti nimitysprosessinsa, sekä monissa muissa jäsenvaltioissa ilmenneitä huomattavia viivästyksiä; panee merkille, että pääsyyttäjä Kövesi on syvästi huolissaan siitä, ettei Slovenia selvästikään tehnyt vilpitöntä yhteistyötä sen valtuutettujen Euroopan syyttäjien rekrytoinnin viivästyttyä; kehottaa komissiota valvomaan tiukasti niitä jäsenvaltioita, jotka eivät ole vielä nimittäneet valtuutettuja Euroopan syyttäjiään tai jotka eivät ole mukauttaneet kansallista lainsäädäntöään EPPOn toimintavalmiuteen saattamiseksi, tarvittaessa keskeyttämällä niiden rahoituksen varainhoitoasetuksen 63 artiklan 2 ja 8 kohdan ja alakohtaisten sääntöjen nojalla ja/tai käynnistämällä rikkomusmenettelyjä; panee lisäksi merkille, että vuoden 2019 loppuun mennessä 18 jäsenvaltiota oli ilmoittanut komissiolle saattaneensa PIF-direktiivin osaksi kansallista lainsäädäntöään; kehottaa komissiota tekemään kaikkensa kannustaakseen kaikkia jäsenvaltioita liittymään Euroopan syyttäjänvirastoon, ja kehottaa niitä viittä jäsenvaltiota, jotka eivät vielä ole liittyneet, liittymään siihen ilman aiheetonta viivytystä; |
| --- | --- |

63.

| 64. | palauttaa mieliin, että neuvoston täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2018/1696 mukaan eurooppalainen valintalautakunta arvioi ehdokkaat ja asettaa heidät paremmuusjärjestykseen, jonka neuvosto ottaa huomioon mutta joka ei täytäntöönpanopäätöksen mukaan ole sitova; muistuttaa, että Belgian, Bulgarian ja Portugalin nimeämien ehdokkaiden osalta neuvosto ei noudattanut valintalautakunnan määrittelemää paremmuusjärjestystä; muistuttaa, että Itävalta, Viro, Luxemburg ja Alankomaat julkaisivat 27. heinäkuuta 2020 lausunnon, jossa tuotiin esiin, että kilpailua kansallisten valintalautakuntien paremmuusjärjestysten ja eurooppalaisen valintalautakunnan paremmuusjärjestyksen välillä on vältettävä, koska riskinä on nimitysprosessin eurooppalaisen ulottuvuuden heikentäminen; |
| --- | --- |

64.

| 65. | painottaa erittäin huolestuneena, että Malta ei ole nimennyt kolmea sopivaa ehdokasta Euroopan syyttäjien kollegioon, mikä viivästyttää kollegion valmiiksi saattamista; on lisäksi erityisen huolissaan tiedotusvälineiden esittämistä tiedoista, joiden mukaan Portugalin hallitus antoi neuvostolle virheellisiä tietoja eurooppalaisen valintalautakunnan toiseksi parhaaksi arvioiman ehdokkaan, joka lopulta nimitettiin Portugalin Euroopan syyttäjäksi, työnimikkeestä ja kokemuksesta; pitää niin ikään huolestuttavana sitä, että yksi valitsematta jääneistä belgialaisista ehdokkaista esitti valintamenettelystä valituksen Euroopan unionin tuomioistuimelle; pitää valitettavana, että nämä kysymykset varjostivat Euroopan syyttäjien kollegion perustamista, ja kehottaa asianomaisia jäsenvaltioita toimittamaan parlamentille kaikki tarvittavat tiedot ja asiakirjat, jotta valintaprosessin oikeellisuutta voidaan arvioida täysimääräisesti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | muistuttaa, että Euroopan syyttäjien ja valtuutettujen Euroopan syyttäjien on oltava riippumattomia ja että millä tahansa epäilyllä siitä, että kansallinen hallitus on toiminut tietyn ehdokkaan nimittämiseksi eurooppalaisen valintalautakunnan suosituksen vastaisesti, olisi vakavia kielteisiä seurauksia EPPOn maineelle, lahjomattomuudelle ja riippumattomuudelle elimenä; |
| --- | --- |

66.

Korruption torjunta

| 67. | suhtautuu myönteisesti direktiivin (EU) 2019/1937 (väärinkäytösten ilmoittajien suojelua koskeva direktiivi) hyväksymiseen ja toteaa, että määräaika direktiivin saattamiselle osaksi kansallista lainsäädäntöä on 17. joulukuuta 2021; kehottaa komissiota seuraamaan tiiviisti ja auttamaan jäsenvaltioita sen varmistamiseksi, että direktiivi saatetaan osaksi kansallista lainsäädäntöä kokonaisuudessaan, oikein ja oikea-aikaisesti, ja aloittamaan arvioinnin täytäntöönpanosta jäsenvaltioissa heti määräajan umpeuduttua; |
| --- | --- |

67.

| 68. | korostaa riippumattomien tiedotusvälineiden ja tutkivien journalistien tärkeyttä ja toistaa, että heitä on suojeltava; kehottaa komissiota tarjoamaan vakuuttavan oikeudellisen suojan väärinkäytösten paljastajille tarjottavan suojan tapaan ja kehittämään kattavia toimenpiteitä riippumattoman tutkivan journalismin suojelemiseksi ja rahoittamiseksi, mukaan lukien nopean toiminnan mekanismi hädässä oleville toimittajille sekä tehokas lainsäädäntö, jolla voidaan torjua strategisia häirintätarkoituksessa nostettuja kanteita; |
| --- | --- |

68.

| 69. | korostaa, että on tärkeää edistyä korruption ehkäisemistä ja torjuntaa koskevissa komission lainsäädäntö- ja toimintapolitiikka-aloitteissa sekä jäsenvaltioiden oikeudellisen kehyksen säännöllisessä seurannassa ja arvioinnissa äskettäin laaditun oikeusvaltiota koskevan kertomuksen mukaisesti; toistaa pitävänsä valitettavana sitä, ettei komissio enää pidä tarpeellisena julkaista erityistä korruptiontorjuntakertomusta, mutta muistuttaa, että vastikään käyttöön otettu oikeusvaltioraportti on hyvin havainnollinen; kehottaa komissiota täydentämään näitä kertomuksia antamalla suosituksia tilanteista, joissa on havaittu puutteita; |
| --- | --- |

69.

| 70. | pitää erittäin huolestuttavina vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksen havaintoja, joiden mukaan korruptiotapausten, myös korkean tason korruptiotapausten, tutkinnan, syytteeseenpanon ja ratkaisemisen tehokkuus on huolestuttavan huono useissa jäsenvaltioissa, esimerkiksi Bulgariassa, Kroatiassa, Tšekissä, Unkarissa, Maltassa ja Slovakiassa; vaatii, että korkean tason korruptiota on torjuttava järjestelmällisesti johdonmukaisilla ja päättäväisillä toimenpiteillä, jotta käynnistetään rikostutkinnat ja nostetaan syytteitä korruptiotapauksista, joissa on mukana korkean tason virkamiehiä tai heidän lähipiiriään, kun vakavia syytöksiä ilmenee; |
| --- | --- |

70.

| 71. | korostaa, että rikoslainsäädännön täytäntöönpanon valvonnasta vastaavien laitosten on toimittava tehokkaasti ja puolueettomasti ja että niillä olisi oltava riittävä rahoitus, henkilöstöresurssit, tekniset valmiudet ja erikoisalan asiantuntemus voidakseen suorittaa tehtävänsä; |
| --- | --- |

71.

| 72. | korostaa, että korruption ja petosten välisellä yhteydellä saattaa olla vahingollinen vaikutus EU:n talousarvioon; kehottaa komissiota harkitsemaan korruption torjuntaviranomaisten verkoston perustamista Euroopan unionissa; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pitää myönteisenä unionin roolia tarkkailijana lahjonnan vastaisessa valtioiden ryhmässä (GRECO) mutta toistaa suosittelevansa, että EU:sta tulisi GRECOn jäsen; tukee täysin joulukuussa 2019 annettua Tukholman julistusta, jossa kehotettiin eurooppalaisia päättäjiä tehostamaan korruptiontorjuntaa; |
| --- | --- |

73.

| 74. | toteaa, että sopiva oikeusperusta EU:n liittymiselle GRECOn jäseneksi on SEUT 83 artikla tarkasteltuna yhdessä SEUT 218 artiklan kanssa; toteaa, että EU:n täysjäsenyys GRECOssa edellyttäisi kutsua Euroopan neuvoston ministerikomitealta ja Euroopan neuvoston ja EU:n välisen sopimuksen tekemistä jäsenyysjärjestelyistä; panee merkille, että SEUT 218 artiklassa määrätään sellaisesta kansainvälisten sopimusten tekemiseksi sovellettavasta päätöksentekomenettelystä, jossa neuvoston olisi komission suosituksesta valtuutettava komissio neuvottelemaan GRECOn jäsenyyteen liittyvistä järjestelyistä ja pyytämään parlamentin suostumusta, minkä jälkeen neuvosto voi tehdä lopullisen päätöksen sopimuksen tekemisestä; |
| --- | --- |

74.

| 75. | panee merkille, että jos EU:sta tulee GRECOn täysjäsen, valtioiden ryhmä voi seurata ja arvioida EU:n toimielimiä; korostaa, että GRECOn arviointijärjestelmässä olisi otettava huomioon EU:n erityisluonne unionina, joka perustuu annetun toimivallan periaatteeseen, sen toimielimiin ja EU:n lainsäädännön erityispiirteisiin; korostaa, että EU:n oikeuksia ja velvollisuuksia GRECOssa sekä sen jäsenyyttä erillisenä oikeushenkilönä sen kaikkien jäsenvaltioiden rinnalla koskevia käytännön järjestelyjä olisi selvitettävä etukäteen sopimuksessa jäsenyyden yksityiskohtaisista järjestelyistä; |
| --- | --- |

75.

| 76. | panee merkille, että jäsenvaltiot ilmoittivat vuonna 2019 kahdeksasta lainsäädännöllisestä, organisatorisesta ja hallinnollisesta toimenpiteestä avoimuuden lisäämiseksi, korruption torjumiseksi ja eturistiriitojen estämiseksi julkisissa hankinnoissa; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa jälleen komissiota perustamaan EU:n toimielimille korruptiota koskevan sisäisen arviointimekanismin; |
| --- | --- |

77.

| 78. | pitää huolestuttavana sitä, että Tšekin valtakunnansyyttäjä ilmoitti äskettäin tapahtuneen virasta eroamisensa syyksi oikeusministerin harjoittaman jatkuvan painostuksen; pyytää komissiota tutkimaan Tšekin oikeusjärjestelmän heikkouksia ja selvittämään huolellisesti, onko muiden Tšekin hallituksen jäseniä koskevien tapausten käsittely peruutettu tai päätetty ennenaikaisesti, mahdollisesti painostuksen tai perusteettoman asioihin puuttumisen vuoksi; kehottaa komissiota tekemään tällaisen analyysin myös kaikille muille jäsenvaltioille ja pitämään parlamentin ajan tasalla havainnoistaan ja johtopäätöksistään; |
| --- | --- |

78.

Suositukset

| 79. | kehottaa uudelleen komissiota perustamaan yhtenäisen digitaalisen ja yhteentoimivan järjestelmän, jonka avulla jäsenvaltioissa kerätään vertailukelpoisia tietoja sääntöjenvastaisuuksista ja petostapauksista, jotta voidaan yhdenmukaistaa ilmoitusmenettelyjä ja varmistaa toimitettujen tietojen laatu ja vertailukelpoisuus; korostaa, että on tärkeää yhdenmukaistaa määritelmät, jotta saadaan vertailukelpoista tietoa koko EU:sta; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kehottaa komissiota varmistamaan jäsenvaltioiden sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmässä ilmoittamien tietojen täyden avoimuuden ja laadun; kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan täydelliset tiedot ajoissa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita linkittämään sääntöjenvastaisuuksien hallinnointijärjestelmän varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmään ja Arachneen ja tarjoamaan pääsyn järjestelmään kaikille jäsenvaltioille ja komissiolle; |
| --- | --- |

80.

| 81. | pitää välttämättömänä, että jäsenvaltiot tiivistävät tiedonvaihtoa koskevaa yhteistyötä tiedonkeruun parantamiseksi ja tarkastusten tehostamiseksi; |
| --- | --- |

81.

| 82. | korostaa, että varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmällä on EU:n mustana listana on valtavasti potentiaalia sellaisten henkilöiden ja yhtiöiden merkitsemiseen, jotka väärinkäyttävät EU:n varoja; panee lisäksi merkille unionin yleisen tuomioistuimen 13. toukokuuta 2020 asiassa T-290/18 (Agmin Italy SpA v. komissio) antaman tuomion, jossa tuomioistuin vahvisti paneelin ja tulojen ja menojen hyväksyjien roolien pätevyyden ja totesi, että paneelin johtamassa kontradiktorisessa menettelyssä oli täysin kunnioitettu asianomaisen yksikön oikeutta tulla kuulluksi; kehottaa komissiota sisällyttämään ehdotukseensa varainhoitoasetuksen tarkistamisesta varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmän laajentamisen yhteistyössä hallinnoitaviin varoihin; pyytää komissiota antamaan tälle järjestelmälle tarvittavat taloudelliset ja henkilöstöresurssit, jotta se voi toimia kokoaikaisesti; |
| --- | --- |

82.

| 83. | pitää valitettavana, että YMP:n ja koheesiorahastojen käytössä on yli 290 seuranta- ja raportointijärjestelmää, mikä tekee näiden rahastojen lopullisten edunsaajien todentamisen sekä petosten ja korruption tehokkaan estämisen ja tutkimisen mahdottomaksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan tilanteen korjaamiseksi yhdenmukaisen tai yhtenäisen raportointijärjestelmän, joka sisältää oikea-aikaisia ja paikkansa pitäviä tietoja; |
| --- | --- |

83.

| 84. | muistuttaa, että korruption ja järjestäytyneen rikollisuuden, myös mafiatyyppisen rikollisuuden, torjunnassa tarvitaan terävämpiä ja vaikuttavampia vastatoimia ja koordinointia sekä EU:n että kansallisella tasolla ja että erityistä huomiota on kiinnitettävä ylikansallisiin ja rajat ylittäviin näkökohtiin, jotta voidaan puuttua myös petoksentekijöiden kykyyn sopeutua jatkuvasti uusiin teknologioihin ja skenaarioihin; korostaa, että tämä voitaisiin saavuttaa käyttämällä tekoälyvälineitä, tiedonlouhintaa ja muita asiaankuuluvia digitalisoituja työkaluja kunnioittaen samalla henkilötietojen suojaa; |
| --- | --- |

84.

| 85. | korostaa EU:n ja kansallisten petostentorjuntalaitosten ja -elinten erityistä merkitystä EU:n resurssien lisäännyttyä elpymis- ja palautumistukivälineen kautta; muistuttaa, että on tärkeää tukea ja vahvistaa yhteistyötä EU:n toimielinten, EPPOn, OLAFin, EU:n virastojen, erityisesti Europolin ja Eurojustin, ja kansallisten viranomaisten välillä, jotta petoksia ja korruptiota voidaan havaita ja torjua vaikuttavammin samalla kun varmistetaan, että tehtävät eivät ole päällekkäisiä, ja edistetään tiedonvaihtoa; muistuttaa tarpeesta varmistaa suuremmat ja tarkoituksenmukaisemmat resurssit EPPOlle, OLAFille ja asiaankuuluville EU:n virastoille tulevissa talousarvioissa; toistaa pyyntönsä siitä, että EPPO voisi käyttää vuoden 2021 talousarvion varoja lisähenkilöstön palkkaamiseen, etenkin kun otetaan huomioon lisääntynyt työmäärä, joka aiheutuu EU:n uuden pitkän aikavälin talousarvion, Next Generation EU -välineen ja muiden kustannuslähtöisten hankkeiden hyväksymisestä; |
| --- | --- |

85.

| 86. | korostaa toimivaltaisten viranomaisten välisen jäsennellyn tietojenvaihdon merkitystä kahden tai useamman jäsenvaltion välisiä rahoitustoimia koskevien kirjanpitotietojen ristiintarkastuksissa, jotta voidaan estää rakenne- ja investointirahastoihin liittyvät rajatylittävät petokset; pyytää jälleen komissiota sisällyttämään työohjelmaansa lainsäädäntöehdotuksen horisontaaliseksi asetukseksi keskinäisestä hallinnollisesta avunannosta EU:n menojen alalla; korostaa, että tämän tietojenvaihdon olisi tapahduttava digitaalisessa muodossa ja yhteentoimivien tai jaettujen tietotekniikkajärjestelmien ja -välineiden avulla nopeamman ja tehokkaamman yhteistyön helpottamiseksi; |
| --- | --- |

86.

| 87. | pitää valitettavana, että vain 13 jäsenvaltiota käytti Arachnea riskianalyysejä suorittaessaan; muistuttaa tämän välineen sekä tietotekniikkajärjestelmien ja tietokantojen yhteentoimivuuden merkityksestä riskianalyysin ja petosten havaitsemisen kannalta; kehottaa jälleen komissiota ja erityisesti jäsenvaltioita neuvostossa etenemään kohti parlamentin kantaa, jonka mukaan Arachne-järjestelmän käytöstä olisi tehtävä pakollista; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että järjestelmään syötetään oikea-aikaisia ja luotettavia tietoja; katsoo, että komissiolla, tilintarkastustuomioistuimella, EPPOlla ja OLAFilla on oltava pääsy näihin tietoihin; |
| --- | --- |

87.

| 88. | panee merkille, että 16 jäsenvaltiota on tehostanut riskianalyysiä petosten ja sääntöjenvastaisuuksien havaitsemiseksi tietoteknisten välineiden avulla; kehottaa komissiota helpottamaan hyvien käytäntöjen vaihtoa näiden maiden ja sellaisten jäsenvaltioiden välillä, joilla ei ole kokemusta; |
| --- | --- |

88.

| 89. | panee huolestuneena merkille, että eturistiriitatapausten analysoinnista ei ole annettu tietoja PIF-kertomuksessa huolimatta varainhoitoasetukseen vuonna 2018 hyväksytyn uuden säännöksen merkityksellisyydestä ja vaikka ilmiön merkitys ja vaikutukset ovat tiedossa; kehottaa komissiota korjaamaan tämän puutteen seuraavassa PIF-kertomuksessa ja kiinnittämään enemmän huomiota julkisiin hankintoihin liittyviin petoksiin; |
| --- | --- |

89.

| 90. | korostaa, että korruption torjumiseksi tehokkaasti ja EU:n taloudellisten etujen suojaamiseksi komission olisi omaksuttava kokonaisvaltainen, johdonmukainen ja järjestelmällinen lähestymistapa kehittämällä parempia sääntöjä avoimuudesta, yhteensopimattomuudesta ja eturistiriidoista, sisäisen valvonnan mekanismeista, laittomasta lobbauksesta ja pyöröoviskenaarioista, mikä voi olla haitallista toimielinten ja edunvalvojien välisille suhteille; |
| --- | --- |

90.

| 91. | kehottaa komissiota tutkimaan uusia keinoja PIF-kertomuksen jakamiseksi ja analysoimiseksi muiden tietolähteiden ja vuosikertomusten, kuten oikeusvaltiota koskevan vuosikertomuksen, rinnalla, myös Europolin, Eurojustin ja EPPOn tehostetun vuoropuhelun avulla, jotta voidaan auttaa tunnistamaan petoksiksi ilmoitettuihin ja muihin sääntöjenvastaisuuksiin liittyviä suuntauksia, havaita heikkouksia ja saada hyödyllistä tietoa, jotta kaikki sidosryhmät voivat helpommin ottaa käyttöön lainsäädännön aukottomuuden arvioinnin petosten osalta; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pitää myönteisinä OLAFin vuonna 2019 järjestämiä tapahtumia, jotka oli tarkoitettu erityisesti EU:n ulkopuolisten maiden tukemiseen; kannustaa voimakkaasti komissiota, OLAFia ja kaikkia muita unionin toimielimiä ja elimiä, joiden tehtävänä on suojella unionin taloudellisia etuja, sitoutumaan aktiivisesti ja tekemään yhteistyötä kumppaniviranomaisten kanssa ehdokasvaltioissa, mahdollisissa ehdokasvaltioissa ja itäisissä kumppanimaissa ja edistämään toimenpiteitä, jotta voidaan puuttua vaikuttavasti mahdollisiin petostapauksiin; kehottaa komissiota kehittämään erityisiä ja säännönmukaisia mekanismeja, jotta ehkäistään ja torjutaan tehokkaasti EU:n varoihin liittyviä petoksia näissä valtioissa; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pitää valitettavana sitä, että parlamentin on toistuvasti annettava useita suosituksia saamatta komissiolta selkeää vastausta; pitää valitettavana, että joidenkin havaintojen ja suositusten osalta komissio ei ole toteuttanut mitään konkreettisia toimia tai toimenpiteitä; pyytää komissiota antamaan parlamentille selkeän selityksen aina, kun se päättää olla noudattamatta jotakin sen suosituksista; |
| --- | --- |

93.

o

o o

| 94. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

94.

---

(1)  EUVL C 377, 9.11.2020, s. 13.

(2)  EUVL L 248, 18.9.2013, s. 1.

(3)  EUVL L 437, 28.12.2020, s. 49.

(4)  EUVL C 295, 2.9.2019, s. 24.

(5)  EUVL C 255, 29.7.2019, s. 31.

(6)  EUVL C 215, 29.6.2020, s. 29.

(7)  EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17.

(8)  EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29.

(9)  EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1.

(10)  EUVL L 274, 28.10.2019, s. 1.

(11)  EUVL C 252, 18.7.2018, s. 56.

(12)  EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1.

(13)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(14)  EUVL L 172, 17.5.2021, s. 110.

(15)  Kypros, Luxemburg ja Malta.

(16)  PIF-kertomus, luku 10.2, s. 31.

(17)  Neuvoston asetus (EY) N:o 515/97, annettu 13. maaliskuuta 1997, jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten keskinäisestä avunannosta sekä jäsenvaltioiden hallintoviranomaisten ja komission yhteistyöstä tulli- ja maatalousasioita koskevan lainsäädännön moitteettoman soveltamisen varmistamiseksi (EYVL L 82, 22.3.1997, s. 1).

(18)  Euroopan tilintarkastustuomioistuin, 2017 Yhteenveto varainhoitovuoden EU-tarkastuksesta: Euroopan tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomukset varainhoitovuodelta 2017, s. 11.

(19)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(20)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

(21)  Belgia, Tanska, Saksa, Viro, Irlanti, Espanja, Kroatia, Kypros, Luxemburg, Liettua, Alankomaat, Puola, Portugali, Romania, Slovenia, Suomi ja Ruotsi.

(22)  Belgia, Espanja, Alankomaat ja Romania.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/88 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/88

---

P9_TA(2021)0338

Merituulipuistojen ja muiden uusiutuvan energian järjestelmien vaikutus kalastusalaan

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 merituulipuistojen ja muiden uusiutuvan energian järjestelmien vaikutuksesta kalastusalaan (2019/2158(INI))

(2022/C 99/10)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian, joka esitettiin 20. toukokuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian, joka esitettiin 20. toukokuuta 2020 annetussa komission tiedonannossa ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia – Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2020 annetut komission suositukset merituulipuistojen ja kalastuksen positiivisista vuorovaikutuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2020 annetut komission suositukset merituulipuistojen ja kalastuksen positiivisista vuorovaikutuksista,

| — | ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2020 annetun komission vuoden 2020 kertomuksen sinisestä taloudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. kesäkuuta 2020 annetun komission vuoden 2020 kertomuksen sinisestä taloudesta,

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi” (COM(2020)0562), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n ilmastotavoite vuodelle 2030 entistä korkeammalle – Panostetaan ilmastoneutraaliin tulevaisuuteen ihmisten hyväksi” (COM(2020)0562),

| — | ottaa huomioon 19. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin” (COM(2020)0741), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”EU:n strategia merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin” (COM(2020)0741),

| — | ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiapuitedirektiivi) (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yhteisön meriympäristöpolitiikan puitteista 17. kesäkuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/56/EY (meristrategiapuitedirektiivi) (1),

| — | ottaa huomioon merten aluesuunnittelun puitteista 23. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/89/EU (merten aluesuunnitteludirektiivi) (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon merten aluesuunnittelun puitteista 23. heinäkuuta 2014 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2014/89/EU (merten aluesuunnitteludirektiivi) (2),

| — | ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon uusiutuvista lähteistä peräisin olevan energian käytön edistämisestä 11. joulukuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2018/2001 (3),

| — | ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) 21. osapuolikonferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ilmastonmuutosta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen (UNFCCC) 21. osapuolikonferenssissa (COP 21) Pariisissa 12. joulukuuta 2015 hyväksytyn Pariisin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman ”Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä” (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2018 antamansa päätöslauselman ”Kansainvälinen valtamerten hallinnointi: valtamerten tulevaisuusohjelma vuoden 2030 kestävän kehityksen tavoitteiden yhteydessä” (4),

| — | ottaa huomioon OSPAR-tieto- ja -tiedonhallintajärjestelmän kartoituspalveluihin sisältyvät kartoitukset ”EMODnet Human Activities Vessels Density Mapping – Service, 2019” ja ”Offshore Renewable Energy Developments – 2018”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OSPAR-tieto- ja -tiedonhallintajärjestelmän kartoituspalveluihin sisältyvät kartoitukset ”EMODnet Human Activities Vessels Density Mapping – Service, 2019” ja ”Offshore Renewable Energy Developments – 2018”,

| — | ottaa huomioon Pohjanmeren neuvoa-antavan toimikunnan (NSAC) 28. joulukuuta 2020 antaman lausunnon merituulipuistojen ja kalastuksen vuorovaikutuksen kehittämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pohjanmeren neuvoa-antavan toimikunnan (NSAC) 28. joulukuuta 2020 antaman lausunnon merituulipuistojen ja kalastuksen vuorovaikutuksen kehittämisestä,

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetusten (EU) 2018/1999 ja (EY) N:o 401/2009 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi puitteiden vahvistamisesta ilmastoneutraaliuden saavuttamiseksi ja asetusten (EU) 2018/1999 ja (EY) N:o 401/2009 muuttamisesta (eurooppalainen ilmastolaki) (5),

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 julkaistun kalatalousvaliokunnan (PECH) tutkimuksen merituulivoiman ja merten muiden uusiutuvien energialähteiden käytön vaikutuksesta eurooppalaiseen kalatalouteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 julkaistun kalatalousvaliokunnan (PECH) tutkimuksen merituulivoiman ja merten muiden uusiutuvien energialähteiden käytön vaikutuksesta eurooppalaiseen kalatalouteen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0184/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan mietinnön (A9-0184/2021),

| A. | ottaa huomioon, että EU pyrkii saavuttamaan ilmastoneutraaliuden viimeistään vuoteen 2050 mennessä vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti; ottaa huomioon, että komissio on ehdottanut kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevaa tavoitetta, joka on vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, kun taas parlamentti on kehottanut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 60 prosenttia vuoteen 2030 mennessä; ottaa huomioon, että merellä tuotettava uusiutuva energia on yksi vaihtoehdoista, joita jäsenvaltiot voivat valita tämän tavoitteen saavuttamiseksi; katsoo, että sillä olisi oltava keskeinen asema pyrittäessä saavuttamaan nämä tavoitteet soveltaen yhdennettyä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kestävän kehityksen kolme pilaria; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että EU pyrkii saavuttamaan ilmastoneutraaliuden viimeistään vuoteen 2050 mennessä vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti; ottaa huomioon, että komissio on ehdottanut kasvihuonekaasupäästöjen vähentämistä koskevaa tavoitetta, joka on vähintään 55 prosenttia vuoteen 2030 mennessä, kun taas parlamentti on kehottanut vähentämään kasvihuonekaasupäästöjä 60 prosenttia vuoteen 2030 mennessä; ottaa huomioon, että merellä tuotettava uusiutuva energia on yksi vaihtoehdoista, joita jäsenvaltiot voivat valita tämän tavoitteen saavuttamiseksi; katsoo, että sillä olisi oltava keskeinen asema pyrittäessä saavuttamaan nämä tavoitteet soveltaen yhdennettyä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kestävän kehityksen kolme pilaria;

| B. | ottaa huomioon, että perussopimusten mukaan EU kantaa vastuun toimitusvarmuuden varmistamisesta ja että jäsenvaltiot ovat vastuussa energiahuoltonsa rakenteen määrittämisestä ja energialähteidensä valinnasta niin, että noudatetaan EU:n tavoitteita, jotka koskevat ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että perussopimusten mukaan EU kantaa vastuun toimitusvarmuuden varmistamisesta ja että jäsenvaltiot ovat vastuussa energiahuoltonsa rakenteen määrittämisestä ja energialähteidensä valinnasta niin, että noudatetaan EU:n tavoitteita, jotka koskevat ilmastoneutraaliuden saavuttamista vuoteen 2050 mennessä;

| C. | ottaa huomioon, että komission arvioiden mukaan vuonna 2050 EU:n sähkön kysynnästä 30 prosenttia katetaan merituulivoimalla, mikä tarkoittaa, että EU:n 27 jäsenvaltion merituulivoiman nykyinen 12 gigawatin kapasiteetti kasvaa ja saavuttaa 300 gigawatin tavoitteen vuonna 2050; ottaa huomioon, että komission arvioiden mukaan vuoteen 2050 mennessä valtamerienergiakapasiteetin kysyntä kasvaa 40 gigawattiin; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että komission arvioiden mukaan vuonna 2050 EU:n sähkön kysynnästä 30 prosenttia katetaan merituulivoimalla, mikä tarkoittaa, että EU:n 27 jäsenvaltion merituulivoiman nykyinen 12 gigawatin kapasiteetti kasvaa ja saavuttaa 300 gigawatin tavoitteen vuonna 2050; ottaa huomioon, että komission arvioiden mukaan vuoteen 2050 mennessä valtamerienergiakapasiteetin kysyntä kasvaa 40 gigawattiin;

| D. | toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 194 artiklan mukaan unionin energiapolitiikalla on varmistettava energiamarkkinoiden toimivuus ja energian toimitusvarmuus ja edistettävä energiatehokkuutta ja energiansäästöä, uusiutuviin energialähteisiin perustuvien energiamuotojen kehittämistä sekä edistettävä energiaverkkojen yhteenliittämistä; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden energialähteiden yhdistelmän määrittely kuuluu edelleen kansalliseen toimivaltaan, minkä vuoksi energialähteiden yhdistelmät ovat hyvin monimuotoisia; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 194 artiklan mukaan unionin energiapolitiikalla on varmistettava energiamarkkinoiden toimivuus ja energian toimitusvarmuus ja edistettävä energiatehokkuutta ja energiansäästöä, uusiutuviin energialähteisiin perustuvien energiamuotojen kehittämistä sekä edistettävä energiaverkkojen yhteenliittämistä; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden energialähteiden yhdistelmän määrittely kuuluu edelleen kansalliseen toimivaltaan, minkä vuoksi energialähteiden yhdistelmät ovat hyvin monimuotoisia;

| E. | ottaa huomioon, että pohjoisten merialueiden (Pohjanmeren, Itämeren ja Koillis-Atlantin) osuus kaikesta EU:n 27 jäsenvaltion vesien merituulivoimakapasiteetista on yli 85 prosenttia. |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että pohjoisten merialueiden (Pohjanmeren, Itämeren ja Koillis-Atlantin) osuus kaikesta EU:n 27 jäsenvaltion vesien merituulivoimakapasiteetista on yli 85 prosenttia.

| F. | toteaa, että jäsenvaltioiden ja Euroopan merialueiden maantieteelliset ominaispiirteet vaihtelevat suuresti eri puolilla EU:ta; ottaa huomioon, että merituulipuistojen ja muiden uusiutuvan energian järjestelmien kehittäminen keskittyy tällä hetkellä Pohjanmerelle ja Itämerelle, missä olosuhteet ovat suotuisammat; toteaa, että myös tulevaisuudessa mahdollisuus perustaa uusiutuvan energian offshore-laitoksia tai kasvattaa niiden kokoa tai kapasiteettia tai näiden toimien suotavuus vaihtelee paljon vesialueittain ja jäsenvaltioittain; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että jäsenvaltioiden ja Euroopan merialueiden maantieteelliset ominaispiirteet vaihtelevat suuresti eri puolilla EU:ta; ottaa huomioon, että merituulipuistojen ja muiden uusiutuvan energian järjestelmien kehittäminen keskittyy tällä hetkellä Pohjanmerelle ja Itämerelle, missä olosuhteet ovat suotuisammat; toteaa, että myös tulevaisuudessa mahdollisuus perustaa uusiutuvan energian offshore-laitoksia tai kasvattaa niiden kokoa tai kapasiteettia tai näiden toimien suotavuus vaihtelee paljon vesialueittain ja jäsenvaltioittain;

| G. | ottaa huomioon, että EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisessä kauppa- ja yhteistyösopimuksessa sovittiin, että EU:n kalastusaluksilla on edelleen vastavuoroinen pääsy Yhdistyneen kuningaskunnan vesille ja että ne näin ollen jakavat edelleen eurooppalaisen merialueen, johon kuuluu tällä hetkellä 110 merituulipuistoa ja yli 5 000 tuulivoimalaa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisessä kauppa- ja yhteistyösopimuksessa sovittiin, että EU:n kalastusaluksilla on edelleen vastavuoroinen pääsy Yhdistyneen kuningaskunnan vesille ja että ne näin ollen jakavat edelleen eurooppalaisen merialueen, johon kuuluu tällä hetkellä 110 merituulipuistoa ja yli 5 000 tuulivoimalaa;

| H. | ottaa huomioon, että sääolosuhteiden vaihtelun vuoksi tuulivoiman saatavuus voi olla epätasaista ja epävarmaa; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että sääolosuhteiden vaihtelun vuoksi tuulivoiman saatavuus voi olla epätasaista ja epävarmaa;

| I. | toteaa, että tuulienergian varastointimahdollisuudet ovat edelleen hyvin rajalliset; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että tuulienergian varastointimahdollisuudet ovat edelleen hyvin rajalliset;

| J. | toteaa, että merten muut uusiutuvat energialähteet, kuten aalto-, vuorovesi- ja lämpövoimatekniikat, kelluvat aurinkosähkölaitokset ja levien käyttö biopolttoainetuotannossa, ovat tärkeässä asemassa merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevassa komission strategiassa, vaikka tällä hetkellä toiminnassa ei ole suuren mittakaavan laitoksia; toteaa, että ne voivat auttaa saavuttamaan ilmastoneutraaliuden tavoitteen ja vahvistamaan Euroopan johtajuutta sekä luomaan uusia työpaikkoja; katsoo, että tutkimusta ja innovointia on jatkettava, koska muut merellä tuotettavat uusiutuvat energialähteet voisivat olla lupaavia ja tarkoituksenmukaisempia joillakin alueilla ja vaikuttaa vähemmän kalastustoimintaan, kalakantoihin ja meriympäristöön; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että merten muut uusiutuvat energialähteet, kuten aalto-, vuorovesi- ja lämpövoimatekniikat, kelluvat aurinkosähkölaitokset ja levien käyttö biopolttoainetuotannossa, ovat tärkeässä asemassa merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa koskevassa komission strategiassa, vaikka tällä hetkellä toiminnassa ei ole suuren mittakaavan laitoksia; toteaa, että ne voivat auttaa saavuttamaan ilmastoneutraaliuden tavoitteen ja vahvistamaan Euroopan johtajuutta sekä luomaan uusia työpaikkoja; katsoo, että tutkimusta ja innovointia on jatkettava, koska muut merellä tuotettavat uusiutuvat energialähteet voisivat olla lupaavia ja tarkoituksenmukaisempia joillakin alueilla ja vaikuttaa vähemmän kalastustoimintaan, kalakantoihin ja meriympäristöön;

| K. | ottaa huomioon, että merituulivoimaloiden keskimääräinen elinkaari on 25–30 vuotta; ottaa huomioon, että tähän mennessä voimaloita on poistettu käytöstä hyvin vähän ja kierrätys on edelleen hyvin vaikeaa ja että 85–90 prosenttia käytöstä poistetuista tuuliturbiineista kierrätetään; pitää tarpeellisena kiertotalouteen ja elinkaariajatteluun perustuvaa pitkän aikavälin visiota, jotta hankkeen päättyessä voidaan arvioida muihin toimintoihin, kuten kalastukseen, sekä paikallisyhteisöihin ja ekosysteemeihin kohdistuvia vaikutuksia; toteaa, että paikallista biodiversiteettiä on mahdollista kehittää ympäristömyötäisen tuotesuunnittelun avulla käyttäen erityismateriaaleja ja infrastruktuurisuunnittelua; katsoo, että kierrätysmenetelmiä tai rakenteiden ylläpitämistä keinotekoisina riuttoina on arvioitava hankesuunnittelun alkuvaiheessa; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että merituulivoimaloiden keskimääräinen elinkaari on 25–30 vuotta; ottaa huomioon, että tähän mennessä voimaloita on poistettu käytöstä hyvin vähän ja kierrätys on edelleen hyvin vaikeaa ja että 85–90 prosenttia käytöstä poistetuista tuuliturbiineista kierrätetään; pitää tarpeellisena kiertotalouteen ja elinkaariajatteluun perustuvaa pitkän aikavälin visiota, jotta hankkeen päättyessä voidaan arvioida muihin toimintoihin, kuten kalastukseen, sekä paikallisyhteisöihin ja ekosysteemeihin kohdistuvia vaikutuksia; toteaa, että paikallista biodiversiteettiä on mahdollista kehittää ympäristömyötäisen tuotesuunnittelun avulla käyttäen erityismateriaaleja ja infrastruktuurisuunnittelua; katsoo, että kierrätysmenetelmiä tai rakenteiden ylläpitämistä keinotekoisina riuttoina on arvioitava hankesuunnittelun alkuvaiheessa;

| L. | ottaa huomioon, että kustannusten ja merialueen käytön kannalta tehokkainta olisi hyödyntää samaa merialuetta monin eri tavoin eri aloilla, jotta saavutettaisiin vuodeksi 2050 asetettu merienergian kapasiteettitavoite, pitäen lähtökohtana myönteisiä oheisvaikutuksia siten, että kukin toiminto hyötyy toisesta toiminnosta, sillä toimintojen rinnakkaisuus voi vaikuttaa myönteisesti ympäristöön ja tuoda sosioekonomisia hyötyjä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että kustannusten ja merialueen käytön kannalta tehokkainta olisi hyödyntää samaa merialuetta monin eri tavoin eri aloilla, jotta saavutettaisiin vuodeksi 2050 asetettu merienergian kapasiteettitavoite, pitäen lähtökohtana myönteisiä oheisvaikutuksia siten, että kukin toiminto hyötyy toisesta toiminnosta, sillä toimintojen rinnakkaisuus voi vaikuttaa myönteisesti ympäristöön ja tuoda sosioekonomisia hyötyjä;

| M. | ottaa huomioon, että merialueiden eri käyttötarkoitusten välillä on yhä enemmän kilpailua, mikä usein johtaa siihen, että kalastuksen kaltaisten erilaisten perinteisten käyttötarkoitusten ilmeistä historiallista, kulttuurista, sosiaalista ja taloudellista arvoa ei oteta huomioon; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että merialueiden eri käyttötarkoitusten välillä on yhä enemmän kilpailua, mikä usein johtaa siihen, että kalastuksen kaltaisten erilaisten perinteisten käyttötarkoitusten ilmeistä historiallista, kulttuurista, sosiaalista ja taloudellista arvoa ei oteta huomioon;

| N. | toteaa, että merten aluesuunnitteludirektiivin mukaan jäsenvaltioiden on otettava huomioon sellaisten toimintojen ja käyttötarkoitusten kuin vesiviljely, kalastus ja energian tuottamiseen uusiutuvista lähteistä tarkoitetut laitokset ja infrastruktuurit ja merenalaiset kaapelit vuorovaikutukset ja edistettävä asiaankuuluvien toimintojen rinnakkaisuutta sekä sovellettava ekosysteemiin perustuvaa lähestymistapaa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että merten aluesuunnitteludirektiivin mukaan jäsenvaltioiden on otettava huomioon sellaisten toimintojen ja käyttötarkoitusten kuin vesiviljely, kalastus ja energian tuottamiseen uusiutuvista lähteistä tarkoitetut laitokset ja infrastruktuurit ja merenalaiset kaapelit vuorovaikutukset ja edistettävä asiaankuuluvien toimintojen rinnakkaisuutta sekä sovellettava ekosysteemiin perustuvaa lähestymistapaa;

| O. | toteaa, että jäsenvaltioiden olisi merten aluesuunnitelmiensa avulla pyrittävä edistämään meren energia-alojen, meriliikenteen, kalastuksen ja vesiviljelyalan kestävää kehitystä sekä ympäristön säilyttämistä, suojelua ja parantamista, kyky sietää ilmastonmuutoksen vaikutuksia mukaan luettuna; katsoo, että tässä yhteydessä kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyviin intresseihin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota eikä niitä pitäisi marginalisoida, sillä jäsenvaltiot jatkavat toimiaan, jotka liittyvät kansallisiin merten aluesuunnitelmiin ja niiden tuleviin tarkistuksiin; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että jäsenvaltioiden olisi merten aluesuunnitelmiensa avulla pyrittävä edistämään meren energia-alojen, meriliikenteen, kalastuksen ja vesiviljelyalan kestävää kehitystä sekä ympäristön säilyttämistä, suojelua ja parantamista, kyky sietää ilmastonmuutoksen vaikutuksia mukaan luettuna; katsoo, että tässä yhteydessä kalastukseen ja vesiviljelyyn liittyviin intresseihin olisi kiinnitettävä erityistä huomiota eikä niitä pitäisi marginalisoida, sillä jäsenvaltiot jatkavat toimiaan, jotka liittyvät kansallisiin merten aluesuunnitelmiin ja niiden tuleviin tarkistuksiin;

| P. | ottaa huomioon, että komission ehdotuksessa EU:n biodiversiteettistrategiaksi todetaan, että EU:ssa ensisijaisia ratkaisuja ovat muun muassa valtamerienergia ja merituulivoima, joka mahdollistaa myös kalakantojen elvyttämisen, kun taas parlamentin sisäasioiden pääosaston äskettäin julkaiseman tutkimuksen (6) mukaan merellä tuotettavan uusiutuvan energian laitosten mahdollisia hyötyjä kalastukselle ei ymmärretä kunnolla eikä empiiristä näyttöä ole vielä saatavilla; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että komission ehdotuksessa EU:n biodiversiteettistrategiaksi todetaan, että EU:ssa ensisijaisia ratkaisuja ovat muun muassa valtamerienergia ja merituulivoima, joka mahdollistaa myös kalakantojen elvyttämisen, kun taas parlamentin sisäasioiden pääosaston äskettäin julkaiseman tutkimuksen (6) mukaan merellä tuotettavan uusiutuvan energian laitosten mahdollisia hyötyjä kalastukselle ei ymmärretä kunnolla eikä empiiristä näyttöä ole vielä saatavilla;

| Q. | ottaa huomioon, että komissio kehotti tiedonannossaan ”EU:n strategia merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin” viranomaisia suunnittelemaan merellä tuotettavan uusiutuvan energian käyttöönottoa pitkällä aikavälillä ja hyvissä ajoin ja arvioimaan sen ekologista, sosiaalista ja taloudellista kestävyyttä, varmistamaan rinnakkaiselon muiden toimintojen, kuten kalastuksen ja vesiviljelyn, kanssa sekä varmistamaan, että yleisö hyväksyy suunnitellut toimet; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että komissio kehotti tiedonannossaan ”EU:n strategia merellä tuotettavan uusiutuvan energian potentiaalin valjastamiseksi ilmastoneutraalin tulevaisuuden tarpeisiin” viranomaisia suunnittelemaan merellä tuotettavan uusiutuvan energian käyttöönottoa pitkällä aikavälillä ja hyvissä ajoin ja arvioimaan sen ekologista, sosiaalista ja taloudellista kestävyyttä, varmistamaan rinnakkaiselon muiden toimintojen, kuten kalastuksen ja vesiviljelyn, kanssa sekä varmistamaan, että yleisö hyväksyy suunnitellut toimet;

| R. | ottaa huomioon, että kalastuksella on suhteellisen pieni vaikutus BKT:hen; katsoo, että monien jäsenvaltioiden kalastusyhteisöille se on äärimmäisen tärkeää; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että kalastuksella on suhteellisen pieni vaikutus BKT:hen; katsoo, että monien jäsenvaltioiden kalastusyhteisöille se on äärimmäisen tärkeää;

| S. | ottaa huomioon, että noin 80 prosenttia EU:n kaikista kalastusaluksista on pienimuotoista kalastusta harjoittavia aluksia ja useimmat niistä ovat useamman polven perinteikkäitä perheyrityksiä, jotka toimivat pääasiassa rannikkovesillä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että noin 80 prosenttia EU:n kaikista kalastusaluksista on pienimuotoista kalastusta harjoittavia aluksia ja useimmat niistä ovat useamman polven perinteikkäitä perheyrityksiä, jotka toimivat pääasiassa rannikkovesillä;

| T. | ottaa huomioon, että merellä tuotetun uusiutuvan energian nykyisellä ja tulevalla kehityksellä on suuremmat kerrannaisvaikutukset pohjakalalajien ja äyriäisten kalastukseen; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että merellä tuotetun uusiutuvan energian nykyisellä ja tulevalla kehityksellä on suuremmat kerrannaisvaikutukset pohjakalalajien ja äyriäisten kalastukseen;

| U. | ottaa huomioon, että merellä tuotettavan energian hyödyntäminen siten, että samalla varmistetaan ympäristönsuojelu sekä kalastuksen ja muun taloudellisen toiminnan kestävä kehitys, edellyttää yhteistä suunnittelua ja kerrannaisvaikutusten, sosioekonomiset vaikutukset mukaan luettuina, tarkkaa arviointia; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että merellä tuotettavan energian hyödyntäminen siten, että samalla varmistetaan ympäristönsuojelu sekä kalastuksen ja muun taloudellisen toiminnan kestävä kehitys, edellyttää yhteistä suunnittelua ja kerrannaisvaikutusten, sosioekonomiset vaikutukset mukaan luettuina, tarkkaa arviointia;

| V. | ottaa huomioon, että tarvitaan lisätutkimusta merituulipuistojen ja muiden merellä tuotettavan uusiutuvan energian järjestelmien vaikutuksista meriympäristöön ja kalavaroihin; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että tarvitaan lisätutkimusta merituulipuistojen ja muiden merellä tuotettavan uusiutuvan energian järjestelmien vaikutuksista meriympäristöön ja kalavaroihin;

| W. | toteaa parlamentin vaativan, että unionin vuoteen 2030 ulottuvana ilmastotavoitteena on oltava koko taloutta koskeva kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 60 prosentilla vuoteen 1990 verrattuna; |
| --- | --- |

W.

toteaa parlamentin vaativan, että unionin vuoteen 2030 ulottuvana ilmastotavoitteena on oltava koko taloutta koskeva kasvihuonekaasupäästöjen vähentäminen 60 prosentilla vuoteen 1990 verrattuna;

| X. | pitää välttämättömänä tutkia EU:n merituulivoimavaroja ja edistää merten uusiutuvaa energiaa koskevia hankkeita tavalla, joka on yhteensopiva merialueen muiden käyttötarkoitusten, pääasiassa kalastuksen, kanssa, sekä pyrkiä samalla luomaan synergioita ja suojelemaan biologista monimuotoisuutta; |
| --- | --- |

X.

pitää välttämättömänä tutkia EU:n merituulivoimavaroja ja edistää merten uusiutuvaa energiaa koskevia hankkeita tavalla, joka on yhteensopiva merialueen muiden käyttötarkoitusten, pääasiassa kalastuksen, kanssa, sekä pyrkiä samalla luomaan synergioita ja suojelemaan biologista monimuotoisuutta;

| Y. | katsoo, että kalastuskäytäntöjen seuranta ja empiirinen analyysi ennen merituulipuistojen rakentamista, sen aikana ja sen jälkeen on tärkeää, jotta rinnakkaiselosta saadaan parempi käsitys; |
| --- | --- |

Y.

katsoo, että kalastuskäytäntöjen seuranta ja empiirinen analyysi ennen merituulipuistojen rakentamista, sen aikana ja sen jälkeen on tärkeää, jotta rinnakkaiselosta saadaan parempi käsitys;

| Z. | ottaa huomioon, että merellä tuotettavan uusiutuvan energian laitteiden perustukset saattavat houkutella meren eliöstöä ja ne voivat muodostua keinotekoisiksi riutoiksi; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että merellä tuotettavan uusiutuvan energian laitteiden perustukset saattavat houkutella meren eliöstöä ja ne voivat muodostua keinotekoisiksi riutoiksi;

| AA. | ottaa huomioon, että Kansainvälinen hydrografinen järjestö (IHO) suosittelee, että riskien minimoimiseksi kalastustoimintaa olisi vältettävä vähintään 0,25 meripeninkulman (463 metrin) etäisyydellä merenalaisesta kaapelista; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että Kansainvälinen hydrografinen järjestö (IHO) suosittelee, että riskien minimoimiseksi kalastustoimintaa olisi vältettävä vähintään 0,25 meripeninkulman (463 metrin) etäisyydellä merenalaisesta kaapelista;

| 1. | korostaa tarvetta välttää merituulivoimaloiden mahdolliset pitkän aikavälin kielteiset vaikutukset tiettyihin ekosysteemeihin, kalakantoihin ja biodiversiteettiin ja siten koko kalastusalaan; tähdentää, että niiden kehittämiseen on sovellettava elinkaariajattelua aina niiden rakentamisesta niiden käyttöön ja käytöstä poistamiseen, minkä vuoksi on tärkeää tehdä perusteellisia ja yksityiskohtaisia selvityksiä olemassa olevien merituulivoimaloiden vaikutusten arvioimiseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | korostaa, että merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa olisi otettava käyttöön siten, että tarjotaan mahdollisuuksia myös muulle toiminnalle varmistamalla myönteiset oheisvaikutukset ympäristölle, yhteiskunnalle ja taloudelle sekä kalastajien ja paikallisyhteisöjen hyötyminen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | varoittaa, että merellä tuotettava uusiutuva energia on kestävää vain, jos sillä ei ole kielteisiä vaikutuksia ympäristöön tai taloudelliseen, sosiaaliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen erityisesti kalastuksesta riippuvaisilla alueilla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on huolissaan merituulivoimaloiden käytöstäpoistoa ja käytöstäpoiston ympäristövaikutuksia koskevan tutkimuksen puutteesta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vahvistaa, että jäsenvaltiolla on edelleen toimivalta päättää kansallisesta energiayhdistelmästään ja -teknologioistaan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että uusiutuva energia ja energiatehokkuus ovat keskeisimpiä tekijöitä nettopäästöttömän talouden saavuttamisessa; korostaa, että uusiutuvaa energiaa koskevan vuoden 2030 tavoitteen saavuttamiseksi merellä tuotettavan uusiutuvan sähkön infrastruktuurikapasiteettia ja -tuotantoa on lisättävä vastaavasti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa uusiutuvan vedyn, myös tuuli- ja aurinkoenergiasta saatavan uusiutuvan vedyn, merkittävää potentiaalia unionin ilmastoneutraaliustavoitteen saavuttamisessa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että syvänveden alueilla on mahdollista kehittää kelluvia tuulipuistoja, mikä laajentaa tuulivoiman kehittämiseen käytettävissä olevaa aluetta ja vähentää samalla sen näkyvyyttä rannikolta käsin; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan kestävän kelluvan merituulivoimateknologian kehittämistä ja kaupallistamista, millä vähennetään entisestään kalastukseen kohdistuvia vaikutuksia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | painottaa tarvetta minimoida riski siitä, että merituulipuistojen laajamittainen käyttöönotto vahingoittaa merialueen fyysistä toimintaa, erityisesti meri- ja ilmavirtoja, mikä saattaa vaikuttaa osaltaan kerrostuneen vesipatsaan sekoittumiseen ja siten ravinnekiertoon, aaltojen syntymiseen, vuoroveden korkeuseroihin ja pohjasedimentin kulkeutumiseen, ja korostaa, että näiden vaikutuksia on valvottava tarkasti ja on otettava myös huomioon, että pyörivien lapojen aiheuttama infraäänimelu saattaa karkottaa merituulipuistoista kalat ja merinisäkäslajit ja vedenalaisten kaapeleiden sähkömagneettiset kentät ja paalutuksesta syntyvä vedenalainen melu saattavat aiheuttaa vakavia kielteisiä vaikutuksia äyriäisille ja merten eliöstölle; korostaa tässä yhteydessä, että on edelleen jatkettava tutkimus- ja kehitystyötä, joka koskee näiden kielteisten vaikutusten välttämistä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toteaa, että on tärkeää panna täytäntöön parhaita käytäntöjä, joilla minimoidaan häiriöt ja lievennetään ekosysteemeille aiheutuvaa haittaa offshore-toiminnan suunnittelu-, käyttö- ja käytöstäpoistovaiheissa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on sitä mieltä, että merten uusiutuvan energian tuotantoyksiköiden asentaminen on sisällytettävä kunkin valtion kehitysstrategioihin ja sen on tuettava niiden energiaomavaraisuutta sekä oltava Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaista; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että on tärkeää ottaa huomioon niiden alueiden morfologiset ja maantieteelliset ominaisuudet, joille aiotaan perustaa merituulipuistoja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on sitä mieltä, että merellä tuotettavan uusiutuvan energian tuotantoinfrastruktuurin rakentamista koskevien päätösten olisi perustuttava parhaisiin tieteellisiin arvioihin asiaan liittyvistä vaikutuksista ja että kaikki kyseisiä alueita hyödyntävät sidosryhmät, erityisesti asianomaiset kalastusyhteisöt ja -järjestöt, olisi otettava niihin mukaan; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa tarvetta tutkia niitä mahdollisesti käyttövaiheeseen rajoittuvia vaikutuksia, joita merellä tuotettavan uusiutuvan energian järjestelmistä, kuten keinotekoisista riutoista, voi aiheutua merten eliöstölle ja kalastukselle, sekä tutkia, miten käytöstä poistaminen voidaan toteuttaa niin, etteivät hyödyt jää tilapäisiksi; korostaa, että alueet on merituulipuistojen käytöstä poistamisen jälkeen jätettävä tilaan, jossa kalastustoiminnan jatkaminen on mahdollista, jos se on ollut sallittua ennen rakentamista tai käyttövaiheen aikana, suojellen ja kunnioittaen ympäristöä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | huomauttaa, että merituulipuistoja käyttöön otettaessa on otettava huomioon merenpohjan ominaisuudet, jotta ei rakenneta infrastruktuuria, joka saattaisi muuttaa paikallista elinympäristöä ja ekosysteemiä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ehdottaa, että merituulipuistojen ja suojeltujen merialueiden yhdistelmää ja merituulipuistojen integroimista näille alueille arvioidaan luontotyyppien ja biodiversiteetin säilyttämistä koskevien selkeästi määriteltyjen tavoitteiden perusteella, mukaan lukien kalavaroihin liittyvät tavoitteet; korostaa, että näitä suojeltuja merialueita varten olisi toimintojen rinnakkaiselon parantamiseksi perustettava hallinnointikomiteoita ja että tähän on saatava suojelluista merialueista vastaavan toimivaltaisen viranomaisen hyväksyntä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa, että merituulipuistoja olisi mahdollisuuksien mukaan sijoitettava alueille, joilla kalastus ei ole sallittua, jotta kalastusalaan kohdistuvat kielteiset vaikutukset olisivat mahdollisimman vähäiset; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toteaa, että merituulipuistot saattavat vaikuttaa kalastukseen, jos ne muuttavat kaupallisesti hyödynnettävien meriympäristön lajien alueellista jakautumista ja esiintymisrunsautta tai johtavat kalastuksen lopettamiseen turvallisuussyistä tai pakottavat muuttamaan kalastustoimintaa tai -menetelmää esimerkiksi aktiivisesta passiiviseksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vaatii vuoropuhelun ja yhteistyön käynnistämistä kalastajien kanssa prosessin alkuvaiheessa; korostaa tarvetta ottaa huomioon paikalliset ekosysteemit ja paikallisyhteisöjen erityispiirteet; korostaa, että kalastajille on maksettava asianmukainen korvaus, jos merituulipuistojen perustaminen vaikuttaa heidän toimintaansa; |
| --- | --- |

19.

| 20. | toteaa, että vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta annetussa komission tiedonannossa todetaan, että EU:ssa ensisijaisia ratkaisuja ovat muun muassa valtamerienergia ja merituulivoima, joka mahdollistaa myös kalakantojen elvyttämisen, ja että merituulipuistojen ja suojelualueiden yhdistämisen mahdollisuutta tarkastellaan; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että merituulivoimaloiden ympäristö-, sosiaali- ja talousvaikutukset riippuvat laitosten olosuhteista, ekosysteemeistä ja ihmisen toiminnasta ja että sidosryhmien yhteistyö merituulipuistojen suunnittelussa, toteutuksessa ja hallinnoinnissa on ratkaisevan tärkeää yhteistä etua koskevien kysymysten ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | panee merkille, että merellä tuotettavan uusiutuvan energian tuotantoyksiköiden asentamisen vaikutukset voivat kohdistua kielteisimmin pienimuotoiseen kalastukseen ja rannikkokalastukseen, koska niitä harjoitetaan suhteellisen lähellä rannikkoa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tähdentää, että toiminnan mahdollinen siirtäminen vaikuttaa erityisesti pienimuotoista kalastusta ja rannikkokalastusta harjoittaviin yrityksiin, jotka eivät ehkä pysty siirtymään kauempana sijaitseville pyyntipaikoille eivätkä muuttamaan kalastusmenetelmäänsä, etenkin jos merituulipuistoja sijoitetaan aluevesille (12 meripeninkulmaa rannikolta); vaatii, että viimeisenä keinona tästä olisi maksettava asianmukainen korvaus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa tarvetta helpottaa sellaisten kalastusalusten mahdollisuuksia saada vakuutuksia, jotka toimivat alueilla, joilla on merituulipuistoja, tai kulkevat niiden kautta, sillä se on tällä hetkellä hyvin ongelmallista kalastusalusten vakuutusten riittämättömän korvaustason vuoksi; |
| --- | --- |

24.

| 25. | huomauttaa, että perinteisille pyyntipaikoille pääsyn mahdollinen rajoittaminen vaikuttaa suoraan EU:n jäsenvaltioiden rannikkoalueiden kalastajien toimeentuloon ja kalastuksesta riippuvaisiin työpaikkoihin maissa; korostaa siksi, että tarvittaessa viimeisenä keinona tästä olisi maksettava asianmukainen korvaus; huomauttaa lisäksi, että pääsyn rajoittaminen voisi heikentää vastuullista ja kestävää elintarviketurvaa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa jäsenvaltioita merten aluesuunnittelua koskevien säännösten mukaisesti varaamaan paikallisille kalastajille tiettyjä historiallisesti tärkeitä ja perinteisiä kalastusalueita, joilla merellä tuotettavaa uusiutuvaa energiaa ei saa hyödyntää; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa, että merellä tuotettavan uusiutuvan energian ja kalastuksen päällekkäisyyttä koskeva analyysi viittaa siihen, että alueita koskevien konfliktien mahdollisuudet tietyillä Euroopan merialueilla lisääntyvät jyrkästi tulevina vuosina; korostaa tässä yhteydessä, että tarvitaan varhaista aluesuunnittelua, johon osallistuvat kaikki asiaankuuluvat sidosryhmät ja joka koskee sekä merituulivoimaloiden sijoittamista että niiden suunnittelua; kehottaa tosiasialliseen osallistumiseen, vuoropuheluun ja verkoston perustamiseen varhaisessa vaiheessa konfliktien vähentämiseksi ja välttämiseksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että yhteistyöstä (aktiivisen tai passiivisen) kalastustoiminnan kanssa on olemassa joitakin esimerkkejä alueilla, joissa on merituulipuistoja; korostaa, että noudattamalla merituulipuistojen käyttöönotossa yhteissuunnitteluun perustuvia yhteistoiminnallisia toimintamalleja, jotta niihin voitaisiin yhdistää muita käyttötarkoituksia, voidaan vähentää mahdollisia vaikutuksia kalastukseen, vahvistaa asiaankuuluvien eri alojen suhdetta ja mahdollistaa niiden välinen hyödyllinen yhteistyö; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että vesi- ja leväviljely sekä passiivinen kalastus tarjoavat mahdollisuuksia merituulipuistojen alalla; tähdentää kuitenkin, että tarvitaan lisää tutkimusta, jotta voidaan arvioida niiden ekologista vaikutusta ja taloudellista potentiaalia; |
| --- | --- |

29.

| 30. | on huolissaan siitä, että sen lisäksi, että merituulipuistoissa kielletään kalastus ja rajoitetaan sitä, kalastajat yleensä karttavat siellä kalastamista, vaikka se olisi sallittuakin, välttääkseen mahdolliset vahingot ja pyydysten tarttumisen ja menettämisen riskin ja että rinnakkaiseloa haittaa siis mahdollinen vastuuseen asettamisen pelko; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa, että syrjäisimmät alueet ja saaret ovat energiayhdistelmissään erittäin riippuvaisia fossiilisten polttoaineiden tuonnista, vaikka niiden paikalliset ominaispiirteet kannustaisivatkin uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota ja osoittamaan erityistä rahoitusta merellä tuotettavan uusiutuvan energian kehittämiseen näillä alueilla, jotta voidaan minimoida niiden riippuvuus fossiilisista polttoaineista; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pitää kelluvien merituulivoimaloiden potentiaalia hyvänä, sillä ne tarjoavat mahdollisuuksia syvänveden alueiden laitoksiin ja ne sijoitetaan kauemmas rannikosta, ne ovat vähemmän näkyviä ja niillä on vähemmän mahdollisia alueellisia päällekkäisyyksiä kalastusalueiden kanssa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että merituulivoimaloiden käytöstä poistaminen ei saa aiheuttaa pysyviä ympäristövaikutuksia eikä turvallisuusriskejä kalastusaluksille merenpohjan alaiseen kerrokseen mahdollisesti jäävän infrastruktuurin takia; huomauttaa lisäksi, että kierrätysmenetelmiä olisi kehitettävä edelleen ympäristövaikutusten vähentämiseksi; pitää välttämättömänä varmistaa, että merituulipuistoja rakennetaan vain, jos merituulivoimaloiden elinkaariprosesseihin sovelletaan yhdennettyä lähestymistapaa, mikä tarkoittaa, että alusta alkaen on selvää, miten merituulivoimaloita voidaan suunnitella, rakentaa, käyttää, poistaa käytöstä ja kierrättää kestävällä tavalla; korostaa lisäksi, että suunnittelu- ja asennussuunnitelmiin on alusta pitäen sisällytettävä käytöstäpoistostrategiat, joissa visioidaan vaihtoehtoista tulevaa käyttöä tai rakennelmien poistamista, ja on otettava huomioon pitkän aikavälin kestävät vaikutukset kiertotalouden periaatteiden noudattamiseksi; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kehottaa laatimaan kansainvälisen standardin, jossa määritellään, miten turbiinit poistetaan käytöstä, ja jossa annetaan kattava yleiskuva käytöstäpoistoa koskevista säännöistä ja määräyksistä pitäen samalla kiinni kiertotalouden periaatteista; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tähdentää, että olisi otettava käyttöön rahoitusjärjestelyjä sellaisten pitkän aikavälin riskien kattamiseksi, jotka aiheutuvat hylätyistä offshore-infrastruktuureista, jotka saatetaan poistaa käytöstä, jotta kalastustoiminta voidaan käynnistää uudelleen turvallisesti; |
| --- | --- |

35.

| 36. | painottaa, että merenpohjan alaiseen kerrokseen mahdollisesti jäävää infrastruktuuria olisi tarkkailtava asianmukaisesti; |
| --- | --- |

36.

| 37. | painottaa, että viimeaikaisissa empiirisissä tutkimuksissa ei ole arvioitu tarpeeksi merellä tuotettavan uusiutuvan energian taloudellisia, sosioekonomisia ja sosiokulttuurisia vaikutuksia kalatalouteen; kehottaa siksi komissiota tekemään lisäselvityksiä ympäristövaikutusten tutkimisen lisäksi, jotta voidaan arvioida merellä tuotettavaan uusiutuvaan energiaan tehtävien investointien mahdollisia taloudellisia ja sosiaalisia vaikutuksia kalastukseen ja määrittää asianmukaisia tapoja näiden kielteisten vaikutusten poistamiseksi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa standardoitujen seurantaohjelmien ja pyyntiponnistustietojen yhdenmukaistamisen tarvetta, jotta merellä tapahtuvan energiantuotannon laajentamisesta voidaan tehdä kumulatiivinen ekologinen, sosioekonominen ja ympäristövaikutusten arviointi, ja tähdentää, että tietojen yhteensopivuutta ja vertailtavuutta on parannettava; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ehdottaa, että jäsenvaltiot lisäävät koordinointia merituulipuistoja koskevan tutkimuksen alalla helpottaakseen tutkimustulosten ja tietojen keräämistä ja vaihtoa ja parhaiden käytäntöjen vaihtoa; muistuttaa, että merituulivoima on yksi edistyneimmistä teknologioista mutta että muut uusiutuvan energian järjestelmät voisivat olla lupaavia ja joissakin tapauksissa tarkoituksenmukaisempia joillakin alueilla, joilla harjoitetaan kalastustoimintaa, ja että niillä olisi siten vähemmän haitallinen vaikutus taloudellisesta, sosiaalisesta ja ympäristönäkökulmasta; korostaa tässä yhteydessä tutkimus- ja kehitysinvestointien lisäämisen merkitystä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita parantamaan rajat ylittävää yhteistyötä merten aluesuunnittelussa, myös Euroopan suurimman merituulivoiman tuottajan, Yhdistyneen kuningaskunnan kanssa, jotta voidaan löytää ratkaisuja yhteisiin ongelmiin, integroida sähkönsiirtoyhteydet ja ottaa oppia parhaista käytännöistä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | toteaa, että merten aluesuunnittelulla, jossa jokainen merialue eritellään sen omien erityispiirteiden perusteella, on oltava keskeinen rooli ja siinä on pantava enemmän painoa yhteissijaintia koskevien vaihtoehtojen toteutumisen ja merituulivoimaloiden monikäyttöisyyden arvioinnille, sillä tämä on erittäin tärkeää kestävän kalastuksen, vesiviljelyn ja merienergia-alan kannalta kaikkia osapuolia hyödyttävän tilanteen saavuttamiseksi ja kalatalousalan ottamiseksi tehokkaasti mukaan päätöksentekoprosessiin sen sijaan, että käytetään liian epämääräisiä käsitteitä, kuten”’kuuleminen”” ja ”tarkkailijat”, sekä tehtyjen sitoumusten noudattamiseksi ja hyödyntämistä koskevien konfliktien ratkaisemiseksi ennalta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään merten aluesuunnitteluun liittyvää toimivaltaansa ja jatkamaan toimiaan ja kansallisten merten aluesuunnitelmien tulevia tarkistuksia sekä ottamaan huomioon tarpeen varmistaa, että merituulivoimaloiden kielteiset vaikutukset kalastukseen vältetään sijoittamalla ne muualle kuin kalastusalueille; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kannustaa soveltamaan merten aluesuunnittelussa ekosysteemilähtöistä lähestymistapaa, jotta pyrittäisiin tarjoamaan järjestelmäperustainen kehys merten ekosysteemien ymmärtämiselle ja hallinnoinnille ja niiden vuorovaikutukselle sosioekonomisen toiminnan kanssa; |
| --- | --- |

43.

| 44. | korostaa sellaisten yhteisöllisten energiantuotantojärjestelmien merkitystä, joiden avulla rannikkoyhteisöt ja osuuskunnat, kalastajat mukaan luettuina, voivat tuottaa itse oman sähkönsä ja investoida voitot takaisin yhteisöön; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että merituulipuistoja olisi rakennettava vain, jos pystytään sinistä taloutta koskevien tavoitteiden ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti takaamaan, ettei niistä aiheudu kielteisiä ympäristö- ja ekologisia vaikutuksia tai taloudellisia, sosioekonomisia ja sosiokulttuurisia vaikutuksia kalastajille ja vesiviljelyalan tuottajille; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita ottamaan energialähteidensä yhdistelmää määritellessään huomioon merellä tuotettavan uusiutuvan energian vaikutukset meriekosysteemiin ja kalastukseen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita jatkamaan myös muiden uusiutuvien energialähteiden kehittämistä ja hyödyntämistä edistäviä toimia; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pyytää komissiota tekemään vaikutustenarvioinnin, jossa tarkastellaan merituulipuistojen laitteistojen rakentamisen ennakoituja taloudellisia, sosiaalisia ja ympäristövaikutuksia silloin, kun on todennäköistä, että niistä aiheutuu konflikteja kalastusalan kanssa ja ne ovat ristiriidassa merten eliöstön kestävyyden kanssa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | tähdentää, että meriympäristössä ja -taloudessa toimivien alojen välinen yhteistyö edistää myös oikeudenmukaista siirtymää; kehottaa komissiota arvioimaan aloitteita, joilla aktivoidaan paikallisia talouksia ja taloudellista toimintaa merellä, ja etsimään synergioita aloilla, jotka voivat olla perustana tulevaisuuden vaatimukset huomioon ottavalle talouden elpymiselle; |
| --- | --- |

49.

| 50. | korostaa, että kalastusalan ja merituulienergia-alan välillä on jo esimerkkejä rinnakkaiselosta ja näitä kokemuksia olisi hyödynnettävä parhaiden käytäntöjen löytämiseksi ja jakamiseksi koko meri-infrastruktuurin elinkaaren ajan; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että sidosryhmillä olisi oltava oikeus osallistua merten aluesuunnitteluun ja vaikuttaa siihen; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että sidosryhmien, etenkin kalastajien ja vesiviljelyalan tuottajien, varhainen, tasapuolinen, tehokas ja jatkuva kuuleminen ja osallistuminen, avointen suuntaviivojen laatiminen ja korvausten maksaminen voisivat vähentää konfliktien mahdollisuutta ja luoda tasapuoliset toimintaedellytykset kalastuksen ja merellä tuotettavan uusiutuvan energian välille; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa EU:ta edistämään ja tukemaan merituulipuistoja ulkoisissa toimissaan, joita se toteuttaa erityisesti sellaisten kolmansien maiden kanssa, joissa energian saatavuus on edelleen epätasaista ja rajallista, vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

53.

| 54. | tähdentää, että jos päätökset on tehtävä ennen tarvittavien tietojen saamista, olisi sovellettava SEUT 191 artiklan 2 kohdassa määrättyä ennalta varautumisen periaatetta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | panee merkille, että EU:n tasolla saatetaan tarvita lisätoimenpiteitä, myös lainsäädäntöä, koska on näyttöä siitä, että merten aluesuunnittelu jäsenvaltioissa ei takaa, että kalastajat ja muut sidosryhmät otetaan oikeudenmukaisesti huomioon ja että tarvittaessa kalastusalalle maksetaan korvauksia; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että merten aluesuunnitelmissa taataan, että kalastusala otetaan oikeudenmukaisesti huomioon ja että kalastustoimintaa voidaan jatkaa kestävällä tavalla, ja että niissä otetaan tasapuolisesti huomioon kalastajien, äyriäisten kerääjien ja vesiviljelijöiden oikeutetut edut; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

57.

---

(1)  EUVL L 164, 25.6.2008, s. 19.

(2)  EUVL L 257, 28.8.2014, s. 135.

(3)  EUVL L 328, 21.12.2018, s. 82.

(4)  EUVL C 458, 19.12.2018, s. 9.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0309.

(6)  Tutkimus ”Impact of the use of offshore wind and other marine renewables on European fisheries”, Euroopan parlamentti, sisäasioiden pääosasto, politiikkayksikkö B – Rakenne- ja koheesiopolitiikka, 12. marraskuuta 2020.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/96 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/96

---

P9_TA(2021)0345

Kansalaiskeskustelut ja kansalaisten osallistuminen EU:n päätöksentekoon

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 kansalaiskeskusteluista ja kansalaisten osallistumisesta EU:n päätöksentekoon (2020/2201(INI))

(2022/C 99/11)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 10 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan,

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kannasta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kannasta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin (1),

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kannasta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan parlamentin kannasta Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan kannan tarkistuksina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vetoomusvaliokunnan kannan tarkistuksina,

| — | ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kulttuuri- ja koulutusvaliokunnan ja kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnot,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0213/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0213/2021),

| A. | ottaa huomioon, että vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaalien tulos antoi myönteisen signaalin siitä, että Euroopan kansalaiset ovat yhä kiinnostuneempia kehityksestä unionissa ja että he uskovat unionin lainsäädännön vaikuttavan heidän jokapäiväiseen elämäänsä; ottaa huomioon, että vuonna 2019 äänestysprosentti oli 50,6 prosenttia, joka on korkein sitten vuoden 1994 vaalien ja merkittävästi suurempi kuin vuonna 2014, jolloin äänestysprosentti oli 42,6 prosenttia; ottaa huomioon, että vaikka äänestysprosentti oli vuonna 2019 suurempi kaikkien väestöryhmien keskuudessa, kasvun kärjessä oli nuorempi sukupolvi, ja alle 25-vuotiaiden ja 25–39-vuotiaiden keskuudessa kasvua oli runsaasti; ottaa huomioon, että äänestysprosentin yleisestä kasvusta huolimatta yksittäisten jäsenvaltioiden välillä on edelleen suuria eroja; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaalien tulos antoi myönteisen signaalin siitä, että Euroopan kansalaiset ovat yhä kiinnostuneempia kehityksestä unionissa ja että he uskovat unionin lainsäädännön vaikuttavan heidän jokapäiväiseen elämäänsä; ottaa huomioon, että vuonna 2019 äänestysprosentti oli 50,6 prosenttia, joka on korkein sitten vuoden 1994 vaalien ja merkittävästi suurempi kuin vuonna 2014, jolloin äänestysprosentti oli 42,6 prosenttia; ottaa huomioon, että vaikka äänestysprosentti oli vuonna 2019 suurempi kaikkien väestöryhmien keskuudessa, kasvun kärjessä oli nuorempi sukupolvi, ja alle 25-vuotiaiden ja 25–39-vuotiaiden keskuudessa kasvua oli runsaasti; ottaa huomioon, että äänestysprosentin yleisestä kasvusta huolimatta yksittäisten jäsenvaltioiden välillä on edelleen suuria eroja;

| B. | ottaa huomioon, että kansalaisten osallistumista mittaavassa kesäkuun 2020 eurobarometrissä (3) 55 prosenttia vastaajista katsoi Euroopan parlamentin vaalien olevan kaikkein tehokkain keino varmistaa, että he saavat äänensä kuuluviin unionin päätöksentekijöille; ottaa huomioon, että vaikka tavoitteena on parantaa jatkuvasti demokratian toimintaa EU:ssa, useat eurobarometri-tutkimukset osoittavat, että suuri osa EU:n kansalaisista ei ole tyytyväinen demokratian toimintaan; ottaa huomioon, että tätä käsitystä havaitaan paitsi EU:n tasolla myös kansallisella tasolla; ottaa huomioon, että huomattava osa EU:n kansalaisista kokee, ettei heitä kuulla ja että EU on etäinen taho; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että kansalaisten osallistumista mittaavassa kesäkuun 2020 eurobarometrissä (3) 55 prosenttia vastaajista katsoi Euroopan parlamentin vaalien olevan kaikkein tehokkain keino varmistaa, että he saavat äänensä kuuluviin unionin päätöksentekijöille; ottaa huomioon, että vaikka tavoitteena on parantaa jatkuvasti demokratian toimintaa EU:ssa, useat eurobarometri-tutkimukset osoittavat, että suuri osa EU:n kansalaisista ei ole tyytyväinen demokratian toimintaan; ottaa huomioon, että tätä käsitystä havaitaan paitsi EU:n tasolla myös kansallisella tasolla; ottaa huomioon, että huomattava osa EU:n kansalaisista kokee, ettei heitä kuulla ja että EU on etäinen taho;

| C. | ottaa huomioon, että SEU 10 ja 11 artikla sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 20, 21, 24, 227 ja 228 artikla muodostavat perustan kansalaisten osallistumiselle EU:n politiikan ja lainsäädännön laatimiseen; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että SEU 10 ja 11 artikla sekä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 20, 21, 24, 227 ja 228 artikla muodostavat perustan kansalaisten osallistumiselle EU:n politiikan ja lainsäädännön laatimiseen;

| D. | ottaa huomioon, että SEU 10 artiklan 3 kohdan mukaan ”kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa ja päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia”; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että SEU 10 artiklan 3 kohdan mukaan ”kaikilla kansalaisilla on oikeus osallistua demokratian toteuttamiseen unionissa ja päätökset tehdään mahdollisimman avoimesti ja mahdollisimman lähellä kansalaisia”;

| E. | ottaa huomioon, että SEU 11 artiklan 1 ja 2 kohdassa vaaditaan, että toimielimet antavat kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla ja käydä avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa asianmukaisten kanavien kautta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että SEU 11 artiklan 1 ja 2 kohdassa vaaditaan, että toimielimet antavat kansalaisille ja etujärjestöille mahdollisuuden esittää ja vaihtaa julkisesti mielipiteitä kaikilla unionin toiminta-aloilla ja käydä avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa asianmukaisten kanavien kautta;

| F. | ottaa huomioon, että paremmasta lainsäädännöstä 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (4) 19 kohdassa korostetaan, että julkinen kuuleminen ja sidosryhmien kuuleminen ovat olennainen osa tietoon perustuvaa päätöksentekoa ja lainsäädännön laadun parantamista; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että paremmasta lainsäädännöstä 13. huhtikuuta 2016 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen (4) 19 kohdassa korostetaan, että julkinen kuuleminen ja sidosryhmien kuuleminen ovat olennainen osa tietoon perustuvaa päätöksentekoa ja lainsäädännön laadun parantamista;

| G. | ottaa huomioon, että SEUT 165 artiklan 2 kohdassa annetaan EU:lle tehtäväksi edistää nuorisovaihdon ja sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien vaihdon kehittämistä sekä kannustaa nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen Euroopassa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että SEUT 165 artiklan 2 kohdassa annetaan EU:lle tehtäväksi edistää nuorisovaihdon ja sosiaalipedagogiikan alan ohjaajien vaihdon kehittämistä sekä kannustaa nuorten osallistumista demokratian toteuttamiseen Euroopassa;

| H. | ottaa huomioon, että EU:n kansalaiset voivat vain tietyin edellytyksin nostaa kanteen suoraan Euroopan unionin tuomioistuimessa käyttääkseen perussopimusten, myös perusoikeuskirjan, mukaisia oikeuksiaan; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin demokraattiset vaalit ovat tärkein alhaalta ylöspäin suuntautuva väline EU:n kansalaisille ja että samalla on vahvistettava muita välineitä, kuten eurooppalaista kansalaisaloitetta, kanteluita Euroopan oikeusasiamiehelle ja parlamentille esitettyjä vetoomuksia, jotka ovat tärkeitä täydennyksiä elinvoimaiselle parlamentaariselle toiminnalle; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:n kansalaiset voivat vain tietyin edellytyksin nostaa kanteen suoraan Euroopan unionin tuomioistuimessa käyttääkseen perussopimusten, myös perusoikeuskirjan, mukaisia oikeuksiaan; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentin demokraattiset vaalit ovat tärkein alhaalta ylöspäin suuntautuva väline EU:n kansalaisille ja että samalla on vahvistettava muita välineitä, kuten eurooppalaista kansalaisaloitetta, kanteluita Euroopan oikeusasiamiehelle ja parlamentille esitettyjä vetoomuksia, jotka ovat tärkeitä täydennyksiä elinvoimaiselle parlamentaariselle toiminnalle;

| I. | ottaa huomioon, että tähän mennessä on tehty kuusi hyväksyttyä eurooppalaista kansalaisaloitetta, joista viimeisimmät ovat Minority SafePack -aloite ja End the Cage Age -aloite; ottaa huomioon, että tammikuussa 2020 voimaan tulleella eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetulla asetuksella (EU) 2019/788 (5) pyritään tekemään EU:n kansalaisille helpommaksi kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksia aloilla, jotka kuuluvat sen toimivaltaan ja joilla unionilla on valtuudet toimia; ottaa huomioon, että Minority SafePack -aloite oli ensimmäinen eurooppalainen kansalaisaloite, josta keskusteltiin Euroopan parlamentissa uudistetun eurooppalaisen kansalaisaloitetta koskevan asetuksen pohjalta, ja että joulukuussa 2020 parlamentti tuki sitä ylivoimaisesti 76 prosentilla annetuista äänistä; toteaa kuitenkin, että eurooppalaisten kansalaisaloitteiden vaikutus on vähäinen, mikä johtuu osittain siitä, että komissio ei ole toteuttanut jatkotoimia; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että tähän mennessä on tehty kuusi hyväksyttyä eurooppalaista kansalaisaloitetta, joista viimeisimmät ovat Minority SafePack -aloite ja End the Cage Age -aloite; ottaa huomioon, että tammikuussa 2020 voimaan tulleella eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta annetulla asetuksella (EU) 2019/788 (5) pyritään tekemään EU:n kansalaisille helpommaksi kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksia aloilla, jotka kuuluvat sen toimivaltaan ja joilla unionilla on valtuudet toimia; ottaa huomioon, että Minority SafePack -aloite oli ensimmäinen eurooppalainen kansalaisaloite, josta keskusteltiin Euroopan parlamentissa uudistetun eurooppalaisen kansalaisaloitetta koskevan asetuksen pohjalta, ja että joulukuussa 2020 parlamentti tuki sitä ylivoimaisesti 76 prosentilla annetuista äänistä; toteaa kuitenkin, että eurooppalaisten kansalaisaloitteiden vaikutus on vähäinen, mikä johtuu osittain siitä, että komissio ei ole toteuttanut jatkotoimia;

| J. | ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamiehen suositukset eivät ole oikeudellisesti sitovia, mutta havaintojen noudattamisaste on jatkuvasti korkea; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Euroopan oikeusasiamiehen suositukset eivät ole oikeudellisesti sitovia, mutta havaintojen noudattamisaste on jatkuvasti korkea;

| K. | ottaa huomioon, että EU:n kansalaisilla ja kaikilla luonnollisilla henkilöillä tai oikeushenkilöillä, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, on oikeus esittää Euroopan parlamentille SEUT-sopimuksen 24 artiklan ja 227 artiklan nojalla vetoomuksia aina, kun asia koskee häntä välittömästi ja kuuluu EU:n toiminnan alaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että EU:n kansalaisilla ja kaikilla luonnollisilla henkilöillä tai oikeushenkilöillä, joiden asuinpaikka tai sääntömääräinen kotipaikka on jossakin jäsenvaltiossa, on oikeus esittää Euroopan parlamentille SEUT-sopimuksen 24 artiklan ja 227 artiklan nojalla vetoomuksia aina, kun asia koskee häntä välittömästi ja kuuluu EU:n toiminnan alaan;

| L. | ottaa huomioon, että komission järjestämät julkiset verkkokuulemiset on suunnattu pääasiassa tietylle kohderyhmälle, niitä ei levitetä laajalti ja ne ovat joskus liian lyhyitä, mikä tarkoittaa, että ne eivät tavoita merkittävää osaa väestöstä; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin suositteli komission kuulemispolitiikan kattavassa uudelleentarkastelussa vuonna 2019, että komission olisi parannettava tapaa, jolla se pyrkii saavuttamaan kansalaiset heidän osallistumisensa lisäämiseksi; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että komission järjestämät julkiset verkkokuulemiset on suunnattu pääasiassa tietylle kohderyhmälle, niitä ei levitetä laajalti ja ne ovat joskus liian lyhyitä, mikä tarkoittaa, että ne eivät tavoita merkittävää osaa väestöstä; ottaa huomioon, että Euroopan tilintarkastustuomioistuin suositteli komission kuulemispolitiikan kattavassa uudelleentarkastelussa vuonna 2019, että komission olisi parannettava tapaa, jolla se pyrkii saavuttamaan kansalaiset heidän osallistumisensa lisäämiseksi;

| M. | ottaa huomioon, että komission järjestämät kansalaiskeskustelut ovat keino tarjota kansalaisille tietoa sen sijaan, että käytäisiin heidän kanssaan keskustelua heidän visiostaan ja siitä, mitä he haluaisivat muuttaa EU:ssa, eivätkä ne tarjoa kansalaisille palautemekanismia, jotta he saisivat tietoa osallistumisensa tuloksista; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että komission järjestämät kansalaiskeskustelut ovat keino tarjota kansalaisille tietoa sen sijaan, että käytäisiin heidän kanssaan keskustelua heidän visiostaan ja siitä, mitä he haluaisivat muuttaa EU:ssa, eivätkä ne tarjoa kansalaisille palautemekanismia, jotta he saisivat tietoa osallistumisensa tuloksista;

| N. | ottaa huomioon, että nykyisten osallistumisvälineiden, kuten eurooppalaisen kansalaisaloitteen, julkisten kuulemisten ja kansalaiskeskustelujen, tämänhetkinen toiminta ei tarjoa kansalaisille riittäviä keinoja vaikuttaa EU:n päätöksentekoon; toteaa, että tämä johtuu suurelta osin siitä, ettei päätöksentekoprosessia ole seurattu tehokkaasti institutionaalisella tasolla; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että nykyisten osallistumisvälineiden, kuten eurooppalaisen kansalaisaloitteen, julkisten kuulemisten ja kansalaiskeskustelujen, tämänhetkinen toiminta ei tarjoa kansalaisille riittäviä keinoja vaikuttaa EU:n päätöksentekoon; toteaa, että tämä johtuu suurelta osin siitä, ettei päätöksentekoprosessia ole seurattu tehokkaasti institutionaalisella tasolla;

| O. | ottaa huomioon, että yksittäiset kansalaiset käyttävät harvoin useimpia osallistumisen muotoja; ottaa huomioon, että yksittäiset kansalaiset eivät juurikaan tunne olemassa olevia osallistumisvälineitä ja että he ovat näin ollen aliedustettuina nykyisten välineiden kautta kerätyissä näkemyksissä ja tiedoissa; ottaa huomioon, että kansalaisten osallistuminen ei korvaa järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että yksittäiset kansalaiset käyttävät harvoin useimpia osallistumisen muotoja; ottaa huomioon, että yksittäiset kansalaiset eivät juurikaan tunne olemassa olevia osallistumisvälineitä ja että he ovat näin ollen aliedustettuina nykyisten välineiden kautta kerätyissä näkemyksissä ja tiedoissa; ottaa huomioon, että kansalaisten osallistuminen ei korvaa järjestäytynyttä kansalaisyhteiskuntaa;

| P. | katsoo, että nykyisillä osallistumisvälineillä ei maksimoida kansalaisten mahdollisuuksia osallistua ja siksi ne eivät edistä riittävästi EU:n demokraattisen legitiimiyden vahvistamista eivätkä sitä, että kansalaiset tuntevat omakseen pyrkimykset muuttaa EU:ta kansalaisten tarpeiden ja visioiden suuntaan; |
| --- | --- |

P.

katsoo, että nykyisillä osallistumisvälineillä ei maksimoida kansalaisten mahdollisuuksia osallistua ja siksi ne eivät edistä riittävästi EU:n demokraattisen legitiimiyden vahvistamista eivätkä sitä, että kansalaiset tuntevat omakseen pyrkimykset muuttaa EU:ta kansalaisten tarpeiden ja visioiden suuntaan;

| Q. | ottaa huomioon, että uudistamalla nykyisiä osallistumisvälineitä kiinnittäen erityistä huomiota kaikkein aliedustetuimpiin yhteiskunnan ryhmiin, erityisesti nuoriin, ja kehittämällä eurooppalaista julkista tilaa voidaan osaltaan vahvistaa EU:n demokraattista legitiimiyttä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että uudistamalla nykyisiä osallistumisvälineitä kiinnittäen erityistä huomiota kaikkein aliedustetuimpiin yhteiskunnan ryhmiin, erityisesti nuoriin, ja kehittämällä eurooppalaista julkista tilaa voidaan osaltaan vahvistaa EU:n demokraattista legitiimiyttä;

| R. | katsoo, että kansalaisten osallistumisen ja avoimuuden parantaminen EU:n tasolla on keskeistä unionin tuomiseksi lähemmäs kansalaisia ja kansalaisten luottamuksen lisäämiseksi EU:n toimielimiä kohtaan sekä todellisen monitasoisen demokratian saavuttamiseksi; katsoo, että avoimuuden puute estää julkisen keskustelun lainsäädännöstä; ottaa huomioon, että kaikilla sidosryhmillä ei ole yhtäläisiä mahdollisuuksia tutustua EU:n toimielimiin tai saada tietoa niiden työstä; katsoo, että komission olisi käytävä avointa, läpinäkyvää ja säännöllistä vuoropuhelua kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen kanssa; katsoo, että EU:n olisi varmistettava, että kansalaisyhteiskunta voi osallistua aktiivisesti julkiseen keskusteluun ja että sillä on valmiudet vaikuttaa politiikkaan ja päätöksentekoprosesseihin; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että kansalaisten osallistumisen ja avoimuuden parantaminen EU:n tasolla on keskeistä unionin tuomiseksi lähemmäs kansalaisia ja kansalaisten luottamuksen lisäämiseksi EU:n toimielimiä kohtaan sekä todellisen monitasoisen demokratian saavuttamiseksi; katsoo, että avoimuuden puute estää julkisen keskustelun lainsäädännöstä; ottaa huomioon, että kaikilla sidosryhmillä ei ole yhtäläisiä mahdollisuuksia tutustua EU:n toimielimiin tai saada tietoa niiden työstä; katsoo, että komission olisi käytävä avointa, läpinäkyvää ja säännöllistä vuoropuhelua kansalaisten ja kansalaisjärjestöjen kanssa; katsoo, että EU:n olisi varmistettava, että kansalaisyhteiskunta voi osallistua aktiivisesti julkiseen keskusteluun ja että sillä on valmiudet vaikuttaa politiikkaan ja päätöksentekoprosesseihin;

| S. | katsoo, että kansalaiskasvatuksen eurooppalaista ulottuvuutta on vahvistettava parantamalla kansalaisten tietämystä EU:sta, jotta heidän osallistumisensa olisi mahdollista; |
| --- | --- |

S.

katsoo, että kansalaiskasvatuksen eurooppalaista ulottuvuutta on vahvistettava parantamalla kansalaisten tietämystä EU:sta, jotta heidän osallistumisensa olisi mahdollista;

| T. | katsoo, että eurooppalaisia kansalaiskasvatuskursseja tarvitaan yhä enemmän kaikissa jäsenvaltioissa; katsoo, että tässä yhteydessä kansalaisjärjestöjen työ kansalaiskasvatuksessa ja oppimisessa olisi tunnustettava ja että kansalaiskasvatuksessa olisi kannustettava soveltamaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, mukaan lukien sekä virallinen että epävirallinen koulutus ja arkioppiminen; |
| --- | --- |

T.

katsoo, että eurooppalaisia kansalaiskasvatuskursseja tarvitaan yhä enemmän kaikissa jäsenvaltioissa; katsoo, että tässä yhteydessä kansalaisjärjestöjen työ kansalaiskasvatuksessa ja oppimisessa olisi tunnustettava ja että kansalaiskasvatuksessa olisi kannustettava soveltamaan kokonaisvaltaista lähestymistapaa, mukaan lukien sekä virallinen että epävirallinen koulutus ja arkioppiminen;

| U. | toteaa, että kansalaisten osallistumista koskevat onnistuneet hankkeet, kuten European HomeParliaments ja EU:n nuorisodialogi ovat osoittaneet, että kansalaiset haluaisivat osallistua säännöllisesti EU:n päätöksentekoprosesseihin; |
| --- | --- |

U.

toteaa, että kansalaisten osallistumista koskevat onnistuneet hankkeet, kuten European HomeParliaments ja EU:n nuorisodialogi ovat osoittaneet, että kansalaiset haluaisivat osallistua säännöllisesti EU:n päätöksentekoprosesseihin;

| V. | ottaa huomioon, että neuvosto on edelleen suljetuin ovin toimiva toimielin, kuten vahvistettiin Euroopan oikeusasiamiehen tutkimuksessa OI/2/2017/TE neuvoston avoimuuden puutteesta, kun on kyse yleisön oikeudesta tutustua sen lainsäädäntöasiakirjoihin ja sen päätöksentekoprosessiin; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että neuvosto on edelleen suljetuin ovin toimiva toimielin, kuten vahvistettiin Euroopan oikeusasiamiehen tutkimuksessa OI/2/2017/TE neuvoston avoimuuden puutteesta, kun on kyse yleisön oikeudesta tutustua sen lainsäädäntöasiakirjoihin ja sen päätöksentekoprosessiin;

| W. | ottaa huomioon, että OECD määrittelee avoimen hallinnon hallintokulttuuriksi, joka perustuu innovatiivisiin ja kestäviin julkisiin politiikkoihin ja käytäntöihin, joiden taustalla ovat demokratiaa ja osallistavaa kasvua edistävät avoimuuden, vastuuvelvollisuuden ja osallistumisen periaatteet; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että OECD määrittelee avoimen hallinnon hallintokulttuuriksi, joka perustuu innovatiivisiin ja kestäviin julkisiin politiikkoihin ja käytäntöihin, joiden taustalla ovat demokratiaa ja osallistavaa kasvua edistävät avoimuuden, vastuuvelvollisuuden ja osallistumisen periaatteet;

| X. | ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden vuonna 2018 järjestämät Euroopan tulevaisuutta koskevat kuulemiset ovat osoittautuneet tehokkaaksi välineeksi tehdä yhteistyötä kansalaisten kanssa EU:ta koskevissa asioissa; ottaa huomioon, että konkreettisten seurantatoimien ja prosessin jatkuvuuden puute johti siihen, että osallistumisesta saatiin vaihtelevia tuloksia; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden vuonna 2018 järjestämät Euroopan tulevaisuutta koskevat kuulemiset ovat osoittautuneet tehokkaaksi välineeksi tehdä yhteistyötä kansalaisten kanssa EU:ta koskevissa asioissa; ottaa huomioon, että konkreettisten seurantatoimien ja prosessin jatkuvuuden puute johti siihen, että osallistumisesta saatiin vaihtelevia tuloksia;

| Y. | ottaa huomioon, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin olisi saatava mahdollisimman monet kansalaiset mukaan toimintaan ja että konferenssi voisi tarjota arvokasta kokemusta yhteydenpidosta, jotta ymmärrettäisiin kansalaisten EU:n rooliin ja toimielinten toimintaan kohdistamia todellisia odotuksia; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin olisi saatava mahdollisimman monet kansalaiset mukaan toimintaan ja että konferenssi voisi tarjota arvokasta kokemusta yhteydenpidosta, jotta ymmärrettäisiin kansalaisten EU:n rooliin ja toimielinten toimintaan kohdistamia todellisia odotuksia;

| 1. | korostaa tarvetta pohtia, miten unioni voi toimia tehokkaammin kansalaisten kanssa edustuksellista demokratiaa koskevien unionin keskeisten periaatteiden mukaisesti; katsoo, että kansalaisten olisi saatava paremmin äänensä kuuluville EU:n päätöksenteossa, jotta unioni voisi ottaa paremmin huomioon kansalaisten näkemykset ja jotta se olisi kestävämpi, demokraattisempi ja tehokkaampi; katsoo tältä osin, että perussopimuksen muuttamista ei pitäisi estää, vaikka sen ei pitäisi olla itsetarkoitus, ja että Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin pitäisi tarjota tilaisuus rakentavalle vuoropuhelulle kansalaisten kanssa näistä keskeisistä kysymyksistä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | katsoo, että kaikkia unionin uudistuksia, joiden tarkoituksena on tehdä unionista sosiaalisempi, tasapuolisempi, yhtenäisempi, keskitetympi, kykenevämpi, suvereenimpi ja vastuullisempi, vahvistetaan toimimalla suoraan kansalaisten kanssa osallistavien mekanismien avulla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa jännitteitä niiden kahden vision välillä, joista toisessa EU:n keskipisteessä ovat jäsenvaltiot ja toisessa EU:n toimielimet, ja katsoo, että ne voidaan ratkaista kehittämällä lähestymistapa ja välineet kansalaisten muodostamaa Euroopan unionia varten; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ottaa huomioon, että nykyisissä osallistumisvälineissä on useita puutteita ja siksi niitä olisi parannettava ja kehitettävä uusia, jotta kansalaisten osallistuminen olisi esteettömämpää, osallistavampaa, merkityksellisempää ja tehokkaampaa; katsoo, että jotta voidaan edistää kansalaisten osallistumista laajempaan poliittiseen keskusteluun ja antaa kansalaisille keinoja vaikuttaa poliittisiin tuloksiin yhteisvaikutuksessa nykyisten mekanismien kanssa, on välttämätöntä, että kansalaisten osallistuminen järjestetään tavalla, joka vastaa kansalaisten odotuksia; katsoo, että tällä ylöspäin suuntautuvalla osallistavalla ohjelmalla olisi täydennettävä edustuksellista demokratiaa EU:ssa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa eurooppalaisen kansalaisaloitteen merkitystä ainoana unionin tason osallistavana välineenä, jolla on valmiudet antaa mahdollinen alkusysäys lainsäädännölle; kehottaa vahvistamaan niihin reagointia siten, että jokaisesta hyväksytystä kansalaisaloitteesta annetaan parlamentin päätöslauselma; panee merkille, että komission on noudatettava täysin oikeudellista velvollisuuttaan esittää riittävät perustelut sille, miksi se on toteuttanut tai ei ole toteuttanut toimia eurooppalaisen kansalaisaloitteen suhteen, ja katsoo, että tämän on oltava nykyistä kattavampaa sen varmistamiseksi, että kansalaisille annetaan tarkka kuva siitä, mitä kansalaisaloitteen tekemisestä tai käynnistämisestä on odotettavissa; pitää valitettavana, että komissio ei ole toteuttanut hyväksyttyjen kansalaisaloitteiden seurantaa lainsäädäntötoimien kautta; katsoo, että jos komissio ei ole asetuksen (EU) 2019/788 15 artiklan mukaisesti tiedottanut aikomuksistaan asetetuissa määräajoissa tai jos se on ilmoittanut tiedonannossaan, ettei se aio toteuttaa toimia sellaisen eurooppalaisen kansalaisaloitteen johdosta, joka täyttää menettelyvaatimukset ja on perussopimusten ja erityisesti SEU 2 artiklassa vahvistettujen unionin perusarvojen mukainen, parlamentti voisi päättää työjärjestyksen 222 artiklan mukaisesti laatia eurooppalaisen kansalaisaloitteen johdosta valiokunta-aloitteisen lainsäädäntömietinnön; kehottaa komissiota sitoutumaan lainsäädäntöehdotuksen esittämiseen, kun parlamentti on hyväksynyt tällaisen lainsäädäntömietinnön; ehdottaa tältä osin parlamentin ja komission välisen nykyisen puitesopimuksen muuttamista; pyytää muuttamaan kansalaisaloiteasetusta siten, että komissiota kannustetaan esittämään lainsäädäntöehdotus, jos toimitettu kansalaisaloite täyttää asiaa koskevat vaatimukset; |
| --- | --- |

5.

| 6. | huomauttaa, että Euroopan tilintarkastustuomioistuimen annettua kertomuksensa (6), jossa tunnustetaan komission julkisten kuulemisten tehokkuus, ja kun otetaan huomioon tyydyttävät näkemykset kansalaisten keskuudessa, komission olisi parannettava julkista kuulemisprosessiaan kansalaisten osallistumisen lisäämiseksi ja heidän panoksensa seuraamiseksi ja arvioimiseksi entistä paremmin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | huomauttaa, että kansalaiskeskustelun nykyistä käsitettä ja käytäntöä olisi vahvistettava ja päivitettävä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että on hyödyllistä ottaa kansalaiset ja kansalaisyhteiskunta mukaan eurooppalaisen julkisen tilan kehittämiseen ja EU:n demokraattisen legitimiteetin täydentämiseen sen edustuksellisten toimielinten ja demokraattisten menettelyjen avulla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, etteivät kaikki sidosryhmät, erityisesti kansalaiset ja kansalaisyhteiskunnan ryhmät, ole yhtä aktiivisia poliittisesti, eivät saa ääntään yhtäläisesti kuuluviin eivätkä ole yhtä vaikutusvaltaisia; katsoo siksi, että EU:n osallistava demokratia edellyttää järjestäytymättömien kansalaisten tukemista ja heidän vaali- ja osallistumismahdollisuuksiensa edistämistä EU:n kanavien sisällä ja ulkopuolella; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ottaa huomioon, että kansalaisten luottamus unionin toimielimiin on ratkaisevaa demokratian, hyvän hallintotavan ja tehokkaan päätöksenteon kannalta; katsoo, että EU:n toimielinten on tähdättävä toiminnassaan mahdollisimman pitkälle menevään avoimuuteen, vastuuvelvollisuuteen ja lahjomattomuuteen; korostaa, että kansalaisten oikeus tutustua EU:n toimielinten asiakirjoihin on osallistavan demokratian perusta; kehottaa erityisesti neuvostoa lisäämään päätöksentekoprosessinsa avoimuutta ja asiakirjojen saatavuutta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa sellaisten uusien teknologioiden potentiaalia, jotka voivat tarjota uusia tapoja toimia kansalaisten kanssa, varmistaa tehokas alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa ja parantaa kansalaisten valmiuksia peräänkuuluttaa toimielimiltä vastuuta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että avoin hallinto, jossa yhdistyvät lisääntynyt avoimuus ja vastuuvelvollisuus sekä osallistavat välineet, on hyvä keino vastata demokratiavajeeseen, joka johtuu EU:n kansalaisten kokemasta vaikutusvallan puutteesta EU:n päätöksenteossa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | panee tyytyväisenä merkille eettisen elimen suunnitellun perustamisen EU:n toimielinten avoimuutta edistäväksi riippumattomaksi viranomaiseksi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa kiinnittämään huomiota uuteen kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelmaan, jonka on tarkoitus lisätä niiden toimien näkyvyyttä ja vaikutusta, joilla edistetään kansalaiskeskusteluja ja kansalaisten sitoutumista osallistavaan demokratiaan; korostaa, että on tärkeää varmistaa kyseisen ohjelman muun muassa ystävyyskaupunkitoiminnan ja muistiperintöä koskevan toiminnan kattavan kansalaisia koskevan lohkon jatkuvuus ja lisäresurssit; pitää myönteisenä, että ohjelmassa on otettu käyttöön toimia, joilla pyritään edistämään edelleen unionin arvoja ja joihin kuuluu esimerkiksi tietoisuuden lisääminen Euroopan yhteisestä historiasta; kehottaa perustamaan viipymättä uudessa ohjelmassa tarkoitetun kansalaisvuoropuhelun ryhmän; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että on tärkeää edistää eri maiden kansalaisten välistä vaihtoa Euroopan, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla erityisesti kaupunkien ja alueiden verkostojen avulla ja helpottamalla alueiden välistä vuoropuhelua; kehottaa komissiota varmistamaan riittävän rahoituksen tähän tarkoitukseen kansalaisten, tasa-arvon, perusoikeuksien ja arvojen ohjelman Kansalaisten sitoutuminen ja osallistuminen -lohkon kautta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | korostaa, että parempi tiedottaminen kansalaisten huolenaiheista auttaa EU:n toimielimiä niiden pyrkimyksissä ottaa nämä huolenaiheet huomioon ja reagoida niihin varmistamalla asianmukaiset kanavat kansalaisten tavoittamiseksi ja heidän panoksensa kokoamiseksi ja huolehtimalla asianmukaisesta seurannasta sitä seuranneessa päätöksentekoprosessissa; kehottaa parantamaan osallistumismekanismeja, jotta kansalaisten osallistumisella on merkityksellinen vaikutus EU:n päätöksentekoon; |
| --- | --- |

16.

| 17. | korostaa tarvetta toimia erityisesti yhdessä nuorten kanssa poliittisessa keskustelussa Euroopan tulevaisuudesta ja ottaa heidät johdonmukaisesti mukaan osallistaviin mekanismeihin ja säännölliseen kansalaiskeskusteluun, sillä tämänpäiväiset päätökset määräävät heidän tulevaisuutensa; korostaa tarvetta tunnistaa uusia viestintä- ja vuorovaikutusvälineitä, jotka mukautuvat nuorten mielenkiinnon kohteisiin; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pitää arvossa komission järjestämiä lasten kuulemisia ja kannattaa lasten osallistumista käsittelevän EU:n foorumin perustamista tulevaisuudessa; pitää myönteisenä nuorten ottamista mukaan Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin digitaaliseen foorumiin ja kansalaispaneeleihin; kehottaa EU:n toimielimiä luomaan tapoja varmistaa vastaava rakenteellinen yhteistyö lasten ja nuorten kanssa tulevaisuudessa ja sisällyttämään siihen riittävät palautemekanismit; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa ottamaan nuoret ja nuorisojärjestöt aidosti mukaan tapahtumien ja ohjelmien suunnitteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin; antaa tunnustusta EU:n nuorisodialogin pyrkimyksille ottaa nuoret ja nuorisojärjestöt mukaan politiikan laatimiseen ja päätöksentekoon; kehottaa EU:n toimielimiä sitoutumaan konkreettisiin toimiin, jotka perustuvat EU:n nuorisodialogin tuloksiin; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa tarvetta tehdä yhteistyötä oppilaitosten ja kansalaiskasvatuksen organisaatioiden kanssa sen varmistamiseksi, että aktiivisesta unionin kansalaisuudesta tulee osa opetussuunnitelmaa kaikkialla EU:ssa; kehottaa komissiota antamaan tukea koulutusohjelmien täydentämiseksi kaikissa jäsenvaltioissa, erityisesti tukemalla eurooppalaisen ja maailmanlaajuisen kansalaiskasvatuksen yhteisen opetussuunnitelman kehittämistä, edistämällä EU:n nykyisten toimielinten ja jäsenvaltioiden historian ja kulttuurien parempaa ymmärtämistä sekä rohkaisemalla objektiiviseen ja kriittiseen ajatteluun Euroopan unionin hyödyistä; ehdottaa, että opetusohjelmiin on sisällytettävä EU:n toimintaa ja historiaa koskeva moduuli, ja kehottaa komissiota ehdottamaan suuntaviivoja tällaista moduulia varten; |
| --- | --- |

20.

| 21. | palauttaa mieliin julistuksen kansalaisuuden sekä vapauden, suvaitsevaisuuden ja syrjimättömyyden yhteisten arvojen edistämisestä koulutuksen avulla, jonka unionin opetusministerit antoivat 17. maaliskuuta 2015 ja jossa he kehottivat vahvistamaan opetusalan toimia unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla moniarvoisen yhteiskuntamme turvaamiseksi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota käynnistämään vuotuiset unionin olympialaiset EU:n toiminnasta ja historiasta nuorille korkeakouluissa, ammattikoulutuksessa ja muissa koulutusrakenteissa, jotta lisätään kiinnostusta, osallistumista ja keskustelua EU-kysymyksistä; korostaa, että Erasmus+ -ohjelmaa olisi käytettävä myös Euroopan kansalaiskasvatuksen vahvistamiseen erityisesti opiskelijoiden ja nuorten keskuudessa; palauttaa mieliin, että komission on tuettava paremmin EU-kysymysten käsittelyä ja opinto-ohjelmia, joita on käynnissä kaikkialla Euroopassa ja sen ulkopuolella, menestyksekkään Erasmus+ -ohjelman pohjalta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | katsoo, että nuorten osallistumisen varmistaminen on olennainen osa kansalaiskeskustelua koskevien aloitteiden pitkän aikavälin vaikutuksen varmistamista; korostaa sen vuoksi, että kaikissa oppimiseen liittyvissä EU:n toimissa on tärkeää keskittyä nuoriin, ja kehottaa edistämään nuorten osallistumisvälineitä kiinnittäen erityisesti huomiota sosiaaliseen mediaan, mobiilisovelluksiin, mobiilipeleihin, tietokilpailuihin ja muihin nuorten suosimiin välineisiin; pitää myönteisinä vertaiskoulutusohjelmia, kuten Euroopan nuorisoparlamenttia ja nuorisoasioita koskevaa EU:n vuoropuhelua, jotka ovat esimerkkejä hyvistä käytännöistä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | korostaa tiedeyhteisön, tutkijoiden ja korkeakoulujen merkitystä pyrittäessä parantamaan kansalaisten taitotietoa osallistavista mekanismeista EU:ssa, jotta voidaan lisätä heidän osallistumistaan EU:n päätöksentekoprosessiin; |
| --- | --- |

24.

| 25. | korostaa, että tehokkaat kansalaiskeskustelut ja kansalaisten aktiivinen osallistuminen liittyvät kiinteästi kansalaiskasvatuksen eurooppalaiseen ulottuvuuteen; korostaa siksi tarvetta parantaa kansalaiskasvatuksen eurooppalaista ulottuvuutta, jotta mahdollistetaan kansalaisten osallistuminen ja kyky toimia tietoisina kansalaisina ja osallistua täysipainoisesti kansalais- ja yhteiskuntatoimintaan Euroopan tasolla ja jäsenvaltioissa poliittisten, oikeudellisten, sosiaalisten ja taloudellisten käsitteiden ja rakenteiden ymmärtämisen sekä maailmanlaajuisen kehityksen ja kestävyyden pohjalta; kehottaa komissiota laatimaan kattavan eurooppalaisen strategian kansalaisuutta koskevien taitojen parantamiseksi EU:ssa ja kehittämään tukitoimenpiteitä, joilla pyritään tarjoamaan kaikille EU:ssa asuville ihmisille yhtäläinen pääsy kansalaiskasvatukseen, jotta he voivat käyttää poliittisia oikeuksiaan; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ehdottaa, että perustetaan kansalaiskasvatuksen eurooppalainen verkosto, joka tarjoaa foorumin parhaiden käytäntöjen ja tietämyksen vaihdolle menetelmistä, joilla parannetaan kansalaiskasvatuksen eurooppalaista ulottuvuutta; korostaa, että tarvitaan uusia kansalaiskasvatuksen malleja ja välineitä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | korostaa tiedotusvälineiden merkitystä EU:n politiikkaa ja itse EU:ta koskevien kansalaisten mielipiteiden muokkaamisessa; korostaa tarvetta ylläpitää riippumattomia ja moniarvoisia tiedotusvälineitä kaikkialla Euroopassa, mutta katsoo, että tiedotusvälineissä olisi puututtava tehokkaammin EU:n asioita koskevaan disinformaatioon ja virheelliseen tiedottamiseen, erityisesti lisäämällä tukea tosiasioihin perustuville yleiseurooppalaisille mediahankkeille; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että kansalaisilla on oikeus saada luotettavaa, riippumatonta ja tosiasioihin perustuvaa tietoa Euroopan unionista, sen toimintapolitiikoista ja päätöksentekomenettelyistä; toteaa, että on taattava monipuoliset mahdollisuudet hyödyntää neutraalia, riippumatonta ja informatiivista yhteistä eurooppalaista uutiskeskusta, joka on käytettävissä kaikilla unionin virallisilla kielillä, ja kehitettävä ennakoivaa viestintää unionin kansalaisten kanssa; muistuttaa myös nykyisten viestintäkanavien arvosta; katsoo, että väärien tietojen ja disinformaation leviämiseen on puututtava konkreettisesti erityisesti kriisiaikoina, jolloin perustellun, luotettavan ja oikea-aikaisen tiedon tarve on suurin; korostaa, että nämä prosessit edellyttävät ehdottomasti tiedotusvälineiden riippumattomuutta; kehottaa sisällyttämään verkkoalustojen toimintoihin palautemahdollisuuden, faktantarkistuksen ja moderoinnin, jotka toteutetaan kansalaisoikeuksia ja sananvapautta kunnioittavalla tavalla, väärien tietojen ja disinformaation varalta; katsoo näin ollen, että on olennaisen tärkeää tehostaa toimittajien koulutusta itsenäisen ja kriittisen ajattelun edistämiseksi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pitää myönteisenä Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman tavoitetta parantaa kansalaisten osallistumista demokraattisiin järjestelmiin tietoon perustuvan päätöksenteon avulla; korostaa, että Erasmus+ -ohjelman ja Euroopan solidaarisuusjoukkojen yhteydessä on varmistettava nuorten osallistuminen ja heikommista lähtökohdista tulevien henkilöiden kansalaisvaikuttaminen; pitää myönteisinä Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman yhteydessä ilmoitettuja toimenpiteitä tiedotusvälineiden vapauden, sananvapauden ja laadukkaan journalismin vahvistamiseksi; odottaa mielenkiinnolla komission ehdotuksia tehokkaista käytännön välineistä, joilla pyritään takaamaan paremmin turvallisuus toimittajille, jotka ovat aivan liian usein uhkailun ja kohtuuttoman pelottelun kohteena, mikä rajoittaa kansalaisten tiedonsaantioikeutta; panee huolestuneena merkille, ettei ole esitetty ehdotuksia, jotka koskevat erityisesti taiteellisen vapauden varmistamista ja suojan myöntämistä taiteilijoille, joiden töitä sensuroidaan ja jotka on asetettu syytteeseen, ja kehottaa komissiota kehittämään tätä alaa edelleen Euroopan demokratiatoimintasuunnitelman puitteissa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tunnustaa kaikkien unionin kansalaisten oikeuden pyytää ja saada tietoja unionin toimielimiltä jollakin unionin virallisella kielellä; toteaa, että aito vuoropuhelu ja unionin kansalaisten aktiivinen ja tietoon perustuva osallistuminen EU:n päätöksentekoon on mahdollista vain, jos kielimuuria ei ole, ja kehottaa tämän vuoksi komissiota ponnistelemaan huomattavasti enemmän viestiäkseen kansalaisten kanssa kaikilla unionin virallisilla kielillä; toteaa, että osallisuuden, tietoisuuden ja näkyvyyden lisäämiseksi on parannettava verkkosisällön käyttömahdollisuuksia; katsoo, että kaikkien EU:n verkkosivustojen olisi oltava käyttäjäystävällisiä ja saatavilla kaikilla unionin virallisilla kielillä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | muistuttaa, että useimmiten EU:n politiikkoja ja lainsäädäntöä panevat täytäntöön paikallis- ja aluehallinnot ja että niillä on valmiudet saavuttaa kansalaiset helpommin ja olla keskeisessä asemassa, kun kansalaisia valistetaan EU:n asioista, koska ne ovat kansalaisia lähimpänä oleva hallinnon taso; korostaa, että ensimmäinen askel voisi olla EU:n toimielinten yhteystoimistojen resurssien vahvistaminen ja niiden alueellisen verkoston kehittäminen kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

31.

| 32. | suhtautuu myönteisesti alueiden komitean 14. lokakuuta 2020 antamaan lausuntoon ”Paikallis- ja alueviranomaiset jatkuvassa vuoropuhelussa kansalaisten kanssa” (7); pyytää lisäksi perustamaan EU:n laajuisten kansalaisten osallistumista koskevien välineiden lisäksi monitasoisen hallintoverkoston, jonka olisi toimittava Euroopan unionin toimielinten ja kansalaisten välisenä tiedonvälitysketjuna; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tähdentää tarvetta ottaa kansalaiset täysipainoisesti mukaan EU:n päätöksentekoon, jotta voidaan lisätä EU:n legitimiteettiä ja parantaa kansalaisten luottamusta toimielinten toimintaan; korostaa siksi, että tarvitaan pysyviä osallistumismekanismeja, jotka mahdollistavat paremmin kansalaisten osallistumisen EU:n päätöksentekoon äänestysten ja muiden nykyisten kanavien ja välineiden lisäksi ja kannustavat sitä; tukee näiden mekanismien tietoisuutta lisääviä toimia, joilla maksimoidaan niiden vaikutus ja tehokkuus; korostaa tällaisten mekanismien tarvetta eurooppalaisella, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä riittävää horisontaalista ja vertikaalista koordinointia eri tasojen instituutioiden välillä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että säännölliset osallistumisprosessit kansalaisten kanssa voisivat palvella eri tarkoituksia, kuten vaikuttamista vuotuisiin poliittisiin tai lainsäädännöllisiin painopisteisiin, ehdotusten laatimista erityisistä kysymyksistä, toimielimiin liittyvistä asioista keskustelemista tai tiettyjen julkisten varojen käytöstä päättämistä; korostaa kuitenkin, että vaikka kansalaiskeskustelu osoittautuu hyödylliseksi joillakin aloilla, on tärkeää, että kansalaisilla on selkeä käsitys osallistumisen tuloksista, myös niihin liittyvistä rajoituksista, ja että tämä tapahtuu asianmukaisin ja avoimin seurantamenettelyin; |
| --- | --- |

34.

| 35. | panee merkille, että kansalaisten osallistumismekanismeihin sisältyy monia täydentäviä välineitä, kuten esimerkiksi kansalaiskokoukset, kansalaisaloitteet, julkiset kuulemiset, kansalaisvuoropuhelut, osallistava budjetointi ja kansanäänestykset; |
| --- | --- |

35.

| 36. | muistuttaa, että kansalaisten osallistumiseen tarkoitettujen mekanismien olisi tarjottava ihmisille keinoja ilmaista ajatuksiaan ja huolenaiheitaan; korostaa, että niiden on oltava kannustavia, osallistavia, avoimia, harkittuja, ylikansallisia, läpinäkyviä, riippumattomia, vastuullisia, tehokkaita, näkyviä ja myönteisiä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tähdentää, että mahdollisimman monien tavoittamiseksi on noudatettava osallistavaa lähestymistapaa; korostaa, että osallistujien valinnassa olisi varmistettava väestön tasapuolinen edustus käyttämällä asianmukaisia viestintämekanismeja monenlaisen yleisön tavoittamiseksi, jotta yhteiskunnallinen ja alueellinen monimuotoisuus otetaan täysin huomioon; korostaa, että kaikilla kansalaisilla on oltava yhtäläiset mahdollisuudet käyttää osallistumismekanismeja, myös epäsuotuisilla alueilla asuvilla ja niillä, jotka saavat yleensä vähemmän tietoa EU:sta; kehottaa laajentamaan osallistumismekanismeja kaikkiin, myös EU:ssa asuviin EU:n ulkopuolisten maiden kansalaisiin sekä toisessa jäsenvaltiossa tai EU:n ulkopuolisessa maassa asuviin EU:n kansalaisiin, joille olisi tarjottava heidän tarpeisiinsa mukautettuja vaihtoehtoisia mekanismeja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | korostaa, että kansalaisilla on oltava mahdollisuus osallistua osallistumismekanismeihin kaikilla unionin virallisilla kielillä; muistuttaa, että kielelliset esteet etäännyttävät EU:n toimielimet kansalaisista ja estävät todella osallistavan eurooppalaisen demokratian kehittymisen; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa, että on tärkeää antaa vammaisille henkilöille esteetön pääsy kaikkiin EU:n kansalaisilleen tarjoamiin välineisiin, erityisesti järjestelmällisellä tulkkauksella ja kääntämisellä viittomakielelle ja selkokielelle; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa, että kansalaisyhteiskunnan organisaatioilla, työmarkkinaosapuolilla ja muilla sidosryhmillä olisi oltava merkittävä rooli osallistumisvälineissä; katsoo, että niiden osallistumista tukevat asianmukaiset menetelmät ovat ratkaisevan tärkeitä; painottaa, että tällaisten välineiden onnistuminen edellyttää alueiden komitean (AK) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitean (ETSK) osallistumista; |
| --- | --- |

40.

| 41. | korostaa, että kaikkien osallistumisprosessien tarkoituksesta, säännöistä ja aikatauluista on tiedotettava alusta alkaen, jotta ne olisivat tehokkaita; korostaa, että kansalaisten osallistumista koskevassa viestinnässä on painotettava kaikkien mekanismien käytännön merkitystä, sillä muutoin odotusten pettäminen vähentää osallistumista ja sitä kautta legitiimiyttä; |
| --- | --- |

41.

| 42. | korostaa, että säännöllisesti järjestettävien kansalaiskeskustelujen yhteisen mallin ja erilaisten kansallisten käytäntöjen välillä on oltava hyvä tasapaino, jotta kansalaisille voidaan tarjota eurooppalainen kehys, jossa otetaan huomioon erilaiset kansallisen tason keskusteluperinteet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että digitaalitekniikan olisi täydennettävä kasvokkain tapahtuvan osallistumisen välineitä ja että sitä olisi käytettävä edistämään erityisesti sellaisten yhteisöjen osallistumista, joilla on vaikeuksia osallistua perinteisten osallistumisvälineiden kautta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kehittämään saavutettavia, innovatiivisia ja osallistavia välineitä kansalaisten osallistumista ja vuoropuhelua varten hyödyntämällä paremmin digitaaliteknologiaa, jotta kaikki kansalaiset (kuten nuoret ja ikääntyneet, vammaiset henkilöt, liikkuvat EU:n kansalaiset, maaseudulla tai harvaan asutuilla alueilla asuvat henkilöt) voivat todellakin olla mukana EU:n päätöksenteossa, hyödyntäen kokemuksia siitä, miten covid-19-pandemia on toiminut digitaalisten välineiden käytön vauhdittajana; panee merkille lisäarvon, joka saadaan epäbyrokraattisesta ja kattavasta verkkosivustosta, joka tarjoaa kansalaisille tietoa kaikista eurooppalaisista osallistavista aloitteista; korostaa sosiaalisen median keskeistä roolia erityisesti lasten kannalta; korostaa, että tällaisten innovatiivisten välineiden tarkoituksena olisi oltava edustuksellisen demokratian tukeminen ja että avoimuus olisi varmistettava kaikilla tasoilla; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kehottaa huolehtimaan faktantarkistuksesta ja moderoinnista disinformaation varalta sellaisten verkkoalustojen toiminnassa, joita käytetään yhteydenpidossa kansalaisten kanssa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | muistuttaa, että ennen minkä tahansa osallistumisprosessin käynnistämistä EU:n toimielinten on sitouduttava seuraamaan sen tuloksia toimivaltansa ja lainsäädäntömenettelyjen mukaisesti, sillä kansalaisten pettymys johtuu usein seurannan puutteesta; korostaa, että kansalaisilla olisi oltava selkeä käsitys kansalaisten osallistumisen ja vuoropuhelun mahdollistavista rakenteista, jotta odotukset vastaavat todellisuutta, sillä muussa tapauksessa on olemassa vaara, että kansalaisilta riistetään heidän äänivaltansa; korostaa, että kaikkien uusien osallistumisvälineiden rinnalla olisi toteutettava merkittävä viestintäkampanja, joka edellyttää korkean tason poliittista sitoutumista samalla tavoin kuin vuoden 2019 Euroopan parlamentin vaalien tuloksekkaassa vaalikampanjassa; |
| --- | --- |

46.

| 47. | korostaa, että EU:n toimielinten on annettava osallistujille aktiivisesti ohjausta koko osallistumisprosessin ajan; korostaa, että prosessin lopussa tulokset on määriteltävä tarkasti, jotta niihin voidaan kohdistaa sitovia seurantatoimia; ehdottaa, että osallistujille olisi annettava kaikista ehdotuksista tai suosituksista niiden päätyttyä selkeäkielistä kirjallista palautetta, jossa EU:n toimielimet selventävät aikomuksiaan panna ehdotukset tai suositukset täytäntöön tai perustelevat päätöksensä olla tekemättä niin; on tietoinen, että ratkaistavana on vaikeuksia ja haasteita, jos osallistavilla mekanismeilla halutaan edistää merkityksellisemmällä tavalla laadukasta demokratiaa ja vastavuoroisesti omistajuuden tunnetta ja eurooppalaista identiteettiä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa tarvetta luoda puitteet kansalaiskeskustelujen seurannalle, jotta kansalaisten panos voidaan ottaa tehokkaasti huomioon; ehdottaa, että osana jatkotoimia tulokset voitaisiin muuntaa valiokunta-aloitteisiksi mietinnöiksi ja julkisiksi kuulemistilaisuuksiksi ja kansalaiset, myös kaikkien aliedustetuimmat yhteiskuntaryhmät, etenkin nuoret, voitaisiin ottaa mukaan kaikkiin näihin vaiheisiin; |
| --- | --- |

48.

| 49. | katsoo, että kansalaisten osallistumisprosesseissa on noudatettava mahdollisimman suurta avoimuutta; toteaa, että avoimuus ja avoin data vahvistavat luottamusta julkisiin instituutioihin ja siten niiden legitimiteettiä; korostaa, että EU:n toimielinten demokraattisen legitimiteetin edistäminen yleisön osallistumisen kautta edellyttää EU:n päätöksenteon parempaa ymmärtämistä; kehottaa kehittämään avoimelle hallinnolle EU:n tasolla standardin, joka voisi toimia perustana muille hallinnon tasoille; |
| --- | --- |

49.

| 50. | ehdottaa, että komission ”Kerro mielipiteesi” -sivustosta tulee keskitetty resurssi, joka tarjoaa pääsyn kaikkiin osallistumisvälineisiin EU:n tasolla; panee merkille, että covid-19-pandemia on edistänyt digitaalisen median ja verkkokokousjärjestelmien käyttöä, joten katsoo, että digitalisaatio voi lisätä kansalaisten osallistumismahdollisuuksia; huomauttaa, että tämä on auttanut kansalaisia osallistumaan päätöksentekoon nopeammin, laajemmin ja osallistavammin; katsoo, että EU:n olisi edistettävä uusia ja innovatiivisia tapoja kansalaisten osallistumiselle ja mahdollistettava sellaisten digitaalisten teknisten välineiden käyttö, jotka helpottavat monikielistä vuoropuhelua kansalaisten kanssa; kehottaa komissiota hyödyntämään entisestään digitaalisia mahdollisuuksia kansalaisten osallistumiseen kaikilla EU:n virallisilla kielillä, muun muassa opetusohjelmia, aiemmin saatuja esimerkkejä ja asiaankuuluvaa lainsäädäntöä koskevaa tietoa; katsoo, että olisi annettava säännöksiä henkilöistä, jotka ovat sokeita, näkövammaisia tai muulla tavoin lukemisesteisiä; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kannustaa riippumattoman kansalaisyhteiskunnan, tiedeyhteisön ja työmarkkinaosapuolten foorumin perustamista seuraamaan prosessia ja sen jatkotoimia EU:n toimielimissä; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa edistämään vapaaehtoiseen osallistumiseen perustuvan kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden riippumattoman verkoston perustamista, jotta voidaan koota yhteen erilaisia demokratiaa koskevia aloitteita, myös eri alueiden välillä, jotta voidaan helpottaa tietojen jakamista ja tietämyksen siirtoa sekä varmistaa parhaiden käytäntöjen käyttö; katsoo, että tämä lisää kansalaisten tietoisuutta EU:n päätöksentekomenettelyistä ja takaa kansalaisille enemmän mahdollisuuksia vaikuttaa päätöksentekoon; |
| --- | --- |

52.

| 53. | suhtautuu myönteisesti ETSK:n ja AK:n puheenjohtajien ehdotukseen toimielinten välisen työryhmän perustamisesta käsittelemään kansalaisten osallistumista EU:n päätöksentekoprosesseihin; |
| --- | --- |

53.

| 54. | sitoutuu tekemään yhteistyötä EU:n muiden toimielinten ja sidosryhmien kanssa, jotta vahvistetaan lisäväyliä kansalaisten osallistumiselle, mukaan lukien kansalaiskeskustelujen laajentaminen ja pysyvän mekanismin luominen kansalaisten osallistumista varten muodollisesti sitovan seurantaprosessin kautta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa komissiota esittämään ehdotuksen kansalaiskeskusteluja koskevasta toimielinten välisestä sopimuksesta SEU 11 artiklan 2 kohdan nojalla, jonka mukaan toimielinten on käytävä avointa ja säännöllistä vuoropuhelua etujärjestöjen ja kansalaisyhteiskunnan kanssa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että on tärkeää edistää kansalaisvaikuttamista ja aktiivista osallistumista koordinoidulla ja johdonmukaisella tavalla paikallisella, alueellisella, jäsenvaltioiden ja unionin tasolla; katsoo tässä yhteydessä, että jäsenvaltioissa sijaitsevien komission edustustojen ja Euroopan parlamentin yhteystoimistojen roolia, toimintaa ja riippumattomuutta olisi vahvistettava, jotta voidaan edistää kansalaisvaikuttamista ja kansalaisten kanssa käytävää suoraa vuoropuhelua, taata tietojen saatavuus ja levittäminen ja lisätä tietoisuutta Euroopan unionista ja sen toimintapolitiikoista käyttämällä laajasti ja hyvin koordinoidulla tavalla kansalaisten digitaalista ja fyysistä osallistumista varten olevia viestintävälineitä; |
| --- | --- |

56.

| 57. | huomauttaa, että Uusi eurooppalainen Bauhaus -aloite on viimeaikainen innovaatio, jolla kannustetaan ja helpotetaan kansalaisten osallistumista; korostaa, että aloite tuo yhteen kansalaisia, asiantuntijoita, yrityksiä ja instituutioita ja helpottaa keskustelua siitä, miten tulevaisuuden asuinrakennuksista voidaan tehdä kohtuuhintaisempia ja esteettömämpiä; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ehdottaa, että pilottihankkeita varten otetaan käyttöön kansalaisten osallistumismekanismeja, kuten osallistava budjetointi, joka mahdollistaisi unionin talousarvion menopuoleen vaikuttamisen ja joukkoistamisen, jotta kansalaiset voivat osallistua politiikkojen luomiseen yhdessä EU:n päätöksentekijöiden kanssa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa tarvetta helpottaa kansalaisten osallistumista ja EU:n toimielinten riittävää sitoutumista EU:n rakenneuudistuksiin uudistamalla Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 48 artiklan mukaista valmistelukuntamenettelyä; ehdottaa, että asiasta keskustellaan Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | suhtautuu myönteisesti Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin ja katsoo, että se on erinomainen tilaisuus olla suoraan yhteydessä kansalaisiin Euroopan tulevaisuutta koskevan merkityksellisen keskustelun kautta ja vastata heidän vaatimuksiinsa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | korostaa, että kansalaisjärjestöjen tasapainoinen osallistuminen Euroopan tulevaisuutta käsittelevään konferenssiin toimielinten edustajien rinnalla on tärkeää; korostaa, että konferenssin tuloksia on seurattava tiiviisti ja että kansalaisille on tiedotettava päätöksentekoprosessin eri vaiheista ja varmistettava, että keskustelu kansalaisten kanssa on merkityksellistä ja jatkuu Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin virallisen päättymisen jälkeen; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin yhteydessä järjestettyjen Agora-kansalaisfoorumien olisi toimittava pilottihankkeena, joka vakiinnutetaan jatkossa pysyväksi mekanismiksi, jonka kautta kansalaiset osallistuvat keskeisiin keskusteluihin; |
| --- | --- |

62.

| 63. | odottaa, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi edistää merkittävästi kansalaisten osallistumista EU:n päätöksentekoprosessiin ja tasoittaa tietä uusien pysyvien mekanismien luomiselle kansalaisten osallistumista varten; |
| --- | --- |

63.

| 64. | katsoo, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevä konferenssi tarjoaa tilaisuuden keskusteluun mahdollisista mekanismeista, joiden avulla kansalaiset voivat aktiivisesti osallistua kuulemisprosessiin vaikuttaakseen komission työohjelmaan ja unionin tilaa käsittelevään puheeseen; toteaa, että tällainen mekanismi voisi toimia vuosittain alkaen kunkin vuoden ensimmäisistä kuukausista kansallisilla ja alueellisilla Agora-kansalaisfoorumeilla ja että niissä olisi laadittava painopisteet, joista keskustellaan ylikansallisessa eurooppalaisessa Agora-kansalaisfoorumissa, joka voitaisiin päättää Eurooppa-päivänä; huomauttaa, että eurooppalaisessa Agora-kansalaisfoorumissa laaditut painopisteet olisi esitettävä EU:n toimielimille, jotta ne voidaan ottaa käyttöön kuulemismekanismissa, jonka tuloksena laaditaan komission vuotuinen työohjelma; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

65.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0010.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0153.

(3)  Flash Eurobarometer FL4023

(4)  Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välinen toimielinten sopimus paremmasta lainsäädännöstä (EUVL L 123, 12.5.2016, s. 1).

(5)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/788, annettu 17. huhtikuuta 2019, eurooppalaisesta kansalaisaloitteesta (EUVL L 130, 17.5.2019, s. 55).

(6)  Erityiskertomus nro 14/2019: ”Kerro mielipiteesi!”, Euroopan tilintarkastustuomioistuin, syyskuu 2019.

(7)  EUVL C 440, 18.12.2020, s. 49.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/105 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/105

---

P9_TA(2021)0346

EU:n ja Naton yhteistyö transatlanttisten suhteiden puitteissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 EU:n ja Naton yhteistyöstä transatlanttisten suhteiden puitteissa (2020/2257(INI))

(2022/C 99/12)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT),

| — | ottaa huomioon Pohjois-Atlantin sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pohjois-Atlantin sopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) V osaston ja erityisesti sen 21 ja 42 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) V osaston ja erityisesti sen 21 ja 42 artiklan,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton välisistä suhteista (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Naton välisistä suhteista (1),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman sotilaallisesta liikkuvuudesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman sotilaallisesta liikkuvuudesta (2),

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman INF-sopimuksen tulevaisuudesta ja vaikutuksesta Euroopan unioniin (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2019 antamansa päätöslauselman INF-sopimuksen tulevaisuudesta ja vaikutuksesta Euroopan unioniin (3),

| — | ottaa huomioon Pohjois-Atlantin puolustusliiton (Nato) pääsihteerin 2. elokuuta 2019 antaman julkilausuman keskipitkän matkan ydinaseita säätelevästä INF-sopimuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pohjois-Atlantin puolustusliiton (Nato) pääsihteerin 2. elokuuta 2019 antaman julkilausuman keskipitkän matkan ydinaseita säätelevästä INF-sopimuksesta,

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2019 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY ja valmisteveroja koskevasta yleisestä järjestelmästä annetun direktiivin 2008/118/EY muuttamisesta unionin puitteissa toteutettavan puolustustoiminnan osalta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2019 antamansa lainsäädäntöpäätöslauselman ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi yhteisestä arvonlisäverojärjestelmästä annetun direktiivin 2006/112/EY ja valmisteveroja koskevasta yleisestä järjestelmästä annetun direktiivin 2008/118/EY muuttamisesta unionin puitteissa toteutettavan puolustustoiminnan osalta (4),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus (5),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus (6),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman direktiivin 2009/81/EY täytäntöönpanosta puolustus- ja turvallisuusalan julkisten hankintojen osalta ja direktiivin 2009/43/EY täytäntöönpanosta puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtojen osalta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman direktiivin 2009/81/EY täytäntöönpanosta puolustus- ja turvallisuusalan julkisten hankintojen osalta ja direktiivin 2009/43/EY täytäntöönpanosta puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtojen osalta (7),

| — | ottaa huomioon EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisesta globaalistrategiasta 14. marraskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisesta globaalistrategiasta 14. marraskuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät ”Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa”,

| — | ottaa huomioon suoraa täytäntöönpanoa sisältämättömien EU:n YTPP-alan sotilasoperaatioiden suunnittelu- ja toteutusjärjestelyjen määrittämisestä sekä Somalian turvallisuusjoukkojen kouluttamiseen osallistumista koskevasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta annetun päätöksen 2010/96/YUTP, Malin asevoimien kouluttamiseen osallistumista koskevasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta, EUTM Mali, annetun päätöksen 2013/34/YUTP ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavasta Euroopan unionin YTPP-sotilaskoulutusoperaatiosta (EUTM RCA) annetun päätöksen (YUTP) 2016/601 muuttamisesta 8. kesäkuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2017/971 (8), jolla perustettiin sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara (MPCC), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon suoraa täytäntöönpanoa sisältämättömien EU:n YTPP-alan sotilasoperaatioiden suunnittelu- ja toteutusjärjestelyjen määrittämisestä sekä Somalian turvallisuusjoukkojen kouluttamiseen osallistumista koskevasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta annetun päätöksen 2010/96/YUTP, Malin asevoimien kouluttamiseen osallistumista koskevasta Euroopan unionin sotilasoperaatiosta, EUTM Mali, annetun päätöksen 2013/34/YUTP ja Keski-Afrikan tasavallassa toteutettavasta Euroopan unionin YTPP-sotilaskoulutusoperaatiosta (EUTM RCA) annetun päätöksen (YUTP) 2016/601 muuttamisesta 8. kesäkuuta 2017 annetun neuvoston päätöksen (EU) 2017/971 (8), jolla perustettiin sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavara (MPCC),

| — | ottaa huomioon komission 7. kesäkuuta 2017 pohdinta-asiakirjassaan Euroopan puolustuksen tulevaisuudesta (COM(2017)0315) esittämän puolustuspoliittisen toimenpidepaketin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 7. kesäkuuta 2017 pohdinta-asiakirjassaan Euroopan puolustuksen tulevaisuudesta (COM(2017)0315) esittämän puolustuspoliittisen toimenpidepaketin,

| — | ottaa huomioon 13. ja 14. joulukuuta 2018 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät turvallisuudesta ja puolustuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. ja 14. joulukuuta 2018 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät turvallisuudesta ja puolustuksesta,

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät turvallisuudesta ja puolustuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät turvallisuudesta ja puolustuksesta,

| — | ottaa huomioon 5. marraskuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1639 niiden yleisten edellytysten vahvistamisesta, joiden mukaisesti kolmansia valtioita voitaisiin poikkeuksellisesti kutsua osallistumaan yksittäisiin PRY-yhteistyön hankkeisiin (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. marraskuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1639 niiden yleisten edellytysten vahvistamisesta, joiden mukaisesti kolmansia valtioita voitaisiin poikkeuksellisesti kutsua osallistumaan yksittäisiin PRY-yhteistyön hankkeisiin (9),

| — | ottaa huomioon 16. marraskuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”Euroopan teollisuuden dynaamisuuden, kestokyvyn ja kilpailukyvyn paranemista edistävä elpyminen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. marraskuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät aiheesta ”Euroopan teollisuuden dynaamisuuden, kestokyvyn ja kilpailukyvyn paranemista edistävä elpyminen”,

| — | ottaa huomioon 20. marraskuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät PRY-yhteistyön strategisesta tarkastelusta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. marraskuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät PRY-yhteistyön strategisesta tarkastelusta 2020,

| — | ottaa huomioon 6. toukokuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen hyväksyä Yhdysvaltojen, Kanadan ja Norjan osallistuminen sotilaallista liikkuvuutta koskevaan PRY-hankkeeseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. toukokuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen hyväksyä Yhdysvaltojen, Kanadan ja Norjan osallistuminen sotilaallista liikkuvuutta koskevaan PRY-hankkeeseen,

| — | ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistyöstrategiasta Intian ja Tyynenmeren alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. huhtikuuta 2021 annetut neuvoston päätelmät EU:n yhteistyöstrategiasta Intian ja Tyynenmeren alueella,

| — | ottaa huomioon Yhdysvaltojen päätöksen liittyä uudelleen Pariisin sopimukseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdysvaltojen päätöksen liittyä uudelleen Pariisin sopimukseen,

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2021 pidetyssä EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2021 pidetyssä EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2021 pidetyssä EU:n ja Kanadan huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2021 pidetyssä EU:n ja Kanadan huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon 6. marraskuuta 2020 ehdottaman ilmastonmuutosta ja puolustusta koskevan etenemissuunnitelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon 6. marraskuuta 2020 ehdottaman ilmastonmuutosta ja puolustusta koskevan etenemissuunnitelman,

| — | ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n ja Yhdysvaltojen uusi toimintasuunnitelma kansainvälisen muutoksen aikaansaamiseksi” (JOIN(2020)0022), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. joulukuuta 2020 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n ja Yhdysvaltojen uusi toimintasuunnitelma kansainvälisen muutoksen aikaansaamiseksi” (JOIN(2020)0022),

| — | ottaa huomioon 10. ja 11. joulukuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät EU:n ja Yhdysvaltojen suhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. ja 11. joulukuuta 2020 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmät EU:n ja Yhdysvaltojen suhteista,

| — | ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen Euroopan rauhanrahaston perustamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2021 annetun neuvoston päätöksen Euroopan rauhanrahaston perustamisesta,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle” (JOIN(2020)0018), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”EU:n kyberturvallisuusstrategia digitaaliselle vuosikymmenelle” (JOIN(2020)0018),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2017 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon ”Strateginen lähestymistapa selviytymiskykyyn EU:n ulkoisessa toiminnassa” (JOIN(2017)0021),

| — | ottaa huomioon 26. helmikuuta 2021 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston jäsenten julkilausuman turvallisuudesta ja puolustuksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. helmikuuta 2021 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston jäsenten julkilausuman turvallisuudesta ja puolustuksesta,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston neuvottelijoiden välillä 10. joulukuuta 2020 tehdyn sopimuksen Euroopan puolustusrahastosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston neuvottelijoiden välillä 10. joulukuuta 2020 tehdyn sopimuksen Euroopan puolustusrahastosta,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 18. joulukuuta 2020 saavuttaman poliittisen yhteisymmärryksen naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä (NDICI) seuraavalla monivuotisen rahoituskehyksen kaudella (2021–2027), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin ja neuvoston 18. joulukuuta 2020 saavuttaman poliittisen yhteisymmärryksen naapuruus-, kehitys- ja kansainvälisen yhteistyön välineestä (NDICI) seuraavalla monivuotisen rahoituskehyksen kaudella (2021–2027),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2003 tehdyn EU:n ja Naton tietoturvallisuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2003 tehdyn EU:n ja Naton tietoturvallisuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon Varsovassa 8. heinäkuuta 2016 allekirjoitetun Eurooppa-neuvoston ja Euroopan komission puheenjohtajien sekä Naton pääsihteerin yhteisen julkilausuman EU:n ja Naton yhteistyöstä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Varsovassa 8. heinäkuuta 2016 allekirjoitetun Eurooppa-neuvoston ja Euroopan komission puheenjohtajien sekä Naton pääsihteerin yhteisen julkilausuman EU:n ja Naton yhteistyöstä,

| — | ottaa huomioon EU:n ja Naton neuvostojen 6. joulukuuta 2016 ja 5. joulukuuta 2017 vahvistamat 74 yhteistä ehdotusta Varsovan yhteisen julkilausuman täytäntöön panemiseksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja Naton neuvostojen 6. joulukuuta 2016 ja 5. joulukuuta 2017 vahvistamat 74 yhteistä ehdotusta Varsovan yhteisen julkilausuman täytäntöön panemiseksi,

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja Euroopan komission puheenjohtajan sekä Naton pääsihteerin 10. heinäkuuta 2018 Brysselissä allekirjoittaman EU:n ja Naton yhteistyötä koskevan yhteisen julkilausuman sekä Pohjois-Atlantin neuvoston Brysselissä 11. ja 12. heinäkuuta 2018 pidettyyn kokoukseen osallistuneiden valtion- tai hallitusten johtajien Brysselin huippukokouksen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan ja Euroopan komission puheenjohtajan sekä Naton pääsihteerin 10. heinäkuuta 2018 Brysselissä allekirjoittaman EU:n ja Naton yhteistyötä koskevan yhteisen julkilausuman sekä Pohjois-Atlantin neuvoston Brysselissä 11. ja 12. heinäkuuta 2018 pidettyyn kokoukseen osallistuneiden valtion- tai hallitusten johtajien Brysselin huippukokouksen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan ja Naton pääsihteerin viisi edistymiskertomusta, jotka koskevat kesä- ja joulukuussa 2017 sekä kesäkuussa 2018, 2019 ja 2020 yhdessä esitettyjen yhteisten ehdotusten täytäntöönpanoa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan / komission varapuheenjohtajan ja Naton pääsihteerin viisi edistymiskertomusta, jotka koskevat kesä- ja joulukuussa 2017 sekä kesäkuussa 2018, 2019 ja 2020 yhdessä esitettyjen yhteisten ehdotusten täytäntöönpanoa,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen nro 16, jolla pyritään edistämään oikeudenmukaisia, rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen hyväksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen tavoitteet ja erityisesti tavoitteen nro 16, jolla pyritään edistämään oikeudenmukaisia, rauhanomaisia ja osallistavia yhteiskuntia kestävän kehityksen hyväksi,

| — | ottaa huomioon ydinsulkusopimuksen VI artiklaan sisältyvän ydinasevaltioita koskevan ydinaseriisuntavelvoitteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ydinsulkusopimuksen VI artiklaan sisältyvän ydinasevaltioita koskevan ydinaseriisuntavelvoitteen,

| — | ottaa huomioon Pohjois-Atlantin neuvoston kokoukseen Walesissa 5. syyskuuta 2014 osallistuneiden valtion- tai hallitusten johtajien antaman Walesin huippukokouksen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Pohjois-Atlantin neuvoston kokoukseen Walesissa 5. syyskuuta 2014 osallistuneiden valtion- tai hallitusten johtajien antaman Walesin huippukokouksen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Brysselissä 14. kesäkuuta 2021 pidettyyn Pohjois-Atlantin neuvoston kokoukseen osallistuneiden valtion- ja hallitusten päämiesten antaman Brysselin huippukokouksen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Brysselissä 14. kesäkuuta 2021 pidettyyn Pohjois-Atlantin neuvoston kokoukseen osallistuneiden valtion- ja hallitusten päämiesten antaman Brysselin huippukokouksen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon G7- johtajien 13. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman aiheesta ”Globaalien toimien yhteinen agenda paremman jälleenrakentamisen takaamiseksi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G7- johtajien 13. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman aiheesta ”Globaalien toimien yhteinen agenda paremman jälleenrakentamisen takaamiseksi”,

| — | ottaa huomioon Genevessä 16. kesäkuuta 2021 järjestetyn Yhdysvaltojen ja Venäjän huippukokouksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Genevessä 16. kesäkuuta 2021 järjestetyn Yhdysvaltojen ja Venäjän huippukokouksen,

| — | ottaa huomioon YK:n aseidenriisuntaohjelman ”Yhteisen tulevaisuutemme turvaaminen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n aseidenriisuntaohjelman ”Yhteisen tulevaisuutemme turvaaminen”,

| — | ottaa huomioon Naton pääsihteerin nimittämän mietintäryhmän 25. marraskuuta 2020 julkaiseman raportin ”Nato 2030: United for a New Era” ja siihen liittyneen tapahtuman, jossa puheenjohtajina toimivat Thomas de Mazière ja Wess Mitchell, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Naton pääsihteerin nimittämän mietintäryhmän 25. marraskuuta 2020 julkaiseman raportin ”Nato 2030: United for a New Era” ja siihen liittyneen tapahtuman, jossa puheenjohtajina toimivat Thomas de Mazière ja Wess Mitchell,

| — | ottaa huomioon NATO 2030 Young Leaders Group -ryhmän 4. helmikuuta 2021 julkaiseman raportin ”Nato 2030: Embrace the change, guard the values”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon NATO 2030 Young Leaders Group -ryhmän 4. helmikuuta 2021 julkaiseman raportin ”Nato 2030: Embrace the change, guard the values”,

| — | ottaa huomioon Naton pääsihteerin vierailun komission jäsenten kollegion kokouksessa 15. joulukuuta 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Naton pääsihteerin vierailun komission jäsenten kollegion kokouksessa 15. joulukuuta 2020,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan osallistumisen Naton puolustusministerien kokoukseen 17. ja 18. helmikuuta 2021 sekä Naton ulkoministerien kokoukseen 23. ja 24. maaliskuuta 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan osallistumisen Naton puolustusministerien kokoukseen 17. ja 18. helmikuuta 2021 sekä Naton ulkoministerien kokoukseen 23. ja 24. maaliskuuta 2021,

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin 14. syyskuuta 2016 pitämän puheen unionin tilasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan Jean-Claude Junckerin 14. syyskuuta 2016 pitämän puheen unionin tilasta,

| — | ottaa huomioon Naton ja EU:n poliittisten johtajien lausunnot 19. helmikuuta 2021 järjestetyssä Münchenin erityisturvallisuuskonferenssissa ”Beyond Westlessness”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Naton ja EU:n poliittisten johtajien lausunnot 19. helmikuuta 2021 järjestetyssä Münchenin erityisturvallisuuskonferenssissa ”Beyond Westlessness”,

| — | ottaa huomioon keskustelun, joka käytiin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) ja yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (YTPP) koskevan parlamenttien välisen konferenssin 3. maaliskuuta 2021 pidetyssä istunnossa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon keskustelun, joka käytiin yhteistä ulko- ja turvallisuuspolitiikkaa (YUTP) ja yhteistä turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaa (YTPP) koskevan parlamenttien välisen konferenssin 3. maaliskuuta 2021 pidetyssä istunnossa,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 12. syyskuuta 2019 julkaiseman katsauksen nro 09/2019 ”Puolustusalan toiminta Euroopassa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen 12. syyskuuta 2019 julkaiseman katsauksen nro 09/2019 ”Puolustusalan toiminta Euroopassa”,

| — | ottaa huomioon Naton pääsihteerin kanssa käydyn keskustelun ulkoasiainvaliokunnan, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnan ja suhteista Naton parlamentaariseen edustajakokoukseen vastaavan valtuuskunnan 15. maaliskuuta 2021 pidetyssä yhteiskokouksessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Naton pääsihteerin kanssa käydyn keskustelun ulkoasiainvaliokunnan, turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunnan ja suhteista Naton parlamentaariseen edustajakokoukseen vastaavan valtuuskunnan 15. maaliskuuta 2021 pidetyssä yhteiskokouksessa,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0192/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan mietinnön (A9-0192/2021),

| A. | ottaa huomioon, että eurooppalainen ja transatlanttinen solidaarisuus ja kumppanuus muodostavat perustan transatlanttisen kumppanuuden aikaisemmalle, nykyiselle ja tulevalle turvallisuudelle; ottaa huomioon, että sekä Nato että EU ovat erilaisia luonteeltaan, mutta ne kehittyvät samassa epävakaassa geopoliittisessa tilanteessa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että eurooppalainen ja transatlanttinen solidaarisuus ja kumppanuus muodostavat perustan transatlanttisen kumppanuuden aikaisemmalle, nykyiselle ja tulevalle turvallisuudelle; ottaa huomioon, että sekä Nato että EU ovat erilaisia luonteeltaan, mutta ne kehittyvät samassa epävakaassa geopoliittisessa tilanteessa;

| B. | ottaa huomioon, että sekä EU että Nato ovat aloittaneet mietintäprosessit sopeutuakseen asianmukaisesti ennennäkemättömiin maailmanlaajuisiin turvallisuusmuutoksiin; ottaa huomioon, että EU:n johtajat sopivat kesäkuussa 2020 käynnistävänsä prosessin ”strategisen kompassin” määrittelemiseksi; ottaa huomioon, että äskettäisessä huippukokouksessaan 14. kesäkuuta 2021 Naton johtajat päättivät aloittaa seuraavan strategisen konseptin laatimisen, joka hyväksytään niiden seuraavassa huippukokouksessa vuonna 2022; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että sekä EU että Nato ovat aloittaneet mietintäprosessit sopeutuakseen asianmukaisesti ennennäkemättömiin maailmanlaajuisiin turvallisuusmuutoksiin; ottaa huomioon, että EU:n johtajat sopivat kesäkuussa 2020 käynnistävänsä prosessin ”strategisen kompassin” määrittelemiseksi; ottaa huomioon, että äskettäisessä huippukokouksessaan 14. kesäkuuta 2021 Naton johtajat päättivät aloittaa seuraavan strategisen konseptin laatimisen, joka hyväksytään niiden seuraavassa huippukokouksessa vuonna 2022;

| C. | ottaa huomioon, että marraskuussa 2020 EU:n jäsenvaltioiden tiedustelupalvelut laativat yhteistyössä ensimmäisen kattavan ja täydellisen turvallisuusluokitellun analyysin kaikista EU:n kohtaamista uhista ja haasteista tai niistä uhista ja haasteista, joita se mahdollisesti lähitulevaisuudessa kohtaa; ottaa huomioon, että marraskuussa 2021 komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan on tarkoitus esittää luonnos strategisesta kompassista, josta jäsenvaltiot keskustelevat ja joka on määrä hyväksyä maaliskuussa 2022; ottaa huomioon, että strategisella kompassilla pyritään helpottamaan yhteisen eurooppalaisen turvallisuus- ja puolustuskulttuurin syntymistä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että marraskuussa 2020 EU:n jäsenvaltioiden tiedustelupalvelut laativat yhteistyössä ensimmäisen kattavan ja täydellisen turvallisuusluokitellun analyysin kaikista EU:n kohtaamista uhista ja haasteista tai niistä uhista ja haasteista, joita se mahdollisesti lähitulevaisuudessa kohtaa; ottaa huomioon, että marraskuussa 2021 komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan on tarkoitus esittää luonnos strategisesta kompassista, josta jäsenvaltiot keskustelevat ja joka on määrä hyväksyä maaliskuussa 2022; ottaa huomioon, että strategisella kompassilla pyritään helpottamaan yhteisen eurooppalaisen turvallisuus- ja puolustuskulttuurin syntymistä;

| D. | ottaa huomioon, että EU tunnustaa nimenomaisesti Naton aseman sen jäsenten keskuudessa Euroopan ja sen kansalaisten puolustuksessa (SEU 42 artiklan 7 kohta); ottaa huomioon, että Natolla on ensisijainen vastuu yhteisestä puolustuksesta (Washingtonin sopimuksen 5 artikla); ottaa huomioon, että Nato on keskeinen takaaja valmiuksien alalla, sillä se varmistaa liittoutuneiden teknisen ja inhimillisen yhteentoimivuuden sekä varusteluun liittyvien toimintapolitiikkojen yhdenmukaisuuden; ottaa huomioon, että Pohjois-Atlantin sopimuksen 5 artiklaan ja SEU 42 artiklan 7 kohtaan sisältyvä sitoutuminen kollektiiviseen itsepuolustukseen takaa solidaarisuuden liittolaisten välillä sekä jäsenvaltioiden välillä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että EU tunnustaa nimenomaisesti Naton aseman sen jäsenten keskuudessa Euroopan ja sen kansalaisten puolustuksessa (SEU 42 artiklan 7 kohta); ottaa huomioon, että Natolla on ensisijainen vastuu yhteisestä puolustuksesta (Washingtonin sopimuksen 5 artikla); ottaa huomioon, että Nato on keskeinen takaaja valmiuksien alalla, sillä se varmistaa liittoutuneiden teknisen ja inhimillisen yhteentoimivuuden sekä varusteluun liittyvien toimintapolitiikkojen yhdenmukaisuuden; ottaa huomioon, että Pohjois-Atlantin sopimuksen 5 artiklaan ja SEU 42 artiklan 7 kohtaan sisältyvä sitoutuminen kollektiiviseen itsepuolustukseen takaa solidaarisuuden liittolaisten välillä sekä jäsenvaltioiden välillä;

| E. | ottaa huomioon, että EU:n, Naton eurooppalaisten jäsenten, Yhdysvaltojen ja Kanadan yhteiset arvot, yhteinen historia ja erityissuhteet muodostavat transatlanttisen liiton kulmakiven; ottaa huomioon, että EU:lla ja Natolla on yhteiset turvallisuushaasteet, yhteiset puolustusintressit ja sama, entistä haastavampi turvallisuusympäristö; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että EU:n, Naton eurooppalaisten jäsenten, Yhdysvaltojen ja Kanadan yhteiset arvot, yhteinen historia ja erityissuhteet muodostavat transatlanttisen liiton kulmakiven; ottaa huomioon, että EU:lla ja Natolla on yhteiset turvallisuushaasteet, yhteiset puolustusintressit ja sama, entistä haastavampi turvallisuusympäristö;

| F. | ottaa huomioon, että vuoden 2016 yhteisen julkilausuman jälkeen käynnistettiin EU:n ja Naton välinen yhteistyöprosessi, jossa keskityttiin 74 yhteiseen toimintaehdotukseen seuraavilla aloilla: hybridiuhkien torjunta, operatiivinen yhteistyö, yhteistyö merellä ja muuttoliikkeen alalla mukaan luettuna, kyberturvallisuus ja puolustus, puolustusvoimavarat, puolustusalan teollisuus ja tutkimus, harjoitukset sekä itäisten ja eteläisten kumppaneiden voimavarojen kehittämistoimet; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että vuoden 2016 yhteisen julkilausuman jälkeen käynnistettiin EU:n ja Naton välinen yhteistyöprosessi, jossa keskityttiin 74 yhteiseen toimintaehdotukseen seuraavilla aloilla: hybridiuhkien torjunta, operatiivinen yhteistyö, yhteistyö merellä ja muuttoliikkeen alalla mukaan luettuna, kyberturvallisuus ja puolustus, puolustusvoimavarat, puolustusalan teollisuus ja tutkimus, harjoitukset sekä itäisten ja eteläisten kumppaneiden voimavarojen kehittämistoimet;

| G. | ottaa huomioon, että Euroopan turvallisuus ja puolustus perustuu eurooppalaisten poliittiseen tahtoon sekä siviilialan ja sotilaallisten valmiuksiin, joiden avulla eurooppalaiset voivat kantaa vastuunsa strategisessa ympäristössä, joka on viime vuosien aikana heikentynyt huomattavasti; katsoo, että Natoa ei pitäisi nähdä pelkästään menneen hankkeen jatkona, vaan visiona maailman turvallisuuden ja vakauden tulevaisuudesta, ja että sen on jatkuvasti mukautettava poliittista strategiaansa uusiin haasteisiin, ylläpidettävä poliittista solidaarisuutta ja yhteenkuuluvuutta ja oltava edelleen uskottava ja teknisesti innovatiivinen organisaatio; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Euroopan turvallisuus ja puolustus perustuu eurooppalaisten poliittiseen tahtoon sekä siviilialan ja sotilaallisten valmiuksiin, joiden avulla eurooppalaiset voivat kantaa vastuunsa strategisessa ympäristössä, joka on viime vuosien aikana heikentynyt huomattavasti; katsoo, että Natoa ei pitäisi nähdä pelkästään menneen hankkeen jatkona, vaan visiona maailman turvallisuuden ja vakauden tulevaisuudesta, ja että sen on jatkuvasti mukautettava poliittista strategiaansa uusiin haasteisiin, ylläpidettävä poliittista solidaarisuutta ja yhteenkuuluvuutta ja oltava edelleen uskottava ja teknisesti innovatiivinen organisaatio;

| H. | ottaa huomioon, että EU:n ja Naton suhteiden ainoa oikeudellinen kehys on edelleen vuonna 2003 sovittu kehys, joka rajoittuu Naton yhteisten suunnittelurakenteiden, varojen ja valmiuksien jakamiseen EU:n kanssa EU:n YTPP-sotilasoperaatioiden suunnittelun ja toteuttamisen yhteydessä Berliini Plus -järjestelyn mukaisesti; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että EU:n ja Naton suhteiden ainoa oikeudellinen kehys on edelleen vuonna 2003 sovittu kehys, joka rajoittuu Naton yhteisten suunnittelurakenteiden, varojen ja valmiuksien jakamiseen EU:n kanssa EU:n YTPP-sotilasoperaatioiden suunnittelun ja toteuttamisen yhteydessä Berliini Plus -järjestelyn mukaisesti;

| I. | ottaa huomioon, että Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg totesi 10. marraskuuta 2020, että ydinaseiden valvontaa ja aseistariisuntaa on kiireesti jatkettava, ja että Nato-liittolaiset vahvistivat 15. joulukuuta 2020 sitoutumisensa jatkaa ja vahvistaa asevalvontaa, aseistariisuntaa ja aseiden leviämisen estämistä; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Naton pääsihteeri Jens Stoltenberg totesi 10. marraskuuta 2020, että ydinaseiden valvontaa ja aseistariisuntaa on kiireesti jatkettava, ja että Nato-liittolaiset vahvistivat 15. joulukuuta 2020 sitoutumisensa jatkaa ja vahvistaa asevalvontaa, aseistariisuntaa ja aseiden leviämisen estämistä;

| J. | ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat erityisesti vuoden 2016 EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian julkistamisen jälkeen pyrkineet toteuttamaan politiikkoja, joiden avulla unionista voi kehittyä aiempaa aktiivisempi ja vaikutusvaltaisempi maailmanlaajuinen rauhan- ja turvallisuustoimija, ja ovat siksi tehostaneet yhteistyötään turvallisuuden ja puolustuksen alalla; ottaa huomioon, että välitavoitteisiin kuuluvat Euroopan puolustusrahaston (EKR) perustaminen (ja sitä edeltävät ohjelmat), pysyvän rakenteellisen yhteistyön käynnistäminen (PRY) ja puolustuksen koordinoitu vuosittainen tarkastelu (CARD) sekä sopimus Euroopan rauhanrahastosta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat erityisesti vuoden 2016 EU:n ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian julkistamisen jälkeen pyrkineet toteuttamaan politiikkoja, joiden avulla unionista voi kehittyä aiempaa aktiivisempi ja vaikutusvaltaisempi maailmanlaajuinen rauhan- ja turvallisuustoimija, ja ovat siksi tehostaneet yhteistyötään turvallisuuden ja puolustuksen alalla; ottaa huomioon, että välitavoitteisiin kuuluvat Euroopan puolustusrahaston (EKR) perustaminen (ja sitä edeltävät ohjelmat), pysyvän rakenteellisen yhteistyön käynnistäminen (PRY) ja puolustuksen koordinoitu vuosittainen tarkastelu (CARD) sekä sopimus Euroopan rauhanrahastosta;

| K. | ottaa huomioon, että CARD tarjoaa EU:lle välineen, jolla yhdenmukaistetaan edelleen jäsenvaltioiden toimia puolustusvoimavarojen kehittämiseksi ja määritetään uusia yhteistyöaloja; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että CARD tarjoaa EU:lle välineen, jolla yhdenmukaistetaan edelleen jäsenvaltioiden toimia puolustusvoimavarojen kehittämiseksi ja määritetään uusia yhteistyöaloja;

| L. | ottaa huomioon, että 5 000 EU:n sotilas- ja siviilihenkilöstön jäsentä on tällä hetkellä lähetettynä YTPP:n puitteissa kuuteen sotilasoperaatioon ja 11 siviilioperaatioon kolmessa maanosassa; ottaa huomioon, että nämä operaatiot ovat menestyksekkäästi tarjonneet tukea, valmiuksien kehittämistä ja koulutusta, jotta voidaan varmistaa rauha, turvallisuus ja vakaus konfliktialueilla ja konfliktista toipuvilla alueilla; ottaa huomioon, että Euroopan toimintakyky perustuu suurelta osin unionin valmiuksiin toimia uskottavasti ulkoisissa operaatioissa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 5 000 EU:n sotilas- ja siviilihenkilöstön jäsentä on tällä hetkellä lähetettynä YTPP:n puitteissa kuuteen sotilasoperaatioon ja 11 siviilioperaatioon kolmessa maanosassa; ottaa huomioon, että nämä operaatiot ovat menestyksekkäästi tarjonneet tukea, valmiuksien kehittämistä ja koulutusta, jotta voidaan varmistaa rauha, turvallisuus ja vakaus konfliktialueilla ja konfliktista toipuvilla alueilla; ottaa huomioon, että Euroopan toimintakyky perustuu suurelta osin unionin valmiuksiin toimia uskottavasti ulkoisissa operaatioissa;

| M. | ottaa huomioon, että viime kuukausina korkean tason EU:n ja Naton vuorovaikutus on ollut ennennäkemättömän vilkasta, kuten ensimmäinen Naton pääsihteerin keskustelu komission jäsenten kollegion kanssa joulukuussa 2020 tai Naton pääsihteerin osallistuminen Eurooppa-neuvoston kokoukseen helmikuussa 2021 osoittavat; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että viime kuukausina korkean tason EU:n ja Naton vuorovaikutus on ollut ennennäkemättömän vilkasta, kuten ensimmäinen Naton pääsihteerin keskustelu komission jäsenten kollegion kanssa joulukuussa 2020 tai Naton pääsihteerin osallistuminen Eurooppa-neuvoston kokoukseen helmikuussa 2021 osoittavat;

| N. | ottaa huomioon, että Nato määrittelee puolustussuunnitteluprosessinsa (NDPP) avulla joka neljäs vuosi tavoitetasonsa määrittämällä laadullisesti ja määrällisesti joukkojen, varusteiden ja valmiuksien valikoiman, joka liittolaisilla olisi oltava käytettävissään tukeakseen kaikkia Naton operaatioita ja kyetäkseen vastaamaan mahdollisiin uhkiin ja haasteisiin; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Nato määrittelee puolustussuunnitteluprosessinsa (NDPP) avulla joka neljäs vuosi tavoitetasonsa määrittämällä laadullisesti ja määrällisesti joukkojen, varusteiden ja valmiuksien valikoiman, joka liittolaisilla olisi oltava käytettävissään tukeakseen kaikkia Naton operaatioita ja kyetäkseen vastaamaan mahdollisiin uhkiin ja haasteisiin;

| O. | ottaa huomioon, että Yhdysvallat on jo pitkään kehottanut EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan turvallisuuteen ja puolustukseen tehtävien investointien osalta ja osallistumaan sillä tavoin merkittävästi vastuunkantoon liittouman sisällä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Yhdysvallat on jo pitkään kehottanut EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan turvallisuuteen ja puolustukseen tehtävien investointien osalta ja osallistumaan sillä tavoin merkittävästi vastuunkantoon liittouman sisällä;

| P. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla on huomattava vaikutus kansainvälisiin suhteisiin ja kansallisiin talousarvioihin ja että se on kärjistänyt entisestään olemassa olevia maailmanlaajuisia jännitteitä ja turvallisuushaasteita, kuten joukkojen vastuutonta ja aggressiivista sijoittamista; ottaa huomioon, että erityisesti Kiina ja Venäjä ovat yrittäneet käyttää hyväksi pandemiaa strategisten intressiensä edistämiseksi; ottaa huomioon, että EU ja Nato ovat pandemian alusta lähtien tehneet tiivistä yhteistyötä muun muassa lääkinnällisten laitteiden jakelua ja henkilöstöä, kansalaisten kotiuttamista ja kyber- ja hybridiuhkia koskevien kysymysten ratkaisemiseksi sekä disinformaation ja vihamielisen propagandan torjumiseksi; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemialla on huomattava vaikutus kansainvälisiin suhteisiin ja kansallisiin talousarvioihin ja että se on kärjistänyt entisestään olemassa olevia maailmanlaajuisia jännitteitä ja turvallisuushaasteita, kuten joukkojen vastuutonta ja aggressiivista sijoittamista; ottaa huomioon, että erityisesti Kiina ja Venäjä ovat yrittäneet käyttää hyväksi pandemiaa strategisten intressiensä edistämiseksi; ottaa huomioon, että EU ja Nato ovat pandemian alusta lähtien tehneet tiivistä yhteistyötä muun muassa lääkinnällisten laitteiden jakelua ja henkilöstöä, kansalaisten kotiuttamista ja kyber- ja hybridiuhkia koskevien kysymysten ratkaisemiseksi sekä disinformaation ja vihamielisen propagandan torjumiseksi;

| Q. | ottaa huomioon, että komissio korosti puolustusalan toimintasuunnitelmaa esittäessään, että teollisuuden ylikapasiteetti, hajanaisuus ja tehottomuus Euroopan sotilasvoimavarojen tuotannossa aiheuttavat vuosittain 25–100 miljardin euron kustannukset jäsenvaltioiden kansallisissa puolustusbudjeteissa; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että komissio korosti puolustusalan toimintasuunnitelmaa esittäessään, että teollisuuden ylikapasiteetti, hajanaisuus ja tehottomuus Euroopan sotilasvoimavarojen tuotannossa aiheuttavat vuosittain 25–100 miljardin euron kustannukset jäsenvaltioiden kansallisissa puolustusbudjeteissa;

| R. | katsoo, että demokratioiden on vastattava asianmukaisesti tämän hetken haasteisiin; ottaa huomioon, että Naton ja EU:n jäsenillä on demokratiaan liittyviä sisäisiä haasteita; toteaa, että Venäjän ja Kiinan kaltaiset autoritaariset hallinnot näyttävät vakiinnuttaneen vaikutusvaltansa maailmannäyttämöllä ja pyrkivät edistämään aggressiivista agendaa; |
| --- | --- |

R.

katsoo, että demokratioiden on vastattava asianmukaisesti tämän hetken haasteisiin; ottaa huomioon, että Naton ja EU:n jäsenillä on demokratiaan liittyviä sisäisiä haasteita; toteaa, että Venäjän ja Kiinan kaltaiset autoritaariset hallinnot näyttävät vakiinnuttaneen vaikutusvaltansa maailmannäyttämöllä ja pyrkivät edistämään aggressiivista agendaa;

| S. | ottaa huomioon Naton Enhanced Forward Presence -läsnäolon puolustusliiton itäsivustalla, mihin kuuluu neljä Yhdysvaltojen, Yhdistyneen kuningaskunnan, Kanadan ja Saksan johdolla toimivaa monikansallista taisteluryhmää Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Puolassa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon Naton Enhanced Forward Presence -läsnäolon puolustusliiton itäsivustalla, mihin kuuluu neljä Yhdysvaltojen, Yhdistyneen kuningaskunnan, Kanadan ja Saksan johdolla toimivaa monikansallista taisteluryhmää Virossa, Latviassa, Liettuassa ja Puolassa;

| T. | ottaa huomioon, että Nato on testannut onnistuneesti Rapid Air Mobility -aloitettaan, joka on mahdollistanut lääkintätarvikkeiden kiireellisen toimittamisen covid-19-pandemian aikana; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että Nato on testannut onnistuneesti Rapid Air Mobility -aloitettaan, joka on mahdollistanut lääkintätarvikkeiden kiireellisen toimittamisen covid-19-pandemian aikana;

70 vuotta transatlanttisia suhteita Naton välityksellä

| 1. | on vakuuttunut siitä, että EU:lla ja Natolla on yhtenevät turvallisuus- ja puolustusintressit; suhtautuu myönteisesti EU:n ja Naton yhteistyön tiivistymiseen vuoden 2016 Varsovan yhteisen julkilausuman allekirjoittamisen jälkeen ja yhteistyön vahvistumiseen entisestään vuoden 2018 Brysselin yhteisen julkilausuman seurauksena ja korostaa, että lujitetulla EU:n ja Naton välisellä strategisella kumppanuudella on keskeinen merkitys pyrittäessä vastaamaan Euroopan ja sen naapuruston kohtaamiin turvallisuushaasteisiin; arvostaa liittouman saavutuksia ja korostaa sen jatkuvaa merkitystä; korostaa, että Naton on tehostettava toimiaan sopeutuakseen uhkien muuttuvaan luonteeseen ja lisääntymiseen, jotta se voi säilyä uskottavana ja kestävänä maailmanlaajuisena toimijana maailman kollektiivisen turvallisuuden ja rauhan puolesta; muistuttaa, että niille jäsenvaltioille, jotka ovat myös Nato-liittolaisia, Nato on kollektiivisen puolustuksen kulmakivi; kehottaa EU:ta syventämään entisestään transatlanttisia siteitä ja keskeistä kumppanuuttaan Naton kanssa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vahvistaa aiemman sitoutumisensa EU:n tavoitteisiin turvallisuuden ja puolustuksen alalla ja toteaa jälleen, että EU pyrkii rauhaa ja turvallisuutta edistäväksi maailmanlaajuiseksi toimijaksi; korostaa, että Nato muodostaa edelleen jäsentensä ja koko transatlanttisen yhteisön turvallisuuden ja yhteisen puolustuksen perustan ja että se tarjoaa keskeisen foorumin liittolaisten välisille neuvotteluille ja turvallisuuspäätöksille; vahvistaa tukevansa transatlanttista yhteistyötä, kumppanuutta ja ystävyyttä, jotka ovat viimeisten 70 vuoden aikana myötävaikuttaneet Euroopan menestystarinaan ja olleet Euroopan vakauden ja turvallisuuden perusta toisen maailmansodan päättymisen jälkeen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | painottaa, että EU:n ja Naton kumppanuus ja koko transatlanttinen yhteistyö perustuvat yhteiseen historiaan ja tukeen demokratian, vapauden, ihmisoikeuksien kunnioittamisen, oikeusvaltion sekä rauhan ja kansainvälisen yhteistyön edistämisen perusarvoille sekä sääntöpohjaiseen kansainväliseen järjestykseen; korostaa, että Nato on enemmän kuin sotilasliitto, sillä se on yhteisten demokraattisten arvojen symboli; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että Nato on myös sellaisten EU:n jäsenvaltioiden arvostettu kumppani, jotka eivät ole liittouman jäseniä; toteaa, että Nato tekee yhteistyötä joidenkin Natoon kuulumattomien EU:n jäsenvaltioiden kanssa muun muassa rauhankumppanuusohjelmansa ja kumppanimaiden yhteistoimintakykyaloitteen avulla; muistuttaa, että EU:n ja Naton yhteistyö ei saa vaikuttaa Natoon kuulumattomien EU:n jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikkaan; muistuttaa, että Nato-yhteistyö Natoon kuulumattomien EU:n jäsenvaltioiden kanssa on erottamaton osa EU:n ja Naton yhteistyötä; pitää myönteisenä Natoon kuulumattomien EU:n jäsenvaltioiden osallistumista liittouman aloitteisiin siten, että samalla kunnioitetaan maiden puolueettomuuspolitiikkoja ja otetaan huomioon asianomaiset perustuslailliset kehykset, kolmansien maiden osallistuminen ja EU:n tavoitteet; korostaa, että näiden kahden organisaation ominaisuudet poikkeavat selvästi toisistaan ja että niiden yhteistyössä on kunnioitettava täysimääräisesti molempien organisaatioiden itsenäistä päätösvaltaa ja päätöksentekomenettelyjä vastavuoroisuuden ja osallisuuden periaatteiden pohjalta, ilman että tämä vaikuttaa yhdenkään jäsenvaltion turvallisuus- ja puolustuspolitiikan erityisluonteeseen; palauttaa mieliin kummankin organisaation erilaisen luonteen ja roolin, sillä EU on siviiliorganisaatio, jolla on sotilasvoimavarat SEU 43 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille alueen ulkopuolisille operaatioille (Petersbergin tehtävät), ja Nato on sotilas- ja poliittinen liitto, joka vastaa jäsentensä alueiden yhteisen puolustuksen järjestämisestä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että transatlanttinen yhteisö joutuu vastaamaan monenlaisiin uusiin uhkiin, järjestelmätason kilpailuun ja ennennäkemättömiin yhteisiin haasteisiin, jotka kohdistuvat demokraattisiin yhteiskuntiimme, oikeusvaltioon ja perusvapauksien kunnioittamiseen ja vaikuttavat joko suoraan tai välillisesti jäsenvaltioiden ja niiden kansalaisten turvallisuuteen, ja toteaa, että näiden uhkien ja haasteiden kirjo ulottuu tavanomaisista uhkista, asevalvonnan tehottomuudesta ja joukkotuhoaseiden leviämisestä, ydinasevaaran väistymättömyydestä, eteläisen ja itäisen naapurialueen epävakaudesta, ilmastonmuutoksesta, pandemioista ja terrorismista hybridiuhkiin, disinformaatioon, kyberhyökkäyksiin, kehittyvien ja murroksellisten teknologioiden pahantahtoiseen käyttöön, riskialttiiseen muuttoliikkeeseen ja globaalin voimatasapainon muuttumiseen; korostaa, että kun otetaan huomioon tästä johtuva sääntöpohjaiseen kansainväliseen järjestykseen kohdistuva haaste, entistä vahvempi EU:n ja Naton yhteistyö edistää tehokasta maailmanlaajuista hallintoa ja monenvälisyyttä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että transatlanttinen yhteisö kykenee hallitsemaan näitä haasteita menestyksekkäästi ainoastaan syventämällä entisestään yhteistyötä ja viemällä kumppanuuden uudelle tasolle; painottaa, että sekä EU:lla että Natolla on ainutlaatuisia valmiuksia ja vahvuuksia; katsookin, että toimien täydentävyys ja pitkälle viety yhteistyö ovat äärimmäisen tärkeitä tekijöitä transatlanttisen turvallisuuden ylläpitämisessä; korostaa, että poliittisen yhteenkuuluvuuden ja yhtenäisyyden säilyttämisen sekä poliittisen kuulemisen vahvistamisen on oltava EU:n ja Naton kumppanuuden painopisteitä, jotta yhteisiin haasteisiin voidaan vastata paremmin; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on vakuuttunut siitä, että transatlanttinen yhteisö pystyy sekä sopeutumaan uusiin haasteisiin että vastaamaan niihin; on kiitollinen EU:n, Naton ja niiden jäsenvaltioiden henkilöstön erinomaisesta työstä, kun ne työskentelevät lujasti kansalaistemme suojelemiseksi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | antaa tunnustusta ja osoittaa kunnioitusta kaikille transatlanttisen liittouman palveluksessa olleille, jotka kaatuivat tai haavoittuivat palveluksessa, sekä tällä hetkellä palveluksessa oleville; |
| --- | --- |

8.

Transatlanttisen yhteistyön ja EU:n ja Naton yhteistyön tehostaminen

| 9. | arvostaa Naton huippukokouksessa 14. kesäkuuta 2021 annettua transatlanttisen yhtenäisyyden ja yhteistyön vahvaa signaalia, joka osoitti, että liittouma on edelleen elinvoimainen ja kykenee mukautumaan nykyisiin ja uusiin haasteisiin; katsoo, että EU:n ja Naton yhteistyötä koskevat päätelmät olisi otettava huomioon myös Naton seuraavaa strategista konseptia koskevassa työssä; on tyytyväinen Naton pääsihteerin päätökseen nimittää riippumattomien asiantuntijoiden ryhmä, ja pitää erityisen myönteisenä ryhmän esittämiä EU:n ja Naton yhteistyön lujittamista koskevia suosituksia; tukee komission puheenjohtajan ja komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan joulukuussa 2020 esittämiä ehdotuksia, jotka koskevat EU:n ja Yhdysvaltojen välistä turvallisuus- ja puolustusalan vuoropuhelua; suhtautuu myönteisesti presidentti Bidenin hallinnon selvään sitoumukseen tehdä yhteistyötä EU:n ja Nato-kumppaneiden kanssa kaikilla aloilla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pitää erittäin myönteisenä 15. kesäkuuta 2021 pidettyä EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokousta ja siinä ilmaistua horjumatonta tukea vankalle Naton ja EU:n yhteistyölle; pitää myönteisenä EU:n ja Yhdysvaltojen yhteistä toteamusta, jonka mukaan EU:n turvallisuus- ja puolustusaloitteet voivat edistää sekä eurooppalaista että transatlanttista turvallisuutta, ja pitää myönteisenä ilmoitettua aikomusta käynnistää erityinen EU:n ja Yhdysvaltojen välinen vuoropuhelu turvallisuudesta ja puolustuksesta; korostaa sekä Yhdysvaltojen turvallisuusjoukkojen läsnäolon keskeistä merkitystä Euroopassa maanosan turvallisuuden kannalta että Yhdysvaltojen täysimittaista sitoutumista transatlanttiseen turvallisuusyhteistyöhön; korostaa, että EU:n ja Yhdysvaltojen välinen vahva kumppanuus on keskeinen osa EU:n ja Naton menestyksekästä yhteistyötä; korostaa, että transatlanttinen kumppanuus hyötyy ennakoitavasta ulkopolitiikasta ja monenvälisestä sitoutumisesta; katsoo, että Yhdysvaltojen hallinnon vaihtuminen tarjoaa tilaisuuden vahvistaa yhteisiä arvoja, kuten demokratia, oikeusvaltio, monenvälisyys, rauha ja hyvinvointi, ja tehostaa kansainvälistä yhteistyötä yhteisten uhkien torjumiseksi, mahdollisuuksien mukaan myös yhteisten sanktioiden avulla; |
| --- | --- |

10.

| 11. | yhtyy täysin äskettäisen Naton huippukokouksen loppujulkilausumassa esitettyyn näkemykseen, jonka mukaan Naton ja EU:n käynnissä olevat strategiset prosessit tarjoavat ainutlaatuisen tilaisuuden tehostaa neuvonpitoamme ja yhteistyötämme kansalaistemme turvallisuuden parantamiseksi sekä rauhan ja vakauden edistämiseksi euroatlanttisella alueella ja sen ulkopuolella; toistaa siksi kehotuksensa, jonka mukaan nykyisen ja tulevan työn, joita tehdään rinnakkain EU:n strategisen kompassin ja Naton seuraavaa strategista konseptia koskevan juuri ilmoitetun työn kanssa, olisi tarjottava ainutlaatuinen tilaisuus asettaa selkeitä painopisteitä ja määrittää lisäsynergioita transatlanttisen siteen ja EU:n ja Naton yhteistyön viemiseksi pidemmälle; kehottaa kaikkia asianosaisia toimijoita käyttämään tätä tilaisuutta näiden prosessien yhdistämiseksi sekä poliittisella että teknisellä tasolla; korostaa, että molemmilla prosesseilla olisi varmistettava keskinäinen johdonmukaisuus ja määritettävä yhteiset alueelliset ja maailmanlaajuiset uhat sekä tarvittavat jatkotoimet niiden torjumiseksi; ilmaisee näkemyksensä, jonka mukaan EU:n strateginen kompassi voisi luoda perustan EU:n panokselle Naton seuraavaan strategiseen konseptiin; katsoo, että näissä erillisissä prosesseissa olisi korostettava erikseen kunkin organisaation lisäarvoa, autettava määrittämään tarpeen mukaan parempi tehtävänjako ja kartoitettava jatkuvan vuoropuhelun ja tiiviin koordinoinnin avulla, olisiko EU:n vai Naton otettava johtoasema jollakin tietyllä alalla toisiaan vahvistavalla tavalla; |
| --- | --- |

11.

| 12. | odottaa, että strategisen kompassin saattaminen päätökseen syventää EU:n solidaarisuutta ja auttaa siirtymään kohti jäsenvaltioiden yhteistä strategista kulttuuria; suhtautuu myönteisesti marraskuussa 2020 laadittuun ensimmäiseen yhteiseen uhka-analyysiin ja kehottaa etenemään kohti sovittua yhteistä uhka-arviota; katsoo, että EU:n yhdennettyä lähestymistapaa voitaisiin päivittää strategisen kompassin prosessin yhteydessä laaditun uhka-analyysin havaintojen huomioon ottamiseksi; katsoo, että EU:n välittömän naapuruston maiden, erityisesti itäisen kumppanuuden ja Länsi-Balkanin maiden, turvallisuusulottuvuus olisi otettava asianmukaisesti huomioon strategisessa kompassissa, sillä EU:n turvallisuusympäristöä ja kriisinsietokykyä ei voida saavuttaa varmistamatta kaikkien EU:n naapurimaiden pitkän aikavälin turvallisuutta ja kriisinsietokykyä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | korostaa, että Pohjois-Atlantin sopimuksen 5 artikla sekä SEU 42 artiklan 7 kohta ja SEUT 222 artikla ovat tärkeitä välineitä solidaarisuuden takaamiseksi kriisissä näiden organisaatioiden jäsenille; palauttaa mieliin, että Pohjois-Atlantin sopimuksen 5 artiklaan turvauduttiin vuonna 2001 New Yorkissa ja Washingtonissa tehtyjen terrori-iskujen jälkeen solidaarisuuden ilmaisemiseksi Yhdysvaltoja kohtaan ja SEU 42 artiklan 7 kohtaa sovellettiin marraskuussa 2015 Pariisissa tehtyjen terrori-iskujen jälkeen solidaarisuuden ilmaisemiseksi Ranskalle; kannustaa käynnistämään keskustelun EU:n ja Naton horjumattoman sitoutumisen solidaarisuuteen ja turvallisuuteen vahvistavan SEU 42 artiklan 7 kohdan ja Pohjois-Atlantin sopimuksen 5 artiklan välisestä suhteesta strategisen toimintamallin uudelleenarvioinnin ja strategisen kompassin määrittämisen yhteydessä pitäen samalla mielessä, että molempien järjestöjen itsenäinen päätäntävalta olisi otettava täysimääräisesti huomioon; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pitää tervetulleena 14. kesäkuuta 2021 pidetyn Naton huippukokouksen loppujulkilausuman myönteistä kielenkäyttöä EU:n ja Naton suhteista; katsoo kuitenkin, että tarvitaan huomattavasti lisätoimia EU:n ja Naton yhteistyön edistämiseksi ja todellisen strategisen kumppanuuden saavuttamiseksi; korostaa, että EU on Naton kumppani ja että EU:n ja Naton yhteistyö on molempia osapuolia vahvistavaa ja perustuu sovittuihin ohjaaviin periaatteisiin eli avoimuuteen, vastavuoroisuuteen, osallistavuuteen ja molempien järjestöjen päätöksenteon riippumattomuuteen; korostaa, että yhdenmukaisten, täydentävien ja yhteentoimivien puolustusvoimavarojen kehittäminen on keskeisen tärkeää euroatlanttisen alueen turvallisuuden lisäämiseksi yhteisen joukkovalikoiman periaatteen mukaisesti; toteaa jälleen, että EU:n valmiudet toteuttaa toimia joko kumppanuuden kautta tai itsenäisesti ovat olennaisen tärkeitä täydentävyyden kannalta ja jotta EU voi myötävaikuttaa Naton keskeisten tehtävien täyttämiseen sekä tehostaa konfliktien ehkäisemistä ja edistää siten koko maanosan turvallisuutta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että EU:n ja Naton yhteistyön olisi jatkossa perustuttava aiemmin opittuun ja kokemuksiin, joita on saatu niin EU:n ainutlaatuisesta asiantuntemuksesta siviilikriisinhallinnassa ja valmiuksien kehittämisessä, erityisesti siviilialan suunnittelu- ja toteutusvoimavaran (CPCC) kautta, kuin sen sotilaallisen kriisinhallinnan asiantuntemuksesta eli sotilaskriisinhallinnan suunnittelu- ja toteutusvoimavarasta (MPCC) sekä kokemuksiin, joita on saatu vuodesta 2003 lähtien kentällä toteutetuista 37 sotilasoperaatiosta ja avun tarjoamisesta kumppanimaiden sotilasalan toimijoille ”Turvallisuuden ja kehityksen edistäminen valmiuksia kehittämällä” -aloitteen kautta ja Euroopan rauhanrahastoon sisällytetyn Afrikan rauhanrahaston kautta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pitää myönteisenä 14. kesäkuuta 2021 annetun Naton huippukokouksen julkilausuman selkeää sanamuotoa kriisinsietokyvyn merkityksestä; korostaa, että niin EU:n kuin Naton olisi vahvistettava yhteistyötään keskeisellä kriisinsietokyvyn alalla ja koordinoitava sitä tehokkaammin, ja painottaa EU:n tavoitetta kehittää mielekäs lähestymistapa kriisinsietokyvyn erilaisten siviili- ja sotilasnäkökohtien vahvistamiseksi muun muassa elintärkeän infrastruktuurin suojelemiseksi esimerkiksi liikenteen, energian ja tietotekniikan aloilla, ja korostaa, että EU on avainasemassa disinformaation ja valeuutisten torjumisessa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on tyytyväinen 6. toukokuuta 2021 annettuun neuvoston myönteiseen päätökseen, jolla annetaan sotilasvoimavarojen liikkuvuudesta vastaavana koordinaattorina toimivalle Alankomaille lupa kutsua Yhdysvallat, Kanada ja Norja niiden pyynnöstä osallistumaan sotilaallisen liikkuvuuden PRY-hankkeeseen, korostaa, että tämä osallistuminen olisi merkittävä askel, jolla lisätään EU:n ja Naton valmiuksien kehittämistoimien johdonmukaisuutta, ja että se olisi konkreettinen esimerkki uudistetusta transatlanttisesta kumppanuudesta; muistuttaa, että kolmansien maiden osallistuminen poikkeustapauksissa PRY-hankkeisiin, edellyttäen, että se ei vaaranna EU:n YTPP:n edistämistä koskevaa tavoitetta ja että maat täyttävät sovitut poliittiset, aineelliset ja oikeudelliset ehdot, voi olla unionin strategisen edun mukaista, erityisesti jos maat tarjoavat teknistä asiantuntemusta tai asettavat käyttöön lisää valmiuksia; katsoo, että tämä koskee erityisesti strategisia kumppaneita, kuten Nato-liittolaisia, Länsi-Balkanin maita ja itäisiä kumppanimaita; muistuttaa kannastaan, jonka mukaan kolmannet maat voivat osallistua vain poikkeustapauksissa ja EU:n jäsenvaltioiden kutsusta ja että siitä päätetään tapauskohtaisesti, ja korostaa, että tällaisen osallistumisen olisi tuotava lisäarvoa ja myötävaikutettava YTPP:n vahvistamiseen; palauttaa mieliin myös, että kolmansien maiden osallistumisessa on noudatettava asiaan liittyviä päätöksessä (YUTP) 2020/1639 vahvistettuja sääntöjä; |
| --- | --- |

17.

| 18. | korostaa transatlanttisen yhteistyön merkitystä monenlaisissa kansainvälisissä asioissa, kuten ilmastonmuutos, pandemioihin reagoiminen, kehittyvät ja murrokselliset teknologiat, tekoäly, kyberturvallisuus, terrorismin torjunta, jihadistinen ja valtion tukema terrorismi mukaan luettuina, energia, merellinen turvallisuus ja selviytymiskyky sekä ulkoavaruus; |
| --- | --- |

18.

| 19. | panee merkille EU:n ja Naton välisen tärkeän yhteistyön Länsi-Balkanilla, kuten Kosovossa toteutettavan EU:n oikeusvaltio-operaation (EULEX) ja Kosovossa toteutettavan Naton operaation (KFOR) välinen yhteistyö; antaa tunnustusta EUFOR Althea -operaatiolle, jonka operatiivinen esikunta sijaitsee Naton kanssa sovitun Berliini Plus -järjestelyn mukaisesti Naton Euroopan-joukkojen pääesikunnassa ja joka on osallistunut kyseisen järjestelyn mukaisesti turvallisen ja suojatun ympäristön varmistamiseen Bosnia ja Hertsegovinassa sen jälkeen, kun se ryhtyi jatkamaan Naton vakauttamisjoukkojen (SFOR) työtä vuonna 2004; panee merkille, että näistä tehtävistä ja operaatioista saadut kokemukset ja opetukset ovat olennaisen tärkeitä kaikessa EU:n ja Naton nykyisessä ja tulevassa yhteistyössä rauhan, turvallisuuden ja vakauden varmistamiseksi asianomaisilla alueilla sekä pyrkimyksissä tukea ja kouluttaa paikallisia kumppaneita ja kehittää valmiuksia; panee merkille Natoon integroitumisen suuren merkityksen Länsi-Balkanilla, sillä se on vakauttanut alueen maat, mikä oli tärkeää niiden EU:hun liittymisnäkymien ja vaiheittaisen EU:hun yhdentymisen kannalta; katsoo, että EU:n ja Naton olisi tuettava voimakkaammin Länsi-Balkanin maita, jotta voidaan torjua Venäjän, Kiinan, Turkin ja Saudi-Arabian kaltaisten maiden pahantahtoista asioihin puuttumista sekä radikaaleja ryhmiä ja valtiosta riippumattomia toimijoita; pitää myönteisenä, että kolmesta EU:n liittymisprosessissa olevasta Länsi-Balkanin maasta eli Albaniasta, Montenegrosta ja Pohjois-Makedoniasta on tullut Naton jäsenvaltioita; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa sekä EU:n jäsenvaltioita että Nato-liittolaisia ottamaan kaikki mahdolliset keinot käyttöön tukeakseen sotilas- ja turvallisuusyhteistyön vahvistamista EU:n ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden sekä itäisillä ja eteläisillä naapurialueilla sijaitsevien kumppanimaiden kanssa, sillä alueen turvallisuutta ja vakautta ei muuten voida taata; muistuttaa, että EU:lla voi olla merkittävä rooli Naton avointen ovien politiikan tukemisessa pitämällä yllä tiivistä poliittista ja operatiivista synergiaa maiden kanssa, jotka haluavat mahdollisesti liittyä unioniin, eli Bosnia ja Hertsegovinan, Ukrainan ja Georgian kanssa; korostaa Naton eri kumppanimaiden euroatlanttisen turvallisuuden edistämiseksi antamien panosten merkitystä; kehottaa vahvistamaan EU:n ja Naton välistä koordinointia ja tehokasta työnjakoa yhteistyössä kolmansien maiden kanssa painottaen erityisesti Naton laajennettujen mahdollisuuksien kumppanuusyhteistyöhön kuuluvia maita; muistuttaa tukevansa sekä EU:n että Naton laajentumista; |
| --- | --- |

20.

EU:hun ja Natoon kohdistuvia uhkia ja haasteita

| 21. | ilmaisee syvän huolestumisensa Venäjän presidentti Putinin johdolla harjoittamasta jatkuvasta revisionistisesta, militaristisesta ja aggressiivisesta politiikasta; suhtautuu myönteisesti äskettäisissä Naton sekä EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksissa käytettyyn Venäjää koskevaan selkeään kielenkäyttöön ja pitää myönteisenä EU:n ja Yhdysvaltojen korkean tason vuoropuhelun käynnistämistä Venäjästä; korostaa, että sekä Natolla että EU:lla on oltava johdonmukainen ennakoiva strategia ja että niiden on vastattava lakia noudattaen ripeästi ja yhtenäisesti Venäjän tavanomaisiin ja hybridihyökkäyksiin ja provokaatioihin, tuomitsee jälleen kerran Venäjän vuonna 2014 toteuttaman laittoman Krimin liittämisen; tuomitsee sen, että Venäjä turvautuu jatkuvasti kyberhyökkäyksiin, disinformaatiokampanjoihin, valeuutisiin, salamurhasuunnitelmiin ja myrkkyiskuihin oppositiohahmojen hiljentämiseksi; kehottaa EU:ta ja Natoa tehostamaan ja laajentamaan nykyisiä sitoumuksiaan Venäjän Ukrainaan, Georgiaan ja Moldovaan kohdistamien suorien ja välillisten hyökkäysten ja toimien torjumiseksi sekä Venäjän parhaillaan Itämeren ja Mustanmeren alueilla, Asovanmerellä, itäisellä Välimerellä ja arktisella alueella toteuttamiin painostustoimiin vastaamiseksi; korostaa, että on tärkeää kunnioittaa kansainvälisiä rajoja ja Venäjän naapureiden alueellista koskemattomuutta; muistuttaa, että transatlanttisten kumppaneiden on koordinoitava pelotteista ja vuoropuhelusta koostuvaa kaksitahoista lähestymistapaansa Venäjään ja että niiden on pidettävä yllä säännöllisiä yhteyksiä Venäjään asevalvonnan, sotilaallisen avoimuuden ja muiden turvallisuuteen liittyvien kysymysten aloilla; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuomitsee Venäjän hiljan unionin johtavia virkamiehiä, kuten Euroopan parlamentin puhemiestä, ja muita unionin kansalaisia vastaan asettamat pakotteet ja pitää valitettavana, että presidentti Putin on selvästi hylännyt vuoropuhelun, ja tuomitsee Venäjän toimimisen vastoin useita merkittäviä kansainvälisiä sitoumuksia ja ihmisoikeuksien ja perusvapauksien jatkuvat loukkaukset; katsoo, että Venäjän jatkuvat aggressiiviset toimet ja lisääntynyt sotilaallinen määrätietoisuus uhkaavat kansainvälistä turvallisuutta ja vakautta; on huolestunut Venäjän viimeaikaisesta laajamittaisesta sotilastoiminnasta Ukrainassa ja sen ympäristössä; esittää tässä yhteydessä horjumattoman tukensa Ukrainan itsemääräämisoikeudelle ja alueelliselle koskemattomuudelle ja kehottaa vahvistamaan maan sotilaallisia voimavaroja ja sotilaallista kriisinsietokykyä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toteaa, että Kiinan kasvavaan vaikutusvaltaan, määrätietoisuuteen sekä sotilaalliseen, teknologiseen ja poliittiseen nousuun on vastattava koordinoidulla transatlanttisella strategialla; pitää tältä osin myönteisenä, että äskettäisissä Naton sekä EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksissa käytettiin voimakasta kieltä; ilmaisee vakavan huolestumisensa Kiinan kommunistisen puolueen viranomaisten toimista, joita ovat muun muassa demokratian tukahduttaminen Hongkongissa, uskonnollisten ja kulttuuristen vähemmistöjen, erityisesti Xinjiangin uiguurien, syrjivä kohtelu, Taiwaniin kohdistuva uhkailu ja aggressiiviset toimintapolitiikat ja toimet Etelä-Kiinan merellä; huomauttaa lisäksi, että on merkityksellistä, että Kiina on autoritaarisena hallintona aloittanut järjestelmällisen kilpailun transatlanttisen kumppanuuden kanssa heikentämällä sääntöpohjaista kansainvälistä järjestystä, jota on rakennettu vuosikymmenten ajan, ja yrittää puolestaan hahmotella sitä uudelleen Kiinan kommunistisen puolueen omien arvojen, doktriinien ja etujen mukaisesti; muistuttaa Kiinan lisääntyneestä läsnäolosta kansainvälisellä näyttämöllä sekä Euroopassa sen uutta silkkitietä koskevan aloitteen kautta, sen investoinneista elintärkeään infrastruktuuriin Euroopassa, sen toimista kyberavaruudessa, arktisella alueella ja Afrikassa sekä sen toteen näytetyistä teollis- ja tekijänoikeuksien varkauksista ja ballististen ohjusten varastoinnista; kehottaa tarkkailemaan tiiviisti Kiinan toimia tieto- ja viestintätekniikan alalla, erityisesti digitaalista silkkitietä koskevan aloitteen osalta, jotta estetään riippuvuus kiinalaisten yritysten hallitsemasta infrastruktuurista, sillä siihen sisältyy vaara, että Kiina vaikuttaa yksipuolisesti tieto- ja viestintätekniikan kansainvälisten normien kehittämiseen; kehottaa EU:ta ja Natoa lisäämään koordinointia sen varmistamiseksi, että ulkomaat eivät peukaloi kriittisiä digitaalisia infrastruktuureja ja tietoliikenneverkkoja, ja sellaisten laitteiden poistamiseksi asteittain käytöstä, joita Kiinan kaltaisista epädemokraattisista maista tulevat tahot tuottavat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kannustaa EU:ta ja Natoa aloittamaan strategisen vuoropuhelun kehittääkseen yhteisen ja yhteensovitetun lähestymistavan Kiinaa kohtaan hyödyntämällä kummankin järjestön vahvuuksia ja valmiuksia, jotta saavutetaan mahdollisimman suuri lisäarvo yhteisesti sovittujen strategisten tavoitteiden pohjalta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ilmaisee vakavan huolestumisensa siitä, että transatlanttisen kumppanuuden itsevaltaiset vastapuolet ja kilpailijat käyttävät paitsi sotilaallisia myös poliittisia, taloudellisia, teknologisia ja sosiaalisia keinoja heikentääkseen yhteiskuntiamme ja demokratioitamme; huomauttaa hybridiuhkien, kyberhyökkäysten, ulkomaisen sekaantumisen, vaalien häirinnän ja disinformaatiokampanjoiden aiheuttavan merkittäviä turvallisuus- ja taloudellisia haasteita, jotka ovat hyökkäys demokratioidemme perusluonnetta vastaan; tuomitsee viime aikoina lisääntyneet kyberhyökkäykset ja valtiollisten ja ei-valtiollisten toimijoiden vakoilun EU:n jäsenvaltioita ja Nato-liittolaisia vastaan covid-19-pandemian yhteydessä, jossa ne ottivat maalitaulukseen myös terveydenhuoltoalan; korostaa, että kriisinsietokykyä koskeviin unionin toimiin on sisällyttävä puolustustoimintamme tukemisen perustana myös selkeä julkinen viestintästrategia, jolla lisätään yleistä tietoisuutta transatlanttisista turvallisuushaasteista; katsoo, että EU:n ja Naton olisi pyrittävä sopimaan ja panemaan täytäntöön kattava lähestymistapa, jolla otetaan käyttöön rohkeampia, koordinoituja ja oikeasuhteisia toimia ja asianmukaisia kriisien ehkäisemistä ja hallintaa koskevia mekanismeja yhteisten uusien uhkien torjumiseksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | korostaa, että Nato on edelleen EU:n ja sen entisen jäsenvaltion Yhdistyneen kuningaskunnan välinen ainutlaatuinen puolustusyhteistyöfoorumi; kehottaa luomaan kattavan, osallistavan ja strategisen turvallisuus- ja puolustuskumppanuuden EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välille; kehottaa Natoa ja EU:ta lisäämään kansainvälisen tason yhteisiä toimia demokratian suojelemiseksi muun muassa vahvistamalla monenvälisiä järjestöjä, jotta voidaan puolustaa sääntöpohjaista monenvälistä järjestystä kasvavaa autoritaarista valtaa vastaan; kehottaa kehittämään aktiivisesti tiiviimpiä yhteyksiä samanmielisiin demokratioihin eri puolilla maailmaa; katsoo, että tiiviimmät kumppanuudet Japanin, Australian ja Intian kaltaisten maiden kanssa, jotka muodostavat yhdessä Yhdysvaltojen kanssa niin sanotun neljän välisen QUAD-turvallisuusvuoropuhelun, sekä Etelä-Korean ja Uuden-Seelannin kanssa sekä Taiwanin kanssa tehtävän yhteistyön tiivistäminen lisäisivät yleistä turvallisuuttamme mutta voisivat myös auttaa varmistamaan sellaisten maailmanlaajuisten normien ja sääntöjen tehokkaamman täytäntöönpanon, jotka on vahvistettu Yhdistyneiden kansakuntien kaltaisilla monenvälisillä foorumeilla; kannustaa EU:ta ja Natoa tekemään yhteistyötä tässä yhteydessä myös ASEANin jäsenten kanssa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kannustaa EU:ta, Natoa ja YK:ta tutkimaan edelleen mahdollisuuksia tiiviimpään yhteistyöhön kriisinhallinnassa, humanitaarisissa toimissa, rauhanturvaamisessa ja kumppaneiden valmiuksien kehittämisessä erityisesti yhteisillä toiminta-aloilla; kehottaa luomaan osallistavamman ympäristön lisäämällä naisten osallistumista kolmeen keskeiseen tehtävään ja kaikkiin niiden poliittisiin ja sotilaallisiin rakenteisiin; kehottaa EU:ta ja Natoa tekemään yhteistyötä naisia, rauhaa ja turvallisuutta koskevan YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1325 järjestelmällisemmän täytäntöönpanon varmistamiseksi ja kehittämään yhteisiä koulutus- ja harjoitustoimia; |
| --- | --- |

27.

| 28. | korostaa, että EU:n ja Naton on sovellettava eteläisiin naapurimaihin selkeää, johdonmukaista ja koordinoitua lähestymistapaa, jossa käsitellään sekä perinteisiä uhkia, kuten terrorismia, että Venäjän ja Kiinan kasvavaa aggressiivista läsnäoloa; panee merkille Naton Ocean Shield -operaation ja EU:n johtamien merivoimien Atalanta -operaation välillä tehdyn yhteistyön merirosvouksen torjunnassa ja turvallisen reitin varmistamisessa Adeninlahdella; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kehottaa toteuttamaan yhteistyötä ja koordinointia Välimeren alueella EU:n EUNAVFOR MED IRINI -operaation ja Naton Sea Guardian -operaation välillä; painottaa, että molemmat operaatiot edistävät turvallisuutta ja vakautta Välimerellä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pitää huolestuttavana jännitteiden lisääntymistä Indo-Tyynenmeren alueella, mikä uhkaa alueellista ja maailmanlaajuista vakautta, ja kehottaa tiivistämään yhteistyötä alueen samanmielisten kumppaneiden kanssa; on sitä mieltä, että yhteistyön olisi sisällettävä säännöllistä poliittista vuoropuhelua ja kuulemista, tiedonvaihtoa sekä koulutuksen ja harjoitusten koordinointia; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kehottaa EU:ta ja Natoa sitoutumaan voimakkaasti Afganistanissa viimeisten kahden vuosikymmenen aikana tapahtuneen edistyksen tukemiseen ja koordinoimaan tukeaan Resolute Support -operaation päättyessä, minkä olisi tapahduttava hyvässä järjestyksessä ja koordinoidusti; kannustaa lisäämään tukea Afganistanin sisäisille rauhanneuvotteluille ja vaatimaan, että prosessissa turvataan Afganistanin kansan poliittiset, taloudelliset ja sosiaaliset saavutukset, joita on saatu aikaan vuodesta 2001 lähtien, erityisesti naisten, lasten ja vähemmistöjen oikeuksien osalta ja rakennetaan jatkoa niiden pohjalta; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kannattaa EU:n, YK:n ja Naton välisen koordinoinnin tehostamista Irakissa muun muassa EU:n Irakin-neuvontaoperaation (EUAM) ja Naton Irak-operaation kautta, sillä molemmat auttavat vakauttamaan maata; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kannustaa EU:ta ja Natoa käymään vuoropuhelua ja tekemään yhteistyötä Latinalaisen Amerikan ja Karibian alueen kumppanimaiden kanssa; toteaa, että Kolumbia on Naton ainoa kumppanimaa Latinalaisessa Amerikassa, ja korostaa, että on vakiinnutettava muita kumppanuuksia alueella; |
| --- | --- |

33.

| 34. | toteaa, että vihamielisten valtiollisten ja muiden kuin valtiollisten toimijoiden hybridi- ja kyberhyökkäykset asettavat kyseenalaiseksi valtioiden välisen konfliktin, vakoilun ja sabotaasin perinteiset määritelmät; kehottaa EU:ta kehittämään edelleen omaa välineistöään elintärkeän infrastruktuurin suojaamiseksi hybridihyökkäyksiltä; suhtautuu myönteisesti Euroopan puolustusviraston (EDA) puolustus- ja turvallisuusalan kestävää energiaa käsittelevän kuulemisfoorumin (CF SEDSS) puitteissa tehtyyn työhön elintärkeän infrastruktuurin suojelun parantamiseksi EU:ssa; painottaa, että sekä EU:n että Naton olisi edelleen vahvistettava omia valmiuksiaan estää ja torjua myös niiden omia toimielimiä vastaan kohdistuvia hybridi- ja kyberhyökkäyksiä sekä vastata niihin; suhtautuu myönteisesti Naton vuoden 2021 huippukokouksen julkilausumassa esitettyyn selvennykseen, jonka mukaan Pohjois-Atlantin neuvosto voi päättää vedota 5. artiklaan hybridisodankäynnin yhteydessä, aivan kuten se voi tehdä aseellisen hyökkäyksen tapauksessa; kehottaa lisäämään yhteistyötä ja kyberpuolustukseen liittyvää koulutusta; ehdottaa kyberuhkia koskevan yhteisen tietokeskuksen ja EU:n ja Naton kyberturvallisuutta käsittelevän yhteisen työryhmän perustamista, jotta voidaan määrittää ja sopia yhteisistä toimista kyberuhkiin vastaamiseksi; kehottaa Euroopan unionin kyberturvallisuusvirastoa (ENISA) ja Naton kyberpuolustuksen osaamiskeskusta koordinoimaan tiiviisti toimintaansa; kehottaa lisäämään EU:n ja Naton välistä koordinointia yhteisten toimien käyttöön ottamiseksi vihamielisissä kyberhäiriötilanteissa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | suhtautuu myönteisesti Euroopan hybridiuhkien torjunnan osaamiskeskuksen (Hybrid COE), EU:n toimielinten, elinten ja virastojen tietotekniikan kriisiryhmän (CERT-EU) ja Naton NCIRC-yksikön (Computer Incident Response Capability) työhön, ja pitää tätä hyvänä esimerkkinä EU:n ja Naton yhteistyöstä; katsoo, että yhteistä ratkaisua kyberuhkiin voitaisiin edelleen kehittää Hybrid COE -keskuksen kautta, myös yhteisillä kursseilla ja koulutuksella; on vakuuttunut siitä, että tarvitaan lisää toimia, kuten pyrkimyksiä luoda enemmän synergiaa siviili- ja sotilaskomponenttien välille, edistää yhteistä kriisinsietokykyä ja siten välttää tulevia hybridiuhkia; viittaa lisäksi EU:n ja Naton mahdollisuuksiin muokata maailmanlaajuisia kybernormeja yhteisten arvojemme pohjalta; katsoo, että EU:n ja Naton olisi sovitettava yhteen kantojaan kehittäessään kansainvälisen asevalvonnan toimintaohjelmaa kehittyvien ja murroksellisten teknologioiden keskeisillä aloilla sotilaallisissa sovelluksissa; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kehottaa EU:ta ja Natoa tehostamaan yhteisiä toimiaan maailmanlaajuisen teknologisen valta-aseman saavuttamiseksi ja säilyttämiseksi sotilaallisten voimavarojen osalta muun muassa rahoittamalla yhteisesti rajateknologiaan, kvanttilaskentaan ja tekoälyyn perustuvia tutkimushankkeita ja edistämällä siten demokraattisiin arvoihin sidottujen huipputason sotilaallisten voimavarojen kehittämistä; korostaa siviililähtöisten startup-yritysten ja pk-yritysten merkitystä kehittyvien teknologioiden nykypäivän innovoinnissa; korostaa, että kehittyvät teknologiat tarjoavat myös mahdollisuuksia vahvistaa puolustusasemiamme; korostaa, että yhteentoimivuus, yhteiset teknologiastandardit ja yhteiset investoinnit huipputason teknologiaan, tutkimukseen ja innovointiin ovat keskeisiä tekijöitä EU:n ja Naton pyrkimyksissä pitää kiinni tavoitteestaan suojella kansalaisiaan parhaalla mahdollisella tavalla; korostaa, että perusoikeuksia kunnioittavan ja yleistä etua tukevan tekoälyn kehittäminen edellyttää julkisia, yksityisiä ja kansalaisyhteiskunnan sidosryhmiä osallistavan EU:n tekoälykehyksen vahvistamista; suosittaa, että Euroopan puolustusteollisen kehittämisohjelman, pysyvän rakenteellisen yhteistyön ja Euroopan puolustusrahaston kaltaisilla aloitteilla helpotetaan pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) osallistumista edistämällä toimia, joilla tuetaan yrityshautomotoimintaa ja pääomasijoituksia; kannustaa kehittämään EU:n yhteiset tekoälyvalmiudet teknisten erojen poistamiseksi, jotta varmistetaan, että sellaiset jäsenvaltiot eivät jää jälkeen, joilta puuttuu asiaankuuluvaa teknistä tai teollista asiantuntemusta tai kyky panna tekoälyjärjestelmiä täytäntöön puolustusministeriöissään; |
| --- | --- |

36.

| 37. | panee merkille teknologian kehityksen nopeuden, muun muassa digitalisaation ja tekoälyn lisääntyneen potentiaalin, ja kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja Nato-liittolaisia pyrkimään tiiviimpään yhteistyöhön, jotta ne säilyttävät teknologisen etulyöntiasemansa näiden megatrendien suhteen, varmistavat tietotekniikkajärjestelmiensä yhteentoimivuuden ja pyrkivät yhdessä kehittämään yhteisiä eettisiä standardeja näille uusille teknologioille sekä edistämään niitä maailmanlaajuisesti; kehottaa EU:ta ja Natoa ottamaan johtoaseman maailmanlaajuisissa pyrkimyksissä luoda kattava sääntelykehys tietyssä määrin autonomisten aseiden kehittämistä ja eettistä käyttöä varten; kannustaa EU:ta ja Nato-liittolaisia osallistumaan aktiivisesti kansainvälisiin neuvotteluihin oikeudellisesti sitovasta välineestä, jolla kiellettäisiin tappavat autonomiset aseet, joita ei valvota merkitsevästi ihmisvoimin; korostaa, että EU:n ja Naton yhteistyö on olennaisen tärkeää, jotta voidaan torjua vastustajien, kuten Kiinan ja Venäjän, pyrkimyksiä saavuttaa hallitseva asema teknologiassa ja teknologian pahantahtoista käyttöä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | toteaa, että ilmastonmuutoksen aiheuttama ennennäkemätön haaste rauhalle, hyvinvoinnille, turvallisuudelle, myös ihmisten turvallisuudelle, ja vakaudelle maailmassa voimistaa uhkia ja kriisejä entisestään; kehottaa tehostamaan EU:n ja Naton vuoropuhelua ja ottamaan käyttöön toimia, joilla voidaan torjua ilmastonmuutosta ja sen moniulotteisia vaikutuksia kansainväliseen turvallisuuteen; muistuttaa, että EU:lla on laajempi valikoima toimivaltuuksia ja välineitä, joiden avulla se voi vastata kattavasti ilmastonmuutoksesta ja luonnon monimuotoisuuden huomattavasta vähenemisestä johtuviin haasteisiin; korostaa, että sekä EU:n että Naton olisi lisättävä investointejaan vihreään teknologiaan, jotta voidaan parantaa sotilaallista tehokkuutta ja samalla minimoida ympäristöjalanjälki ja välttää ekosysteemien vahingoittuminen entisestään; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on tietoinen, että avaruus on kriittinen ala ja että uudet teknologiat mahdollistavat nopeasti sen käytön yhtenä puolustuksen osa-alueena; toteaa, että tämä luo sekä mahdollisuuksia EU:n ja Naton yhteistyölle sekä haasteita transatlanttiselle turvallisuudelle; toteaa, että Naton toimintakyky avaruudessa riippuu sen jäsenten avaruuteen sijoittamista resursseista, ja korostaa tarvetta tehostaa yhteistyötä olemassa olevien EU:n ohjelmien, kuten Galileon ja Copernicuksen, pohjalta; katsoo, että EU:n ja Naton avaruusyhteistyö voisi auttaa edistämään avaruusturvallisuutta koskevia normeja ja parhaita käytäntöjä koko kansainvälisessä yhteisössä ja varmistaa keskinäiset hyödyt viestinnän, navigoinnin ja tiedustelun aloilla; korostaa, että EU:n ja Naton on pyrittävä estämään avaruuden aseistaminen; panee merkille avaruusturvallisuuden ja satelliittien kasvavan merkityksen, korostaa EU:n satelliittikeskuksen merkitystä ja pyytää sitä tekemään analyysin ja antamaan raportin EU:n ja jäsenvaltioiden satelliittien turvallisuudesta ja/tai haavoittuvuuksista avaruusromulle, kyberhyökkäyksille ja suorille ohjushyökkäyksille; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tunnustaa pohjoisimpien ja arktisten alueiden ja niiden poliittisten, taloudellisten, ympäristö- ja turvallisuusulottuvuuksien kasvavan strategisen merkityksen ja panee merkille EU:n ja Naton arktisella alueella toteuttamien toimien yhteensovittamisen merkityksen; korostaa, että arktisen alueen on pysyttävä rauhanomaisen yhteistyön alueena, ja kehottaa toteuttamaan luottamusta lisääviä toimia, jotta vältetään kehityskulut, jotka johtavat sotilaallisen läsnäolon lisääntymiseen alueella; toteaa, että Arktisen neuvoston tehtävänä on edistää rakentavaa vuoropuhelua ja kestävää kehitystä; palauttaa mieliin EU:n pyynnön saada tarkkailijan asema Arktisessa neuvostossa ja muistuttaa, että EU päivittää parhaillaan arktista aluetta koskevaa politiikkaansa,; toistaa kehotuksensa tehostaa yhteistyötä kaikkien arktisen alueen kumppaneiden kanssa sekä kahdenvälisesti että alueellisesti, myös Arktisessa neuvostossa, Barentsin euroarktisessa neuvostossa ja pohjoisen ulottuvuuden kumppanuuksissa, kaikissa yhteistä etua koskevissa kysymyksissä; korostaa, että on tärkeää varmistaa merenkulun vapaus pohjoisimmilla alueilla; palauttaa mieliin arktisella alueella tehtävän yhteistyön parlamentaarisen ulottuvuuden, joka käsittää muun muassa arktisen alueen parlamentaarikkojen pysyvän komitean (SCPAR), jonka työhön Euroopan parlamentti osallistuu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | antaa kiitosta EU:n ja Naton tiiviistä yhteistyöstä covid-19-pandemian aikana; korostaa Nato-liittolaisten ja EU:n jäsenvaltioiden asevoimien tärkeää roolia joissakin jäsenvaltioissa covid-19-pandemian aikana ja suhtautuu myönteisesti sotilaalliseen apuun siviilialan tukioperaatioissa, erityisesti kenttäsairaaloiden käyttöönotossa, potilaskuljetuksissa sekä laitteiden toimittamisessa ja jakelussa; kannustaa laatimaan EU:n ja Naton aloitteita, joiden tarkoituksena on helpottaa sotilaallisten logististen valmiuksien rajat ylittävää käyttöä tällaisissa hätätilanteissa koordinoinnin, synergian, solidaarisuuden ja tuen lisäämiseksi; korostaa tarvetta lisätä EU:n ja Naton valmiuksia kemiallisia, biologisia, säteily- ja ydinaseita (CBRN) vastaan; on vakuuttunut siitä, että EU:n ja Naton yhteisillä toimilla covid-19-kriisin torjumiseksi edistetään suoraan yhteiskuntiemme kriisinsietokyvyn parantamista; korostaa, että covid-19-pandemia on tuonut esiin laajojen hätätilanteiden ja eritoten muiden kuin perinteisten hätätilanteiden, kuten pandemioiden ja luonnonkatastrofien, kriisinsietokyvyllemme aiheuttamat haasteet; panee huolestuneena merkille, että covid-19-kriisi on vaikuttanut kielteisesti paitsi kansanterveyteen ja talouteen myös turvallisuuteen, koska se on kiihdyttänyt geopoliittista kilpailua ja lisännyt epävarmuustekijöitä muun muassa toimitusketjujen jatkuvuuden suhteen, millä on pysyviä vaikutuksia eurooppalaiseen ja kansainväliseen turvallisuuteen ja vakauteen; kehottaa vahvistamaan EU:n ja Naton yhteistyötä, jolla pyritään tehostamaan muiden kuin perinteisten hätätilanteiden käsittelemistä ja johon olisi sisällyttävä covid-19-pandemiasta saatuja kokemuksia koskevia harjoituksia ja säännöllisiä koulutustoimia, joilla pyritään valmistelemaan paremmin EU:n jäsenvaltioita ja Nato-liittolaisia luonnonkatastrofien ja ihmisen aiheuttamien katastrofien ennakoimiseen ja hallitsemiseen, sekä hätävarusteiden ja tarvittavien voimavarojen varastojen kehittämistä; |
| --- | --- |

41.

Aika saavuttaa EU:n puolustustavoitteet

| 42. | on vakuuttunut siitä, että jäsenvaltioiden on lisättävä toimiaan saavuttaakseen EU:n tavoitetason ja parantaakseen EU:n toimintakykyä entistä tehokkaammilla, helpommin käyttöön otettavilla, paremmin yhteentoimivilla ja kestävämmillä sotilaallisilla ja siviilialan valmiuksilla ja joukoilla, mikä antaisi EU:lle valmiuden edistää panoksellaan tasapuolisemmin ja määrätietoisemmin transatlanttista turvallisuutta ja samalla edetä kohti strategista riippumattomuutta ja tasoittaa edelleen tietä Euroopan puolustusunionin asteittaiselle määrittelylle SEU42 artiklan mukaisesti, jos Eurooppa-neuvosto, jonka on toimittava yksimielisesti, näin päättää; korostaa, että strategisella riippumattomuudella vahvistetaan transatlanttista turvallisuutta eikä sillä millään tavoin pyritä luomaan päällekkäisiä toimenpiteitä ja resursseja tai irrottautumaan Natosta tai heikentämään sitä, vaan pikemminkin täydentämään Naton toimia ja voimavaroja ja varmistamaan yhteentoimivuus niiden kanssa; korostaa samalla, että EU:n strateginen riippumattomuus edellyttää paitsi puolustusvoimavarojen kehittämistä vahvan ja riippumattoman Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan (EDTIB) pohjalta myös institutionaalisia valmiuksia, jotta EU voi toimia mahdollisuuksien mukaan kumppaneiden, erityisesti Naton, kanssa ja tarvittaessa itsenäisesti; katsoo, että nämä vahvistetut eurooppalaiset valmiuksien kehittämistoimet antavat EU:lle mahdollisuuden ottaa enemmän vastuuta Euroopan turvallisuudesta, myös Euroopan naapurustossa, ja maailmanlaajuisesta vakaudesta ja edistää paremmin EU:n ja Naton yhteisiä etuja ja arvoja; korostaa, että strategisesti riippumaton Euroopan unioni on transatlanttista liittoa vahvistava pilari ja että sen avulla voidaan ratkaista tehokkaammin ja vaikuttavammin joitakin maailmanlaajuisia haasteita, joita varten on löydettävä ratkaisu nyt tai lähitulevaisuudessa; |
| --- | --- |

42.

| 43. | katsoo vakaasti, että haasteiden ennennäkemättömän tason vuoksi PRY:tä ja valmiuksien kehittämistä koskevien EU:n tavoitteisiin on kuuluttava kattava joukkojen kokonaisuus; palauttaa mieliin, että EU:n investoinnit puolustukseen ovat investointeja koko transatlanttisen yhteisön turvallisuuteen ja että ne johtavat oikeudenmukaisempaan vastuunjakoon transatlanttisten Nato-kumppaneiden välillä; korostaa tarvetta edistää puolustusvoimavarojen kehittämistä, jotta voidaan asianmukaisesti vastata yhteisiin uhkiin; katsoo, että EU:n jäsenvaltioiden ja erityisesti EU:n ja Naton 21 yhteisen jäsenen on toimittava johdonmukaisesti ja harkittava voimavarojen kehittämistä koskevan selkeän ”eurooppalaisen tavoitetason” määrittämistä etenkin lisäämällä investointejaan tutkimukseen ja innovointiin ja lyömättä laimin transatlanttista kumppanuutta; kehottaa EU:n ja Naton 21:tä yhteistä jäsentä ilmoittamaan saman valmiuksien valikoiman, joka on mahdollisesti käytettävissä molemmissa puitteissa suunnittelua varten ”yhteisen joukkovalikoiman” periaatteen mukaisesti; kannustaa molempien järjestöjen jäseniä pyrkimään voimakkaammin lisäämään johdonmukaisuutta Naton puolustussuunnittelujärjestelmän ja voimavarojen kehittämistä koskevien EU:n aloitteiden välillä, kun vaatimuksissa on päällekkäisyyttä, erityisesti vaikutukseltaan suurten voimavaratavoitteiden, EU:n voimavarojen kehittämissuunnitelman ja EU:n CARD:n välillä, jotta vältetään tarpeettomat päällekkäisyydet ja voidaan vastata tehokkaammin uusiin uhkiin; korostaa Euroopan puolustusviraston tärkeää roolia EU:n voimavarojen kehittämissuunnitelman laatimisessa; korostaa, että EU:n tavoitteiden uudelleentarkastelussa on otettava huomioon myös sen yleistavoitteet ja vaikutukseltaan suuret voimavaratavoitteet; korostaa, että tällainen uudelleentarkastelu on olennaisen tärkeää, jotta PRY:n kaltaisia aloitteita voidaan hyödyntää kaikilta osin; on lisäksi vakuuttunut siitä, että EU:n on parannettava suunnittelun, tutkimuksen ja valmiuksien kehittämisen välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

43.

| 44. | katsoo, että eurooppalaisten Nato-liittolaisten, joita Naton ulkopuoliset eurooppalaiset kumppanit mahdollisuuksien mukaan tukevat, olisi tarvittaessa pyrittävä varmistamaan asianmukainen taakan- ja vastuunjako ja asetettava tavoitteekseen osallistua riittävällä panoksella Naton puolustussuunnittelujärjestelmään, jotta siinä otetaan huomioon liittouman eurooppalaisten jäsenten merkitys ja rooli; katsoo, että siten lisättäisiin samanaikaisesti Euroopan kykyä puolustaa itseään ja parannettaisiin myös sen operatiivisia valmiuksia; |
| --- | --- |

44.

| 45. | korostaa, että transatlanttisen kumppanuuden onnistuminen edellyttää, että kaikki jäsenvaltiot täyttävät sitoumuksensa, puolustusalan investointisitoumukset mukaan luettuina, ja sitoutuvat keskinäiseen tukeen; korostaa Naton 2 prosentin tavoitetta, joka vahvistettiin uudelleen Walesissa syyskuussa vuonna 2014 pidetyssä Naton huippukokouksessa ja jonka eräät eurooppalaiset Nato-liittolaiset jo ovat saavuttaneet; korostaa, että tämän tavoitteen saavuttaminen on myös investointi Euroopan turvallisuuteen ja vakauteen, millä varmistetaan valmius vastata uusiin maailmanlaajuisiin haasteisiin; muistuttaa myös sitoumuksesta käyttää 20 prosenttia vuotuisesta puolustusbudjetista keskeisen tärkeään tutkimus- ja kehitysalaan; korostaa, että uudet uhat, kuten kyber- ja hybridiuhat, tulevat nykyisten turvallisuushaasteiden lisäksi ja edellyttävät siksi lisäresursseja; korostaa, että kuten pandemia on osoittanut, turvallisuutta ei voida mitata ainoastaan menojen prosenttiosuutena BKT:stä ja että myös useat muut tekijät olisi otettava huomioon arvioitaessa pyrkimyksiä parantaa liittouman yhteistä puolustusta; vaatii, että puolustusmenoja ei vähennetä, kun niitä tarkastellaan absoluuttisina lukuina, EU:n ja Naton jäsenvaltioihin covid-19-pandemian seurauksena kohdistuvien taloudellisten haasteiden johdosta; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa, että unionin olisi mahdollisuuksien mukaan tarkasteltava näitä strategisia haasteita kattavasti ja johdonmukaisesti EU:n yhdennetyn lähestymistavan avulla, jota olisi jatkuvasti parannettava kohentamalla koordinointimekanismeja ja komentorakenteita sekä ottamalla huomioon uudet uhat ja haasteet, minkä jälkeen olisi pohdittava, mitä valmiuksia voidaan kehittää yhdessä, mikä hyödyttäisi viime kädessä sekä EU:n jäsenvaltioiden osallistumista Naton yhteiseen puolustukseen että lisäisi samalla niiden voimavarojen yhteentoimivuutta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | esittää uudelleen tukensa puolustuspakettiin kuuluvien direktiivien, jotka koskevat puolustus- ja turvallisuusalan julkisia hankintoja ja puolustukseen liittyvien tuotteiden siirtoa, tehokkaalle täytäntöönpanolle; painottaa, että näiden direktiivien täysimittainen täytäntöönpano edistäisi merkittävästi Euroopan puolustusunionia, koska siten lisättäisiin EU:n puolustuspolitiikan johdonmukaisuutta ja edistettäisiin Euroopan puolustusteollisuuden kehitystä; on vakuuttunut siitä, että niiden täytäntöönpano on tehokas tapa torjua EU:n puolustustuotteiden sisämarkkinoiden edelleen jatkuvaa pirstoutumista, josta seuraa edelleen tarpeettomia päällekkäisyyksiä ja puolustusmenojen tehottomuuksien lisääntymistä jäsenvaltioissa; painottaa vahvan, kilpailukykyisen ja innovatiivisen Euroopan puolustuksen teollisen ja teknologisen perustan (EDTIB) merkitystä yhdistettynä sellaisten EU:n puolustustarvikemarkkinoiden syntymiseen, joilla noudatetaan kaikilta osin sisämarkkinasääntöjä, sekä asevientiä koskevan EU:n yhteisen kannan merkitystä; katsoo, että tämä lisäisi Euroopan turvallisuutta ja parantaisi kummankin järjestön jäsenten valmiuksia; kehottaa toteuttamaan lisätoimia täysin toimivien yhteisten puolustusmarkkinoiden varmistamiseksi; korostaa Euroopan puolustusrahaston merkitystä jäsenvaltioiden resurssien yhdistämisessä yhteisen tutkimuksen, kehittämisen ja hankinnan, yhteisten julkisten hankintojen sekä yhteisen ylläpidon ja koulutuksen aloilla ja kehottaa varmistamaan sen hankerahoituksen strategisen pitkäjänteisyyden; kehottaa lisäämään EDTIB:n ja johtavien yksityisen sektorin toimijoiden välistä synergiaa kehitettäessä uusia kaksikäyttöteknologioita, kuten tekoälyä, ja varmistamaan samalla synergiaedut muiden toimijoiden (kansalaisyhteiskunnan jäsenet, tutkijat ja niin edelleen) kanssa; korostaa Euroopan puolustusviraston ja Naton välisen yhteistyön merkitystä ja antaa tunnustusta EU:n puolustusteollisuuden yhteistyölle transatlanttisen puolustusteknologisen ja -teollisen yhteistyön (TADIC) puitteissa; palauttaa mieliin pitkän aikavälin tavoitteen luoda vahvaa transatlanttista yhteistyötä puolustusalalla ja teollisuudessa transatlanttisen teknologisen ja teollisen kehittämisen helpottamiseksi ja toteaa, että tätä tavoitetta voidaan edistää tarkastelemalla muun muassa toimitusvarmuuteen, teollis- ja tekijänoikeuksia koskevaan yhteiseen lähestymistapaan, suoriin ulkomaisiin investointeihin ja vastavuoroiseen pääsyyn puolustusmarkkinoille liittyviä kysymyksiä; kehottaa komissiota tekemään aktiivisesti yhteistyötä Naton kanssa transatlanttisen teknologisen ja teollisen kehittämisen helpottamiseksi; muistuttaa, että Euroopan puolustusaloitteet täydentävät Naton aloitteita ja niiden tavoitteena on edistää jäsenvaltioiden sitoutumista puolustukseen; kannustaa Euroopan puolustusviraston henkilöstöä ja Naton kansainvälistä henkilöstöä tekemään tiivistä yhteistyötä; |
| --- | --- |

47.

| 48. | korostaa yhteisten eurooppalaisten hankkeiden, kuten FCAS:n (Future Combat Air System), täysin kansainvälisen oikeuden mukaisen Eurodronen ja MGCS:n (Main Ground Combat System), merkitystä ja kehottaa toteuttamaan lisää kunnianhimoisia ja konkreettisia hankkeita; |
| --- | --- |

48.

| 49. | suhtautuu myönteisesti EU:n ja Yhdysvaltojen äskettäisessä huippukokouksessa ilmaisemaan sitoumukseen pyrkiä Euroopan puolustusviraston ja Yhdysvaltojen väliseen hallinnolliseen järjestelyyn; kehottaa sopimaan vastaavista järjestelyistä muiden EU:n ulkopuolisten Nato-liittolaisten kanssa, erityisesti niiden, joiden kanssa EU on käynnistänyt liittymisneuvottelut, välisestä hallinnollisesta järjestelystä, jossa otetaan huomioon kaikki tarvittavat suojatoimet EU:n ja sen jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustusintressien suojelemiseksi ja jonka avulla voidaan syventää transatlanttista puolustusyhteistyötä varmistamalla, että käytetty sotilasteknologia on teknisesti täysin yhteentoimivaa; |
| --- | --- |

49.

| 50. | suhtautuu myönteisesti uuden START-sopimuksen voimassaolon jatkamiseen, koska se antaa molemmille allekirjoittajille lisäaikaa jatkaa neuvotteluja uudesta asevalvontavälineestä sopimiseksi; kehottaa EU:ta ja Natoa edistämään muiden valtioiden ja etenkin Kiinan osallistumista; palauttaa mieliin, että ilma- ja ohjuspuolustuksen keskeisellä alalla on lisättävä yhteistyötä ja investointeja; ilmaisee syvän huolensa INF-sopimuksen voimassaolon päättymisestä, mikä on luonut uuden turvallisuusriskin erityisesti Euroopan maille; kehottaa ottamaa huomioon Euroopan turvallisuutta koskevat huolenaiheet ja käsittelemään niitä asianmukaisesti; pitää valitettavina viimeaikaisia eroamisia Avoin taivas -sopimuksesta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toteaa jälleen antavansa täyden tukensa EU:n ja sen jäsenvaltioiden sitoutumiselle ydinsulkusopimukseen, joka on ydinsulku- ja aseriisuntajärjestelmän kulmakivi; korostaa tarvetta ryhtyä vaikuttaviin toimiin ydinaseriisunnan edistämiseksi; toistaa aiemman kantansa, jonka mukaan kansainvälinen rauha ja turvallisuus ovat varmemmalla pohjalla maailmassa, jossa ei ole ydinaseita ja jossa ydinaseet eivät leviä; kehottaa EU:ta ja Natoa pyrkimään kunnianhimoiseen toimintaohjelmaan tehokkaiden kansainvälisten asevalvontaa, aseistariisuntaa ja aseiden leviämisen estämistä koskevien järjestelmien säilyttämiseksi maailmanlaajuisen, transatlanttisen ja eurooppalaisen turvallisuuden kulmakivenä ja muistuttaa tarpeesta jatkaa politiikkoja, joiden tarkoituksena on edistää kaikkien ydinasevarastojen pienentämistä ja asettaa rajoituksia hyperääniohjusten käyttöönotolle; pitää huolestuttavina viimeaikaisia tapahtumia Iranissa ja maan uraanin rikastusohjelmiin liittyviä aloitteita; toistaa tukevansa edelleen yhteistä kattavaa toimintasuunnitelmaa (JCPOA), joka on paras mahdollinen keino saada takeet siitä, että Iran käyttää ydinenergiaa yksinomaan rauhanomaisiin tarkoituksiin; pitää myönteisenä neuvottelujen jatkamista ja kehottaa kaikkia osapuolia ryhtymään jälleen noudattamaan suunnitelmaa kaikilta osin; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa EU:ta ja sen toimielimiä kehittämään yhdennetyn lähestymistavan avulla luodulta pohjalta sekä yhteistä turvallisuus- ja puolustuskulttuuria, jossa otetaan huomioon jäsenvaltioiden turvallisuus- ja puolustuspolitiikkojen erityisluonne, että strategista lähestymistapaa kaikessa päätöksenteossaan, ja katsoo, että sitä olisi sovellettava erityisesti kauppaa, toimitusketjujen hallintaa, investointien seurantaa, kehitysyhteistyötä, infrastruktuuria, liikkuvuutta ja digitaaliteknologiaa koskeviin päätöksiin; painottaa strategisen kompassin keskeistä roolia tässä yhteydessä; korostaa, että hybridi- ja kyberuhkien kaltaisilla aloilla sekä disinformaatiokampanjoiden torjunnassa EU:n toimielimillä on hyvät mahdollisuudet kehittää yhteisiä ratkaisuja; suhtautuu tässä yhteydessä myönteisesti joulukuussa 2020 hyväksyttyyn turvallisuusunionipakettiin ja katsoo, että tämä on hyvä alku, jonka pohjalta on nopeasti toteutettava jatkotoimia; panee merkille ehdotuksen toiseksi verkko- ja tietoturvadirektiiviksi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | painottaa sotilaallisen liikkuvuuden merkitystä varmistettaessa joukkojen nopea liikkuminen EU:ssa ja sen ulkopuolella, mikä on tärkeää tehokkaan ja ennaltaehkäisevän puolustuksen kannalta; kehottaa EU:ta ja jäsenvaltioita tehostamaan toimia sotilaallisen liikkuvuuden esteiden vähentämiseksi; suhtautuu myönteisesti EU:n välttämättömään rooliin sotilaallisen liikkuvuuden lisäämisessä ja vaatii, että tämän hankkeen toteuttamiseen tähtääviä toimia lisätään merkittävästi erityisesti PRY:n avulla, mutta myös rohkaisemalla jäsenvaltioita kannustamaan teollista perustaansa ehdottamaan kilpailukykyisiä hankkeita, joille voidaan myöntää EU:n yhteisrahoitusta; kehottaa lisäämään synergioita EU:n puolella eri toimijoiden välillä; painottaa, että sotilaallisen liikkuvuuden onnistunut toteutuminen edellyttää EU:n toimielimet, Naton ja jäsenvaltiot käsittävän koko hallinnon kattavaa lähestymistapaa; kehottaa harkitsemaan toimintasuunnitelmaa, jossa keskitytään sotilaalliseen liikkuvuuteen liittyviin EU:n ja Naton yhteisiin etuihin, ja lisäämään tavoitteita digitaalisaation, liikenneinfrastruktuurin ja -järjestelmien kyberuhkien sietokyvyn ja tekoälyratkaisujen hyödyntämismahdollisuuksien kaltaisilla aloilla, jotta edistetään sotilaallista liikkuvuutta; katsoo, että tämä hanke osoittaa EU:n ja Naton yhteistyön lisäarvon ja todistaa samalla, miten EU:n välineillä ja toimivaltuuksilla voidaan edistää Naton yhteistä puolustusta; suhtautuu myönteisesti siihen, että yhteistyöhön perustuviin puolustushankkeisiin on osoitettu merkittäviä määriä EU:n varoja, vaikka alkuperäisiin tavoitteisiin ei olekaan päästy; palauttaa mieliin, että nykyisistä 46 PRY-hankkeesta 38 vastaa Naton puolustussuunnittelun painopisteitä, ja suhtautuu myönteisesti kolmansien maiden mahdolliseen osallistumiseen tällaisiin hankkeisiin asiaa koskevan neuvoston päätöksen säännösten mukaisesti; |
| --- | --- |

53.

Kohti kunnianhimoista kumppanuutta

| 54. | antaa täyden tukensa Naton äskettäisessä julkilausumassa ilmaistulle lausunnolle, jonka mukaan Euroopan unioni on edelleen Naton ainutlaatuinen ja keskeinen kumppani; toistaa tässä yhteydessä vakaan näkemyksensä siitä, että EU:n ja Naton väliset suhteet on korotettava aidosti strategiselle tasolle, jotta voidaan hyödyntää kaikkia kumppanuuden tarjoamia mahdollisuuksia, ja katsoo, että tällöin lähtökohdaksi on otettava jo saavutettu ennennäkemätön edistys ja yleiseksi tavoitteeksi asetettava aidon järjestöjen välisen suhteen luominen; kehottaa järjestämään säännöllisiä erityishuippukokouksia, joihin osallistuvat kaikki Naton ja EU:n valtion- tai hallitusten johtajat luottamuksen ja yhteisymmärryksen ylläpitämiseksi korkeimmilla tasoilla, ja tuo esiin pitkän aikavälin visionsa EU:n ja Naton kumppanuusneuvostosta; kannustaa lisäksi käynnistämään keskustelun tarpeesta perustaa EU:n puolustusministereiden pysyvä neuvosto, jonka olisi ylläpidettävä tiiviitä yhteyksiä Naton puolustusministereiden kokouksiin; korostaa tässä yhteydessä osallisuuden periaatetta; |
| --- | --- |

54.

| 55. | muistuttaa osallisuuden periaatteesta ja kannustaa lisäämään yhteisiä epävirallisia kokouksia sekä EU:n ja Naton toimielinten johtohenkilöiden yhteisiä lausuntoja ja tiedonantoja; toistaa EU:lle ja Natolle aiemmin esittämänsä kehotukset järjestää säännöllisiä ja kunnianhimoisempia yhteisiä harjoituksia, jotka perustuvat rinnakkaisia ja koordinoituja harjoituksia (PACE) koskevaan nykyiseen käytäntöön, varmistaen kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ja Nato-liittolaisten osallistuminen, millä parannettaisiin EU:n ja Naton keskinäistä ymmärrystä ja kohennettaisiin entisestään henkilöstön välistä yhteistyötä; kannustaa lisäämään turvaluokittelemattomien ja turvaluokiteltujen tietojen osallistavaa ja syrjimätöntä vaihtoa tulevissa harjoituksissa todellisissa kriisitilanteissa tapahtuvaan tietojen vaihtoon liittyvänä ensimmäisenä vaiheena; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kehottaa kaikkia jäseniä edistämään Kyproksen ja Naton välisen turvallisuussopimuksen tekemistä; |
| --- | --- |

56.

| 57. | suhtautuu myönteisesti edistykseen, jota on saavutettu 74 yhteisen toimintaehdotuksen osalta; katsoo kuitenkin, että tarvitaan enemmän poliittista tukea täysimittaisen täytäntöönpanon varmistamiseksi; kehottaa lisäksi ehdottamaan esimerkiksi kehittyvien ja murroksellisten teknologioiden ja ilmatankkauksen aloilla toteutettavia lippulaivahankkeita, joiden suunnittelussa otetaan mallia esimerkiksi sotilaallisen liikkuvuuden alan hankkeista, jotta lisätään omavastuullisuutta ja yhteistyön konkreettisuutta ja tulossuuntautuneisuutta; |
| --- | --- |

57.

| 58. | katsoo, että EU:n ja Naton on sovitettava yhteen terrorismin torjuntaan tähtääviä toimiaan parantamalla nykyisiä tiedustelutiedon jakamista koskevia, jäsenvaltioiden ja Naton liittolaisten välisiä käytäntöjä, joissa olisi painotettava erityisesti paremman yhteisen tilannetietoisuuden saavuttamista keskeisillä aloilla, uudet turva-alueet, terroristien käyttämät kehittyvät ja murrokselliset teknologiat sekä hybriditaktiikat mukaan luettuina; |
| --- | --- |

58.

| 59. | toteaa, että institutionaaliset rajoitukset huomioon ottaen EU:n ja Naton yhteistyötä tehdään suurelta osin epävirallisella ja teknisen henkilöstön tasolla, mikä rajoittaa toisinaan kaikkien EU:n jäsenvaltioiden ja Nato-liittolaisten aktiivista osallistumista; katsoo, että nämä rajoitukset aiheuttavat haittaa transatlanttiselle ja Euroopan turvallisuudelle muun muassa siksi, että EU:n YTPP-operaatioiden pääsy Naton rakenteisiin voidaan mahdollisesti estää; katsoo, että tilanne on kestämätön, ja kehottaa siksi painokkaasti kaikkia sidosryhmiä tekemään yhteistyötä vilpittömässä mielessä sellaiseen ratkaisuun pyrkimiseksi, jolla lisättäisiin yhteistyön virallisuutta ja ennakoitavuutta kaikilla tasoilla, jotta luotaisiin aito ja luja järjestöjen välinen suhde; suhtautuu myönteisesti keskusteluun EU:n tulevista sotilaallisen johdon valmiuksista, joiden on oltava yhteentoimivia ja yhteensopivia Naton kanssa, jotta varmistetaan yhteisen joukkovalikoiman mahdollisimman tehokkaat toimintavalmiudet; |
| --- | --- |

59.

| 60. | korostaa tarvetta vahvistaa Nato-liittolaisten yhtenäisyyttä, solidaarisuutta ja lähentymistä; panee merkille liittolaisten väliset vakavat kiistat itäisen Välimeren alueella; suhtautuu myönteisesti Naton liennytysmekanismin käyttöönottoon; palauttaa mieliin huolensa siitä, että Turkki on hankkinut Venäjän S-400-ohjusjärjestelmän; painottaa, että on tärkeää toteuttaa lisää luottamusta lisääviä toimenpiteitä, jotka perustuvat vuoropuheluun ja keskinäiseen kunnioitukseen; pitää erittäin huolestuttavana Turkin käyttäytymistä, sillä maa on strategisesti tärkeä naapurivaltio ja Nato-liittolainen; kehottaa Turkkia välttämään uusien provosoivien ja vakautta horjuttavien toimien toteuttamista ja kannustaa sitä noudattamaan sellaista ulko-, turvallisuus- ja sisäpolitiikkaa, joka on EU:n ehdokasvaltion ja Nato-liittolaisen velvoitteiden mukaista ja vastaa maahan kohdistuvia odotuksia; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palauttaa mieliin, että sekä EU:n että Naton perustana ovat yhteiset demokraattiset periaatteet; muistuttaa, että Pohjois-Atlantin sopimus on suoraan sidoksissa YK:n peruskirjaan; kehottaa Natoa vaatimaan jäseniltään, että kaikkia YK:n peruskirjan artikloja noudatetaan täysimääräisesti; korostaa, että transatlanttinen kumppanuus edellyttää paitsi vahvoja sotilasvoimia myös vahvoja ja kriisinsietokykyisiä yhteiskuntia; painottaa vastavuoroisesti vahvistavaa yhteyttä vahvojen, sääntöpohjaiseen kansainväliseen järjestykseen pohjautuvien demokraattisten perustojen ja vahvan transatlanttisen kumppanuuden välillä ja toteaa, että demokratioidemme pysyvyys voidaan varmistaa vain niiden yhteisvaikutuksella; tukee presidentti Bidenin hallinnon esittämää ajatusta maailmanlaajuisesta demokratioiden huippukokouksesta; kehottaa lisäämään toimia, joissa otetaan huomioon nuorten sukupolvien korkeat odotukset ja joilla mahdollistetaan nuorten osallistuminen demokraattisiin prosesseihimme, ja esittelemään heille selkeästi yhteiskuntiemme strategisia haasteita, jotta varmistetaan, että he osallistuvat näiden kriittisten kysymysten tarkasteluun ja tukevat aktiivisesti yhteisiä toimiamme; |
| --- | --- |

61.

| 62. | palauttaa mieliin, että EU:n vahvempaa roolia turvallisuuden ja puolustuksen alalla kuvattiin Eurobarometri-tutkimuksissa unionin kansalaisten ensisijaiseksi tavoitteeksi; ehdottaa, että EU:n ja Naton välistä yhteistyötä sekä laajasti ottaen turvallisuus- ja puolustuskysymyksiä olisi pohdittava tulevassa Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa, jotta varmistetaan, että kansalaiset saavat äänensä kuuluviin; |
| --- | --- |

62.

| 63. | palauttaa mieliin ennakoivan, tehokkaan ja avoimen viestinnän merkityksen sekä EU:ssa että sen ulkopuolella ja kehottaa tiivistämään strategisesta viestinnästä vastaavan Naton ja EU:n henkilöstön välistä yhteistyötä entisestään erityisesti disinformaation, ulkomaisen sekaantumisen ja kyberhyökkäysten torjumiseksi strategisesti tärkeillä alueilla, kuten Länsi-Balkanin ja itäisen kumppanuuden maissa; kehottaa parantamaan tiedonvaihtoa kyberhyökkäysten tunnistamiseksi, jotta voidaan lisätä reagointikykyä; painottaa kuitenkin, että sekä EU:n että Naton on säilytettävä omat riippumattomat valmiutensa; kannattaa ehdotusta, joka koskee riippumattomien osaamiskeskusten perustamista strategisesti tärkeillä alueilla puhuttujen vieraiden kielten opiskelua varten; |
| --- | --- |

63.

| 64. | korostaa parlamentaarisen diplomatian merkitystä ja kehottaa jälleen vahvistamaan Naton parlamentaarisen yleiskokouksen roolia; suosittaa, että Naton parlamentaarisen yleiskokouksen pysyvä komitea antaa suhteista Naton parlamentaariseen yleiskokoukseen vastaavalle Euroopan parlamentin valtuuskunnalle täysivaltaisen aseman, joka ilmentää EU:n ja Naton yhteistyön tärkeyttä; kehottaa järjestämään Euroopan parlamentin ulkoasiainvaliokunnan ja Yhdysvaltojen edustajainhuoneen ulkoasiainvaliokunnan yhteisen kokouksen, jotta voidaan keskustella transatlanttisen kumppanuuden yhteisistä turvallisuusuhista ja siitä, miten EU:n ja Naton tehostettu yhteistyö voisi auttaa niiden torjumisessa; |
| --- | --- |

64.

| 65. | pitää myönteisenä, että Naton pääsihteeri osallistui 15. joulukuuta 2020 pidettyyn komission jäsenten kollegion kokoukseen ensimmäistä kertaa, mikä sisälsi vahvan viestin molemminpuolisesta sitoutumisesta Naton ja EU:n välisen kumppanuuden vahvistamiseen; esittää kiitoksensa Naton pääsihteerille Jens Stoltenbergille tämän johtajuudesta ja määrätietoisuudesta EU:n ja Naton suhteiden edistämisessä, mikä vastaa EU:n johtajien asettamia tavoitteita ja painopisteitä; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Naton pääsihteerille, Euroopan puolustusvirastolle, EU:n ja Naton jäsenvaltioiden hallituksille ja kansallisille parlamenteille sekä Naton parlamentaariselle yleiskokoukselle. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  EUVL C 28, 27.1.2020, s. 49.

(2)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 22.

(3)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 149.

(4)  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 71.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0009.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0008.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0102.

(8)  EUVL L 146, 9.6.2017, s. 133.

(9)  EUVL L 371, 6.11.2020, s. 3.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/122 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/122

---

P9_TA(2021)0347

Vanha manner ikääntyy – ikääntymispolitiikkaan liittyvät mahdollisuudet ja haasteet vuoden 2020 jälkeen

Euroopan parlamentin päätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 aiheesta ”Vanha manner ikääntyy – ikääntymispolitiikkaan liittyvät mahdollisuudet ja haasteet vuoden 2020 jälkeen” (2020/2008(INI))

(2022/C 99/13)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6, 153, 156 ja 174 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 6, 153, 156 ja 174 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”) ja erityisesti 21, 23, 24, 25, 26, 31, 32, 33, 34 ja 35 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan (jäljempänä ”perusoikeuskirja”) ja erityisesti 21, 23, 24, 25, 26, 31, 32, 33, 34 ja 35 artiklan,

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen vammaisten henkilöiden oikeuksista,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion, jossa todetaan, että ikään perustuvan syrjinnän kielto on yhteisön oikeuden yleinen periaate yhdenvertaisen kohtelun erityistapauksena (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion, jossa todetaan, että ikään perustuvan syrjinnän kielto on yhteisön oikeuden yleinen periaate yhdenvertaisen kohtelun erityistapauksena (1),

| — | ottaa huomioon neuvoston 7. kesäkuuta 2010 antamat päätelmät aktiivisesta ikääntymisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 7. kesäkuuta 2010 antamat päätelmät aktiivisesta ikääntymisestä,

| — | ottaa huomioon neuvoston 9. syyskuuta 2020 antamat päätelmät ikääntyneiden ihmisoikeuksista, osallistumisesta ja hyvinvoinnista digitalisaation aikakaudella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 9. syyskuuta 2020 antamat päätelmät ikääntyneiden ihmisoikeuksista, osallistumisesta ja hyvinvoinnista digitalisaation aikakaudella,

| — | ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman sekä kestävän kehityksen tavoitteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman sekä kestävän kehityksen tavoitteet,

| — | ottaa huomioon ikääntymistä koskevan poliittisen julistuksen ja Madridin kansainvälisen toimintasuunnitelman, joka hyväksyttiin 8.–12. huhtikuuta 2002 pidetyssä toisessa ikäkysymyksiä käsitelleessä maailmankonferenssissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ikääntymistä koskevan poliittisen julistuksen ja Madridin kansainvälisen toimintasuunnitelman, joka hyväksyttiin 8.–12. huhtikuuta 2002 pidetyssä toisessa ikäkysymyksiä käsitelleessä maailmankonferenssissa,

| — | ottaa huomioon Lissabonissa 22. syyskuuta 2017 annetun YK:n Euroopan talouskomission neljännen ikääntymistä käsitelleen ministerikokouksen julistuksen ”A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lissabonissa 22. syyskuuta 2017 annetun YK:n Euroopan talouskomission neljännen ikääntymistä käsitelleen ministerikokouksen julistuksen ”A Sustainable Society for All Ages: Realizing the potential of living longer”,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 75. istunnolle 21. heinäkuuta 2020 esitetyn YK:n riippumattoman asiantuntijan kertomuksen ikääntyneiden ihmisten kaikkien ihmisoikeuksien edistämisestä ja suojaamisesta, jossa tarkastellaan koronavirustaudin (covid-19) vaikutuksia ikääntyneiden ihmisten kaikkien ihmisoikeuksien toteutumiseen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 75. istunnolle 21. heinäkuuta 2020 esitetyn YK:n riippumattoman asiantuntijan kertomuksen ikääntyneiden ihmisten kaikkien ihmisoikeuksien edistämisestä ja suojaamisesta, jossa tarkastellaan koronavirustaudin (covid-19) vaikutuksia ikääntyneiden ihmisten kaikkien ihmisoikeuksien toteutumiseen,

| — | ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin,

| — | ottaa huomioon aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisesta teemavuodesta (2012) 14. syyskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 940/2011/EU (2) ja sitä edeltäneen 6. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon (COM(2010)0462), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisesta teemavuodesta (2012) 14. syyskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 940/2011/EU (2) ja sitä edeltäneen 6. syyskuuta 2010 annetun komission tiedonannon (COM(2010)0462),

| — | ottaa huomioon 19. joulukuuta 2016 annetun neuvoston suosituksen ”Taitojen parantaminen: uusia mahdollisuuksia aikuisille” (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. joulukuuta 2016 annetun neuvoston suosituksen ”Taitojen parantaminen: uusia mahdollisuuksia aikuisille” (3),

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen elinikäisen oppimisen avaintaidoista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2018 annetun neuvoston suosituksen elinikäisen oppimisen avaintaidoista (4),

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten roolista ikääntyvässä yhteiskunnassa (5) ja 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa edistävistä hoivapalveluista EU:ssa (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2010 antamansa päätöslauselman naisten roolista ikääntyvässä yhteiskunnassa (5) ja 15. marraskuuta 2018 antamansa päätöslauselman sukupuolten tasa-arvoa edistävistä hoivapalveluista EU:ssa (6),

| — | ottaa huomioon 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman väestörakenteen muutokseen vastaamisesta ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. marraskuuta 2010 antamansa päätöslauselman väestörakenteen muutokseen vastaamisesta ja sukupolvien välisestä solidaarisuudesta (7),

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyydestä: sukupuolinäkökulma (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2016 antamansa päätöslauselman köyhyydestä: sukupuolinäkökulma (8),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman työ- ja yksityiselämän tasapainolle suotuisten työmarkkinaolosuhteiden luomisesta (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2016 antamansa päätöslauselman työ- ja yksityiselämän tasapainolle suotuisten työmarkkinaolosuhteiden luomisesta (9),

| — | ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tarpeesta unionin strategialle sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja torjumiseksi (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. kesäkuuta 2017 antamansa päätöslauselman tarpeesta unionin strategialle sukupuolten välisen eläke-eron poistamiseksi ja torjumiseksi (10),

| — | ottaa huomioon 14. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman alueiden käyttöön ottamista koheesiopolitiikan välineistä väestörakenteen muutokseen varautumiseksi (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. marraskuuta 2017 antamansa päätöslauselman alueiden käyttöön ottamista koheesiopolitiikan välineistä väestörakenteen muutokseen varautumiseksi (11),

| — | ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2019 ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. maaliskuuta 2019 ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta ja asetuksen (EU) N:o 1288/2013 kumoamisesta (12),

| — | ottaa huomioon 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (13) ja uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjuntaa työssä ja ammatissa koskevan periaatteen vahvistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. marraskuuta 2000 annetun neuvoston direktiivin 2000/78/EY yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevista yleisistä puitteista (13) ja uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvan syrjinnän torjuntaa työssä ja ammatissa koskevan periaatteen vahvistamisesta,

| — | ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2008 annetun komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426) sekä Euroopan parlamentin 2. huhtikuuta 2009 vahvistaman kannan kyseiseen ehdotukseen (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. heinäkuuta 2008 annetun komission ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta (COM(2008)0426) sekä Euroopan parlamentin 2. huhtikuuta 2009 vahvistaman kannan kyseiseen ehdotukseen (14),

| — | ottaa huomioon 12. lokakuuta 2006 annetun komission tiedonannon ”Euroopan väestökehitys – haasteista mahdollisuuksiin” (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. lokakuuta 2006 annetun komission tiedonannon ”Euroopan väestökehitys – haasteista mahdollisuuksiin” (COM(2006)0571),

| — | ottaa huomioon 15. joulukuuta 2006 julkaistun komission kertomuksen ”European Economy – the impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, health care, long-term care, education and unemployment transfers (2004–2050)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. joulukuuta 2006 julkaistun komission kertomuksen ”European Economy – the impact of ageing on public expenditure: projections for the EU-25 Member States on pensions, health care, long-term care, education and unemployment transfers (2004–2050)”,

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2014 annetun komission ja työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston ministereiden sosiaalisen suojelun komitean raportin aiheesta ”Riittävä sosiaaliturva pitkäaikaishoidon tarpeisiin ikääntyvässä yhteiskunnassa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2014 annetun komission ja työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston ministereiden sosiaalisen suojelun komitean raportin aiheesta ”Riittävä sosiaaliturva pitkäaikaishoidon tarpeisiin ikääntyvässä yhteiskunnassa”,

| — | ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Työssäkäyvien vanhempien ja omaisiaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisen tukemista koskeva aloite” (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2017 annetun komission tiedonannon ”Työssäkäyvien vanhempien ja omaisiaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisen tukemista koskeva aloite” (COM(2017)0252),

| — | ottaa huomioon 24. marraskuuta 2017 julkaistun komission ikääntymisraportin 2018 ”The 2018 Ageing Report: Underlying Assumptions & Projection Methodologies”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. marraskuuta 2017 julkaistun komission ikääntymisraportin 2018 ”The 2018 Ageing Report: Underlying Assumptions & Projection Methodologies”,

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2018 julkaistun komission laatiman toimielinten välisen asiakirjan ”The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070)”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2018 julkaistun komission laatiman toimielinten välisen asiakirjan ”The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070)”,

| — | ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: sukupuolten tasa-arvostrategia 2020–2025” (COM(2020)0152),

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 julkaistun komission kertomuksen väestönmuutoksen vaikutuksesta (COM(2020)0241), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2020 julkaistun komission kertomuksen väestönmuutoksen vaikutuksesta (COM(2020)0241),

| — | ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2002 julkaistun Maailman terveysjärjestön (WHO) raportin ”Active Ageing: A Policy Framework”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. huhtikuuta 2002 julkaistun Maailman terveysjärjestön (WHO) raportin ”Active Ageing: A Policy Framework”,

| — | ottaa huomioon 1. lokakuuta 2007 annetun WHO:n raportin ”Global Age-Friendly Cities: A Guide”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. lokakuuta 2007 annetun WHO:n raportin ”Global Age-Friendly Cities: A Guide”,

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2015 annetun WHO:n raportin ikääntymisestä ja terveydestä maailmassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2015 annetun WHO:n raportin ikääntymisestä ja terveydestä maailmassa,

| — | ottaa huomioon ikääntymistä ja terveyttä koskevan WHO:n maailmanlaajuisen strategian ja toimintasuunnitelman 2016–2020 ja YK:n päätöksen julistaa vuodet 2021–2030 terveen ikääntymisen vuosikymmeneksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ikääntymistä ja terveyttä koskevan WHO:n maailmanlaajuisen strategian ja toimintasuunnitelman 2016–2020 ja YK:n päätöksen julistaa vuodet 2021–2030 terveen ikääntymisen vuosikymmeneksi,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 16. joulukuuta 1991 antamassa päätöslauselmassa 46/91 hyväksytyt ikääntyneitä henkilöitä koskevat YK:n periaatteet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksen 16. joulukuuta 1991 antamassa päätöslauselmassa 46/91 hyväksytyt ikääntyneitä henkilöitä koskevat YK:n periaatteet,

| — | ottaa huomioon vanhusten hyvinvointia mittaavan Global AgeWatch -indeksin 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vanhusten hyvinvointia mittaavan Global AgeWatch -indeksin 2015,

| — | ottaa huomioon YK:n vuoden 2019 raportin maailman väestön ikääntymisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n vuoden 2019 raportin maailman väestön ikääntymisestä,

| — | ottaa huomioon, että aktiivisena ikääntymistä koskeva kanta oli yksi Eurooppa 2020 -strategian keskeisistä osatekijöistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että aktiivisena ikääntymistä koskeva kanta oli yksi Eurooppa 2020 -strategian keskeisistä osatekijöistä,

| — | ottaa huomioon Euroopan osaamisohjelman kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan osaamisohjelman kestävän kilpailukyvyn, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden ja selviytymis- ja palautumiskyvyn tueksi,

| — | ottaa huomioon vuonna 2010 annetun Yhdistyneen kuningaskunnan tasa-arvolain, jossa kielletään sukupuolen korjaukseen, seksuaalisen suuntautumiseen ja sukupuoleen perustuva syrjintä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2010 annetun Yhdistyneen kuningaskunnan tasa-arvolain, jossa kielletään sukupuolen korjaukseen, seksuaalisen suuntautumiseen ja sukupuoleen perustuva syrjintä,

| — | ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (15) (työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva direktiivi), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. kesäkuuta 2019 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1158 vanhempien ja omaistaan hoitavien työ- ja yksityiselämän tasapainottamisesta ja neuvoston direktiivin 2010/18/EU kumoamisesta (15) (työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskeva direktiivi),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan kannan tarkistuksina, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan kannan tarkistuksina,

| — | ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0194/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0194/2021),

Yleiset huomautukset

| A. | ottaa huomioon, että Euroopan väestön ikääntyminen on väestörakenteen ilmiö, jossa eurooppalaisten hedelmällisyys ja kuolleisuus ovat laskeneet ja elinajanodote on kasvanut; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Euroopan väestön ikääntyminen on väestörakenteen ilmiö, jossa eurooppalaisten hedelmällisyys ja kuolleisuus ovat laskeneet ja elinajanodote on kasvanut;

| B. | ottaa huomioon, että EU:n väestö vähenee; toteaa, että vuonna 1960 EU:n asukkaiden osuus maailman väestöstä oli 13,5 prosenttia, kun se vuonna 2018 oli 6,9 prosenttia, ja osuuden arvioidaan laskevan noin 4 prosenttiin vuoteen 2070 mennessä (16); toteaa, että tämä tilanne liittyy muun muassa syntyvyyden laskuun EU:ssa suhteessa maailman muihin alueisiin, mikä johtaa väestön ikääntymiseen ja sen myötä ikäjakauman ja eri ikäryhmien suhteellisten osuuksien muuttumiseen ja vaikuttaa osaltaan ikäpyramidin nurin kääntymiseen; ottaa huomioon, että väestörakenteen muutos on yleismaailmallinen ilmiö ja että EU:n pienenevä osuus maailman väestöstä kuvastaa kyseisen maailmanlaajuisen prosessin alkamista aiemmin kuin muualla (17); katsoo, että ikääntyneiden henkilöiden aktiivista osallistumista yhteiskuntaan ei pitäisi aliarvioida; toteaa, että yli 20 prosenttia 65–74-vuotiaista ja noin 15 prosenttia 75-vuotiaista ja sitä vanhemmista osallistuu viralliseen ja/tai epäviralliseen vapaaehtoistoimintaan (18); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että EU:n väestö vähenee; toteaa, että vuonna 1960 EU:n asukkaiden osuus maailman väestöstä oli 13,5 prosenttia, kun se vuonna 2018 oli 6,9 prosenttia, ja osuuden arvioidaan laskevan noin 4 prosenttiin vuoteen 2070 mennessä (16); toteaa, että tämä tilanne liittyy muun muassa syntyvyyden laskuun EU:ssa suhteessa maailman muihin alueisiin, mikä johtaa väestön ikääntymiseen ja sen myötä ikäjakauman ja eri ikäryhmien suhteellisten osuuksien muuttumiseen ja vaikuttaa osaltaan ikäpyramidin nurin kääntymiseen; ottaa huomioon, että väestörakenteen muutos on yleismaailmallinen ilmiö ja että EU:n pienenevä osuus maailman väestöstä kuvastaa kyseisen maailmanlaajuisen prosessin alkamista aiemmin kuin muualla (17); katsoo, että ikääntyneiden henkilöiden aktiivista osallistumista yhteiskuntaan ei pitäisi aliarvioida; toteaa, että yli 20 prosenttia 65–74-vuotiaista ja noin 15 prosenttia 75-vuotiaista ja sitä vanhemmista osallistuu viralliseen ja/tai epäviralliseen vapaaehtoistoimintaan (18);

| C. | katsoo, että nykyisellä väestötilanteella on vakavia vaikutuksia EU:n sosiaaliseen, taloudelliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen; toteaa, että EU:n on valtavirtaistettava väestönkehityksen näkökohdat kaikkiin politiikkoihinsa; ottaa huomioon, että työikäisen väestön (15–64-vuotiaat henkilöt) odotetaan vähenevän merkittävästi 333 miljoonasta vuonna 2016 292 miljoonaan vuonna 2070; ottaa huomioon, että vuoteen 2100 mennessä 80-vuotiaiden ja sitä vanhempien henkilöiden osuuden väestöstä ennustetaan olevan 14,6 prosenttia (19); |
| --- | --- |

C.

katsoo, että nykyisellä väestötilanteella on vakavia vaikutuksia EU:n sosiaaliseen, taloudelliseen ja alueelliseen yhteenkuuluvuuteen; toteaa, että EU:n on valtavirtaistettava väestönkehityksen näkökohdat kaikkiin politiikkoihinsa; ottaa huomioon, että työikäisen väestön (15–64-vuotiaat henkilöt) odotetaan vähenevän merkittävästi 333 miljoonasta vuonna 2016 292 miljoonaan vuonna 2070; ottaa huomioon, että vuoteen 2100 mennessä 80-vuotiaiden ja sitä vanhempien henkilöiden osuuden väestöstä ennustetaan olevan 14,6 prosenttia (19);

| D. | ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi EU:n perusarvoista, joka on tunnustettu perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa, ja että EU on sitoutunut sisällyttämään sen kaikkeen toimintaansa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on yksi EU:n perusarvoista, joka on tunnustettu perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa, ja että EU on sitoutunut sisällyttämään sen kaikkeen toimintaansa;

| E. | ottaa huomioon, että pitkäikäisyys on huomattava yhteinen saavutus, joka perustuu taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen sekä terveydenhuollon merkittävään edistymiseen, mikä on parantanut huomattavasti elämänlaatua ja pidentänyt miesten ja naisten keskimääräistä elinajanodotetta 10 vuodella viimeksi kuluneiden 50 vuoden aikana; toteaa, että miesten elinajanodotteen odotetaan nousevan 78,3 vuodesta 86,1 vuoteen ja naisten 83,7 vuodesta 90,3 vuoteen vuosien 2016–2070 välillä; katsoo, että keskimääräisen elinajanodotteen nousua on kaikissa olosuhteissa pidettävä sivilisaatiota edistävänä tekijänä eikä koskaan sitä rajoittavana tekijänä; toteaa, että tietojen mukaan vuonna 2018 naisilla arvioitiin olevan 64,2 tervettä elinvuotta ja miehillä vastaavasti 63,7 vuotta (20); toteaa kuitenkin, että elinajanodotteen ja terveiden elinvuosien määrän välinen ristiriita on huolestuttava ja että siihen olisi puututtava kiireellisesti; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että pitkäikäisyys on huomattava yhteinen saavutus, joka perustuu taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen sekä terveydenhuollon merkittävään edistymiseen, mikä on parantanut huomattavasti elämänlaatua ja pidentänyt miesten ja naisten keskimääräistä elinajanodotetta 10 vuodella viimeksi kuluneiden 50 vuoden aikana; toteaa, että miesten elinajanodotteen odotetaan nousevan 78,3 vuodesta 86,1 vuoteen ja naisten 83,7 vuodesta 90,3 vuoteen vuosien 2016–2070 välillä; katsoo, että keskimääräisen elinajanodotteen nousua on kaikissa olosuhteissa pidettävä sivilisaatiota edistävänä tekijänä eikä koskaan sitä rajoittavana tekijänä; toteaa, että tietojen mukaan vuonna 2018 naisilla arvioitiin olevan 64,2 tervettä elinvuotta ja miehillä vastaavasti 63,7 vuotta (20); toteaa kuitenkin, että elinajanodotteen ja terveiden elinvuosien määrän välinen ristiriita on huolestuttava ja että siihen olisi puututtava kiireellisesti;

| F. | toteaa, että pidempi ja terveempi elämä on arvokas asia niin yksilöille kuin yhteiskunnille ja luo uusia mahdollisuuksia ikääntyvien henkilöiden osallistumiselle talous- ja yhteiskuntaelämään ja osallisuudelle siinä; ottaa huomioon, että sosiaalinen sitoutuminen vanhemmalla iällä puolestaan edistää yksilön terveyttä ja hyvinvointia; ottaa huomioon, että pitkäikäisyys ja sosiaalinen asema korreloivat keskenään; ottaa huomioon, että osallistuminen erilaiseen sosiaaliseen toimintaan, kuten vapaaehtoistoimintaan, urheiluun ja harrastuksiin, sekä säännöllinen yhteydenpito perheeseen ja ystäviin, vaikuttavat yleensä myönteisesti ikääntyneiden henkilöiden yleiseen terveyteen ja estävät heitä eristäytymästä; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että pidempi ja terveempi elämä on arvokas asia niin yksilöille kuin yhteiskunnille ja luo uusia mahdollisuuksia ikääntyvien henkilöiden osallistumiselle talous- ja yhteiskuntaelämään ja osallisuudelle siinä; ottaa huomioon, että sosiaalinen sitoutuminen vanhemmalla iällä puolestaan edistää yksilön terveyttä ja hyvinvointia; ottaa huomioon, että pitkäikäisyys ja sosiaalinen asema korreloivat keskenään; ottaa huomioon, että osallistuminen erilaiseen sosiaaliseen toimintaan, kuten vapaaehtoistoimintaan, urheiluun ja harrastuksiin, sekä säännöllinen yhteydenpito perheeseen ja ystäviin, vaikuttavat yleensä myönteisesti ikääntyneiden henkilöiden yleiseen terveyteen ja estävät heitä eristäytymästä;

| G. | ottaa huomioon, että EU:n väestön luonnollinen muutos on ollut negatiivinen vuodesta 2012 lähtien ja että vuonna 2019 kirjattiin enemmän kuolleita (4,7 miljoonaa) kuin syntyneitä (4,2 miljoonaa); ottaa huomioon, että EU:n hedelmällisyysluku laskee ja oli vuonna 2018 enää 1,55; toteaa tämän liittyvän moniin eri tekijöihin, kuten terveyden paranemiseen ja koulutustason nousuun (21), mutta myös yleiseen sosioekonomiseen tilanteeseen, myös epävarmuuteen ja tulojen heikkenemiseen, joka vaikuttaa kaikkiin ryhmiin mutta ennen kaikkea nuoriin, erityisesti nuorten elämänlaatuun, työ- ja yksityiselämän tasapainoon ja elämänsuunnitteluun; ottaa huomioon, että väestörakenteen muutos voi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vaikuttaa EU:n taloudelliseen ja sosiaaliseen kestävyyteen; toteaa, että laadukkaiden julkisten palvelujen saatavuus on elämänlaadun kannalta ratkaiseva tekijä; ottaa huomioon, että väestörakenteen muutoksen taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset korostavat tarvetta vahvistaa sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmiä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että EU:n väestön luonnollinen muutos on ollut negatiivinen vuodesta 2012 lähtien ja että vuonna 2019 kirjattiin enemmän kuolleita (4,7 miljoonaa) kuin syntyneitä (4,2 miljoonaa); ottaa huomioon, että EU:n hedelmällisyysluku laskee ja oli vuonna 2018 enää 1,55; toteaa tämän liittyvän moniin eri tekijöihin, kuten terveyden paranemiseen ja koulutustason nousuun (21), mutta myös yleiseen sosioekonomiseen tilanteeseen, myös epävarmuuteen ja tulojen heikkenemiseen, joka vaikuttaa kaikkiin ryhmiin mutta ennen kaikkea nuoriin, erityisesti nuorten elämänlaatuun, työ- ja yksityiselämän tasapainoon ja elämänsuunnitteluun; ottaa huomioon, että väestörakenteen muutos voi keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä vaikuttaa EU:n taloudelliseen ja sosiaaliseen kestävyyteen; toteaa, että laadukkaiden julkisten palvelujen saatavuus on elämänlaadun kannalta ratkaiseva tekijä; ottaa huomioon, että väestörakenteen muutoksen taloudelliset ja sosiaaliset vaikutukset korostavat tarvetta vahvistaa sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmiä;

| H. | ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan yhtäältä hedelmällisyyslukujen ja toisaalta parempia työmahdollisuuksia, säällisiä työ- ja asuinoloja, joustavia työjärjestelyjä, kunnollista perhetukea, äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaan aikana annettavaa taloudellista tukea, laadukasta lastenhoitoa varhaisista vuosista lähtien ja hoivavastuun tasapuolisempaa jakautumista miesten ja naisten välillä edistävien toimintapolitiikkojen välillä on korrelaatio; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että tutkimusten mukaan yhtäältä hedelmällisyyslukujen ja toisaalta parempia työmahdollisuuksia, säällisiä työ- ja asuinoloja, joustavia työjärjestelyjä, kunnollista perhetukea, äitiys-, isyys- ja vanhempainvapaan aikana annettavaa taloudellista tukea, laadukasta lastenhoitoa varhaisista vuosista lähtien ja hoivavastuun tasapuolisempaa jakautumista miesten ja naisten välillä edistävien toimintapolitiikkojen välillä on korrelaatio;

| I. | ottaa huomioon, että suurempi osuus naisista (31,3 prosenttia) kuin miehistä (8,7 prosenttia) tekee osa-aikatyötä ja että tämä koskee myös ikääntyneitä naisia (49,8 prosenttia ikääntyneistä miehistä ja 64,1 prosenttia ikääntyneistä naisista); ottaa huomioon, että vuonna 2018 tavanomainen viikoittainen työmäärä EU-28:ssa oli 65–74-vuotiailla miehillä 30,3 tuntia ja naisilla 24,1 tuntia ja että miesten odotettiin olevan työmarkkinoiden käytettävissä 38,6 vuotta ja naisten 33,7 vuotta (22); |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että suurempi osuus naisista (31,3 prosenttia) kuin miehistä (8,7 prosenttia) tekee osa-aikatyötä ja että tämä koskee myös ikääntyneitä naisia (49,8 prosenttia ikääntyneistä miehistä ja 64,1 prosenttia ikääntyneistä naisista); ottaa huomioon, että vuonna 2018 tavanomainen viikoittainen työmäärä EU-28:ssa oli 65–74-vuotiailla miehillä 30,3 tuntia ja naisilla 24,1 tuntia ja että miesten odotettiin olevan työmarkkinoiden käytettävissä 38,6 vuotta ja naisten 33,7 vuotta (22);

| J. | ottaa huomioon, että naisten ja miesten välisen työllisyyseron pienentäminen on kiinteässä yhteydessä sosiaalisten perusoikeuksien toteutumiseen ja perussosiaalipalveluiden tarjontaan; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että naisten ja miesten välisen työllisyyseron pienentäminen on kiinteässä yhteydessä sosiaalisten perusoikeuksien toteutumiseen ja perussosiaalipalveluiden tarjontaan;

| K. | ottaa huomioon, että 55–64-vuotiaiden naisten työllisyysaste on miehiä alhaisempi (naisilla 52,4 prosenttia ja miehillä 65,4 prosenttia) ja että naiset todennäköisimmin kantavat perheessään hoivavastuun (23); |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että 55–64-vuotiaiden naisten työllisyysaste on miehiä alhaisempi (naisilla 52,4 prosenttia ja miehillä 65,4 prosenttia) ja että naiset todennäköisimmin kantavat perheessään hoivavastuun (23);

| L. | ottaa huomioon, että työikäisten (15–64-vuotiaat) kokonaismäärä vähenee EU:ssa 20,8 miljoonalla vuodesta 2005 vuoteen 2030, kun suuret ikäluokat jäävät eläkkeelle, minkä seurauksena jäsenvaltioiden terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmät joutuvat kantamaan paljon suuremman taakan; ottaa huomioon, että kokonaishuoltosuhteen odotetaan nousevan 57 prosenttiin vuoteen 2100 mennessä, jolloin se on liki kaksinkertaistunut vuodesta 2019 (31 prosenttia); |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että työikäisten (15–64-vuotiaat) kokonaismäärä vähenee EU:ssa 20,8 miljoonalla vuodesta 2005 vuoteen 2030, kun suuret ikäluokat jäävät eläkkeelle, minkä seurauksena jäsenvaltioiden terveydenhuolto- ja eläkejärjestelmät joutuvat kantamaan paljon suuremman taakan; ottaa huomioon, että kokonaishuoltosuhteen odotetaan nousevan 57 prosenttiin vuoteen 2100 mennessä, jolloin se on liki kaksinkertaistunut vuodesta 2019 (31 prosenttia);

| M. | ottaa huomioon, että EU-28:ssä mediaani-ikä nousi 38,3 vuodesta 43,1 vuoteen vuosina 2001–2018 (24); ottaa huomioon, että vuonna 2018 vähintään 65-vuotiaiden osuus EU:n kansalaisista oli 19 prosenttia ja että heidän tarpeensa olisi otettava huomioon poliittisessa päätöksentekoprosessissa EU:n, kansallisella ja alueellisella tasolla; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EU-28:ssä mediaani-ikä nousi 38,3 vuodesta 43,1 vuoteen vuosina 2001–2018 (24); ottaa huomioon, että vuonna 2018 vähintään 65-vuotiaiden osuus EU:n kansalaisista oli 19 prosenttia ja että heidän tarpeensa olisi otettava huomioon poliittisessa päätöksentekoprosessissa EU:n, kansallisella ja alueellisella tasolla;

| N. | toteaa, että ihmiselämään sisältyy muutoksia, kuten kumppanin, sukulaisten tai ystävien menettäminen, terveydentilan heikkeneminen sekä tottumusten, työskentelymallien ja taloudellisen tilanteen muuttuminen; ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt ovat erityisen alttiita sosiaalisen syrjäytymisen ja eristyneisyyden ilmiöille; ottaa huomioon, että yhä useammat aikuiset kärsivät EU:ssa sosiaalisesta eristyneisyydestä (75 miljoonaa ihmistä eli 18 prosenttia väestöstä); ottaa huomioon, että sosiaalisen eristyneisyyden riski on suurin ikääntyneiden henkilöiden keskuudessa, kun taas yksinäisyyden tunne on merkittävin 26–45-vuotiaiden ikäryhmässä (25); |
| --- | --- |

N.

toteaa, että ihmiselämään sisältyy muutoksia, kuten kumppanin, sukulaisten tai ystävien menettäminen, terveydentilan heikkeneminen sekä tottumusten, työskentelymallien ja taloudellisen tilanteen muuttuminen; ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt ovat erityisen alttiita sosiaalisen syrjäytymisen ja eristyneisyyden ilmiöille; ottaa huomioon, että yhä useammat aikuiset kärsivät EU:ssa sosiaalisesta eristyneisyydestä (75 miljoonaa ihmistä eli 18 prosenttia väestöstä); ottaa huomioon, että sosiaalisen eristyneisyyden riski on suurin ikääntyneiden henkilöiden keskuudessa, kun taas yksinäisyyden tunne on merkittävin 26–45-vuotiaiden ikäryhmässä (25);

| O. | ottaa huomioon, että yli puolet alle 65-vuotiaista hoivan antajista käy samanaikaisesti töissä; ottaa huomioon, että kuten komissio on toistuvasti todennut, hoivavastuu on yksi suurimmista syistä naisten verraten alhaiseen osallistumiseen työmarkkinoille joko sen vuoksi, että he tekevät osa-aikatyötä tai jäävät kokonaan pois palkkatyöstä, ja tästä aiheutuu Euroopalle vuosittain 370 miljardin euron menetys; ottaa huomioon, että omaishoitajat, joista enemmistö (75 prosenttia) on naisia, tekevät arvioiden mukaan 80 prosenttia kaikesta hoivatyöstä EU:ssa, mikä osoittaa, että hoitovastuu jakautuu epätasaisesti sukupuolten välillä ja vaikuttaa voimakkaasti sukupuolten välisiin eläke-eroihin; ottaa huomioon, että vailla muodollista työsopimusta toimivien omaisten antama hoiva on erittäin ongelmallinen kysymys, sillä nämä omaishoitajat ovat näin työmarkkinoiden ulkopuolella ja työolojen sääntelyn ulottumattomissa; ottaa huomioon, että tilanne aiheuttaa kertaantuvan kielteisen vaikutuksen, sillä omaishoitajat (jotka yleensä ovat naisia) ovat tavallisesti pienipalkkaisia ja vailla sosiaalista suojelua eivätkä he maksa sosiaaliturvamaksuja tai myöskään saa eläkettä työuransa päätyttyä tai saavat vain vähimmäiseläkettä ja samalla tilanne vaikuttaa kielteisesti valtioon ja sen rakenteisiin, joilta jää saamatta työnantajien ja työntekijöiden maksamia sosiaaliturvamaksuja ja veroja; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että yli puolet alle 65-vuotiaista hoivan antajista käy samanaikaisesti töissä; ottaa huomioon, että kuten komissio on toistuvasti todennut, hoivavastuu on yksi suurimmista syistä naisten verraten alhaiseen osallistumiseen työmarkkinoille joko sen vuoksi, että he tekevät osa-aikatyötä tai jäävät kokonaan pois palkkatyöstä, ja tästä aiheutuu Euroopalle vuosittain 370 miljardin euron menetys; ottaa huomioon, että omaishoitajat, joista enemmistö (75 prosenttia) on naisia, tekevät arvioiden mukaan 80 prosenttia kaikesta hoivatyöstä EU:ssa, mikä osoittaa, että hoitovastuu jakautuu epätasaisesti sukupuolten välillä ja vaikuttaa voimakkaasti sukupuolten välisiin eläke-eroihin; ottaa huomioon, että vailla muodollista työsopimusta toimivien omaisten antama hoiva on erittäin ongelmallinen kysymys, sillä nämä omaishoitajat ovat näin työmarkkinoiden ulkopuolella ja työolojen sääntelyn ulottumattomissa; ottaa huomioon, että tilanne aiheuttaa kertaantuvan kielteisen vaikutuksen, sillä omaishoitajat (jotka yleensä ovat naisia) ovat tavallisesti pienipalkkaisia ja vailla sosiaalista suojelua eivätkä he maksa sosiaaliturvamaksuja tai myöskään saa eläkettä työuransa päätyttyä tai saavat vain vähimmäiseläkettä ja samalla tilanne vaikuttaa kielteisesti valtioon ja sen rakenteisiin, joilta jää saamatta työnantajien ja työntekijöiden maksamia sosiaaliturvamaksuja ja veroja;

| P. | ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt tai kaikenikäiset henkilöt, jotka kuuluvat etnisiin, rodullisiin, kielellisiin, seksuaalisiin tai muihin vähemmistöihin, ovat salanneet tai salaavat edelleen osan identiteetistään pelon tai torjumisen tai hyväksikäytön uhan vuoksi; toteaa, että ikääntyneet vammaiset henkilöt tai henkilöt, jotka edustavat erilaista rodullista, etnistä tai sosiaalista taustaa, joilla on erilaiset geneettiset ominaisuudet tai jotka puhuvat eri kieltä tai joiden seksuaalinen suuntautuminen on erilainen, kohtaavat muita enemmän syrjintää ja leimautumista ja heille tehdään enemmän luvattomia toimenpiteitä ja heidän kohdallaan sosiaalisen eristyneisyyden riski on muita suurempi; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että vammaiset henkilöt tai kaikenikäiset henkilöt, jotka kuuluvat etnisiin, rodullisiin, kielellisiin, seksuaalisiin tai muihin vähemmistöihin, ovat salanneet tai salaavat edelleen osan identiteetistään pelon tai torjumisen tai hyväksikäytön uhan vuoksi; toteaa, että ikääntyneet vammaiset henkilöt tai henkilöt, jotka edustavat erilaista rodullista, etnistä tai sosiaalista taustaa, joilla on erilaiset geneettiset ominaisuudet tai jotka puhuvat eri kieltä tai joiden seksuaalinen suuntautuminen on erilainen, kohtaavat muita enemmän syrjintää ja leimautumista ja heille tehdään enemmän luvattomia toimenpiteitä ja heidän kohdallaan sosiaalisen eristyneisyyden riski on muita suurempi;

| Q. | ottaa huomioon, että myös covid-19-pandemialla on suuri vaikutus myös väestönkehitykseen; ottaa huomioon, että paljon ikäihmisiä on kuollut koronavirustautiin ja että viruksella on joidenkin tutkimusten mukaan ollut merkittävä vaikutus EU:n väestönkehityssuuntauksiin, kuten elinajanodotteen lyhenemiseen ja perhesuunnitteluun; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että myös covid-19-pandemialla on suuri vaikutus myös väestönkehitykseen; ottaa huomioon, että paljon ikäihmisiä on kuollut koronavirustautiin ja että viruksella on joidenkin tutkimusten mukaan ollut merkittävä vaikutus EU:n väestönkehityssuuntauksiin, kuten elinajanodotteen lyhenemiseen ja perhesuunnitteluun;

| R. | toteaa, että sukupuolten väliset terveyserot ja sosiokulttuurisiin tekijöihin liittyvä terveydellinen epätasa-arvo olisi otettava asianmukaisesti huomioon ikääntymiseen liittyvien politiikkojen valmistelussa; ottaa huomioon, että jotkin ikääntymiseen liittyvät sairaudet, kuten masennus tai sydän- ja verisuonitaudit, vaikuttavat naisiin ja miehiin eri tavalla; ottaa huomioon, että jotkin sairaudet, kuten Alzheimerin tauti ja dementia, rintasyöpä, inkontinenssi, osteoporoosi ja nivelrikko, ovat naisilla yleisempiä kuin miehillä; ottaa huomioon, että tällaisten sairauksien esiintyvyys lisääntyy yhteiskuntiemme ikääntyessä; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että sukupuolten väliset terveyserot ja sosiokulttuurisiin tekijöihin liittyvä terveydellinen epätasa-arvo olisi otettava asianmukaisesti huomioon ikääntymiseen liittyvien politiikkojen valmistelussa; ottaa huomioon, että jotkin ikääntymiseen liittyvät sairaudet, kuten masennus tai sydän- ja verisuonitaudit, vaikuttavat naisiin ja miehiin eri tavalla; ottaa huomioon, että jotkin sairaudet, kuten Alzheimerin tauti ja dementia, rintasyöpä, inkontinenssi, osteoporoosi ja nivelrikko, ovat naisilla yleisempiä kuin miehillä; ottaa huomioon, että tällaisten sairauksien esiintyvyys lisääntyy yhteiskuntiemme ikääntyessä;

| S. | ottaa huomioon, että väestönkehitys ei vaikuta yhtenäisesti kaikkiin maihin ja alueisiin, vaan sillä on suurempi vaikutus jo ennestään jälkeenjääneisiin alueisiin, mikä pahentaa nykyistä alueellista ja sosiaalista eriarvoisuutta; ottaa huomioon, että maaseutualueet, syrjäseudut ja syrjäisimmät alueet, saaret mukaan luettuina, kärsivät eniten väestökadosta ja että näiltä alueilta lähtevät henkilöt ovat pääasiassa nuoria ja naisia, mikä johtaa siihen, että yhä suurempi osa näillä alueilla asuvista henkilöistä on ikääntyneitä ihmisiä, mikä voi lisätä sosiaalisen eristyneisyyden riskiä; ottaa huomioon, että joidenkin alueiden maaseutuväestön köyhyys- ja syrjäytymisriski on pienempi kuin kaupunkiväestön (26); |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että väestönkehitys ei vaikuta yhtenäisesti kaikkiin maihin ja alueisiin, vaan sillä on suurempi vaikutus jo ennestään jälkeenjääneisiin alueisiin, mikä pahentaa nykyistä alueellista ja sosiaalista eriarvoisuutta; ottaa huomioon, että maaseutualueet, syrjäseudut ja syrjäisimmät alueet, saaret mukaan luettuina, kärsivät eniten väestökadosta ja että näiltä alueilta lähtevät henkilöt ovat pääasiassa nuoria ja naisia, mikä johtaa siihen, että yhä suurempi osa näillä alueilla asuvista henkilöistä on ikääntyneitä ihmisiä, mikä voi lisätä sosiaalisen eristyneisyyden riskiä; ottaa huomioon, että joidenkin alueiden maaseutuväestön köyhyys- ja syrjäytymisriski on pienempi kuin kaupunkiväestön (26);

| T. | ottaa huomioon, että ikääntyneiden (80-vuotiaiden ja sitä vanhempien) henkilöiden määrä kasvaa EU:ssa 57,1 prosenttia vuosina 2010-2030 (27), millä on merkittäviä vaikutuksia sosiaaliturvajärjestelmiin; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että ikääntyneiden (80-vuotiaiden ja sitä vanhempien) henkilöiden määrä kasvaa EU:ssa 57,1 prosenttia vuosina 2010-2030 (27), millä on merkittäviä vaikutuksia sosiaaliturvajärjestelmiin;

| U. | ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aikaiset sulkutoimenpiteet ja taloudellinen taantuma ovat vaikuttaneet suhteettoman paljon naisiin hoivavastuun epätasaisen jakautumisen ja toimien aloittaisen kohdentumisen sekä perheväkivallan lisääntymisen vuoksi; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että covid-19-pandemian aikaiset sulkutoimenpiteet ja taloudellinen taantuma ovat vaikuttaneet suhteettoman paljon naisiin hoivavastuun epätasaisen jakautumisen ja toimien aloittaisen kohdentumisen sekä perheväkivallan lisääntymisen vuoksi;

| V. | ottaa huomioon, että vuosina 2000–2015 vähintään 60-vuotiaiden henkilöiden määrä EU:ssa kasvoi kaupungeissa 68 prosentilla ja maaseudulla 25 prosentilla; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että vuosina 2000–2015 vähintään 60-vuotiaiden henkilöiden määrä EU:ssa kasvoi kaupungeissa 68 prosentilla ja maaseudulla 25 prosentilla;

| W. | ottaa huomioon, että Euroopan aluekehittämisen seurantaverkoston mukaan Euroopan taajamien väestö kasvaa 24,1 miljoonalla henkilöllä vuoteen 2050 mennessä, mikä vastaa lähes puolta EU:n koko väestöstä, kun taas maaseutuväestö vähenee 7,9 miljoonalla henkilöllä; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että Euroopan aluekehittämisen seurantaverkoston mukaan Euroopan taajamien väestö kasvaa 24,1 miljoonalla henkilöllä vuoteen 2050 mennessä, mikä vastaa lähes puolta EU:n koko väestöstä, kun taas maaseutuväestö vähenee 7,9 miljoonalla henkilöllä;

| X. | ottaa huomioon, että ikääntyneet naiset kohtaavat miehiä todennäköisemmin pahoja vaikeuksia peruspalvelujen ja -hyödykkeiden, kuten terveydenhuoltopalvelujen, pitkäaikaishoidon ja asianmukaisten asuinolojen, saatavuudessa, mikä johtuu monien muiden tekijöiden muassa sukupuolten palkka- ja eläke-erosta, naisten pidemmästä elinajasta ja yksin asuvien naisten suuremmasta osuudesta (28); |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että ikääntyneet naiset kohtaavat miehiä todennäköisemmin pahoja vaikeuksia peruspalvelujen ja -hyödykkeiden, kuten terveydenhuoltopalvelujen, pitkäaikaishoidon ja asianmukaisten asuinolojen, saatavuudessa, mikä johtuu monien muiden tekijöiden muassa sukupuolten palkka- ja eläke-erosta, naisten pidemmästä elinajasta ja yksin asuvien naisten suuremmasta osuudesta (28);

| Y. | ottaa huomioon, että ikääntyneillä henkilöillä on todennäköisemmin rajalliset mahdollisuudet käyttää internetiä ja heiltä puuttuu tietoa nykyisistä ja kehitteillä olevista teknologioista; toteaa, että vain 35 prosentilla 55–74-vuotiaista on digitaaliset perustaidot, kun vastaava osuus 16-24-vuotiaiden keskuudessa on 82 prosenttia (29) ja että näin ollen ikääntyneet henkilöt ovat muita alttiimpia syrjäytymiselle, myös digitaaliselle syrjäytymiselle; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden covid-19-pandemian johdosta toteuttamat sulku- ja sosiaaliset toimet ovat pahentaneet ikääntyneiden henkilöiden niin sosiaalista kuin digitaalista syrjäytymistä; katsoo, että näihin haasteisiin voidaan vastata esteettömillä ja käyttäjäystävällisillä teknologioilla; ottaa huomioon, että neuvosto puuttui tähän ongelmaan vuonna 2020 ja antoi päätelmiä ikääntyneiden ihmisoikeuksista, osallistumisesta ja hyvinvoinnista digitalisaation aikakaudella; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että ikääntyneillä henkilöillä on todennäköisemmin rajalliset mahdollisuudet käyttää internetiä ja heiltä puuttuu tietoa nykyisistä ja kehitteillä olevista teknologioista; toteaa, että vain 35 prosentilla 55–74-vuotiaista on digitaaliset perustaidot, kun vastaava osuus 16-24-vuotiaiden keskuudessa on 82 prosenttia (29) ja että näin ollen ikääntyneet henkilöt ovat muita alttiimpia syrjäytymiselle, myös digitaaliselle syrjäytymiselle; ottaa huomioon, että jäsenvaltioiden covid-19-pandemian johdosta toteuttamat sulku- ja sosiaaliset toimet ovat pahentaneet ikääntyneiden henkilöiden niin sosiaalista kuin digitaalista syrjäytymistä; katsoo, että näihin haasteisiin voidaan vastata esteettömillä ja käyttäjäystävällisillä teknologioilla; ottaa huomioon, että neuvosto puuttui tähän ongelmaan vuonna 2020 ja antoi päätelmiä ikääntyneiden ihmisoikeuksista, osallistumisesta ja hyvinvoinnista digitalisaation aikakaudella;

| Z. | ottaa huomioon, että vuosina 1998–2018 joidenkin EU:n alueiden väestö väheni jopa 15 prosentilla, mikä johtui nopeasta väestökadosta ja väestön ikääntymisestä; ottaa huomioon, että nopea väestörakenteen muutos aiheuttaa suhteettoman suuria mukautuskustannuksia; ottaa huomioon, että lähes kahdella kolmasosalla alueista, joiden väestö vähenee nopeasti, BKT asukasta kohden on alhainen (30); ottaa huomioon, että väestön ikääntyminen johtaa työikäisen väestön vähenemiseen ja saattaa johtaa kuntien ja kylien kuihtumiseen kaikkialla EU:ssa; ottaa huomioon, että päätökset kuntien ja kylien yhdistämisestä tai niiden liittämisestä muihin kuntiin tai kaupunkeihin voivat myös johtaa kuntien ja kylien katoamiseen kokonaan; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että vuosina 1998–2018 joidenkin EU:n alueiden väestö väheni jopa 15 prosentilla, mikä johtui nopeasta väestökadosta ja väestön ikääntymisestä; ottaa huomioon, että nopea väestörakenteen muutos aiheuttaa suhteettoman suuria mukautuskustannuksia; ottaa huomioon, että lähes kahdella kolmasosalla alueista, joiden väestö vähenee nopeasti, BKT asukasta kohden on alhainen (30); ottaa huomioon, että väestön ikääntyminen johtaa työikäisen väestön vähenemiseen ja saattaa johtaa kuntien ja kylien kuihtumiseen kaikkialla EU:ssa; ottaa huomioon, että päätökset kuntien ja kylien yhdistämisestä tai niiden liittämisestä muihin kuntiin tai kaupunkeihin voivat myös johtaa kuntien ja kylien katoamiseen kokonaan;

| AA. | ottaa huomioon, että kaikessa väestönkehityksen mahdollisuuksia ja haasteita koskevassa politiikassa on noudatettava osallistavaa, oikeuksiin ja todennettuun tietoon perustuvaa, ihmiskeskeistä lähestymistapaa, kunnioitettava yhdenvertaisuuden ja erityisesti sukupuolten välisen tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteita sekä turvattava naisten oikeudet, seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja toimeentuloon liittyviä oikeuksia myöten; katsoo, että väestönkehityksen haasteisiin vastaaminen ei saa missään tapauksessa heikentää lisääntymistä koskevaa yksilön itsenäistä päätöksentekoa; ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvien palvelujen ja hyödykkeiden saatavuus on olennaisen tärkeää fyysisen, henkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin kannalta; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että kaikessa väestönkehityksen mahdollisuuksia ja haasteita koskevassa politiikassa on noudatettava osallistavaa, oikeuksiin ja todennettuun tietoon perustuvaa, ihmiskeskeistä lähestymistapaa, kunnioitettava yhdenvertaisuuden ja erityisesti sukupuolten välisen tasa-arvon ja syrjimättömyyden periaatteita sekä turvattava naisten oikeudet, seksuaali- ja lisääntymisterveyteen ja toimeentuloon liittyviä oikeuksia myöten; katsoo, että väestönkehityksen haasteisiin vastaaminen ei saa missään tapauksessa heikentää lisääntymistä koskevaa yksilön itsenäistä päätöksentekoa; ottaa huomioon, että seksuaali- ja lisääntymisterveyteen liittyvien palvelujen ja hyödykkeiden saatavuus on olennaisen tärkeää fyysisen, henkisen ja sosiaalisen hyvinvoinnin kannalta;

| AB. | ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on taipumusta käyttää väestörakenteen muutosta seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien heikentämisen ja siten henkilökohtaisten vapauksien heikentämisen välineenä; katsoo, että kaikkien väestörakenteen muutosta koskevien politiikkojen on oltava oikeusperustaisia, ihmiskeskeisiä, räätälöityjä ja näyttöön perustuvia ja niissä on kunnioitettava seksuaali- ja lisääntymisoikeuksia; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että joissakin jäsenvaltioissa on taipumusta käyttää väestörakenteen muutosta seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien heikentämisen ja siten henkilökohtaisten vapauksien heikentämisen välineenä; katsoo, että kaikkien väestörakenteen muutosta koskevien politiikkojen on oltava oikeusperustaisia, ihmiskeskeisiä, räätälöityjä ja näyttöön perustuvia ja niissä on kunnioitettava seksuaali- ja lisääntymisoikeuksia;

| AC. | ottaa huomioon, että ikääntymistä ja väestönkehitystä koskevan EU:n politiikan ja toiminnan on oltava täysin vuosien 2020–2025 sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU-strategian mukaista; ottaa huomioon, että väestökehityksen haasteiden ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen välillä on tiivis yhteys, joka olisi otettava huomioon asiaan liittyvissä politiikkatoimissa; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että ikääntymistä ja väestönkehitystä koskevan EU:n politiikan ja toiminnan on oltava täysin vuosien 2020–2025 sukupuolten tasa-arvoa koskevan EU-strategian mukaista; ottaa huomioon, että väestökehityksen haasteiden ja sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen välillä on tiivis yhteys, joka olisi otettava huomioon asiaan liittyvissä politiikkatoimissa;

| AD. | ottaa huomioon, että ajankäyttötilastot osoittavat hoivatyön jakautuvan sukupuolten välillä epätasaisesti kaikkialla Euroopassa; ottaa huomioon, että hyvinvointi- ja sosiaalipalveluihin sekä naisten työllisyysasteeseen liittyvistä merkittävistä kansallisista eroista huolimatta naiset kantavat suhteettoman suuren osan hoivataakasta ja tällä on suuri vaikutus heidän suoriutumiseensa työmarkkinoilla ja lapsilukua koskeviin päätöksiinsä; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että ajankäyttötilastot osoittavat hoivatyön jakautuvan sukupuolten välillä epätasaisesti kaikkialla Euroopassa; ottaa huomioon, että hyvinvointi- ja sosiaalipalveluihin sekä naisten työllisyysasteeseen liittyvistä merkittävistä kansallisista eroista huolimatta naiset kantavat suhteettoman suuren osan hoivataakasta ja tällä on suuri vaikutus heidän suoriutumiseensa työmarkkinoilla ja lapsilukua koskeviin päätöksiinsä;

| AE. | katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä erittäin iäkkäisiin henkilöihin, jotta voidaan tarvittaessa auttaa itsenäisyytensä menettäneitä vanhuksia ja estää heidän eristäytymisensä; |
| --- | --- |

AE.

katsoo, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä erittäin iäkkäisiin henkilöihin, jotta voidaan tarvittaessa auttaa itsenäisyytensä menettäneitä vanhuksia ja estää heidän eristäytymisensä;

| AF. | ottaa huomioon, että köyhyysriskissä elävien vähintään 65-vuotiaiden eläkkeensaajien osuus EU:ssa on kasvanut asteittain vuodesta 2013; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että köyhyysriskissä elävien vähintään 65-vuotiaiden eläkkeensaajien osuus EU:ssa on kasvanut asteittain vuodesta 2013;

| AG. | ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt myötävaikuttavat yhteiskunnan kehitykseen ja ovat tehneet niin covid-19-pandemian aikana, myös työntekijöinä, hoitajina tai vapaaehtoisina; ottaa huomioon, että esimerkiksi monet vanhemmat lääketieteen ammattilaiset ovat palanneet eläkkeeltä työelämään tukeakseen pandemian hillitsemistoimia; ottaa huomioon, että omaishoitajat, joista suurin osa on naisia, ovat lisänneet ponnistelujaan kompensoidakseen pandemian aikana heikentyneitä koulutus-, lastenhoito- ja pitkäaikaishoitopalveluja; |
| --- | --- |

AG.

ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt myötävaikuttavat yhteiskunnan kehitykseen ja ovat tehneet niin covid-19-pandemian aikana, myös työntekijöinä, hoitajina tai vapaaehtoisina; ottaa huomioon, että esimerkiksi monet vanhemmat lääketieteen ammattilaiset ovat palanneet eläkkeeltä työelämään tukeakseen pandemian hillitsemistoimia; ottaa huomioon, että omaishoitajat, joista suurin osa on naisia, ovat lisänneet ponnistelujaan kompensoidakseen pandemian aikana heikentyneitä koulutus-, lastenhoito- ja pitkäaikaishoitopalveluja;

| AH. | katsoo, että ikääntyvällä väestöllä voi olla annettavanaan tietoa maaseudun paikallisista perinteistä sekä paikallisesta ruuasta ja elämäntavasta, mitä puolestaan voidaan hyödyntää alueen matkailun ja yritysten kehittämisessä; |
| --- | --- |

AH.

katsoo, että ikääntyvällä väestöllä voi olla annettavanaan tietoa maaseudun paikallisista perinteistä sekä paikallisesta ruuasta ja elämäntavasta, mitä puolestaan voidaan hyödyntää alueen matkailun ja yritysten kehittämisessä;

| AI. | ottaa huomioon, että valmisteilla olevassa maaseutualueita koskevassa pitkän aikavälin visiossa esitellään EU:n strategia, jolla torjutaan väestönkehityksen vaikutuksia Euroopan sosioekonomiseen rakenteeseen; |
| --- | --- |

AI.

ottaa huomioon, että valmisteilla olevassa maaseutualueita koskevassa pitkän aikavälin visiossa esitellään EU:n strategia, jolla torjutaan väestönkehityksen vaikutuksia Euroopan sosioekonomiseen rakenteeseen;

| AJ. | ottaa huomioon, että sukupolvenvaihdokset ovat yksi yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) erityistavoitteista vuoden 2020 jälkeiselle ajalle; katsoo, että tietämyksen siirto ja sukupolvelta toiselle tapahtuva oppiminen ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan lisätä yhteistyötä ja solidaarisuutta eri sukupolvien välillä ja siten kuroa umpeen sukupolvien välinen kuilu; |
| --- | --- |

AJ.

ottaa huomioon, että sukupolvenvaihdokset ovat yksi yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) erityistavoitteista vuoden 2020 jälkeiselle ajalle; katsoo, että tietämyksen siirto ja sukupolvelta toiselle tapahtuva oppiminen ovat ratkaisevan tärkeitä, jotta voidaan lisätä yhteistyötä ja solidaarisuutta eri sukupolvien välillä ja siten kuroa umpeen sukupolvien välinen kuilu;

Terveydenhuolto ja hoiva-ala

| AK. | katsoo, että teknologian käyttöön terveydenhuollossa liittyvät eettiset riskit olisi aina otettava asianmukaisesti huomioon; |
| --- | --- |

AK.

katsoo, että teknologian käyttöön terveydenhuollossa liittyvät eettiset riskit olisi aina otettava asianmukaisesti huomioon;

| AL. | toteaa, että WHO:n määritelmän mukaan terveellisellä ikääntymisellä tarkoitetaan hyvinvoinnin vanhemmalla iällä mahdollistavan toimintakyvyn kehittämistä ja ylläpitämistä koskevaa prosessia; ottaa huomioon, että koettu terveys ja tulotaso korreloivat keskenään; ottaa huomioon, että vuonna 2017 alle kolmannes (32,4 prosenttia) ensimmäisen tuloviidenneksen (väestön pienituloisin viidennes) ikääntyneistä henkilöistä piti terveyttään hyvänä tai erittäin hyvänä, kun ylimpään tuloviidennekseen kuuluvilla ikääntyneillä vastaava luku oli 54,7 prosenttia (31); ottaa huomioon, että eurooppalaisen terveyshaastattelututkimuksen tulokset osoittavat, että suurimmalla osalla ikääntyneistä havaittiin kroonisia sairauksia tai vaivoja ja että vain joka yhdeksäs ilmoitti, ettei tällaisia ongelmia ollut, ja toteaa, että monet vammat kehittyvät tai pahenevat vanhemmalla iällä; ottaa huomioon, että lähes puolet ikääntyneistä henkilöistä EU:ssa (65-vuotiaat ja sitä vanhemmat) on ilmoittanut vaikeuksistaan suoriutua ainakin yhdestä henkilökohtaisesta tai taloudenpitoon liittyvästä toimesta (32); toteaa, että noin neljäsosalla EU:n väestöstä oli terveysongelmista johtuvia pitkäaikaisia rajoitteita vuonna 2018 (33); ottaa huomioon, että noin 15 prosentilla vähintään 60-vuotiaista aikuisista on henkinen vamma; |
| --- | --- |

AL.

toteaa, että WHO:n määritelmän mukaan terveellisellä ikääntymisellä tarkoitetaan hyvinvoinnin vanhemmalla iällä mahdollistavan toimintakyvyn kehittämistä ja ylläpitämistä koskevaa prosessia; ottaa huomioon, että koettu terveys ja tulotaso korreloivat keskenään; ottaa huomioon, että vuonna 2017 alle kolmannes (32,4 prosenttia) ensimmäisen tuloviidenneksen (väestön pienituloisin viidennes) ikääntyneistä henkilöistä piti terveyttään hyvänä tai erittäin hyvänä, kun ylimpään tuloviidennekseen kuuluvilla ikääntyneillä vastaava luku oli 54,7 prosenttia (31); ottaa huomioon, että eurooppalaisen terveyshaastattelututkimuksen tulokset osoittavat, että suurimmalla osalla ikääntyneistä havaittiin kroonisia sairauksia tai vaivoja ja että vain joka yhdeksäs ilmoitti, ettei tällaisia ongelmia ollut, ja toteaa, että monet vammat kehittyvät tai pahenevat vanhemmalla iällä; ottaa huomioon, että lähes puolet ikääntyneistä henkilöistä EU:ssa (65-vuotiaat ja sitä vanhemmat) on ilmoittanut vaikeuksistaan suoriutua ainakin yhdestä henkilökohtaisesta tai taloudenpitoon liittyvästä toimesta (32); toteaa, että noin neljäsosalla EU:n väestöstä oli terveysongelmista johtuvia pitkäaikaisia rajoitteita vuonna 2018 (33); ottaa huomioon, että noin 15 prosentilla vähintään 60-vuotiaista aikuisista on henkinen vamma;

| AM. | toteaa, että useimmissa kehittyneissä maissa ikääntyneinä pidetään 65-vuotiaita tai sitä vanhempia henkilöitä; toteaa, että vähintään 65-vuotiaiden ikäryhmä on hyvin heterogeeninen ja että sen sisällä terveyteen, elämäntapaan, asemaan ja elinoloihin sekä sosiaalisiin oloihin liittyvät erot ovat merkittäviä; katsoo, että yleistyksiä olisi siksi vältettävä; toteaa, että keskittyminen 65 vuoden ikään tietojen keruun yläikärajana ei usein vastaa ikääntyneiden taloudellisen ja sosiaalisen toiminnan realiteetteja, mikä johtaa puutteellisiin ja epätarkkoihin tilastoihin; ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt puuttuvat monista tilastoista ja jäävät tiedonkeruuhankkeiden ulkopuolella, sillä on yleistä olla keräämättä tilastoja yli 65-vuotiaista henkilöistä; katsoo, että tätä ei enää voida pitää tarkoituksenmukaisena, kun pidetään mielessä ikääntyneiden henkilöiden muodostaman väestönosuuden kasvu; |
| --- | --- |

AM.

toteaa, että useimmissa kehittyneissä maissa ikääntyneinä pidetään 65-vuotiaita tai sitä vanhempia henkilöitä; toteaa, että vähintään 65-vuotiaiden ikäryhmä on hyvin heterogeeninen ja että sen sisällä terveyteen, elämäntapaan, asemaan ja elinoloihin sekä sosiaalisiin oloihin liittyvät erot ovat merkittäviä; katsoo, että yleistyksiä olisi siksi vältettävä; toteaa, että keskittyminen 65 vuoden ikään tietojen keruun yläikärajana ei usein vastaa ikääntyneiden taloudellisen ja sosiaalisen toiminnan realiteetteja, mikä johtaa puutteellisiin ja epätarkkoihin tilastoihin; ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt puuttuvat monista tilastoista ja jäävät tiedonkeruuhankkeiden ulkopuolella, sillä on yleistä olla keräämättä tilastoja yli 65-vuotiaista henkilöistä; katsoo, että tätä ei enää voida pitää tarkoituksenmukaisena, kun pidetään mielessä ikääntyneiden henkilöiden muodostaman väestönosuuden kasvu;

| AN. | toteaa, että vaikka naiset ovat useimmissa Euroopan maissa miehiä koulutetumpia, he joutuvat kärsimään työmarkkinoilla äitiydestään, mutta miehiä palkitaan isyydestä paremman työllisyysasteen ja palkkatason muodossa; ottaa huomioon, että on tärkeää tuoda esille naisten äitiyden ja urakehityksen yhteen sovittamisessa kohtaamat vaikeudet, jotka heikentävät mahdollisuuksia äitiyden ja urakehityksen yhdistämiseen; ottaa huomioon, että työuran ja äitiyden välillä tasapainottelu johtaa tavallisesti siihen, että naiset lykkäävät lasten hankintaa, mikä pienentää heidän potentiaalista lapsilukuaan, tai jäävät lapsettomiksi; ottaa huomioon, että kaikki edellä mainitut seikat pienentävät syntyvyyttä ja edistävät väestön vanhenemista; |
| --- | --- |

AN.

toteaa, että vaikka naiset ovat useimmissa Euroopan maissa miehiä koulutetumpia, he joutuvat kärsimään työmarkkinoilla äitiydestään, mutta miehiä palkitaan isyydestä paremman työllisyysasteen ja palkkatason muodossa; ottaa huomioon, että on tärkeää tuoda esille naisten äitiyden ja urakehityksen yhteen sovittamisessa kohtaamat vaikeudet, jotka heikentävät mahdollisuuksia äitiyden ja urakehityksen yhdistämiseen; ottaa huomioon, että työuran ja äitiyden välillä tasapainottelu johtaa tavallisesti siihen, että naiset lykkäävät lasten hankintaa, mikä pienentää heidän potentiaalista lapsilukuaan, tai jäävät lapsettomiksi; ottaa huomioon, että kaikki edellä mainitut seikat pienentävät syntyvyyttä ja edistävät väestön vanhenemista;

| AO. | toteaa, että niiden henkilöiden määrä, jotka ovat riippuvaisia muiden avusta tai joilla on terveyteen ja pitkäaikaishoitoon liittyviä tarpeita, lisääntyy iän myötä; toteaa, että tällaisia palveluja tarvitsevien henkilöiden osuus on muita suurempi vähintään 80-vuotiaiden keskuudessa; ottaa huomioon, että ikääntyminen pahentaa riippuvuutta muista, mutta siihen vaikuttavat myös muut tekijät, kuten sosioekonomiset ja ympäristöön liittyvät tekijät sekä koulutustaso, henkilösuhteet ja henkilökohtainen hyvinvointi; ottaa huomioon, että hoivaan ja tukeen liittyvät tarpeet ovat moninaiset ja että asianmukaiset keinot itsenäisyyden ja riippumattomuuden varmistamiseksi ovat erilaisia; toteaa, että omaishoitajat, jotka ovat usein ilman palkkaa tehtävän hoitavia naispuolisia vähintään 60-vuotiaita henkilöitä itsekin, vastaavat valtaosasta iäkkäille huollettavina oleville henkilöille tarjotusta hoivasta; |
| --- | --- |

AO.

toteaa, että niiden henkilöiden määrä, jotka ovat riippuvaisia muiden avusta tai joilla on terveyteen ja pitkäaikaishoitoon liittyviä tarpeita, lisääntyy iän myötä; toteaa, että tällaisia palveluja tarvitsevien henkilöiden osuus on muita suurempi vähintään 80-vuotiaiden keskuudessa; ottaa huomioon, että ikääntyminen pahentaa riippuvuutta muista, mutta siihen vaikuttavat myös muut tekijät, kuten sosioekonomiset ja ympäristöön liittyvät tekijät sekä koulutustaso, henkilösuhteet ja henkilökohtainen hyvinvointi; ottaa huomioon, että hoivaan ja tukeen liittyvät tarpeet ovat moninaiset ja että asianmukaiset keinot itsenäisyyden ja riippumattomuuden varmistamiseksi ovat erilaisia; toteaa, että omaishoitajat, jotka ovat usein ilman palkkaa tehtävän hoitavia naispuolisia vähintään 60-vuotiaita henkilöitä itsekin, vastaavat valtaosasta iäkkäille huollettavina oleville henkilöille tarjotusta hoivasta;

| AP. | toteaa, että väestörakenteen muutoksen johdosta epävirallisiin ja virallisiin hoitojärjestelmiin kohdistuu paineita, joita virallisten hoivatyöntekijöiden puute lisää entisestään; ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimusten mukaan vähäistä pitkäaikaishoitoa tarvitseville henkilöille on tarjottava koti- tai yhteisöhoitoa, jotta voidaan paitsi tukea omaishoitajia ja parantaa hoivaa saavien elämänlaatua myös nopeasti havaita esiin nousevat tarpeet ja vastata niihin; |
| --- | --- |

AP.

toteaa, että väestörakenteen muutoksen johdosta epävirallisiin ja virallisiin hoitojärjestelmiin kohdistuu paineita, joita virallisten hoivatyöntekijöiden puute lisää entisestään; ottaa huomioon, että Eurofoundin tutkimusten mukaan vähäistä pitkäaikaishoitoa tarvitseville henkilöille on tarjottava koti- tai yhteisöhoitoa, jotta voidaan paitsi tukea omaishoitajia ja parantaa hoivaa saavien elämänlaatua myös nopeasti havaita esiin nousevat tarpeet ja vastata niihin;

| AQ. | ottaa huomioon, ettei huollettavana olemiselle ole yhdenmukaista määritelmää EU:ssa; toteaa, että ikääntyminen ei välttämättä tarkoita riippuvaisuutta muista; |
| --- | --- |

AQ.

ottaa huomioon, ettei huollettavana olemiselle ole yhdenmukaista määritelmää EU:ssa; toteaa, että ikääntyminen ei välttämättä tarkoita riippuvaisuutta muista;

| AR. | ottaa huomioon, että jotkut ikääntyneet henkilöt eivät voi hyötyä aktiivisen ikääntymisen toimenpiteistä ja toimintapolitiikoista, mikä johtuu monista eri tekijöistä, kuten asuinpaikasta, terveydentilasta, motivaation puutteesta tai säännöllisen fyysisen, henkisen, kulttuurisen tai sosiaalisen toiminnan ja vapaa-ajan toiminnan harjoittamista koskevien tottumusten tai mahdollisuuksien puuttumisesta; toteaa, että ikääntyneillä henkilöillä saattaa myös olla vaikeuksia päästä urheilu-, kulttuuri- ja kuntoutuskeskuksiin ja he voivat kärsiä taloudellisesta niukkuudesta tai heidän henkilökohtaisiin psykofyysisiin oloihinsa mukautettua toimintaa ei ole saatavilla riittävästi tai lainkaan; katsoo, että tehokkaalla aktiivisen ikääntymisen strategialla olisi oltava myönteinen vaikutus ikääntyneisiin ihmisiin, yhteiskuntaan ja koko talouteen; |
| --- | --- |

AR.

ottaa huomioon, että jotkut ikääntyneet henkilöt eivät voi hyötyä aktiivisen ikääntymisen toimenpiteistä ja toimintapolitiikoista, mikä johtuu monista eri tekijöistä, kuten asuinpaikasta, terveydentilasta, motivaation puutteesta tai säännöllisen fyysisen, henkisen, kulttuurisen tai sosiaalisen toiminnan ja vapaa-ajan toiminnan harjoittamista koskevien tottumusten tai mahdollisuuksien puuttumisesta; toteaa, että ikääntyneillä henkilöillä saattaa myös olla vaikeuksia päästä urheilu-, kulttuuri- ja kuntoutuskeskuksiin ja he voivat kärsiä taloudellisesta niukkuudesta tai heidän henkilökohtaisiin psykofyysisiin oloihinsa mukautettua toimintaa ei ole saatavilla riittävästi tai lainkaan; katsoo, että tehokkaalla aktiivisen ikääntymisen strategialla olisi oltava myönteinen vaikutus ikääntyneisiin ihmisiin, yhteiskuntaan ja koko talouteen;

| AS. | katsoo, että terveenä ikääntymistä ja naisten ja miesten omaehtoista selviytymistä koskevien olosuhteiden luominen soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa ikääntymiseen elämänvaiheena sekä asuntojen ja paikallisten ympäristöjen mukauttaminen niin, että ikääntyneet henkilöt voivat elää kotonaan ja tutussa ympäristössä mahdollisimman pitkään, tuo järjestelmätason ja yksilöllisiä hyötyjä; |
| --- | --- |

AS.

katsoo, että terveenä ikääntymistä ja naisten ja miesten omaehtoista selviytymistä koskevien olosuhteiden luominen soveltamalla kokonaisvaltaista lähestymistapaa ikääntymiseen elämänvaiheena sekä asuntojen ja paikallisten ympäristöjen mukauttaminen niin, että ikääntyneet henkilöt voivat elää kotonaan ja tutussa ympäristössä mahdollisimman pitkään, tuo järjestelmätason ja yksilöllisiä hyötyjä;

| AT. | ottaa huomioon, että hoivalla ja tuella olisi pyrittävä pitämään yllä ikääntyneiden henkilöiden itsenäisyyttä, riippumattomuutta ja hyvinvointia; katsoo, että ajatus henkilön ikääntymisestä omassa yhteisössään ja ikämyönteisessä ympäristössä on olennaisen tärkeä kaupunkisuunnittelun ja laitoshoidosta yhteisöpohjaisiin palveluihin siirtymisen edistämisen kannalta; toteaa lisäksi, että mahdollisuudet itsenäisyyden ja riippumattomuuden säilyttämiseen riippuvat eri olosuhteista, kuten ikämyönteisistä ympäristöistä ja palvelujen saatavuudesta ja kohtuuhintaisuudesta, laadukas asuminen ja yhteisöperustainen hoito mukaan luettuina; ottaa huomioon, että väestörakenteen muutokseen sopeutuminen edellyttää asianmukaisia toimia, joilla vastataan erityisiin terveystarpeisiin, sekä tukipalveluja ja -tiloja; |
| --- | --- |

AT.

ottaa huomioon, että hoivalla ja tuella olisi pyrittävä pitämään yllä ikääntyneiden henkilöiden itsenäisyyttä, riippumattomuutta ja hyvinvointia; katsoo, että ajatus henkilön ikääntymisestä omassa yhteisössään ja ikämyönteisessä ympäristössä on olennaisen tärkeä kaupunkisuunnittelun ja laitoshoidosta yhteisöpohjaisiin palveluihin siirtymisen edistämisen kannalta; toteaa lisäksi, että mahdollisuudet itsenäisyyden ja riippumattomuuden säilyttämiseen riippuvat eri olosuhteista, kuten ikämyönteisistä ympäristöistä ja palvelujen saatavuudesta ja kohtuuhintaisuudesta, laadukas asuminen ja yhteisöperustainen hoito mukaan luettuina; ottaa huomioon, että väestörakenteen muutokseen sopeutuminen edellyttää asianmukaisia toimia, joilla vastataan erityisiin terveystarpeisiin, sekä tukipalveluja ja -tiloja;

| AU. | ottaa huomioon, että epätyypilliset työn tekemisen muodot ovat yleistyneet ja että ne tarjoavat joustoa hoivavastuusta huolehtimiseen, mutta eivät aina vastaa työntekijöiden tarpeisiin, ja että hoitojärjestelyjen suunnittelun haastavuus vaikeuttaa naisten äitiyden ja työn yhdistämistä; |
| --- | --- |

AU.

ottaa huomioon, että epätyypilliset työn tekemisen muodot ovat yleistyneet ja että ne tarjoavat joustoa hoivavastuusta huolehtimiseen, mutta eivät aina vastaa työntekijöiden tarpeisiin, ja että hoitojärjestelyjen suunnittelun haastavuus vaikeuttaa naisten äitiyden ja työn yhdistämistä;

| AV. | ottaa huomioon, että terveysriskien, vammojen ja kroonisten sairauksien kertyminen koko elämän ajan lisää vammaisuuden riskiä; ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt käyvät yleislääkäreiden ja erikoislääkäreiden vastaanotoilla muita useammin mutta toisaalta he kertovat, että joissakin jäsenvaltioissa heidän on vaikeampaa kuin keskivertoväestön käyttää sairaanhoitopalveluja, mikä johtuu muun muassa kyseisten palvelujen hinnoista, pitkistä etäisyyksistä ja pitkistä jonotuslistoista (34); katsoo, että investoinnit hoivatalouteen ovat olennaisen tärkeitä ihmisarvoisen elämän takaamiseksi kaikille hoitoa tarvitseville ja sitä tarjoaville; ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt ovat haavoittuvampia ja siten alttiimpia taudeille ja eri tauteihin, kuten covid-19:ään, liittyville komplikaatioille ja niiden aiheuttamille kuolemille; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on tuonut esiin tarpeen kehittää vankempia terveydenhuoltojärjestelmiä ja lisätä tehohoidon kapasiteettia; katsoo, että tässä yhteydessä olisi kiireellisesti varmistettava sairaanhoidon saatavuus pitkäaikaishoitolaitoksissa ja henkilönsuojainten toimitukset niihin; |
| --- | --- |

AV.

ottaa huomioon, että terveysriskien, vammojen ja kroonisten sairauksien kertyminen koko elämän ajan lisää vammaisuuden riskiä; ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt käyvät yleislääkäreiden ja erikoislääkäreiden vastaanotoilla muita useammin mutta toisaalta he kertovat, että joissakin jäsenvaltioissa heidän on vaikeampaa kuin keskivertoväestön käyttää sairaanhoitopalveluja, mikä johtuu muun muassa kyseisten palvelujen hinnoista, pitkistä etäisyyksistä ja pitkistä jonotuslistoista (34); katsoo, että investoinnit hoivatalouteen ovat olennaisen tärkeitä ihmisarvoisen elämän takaamiseksi kaikille hoitoa tarvitseville ja sitä tarjoaville; ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt ovat haavoittuvampia ja siten alttiimpia taudeille ja eri tauteihin, kuten covid-19:ään, liittyville komplikaatioille ja niiden aiheuttamille kuolemille; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia on tuonut esiin tarpeen kehittää vankempia terveydenhuoltojärjestelmiä ja lisätä tehohoidon kapasiteettia; katsoo, että tässä yhteydessä olisi kiireellisesti varmistettava sairaanhoidon saatavuus pitkäaikaishoitolaitoksissa ja henkilönsuojainten toimitukset niihin;

| AW. | ottaa huomioon covid-19-pandemian osoittaneen, että väestön tarpeisiin voidaan vastata tehokkaasti esteettömillä ja laadukkailla julkisilla palveluilla ja hoitopalveluilla, ja toteaa tämän koskevan myös ikääntyneitä henkilöitä, jotka ovat useissa tilanteissa pandemian aikana kokeneet ikäsyrjintää ja kokevat edelleen ikään perustuvaa syrjintää terveys- ja hoitopalvelujen saatavuudessa, yleiset esteet lääketieteellisen hoidon saannissa mukaan luettuina; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia paljasti jälleen kerran asianmukaisten asuntojen, laadukkaiden terveydenhoitolaitosten ja riittävien hoito- ja tukipalvelujen puutteen; ottaa huomioon, että suurin osa covid-19-tartunnoista ja -kuolemista EU:ssa on yhteydessä hoitokoteihin ja -laitoksiin, ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden asumispalveluihin ja muihin sosiaalipalveluihin (35); toteaa, että lukuisat ikääntyneet henkilöt kuolivat pandemian aikana sen johdosta, että monet tehohoitoyksiköt olivat ylikuormittuneet; toteaa, että joissakin tapauksissa yksi tehohoidon saatavuusharkinnan tärkeimmistä kriteereistä oli potilaan ikä; ottaa huomioon, että monet ikääntyneet henkilöt ovat kohdanneet esteitä yrittäessään saada covid-19-tautiin liittymätöntä sairaanhoitoa, ja toteaa, että terveydenhoitopalveluja on yleisesti ottaen vähennetty tai niiden tarjoaminen on keskeytetty kokonaan pandemian aikana; |
| --- | --- |

AW.

ottaa huomioon covid-19-pandemian osoittaneen, että väestön tarpeisiin voidaan vastata tehokkaasti esteettömillä ja laadukkailla julkisilla palveluilla ja hoitopalveluilla, ja toteaa tämän koskevan myös ikääntyneitä henkilöitä, jotka ovat useissa tilanteissa pandemian aikana kokeneet ikäsyrjintää ja kokevat edelleen ikään perustuvaa syrjintää terveys- ja hoitopalvelujen saatavuudessa, yleiset esteet lääketieteellisen hoidon saannissa mukaan luettuina; ottaa huomioon, että covid-19-pandemia paljasti jälleen kerran asianmukaisten asuntojen, laadukkaiden terveydenhoitolaitosten ja riittävien hoito- ja tukipalvelujen puutteen; ottaa huomioon, että suurin osa covid-19-tartunnoista ja -kuolemista EU:ssa on yhteydessä hoitokoteihin ja -laitoksiin, ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden asumispalveluihin ja muihin sosiaalipalveluihin (35); toteaa, että lukuisat ikääntyneet henkilöt kuolivat pandemian aikana sen johdosta, että monet tehohoitoyksiköt olivat ylikuormittuneet; toteaa, että joissakin tapauksissa yksi tehohoidon saatavuusharkinnan tärkeimmistä kriteereistä oli potilaan ikä; ottaa huomioon, että monet ikääntyneet henkilöt ovat kohdanneet esteitä yrittäessään saada covid-19-tautiin liittymätöntä sairaanhoitoa, ja toteaa, että terveydenhoitopalveluja on yleisesti ottaen vähennetty tai niiden tarjoaminen on keskeytetty kokonaan pandemian aikana;

| AX. | ottaa huomioon, että väestön vanheneminen EU:ssa asettaa uusia haasteita sukupuolten tasa-arvolle, sillä naiset pysyvät edelleen pääasiallisina hoivan antajina (niin palkkatyössä kuin epävirallisessakin työssä) (36); toteaa, että koronavirus on kärjistänyt tilannetta; |
| --- | --- |

AX.

ottaa huomioon, että väestön vanheneminen EU:ssa asettaa uusia haasteita sukupuolten tasa-arvolle, sillä naiset pysyvät edelleen pääasiallisina hoivan antajina (niin palkkatyössä kuin epävirallisessakin työssä) (36); toteaa, että koronavirus on kärjistänyt tilannetta;

| AY. | ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt kestävät muita huonommin sään ääri-ilmiöitä, kuten toistuvia helleaaltoja; |
| --- | --- |

AY.

ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt kestävät muita huonommin sään ääri-ilmiöitä, kuten toistuvia helleaaltoja;

Oikeus ihmisarvoiseen ikääntymiseen

| AZ. | ottaa huomioon, että ihmisarvoisen elämän takaamisella tarkoitetaan sen varmistamista, että työntekijöillä on oikeus oikea-aikaiseen eläkkeelle siirtymiseen, jotta he voivat viettää terveenä itsenäistä eläkeläiselämää; katsoo, että oikeus eläkkeeseen on kytkettävä työvuosien määrään eikä se saa riippua keskimääräisen elinajanodotteen vaihteluista tai mistä tahansa muusta työntekijöiden painostamiseen käytetystä syystä; katsoo, että eläkkeelläolon olisi perustuttava tuloihin, jotka mahdollistavat ihmisarvoiset elinolot, joihin kuuluu muun muassa terveyden suojelu, kulttuurista nauttiminen ja uusien taitojen oppiminen, jotta eläkeläiset voivat osallistua täysimääräisesti sosiaalisen ympäristönsä elämään; |
| --- | --- |

AZ.

ottaa huomioon, että ihmisarvoisen elämän takaamisella tarkoitetaan sen varmistamista, että työntekijöillä on oikeus oikea-aikaiseen eläkkeelle siirtymiseen, jotta he voivat viettää terveenä itsenäistä eläkeläiselämää; katsoo, että oikeus eläkkeeseen on kytkettävä työvuosien määrään eikä se saa riippua keskimääräisen elinajanodotteen vaihteluista tai mistä tahansa muusta työntekijöiden painostamiseen käytetystä syystä; katsoo, että eläkkeelläolon olisi perustuttava tuloihin, jotka mahdollistavat ihmisarvoiset elinolot, joihin kuuluu muun muassa terveyden suojelu, kulttuurista nauttiminen ja uusien taitojen oppiminen, jotta eläkeläiset voivat osallistua täysimääräisesti sosiaalisen ympäristönsä elämään;

| BA. | ottaa huomioon, että etenkään ikääntyneiden henkilöiden osalta ihmisarvoista asumista ei voida erottaa oikeudesta esteettömään asumiseen terveellisissä ja mukavissa oloissa, joissa ikäihmiset voivat ikääntyä sosiaalisen ympäristönsä ja perheensä suojelemina; toteaa, että monissa tapauksissa, joihin liittyy kiinteistökeinottelusta johtuvaa painostusta, ikääntyneitä henkilöitä on häädetty ensimmäisten joukossa, mikä on lisännyt heidän sosiaalista eristyneisyyttään ja toiminnallista riippuvuuttaan; |
| --- | --- |

BA.

ottaa huomioon, että etenkään ikääntyneiden henkilöiden osalta ihmisarvoista asumista ei voida erottaa oikeudesta esteettömään asumiseen terveellisissä ja mukavissa oloissa, joissa ikäihmiset voivat ikääntyä sosiaalisen ympäristönsä ja perheensä suojelemina; toteaa, että monissa tapauksissa, joihin liittyy kiinteistökeinottelusta johtuvaa painostusta, ikääntyneitä henkilöitä on häädetty ensimmäisten joukossa, mikä on lisännyt heidän sosiaalista eristyneisyyttään ja toiminnallista riippuvuuttaan;

| BB. | ottaa huomioon, että naisiin kohdistuu suurempi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski, mikä johtuu muun muassa sitkeistä sukupuolten välisistä työllisyys-, palkka- ja eläke-eroista, siitä, että heidän työuransa keskeytyy perhe- ja hoitovelvoitteiden johdosta miehiä useammin, ja siitä, että he tekevät enemmän osa-aikatyötä (37) ja joutuvat toisinaan hyväksymään epävarmoja ja tilapäisiä työsuhteita (38), erityisesti yksinhuoltajaäitien tapauksessa; ottaa huomioon, että näiden tekijöiden vuoksi monien naisten on vaikea säästää rahaa myöhempiä elämänvaiheita varten, mikä tekee heistä erityisen alttiita vanhuusiän köyhyydelle; |
| --- | --- |

BB.

ottaa huomioon, että naisiin kohdistuu suurempi köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riski, mikä johtuu muun muassa sitkeistä sukupuolten välisistä työllisyys-, palkka- ja eläke-eroista, siitä, että heidän työuransa keskeytyy perhe- ja hoitovelvoitteiden johdosta miehiä useammin, ja siitä, että he tekevät enemmän osa-aikatyötä (37) ja joutuvat toisinaan hyväksymään epävarmoja ja tilapäisiä työsuhteita (38), erityisesti yksinhuoltajaäitien tapauksessa; ottaa huomioon, että näiden tekijöiden vuoksi monien naisten on vaikea säästää rahaa myöhempiä elämänvaiheita varten, mikä tekee heistä erityisen alttiita vanhuusiän köyhyydelle;

| BC. | ottaa huomioon, että Eurostatin mukaan naisten eläkkeet ovat pienemmät kuin miesten kaikissa EU:n jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että vähintään 65-vuotiaiden naisten eläke EU:ssa oli keskimäärin 30 prosenttia miesten eläkettä pienempi; |
| --- | --- |

BC.

ottaa huomioon, että Eurostatin mukaan naisten eläkkeet ovat pienemmät kuin miesten kaikissa EU:n jäsenvaltioissa; ottaa huomioon, että vähintään 65-vuotiaiden naisten eläke EU:ssa oli keskimäärin 30 prosenttia miesten eläkettä pienempi;

| BD. | ottaa huomioon, että vuonna 2019 tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 40 prosenttia EU:n kansalaisista kokee joutuneensa ikään perustuvan syrjinnän kohteeksi; ottaa huomioon, että ikäsyrjintää esiintyy eri tasoilla ja ilmenee eri muodoissa, myös yksilöllisissä toimintatavoissa, yksilöiden minäkuvissa ja sukupolvien välisissä suhteissa; ottaa huomioon, että ikäsyrjinnän on osoitettu heikentävän terveyttä ja vähentävän elinajanodotetta ja estävän täysipainoista osallistumista sosiaaliseen, kulttuuriseen ja yhteiskunnalliseen elämään ja että se voi rajoittaa ikääntyneiden henkilöiden mahdollisuuksia käyttää palveluja tai osallistua aktiivisesti kansallisille tai unionin työmarkkinoille tai käyttää palveluja työpaikoilla, mikä johtaa syrjäytymiseen ja sosiaaliseen eristäytymiseen; ottaa huomioon, että viimeisimmän Euroopan työolotutkimuksen mukaan ikään perustuva syrjintä oli yleisin syrjinnän muoto työpaikoilla; toteaa, että ikääntyneet henkilöt ovat tuoneet esiin muita syrjinnän muotoja, kuten rahoitustuotteiden ja -palvelujen, terveydenhuollon, koulutuksen ja virkistyspalvelujen saatavuus (39); katsoo, että ikäsyrjinnän ja ikästereotypioiden menestyksekäs torjuminen myös työmarkkinoilla on olennaisen tärkeää aktiivisen ikääntymisen, sukupolvien välisen solidaarisuuden vahvistamisen ja ikääntyneiden työntekijöiden kokemuksen hyödyntämisen kannalta; toteaa, että tässä yhteydessä on myös olennaisen tärkeää vahvistaa tavaroiden ja palvelujen yhtäläistä saatavuutta; |
| --- | --- |

BD.

ottaa huomioon, että vuonna 2019 tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 40 prosenttia EU:n kansalaisista kokee joutuneensa ikään perustuvan syrjinnän kohteeksi; ottaa huomioon, että ikäsyrjintää esiintyy eri tasoilla ja ilmenee eri muodoissa, myös yksilöllisissä toimintatavoissa, yksilöiden minäkuvissa ja sukupolvien välisissä suhteissa; ottaa huomioon, että ikäsyrjinnän on osoitettu heikentävän terveyttä ja vähentävän elinajanodotetta ja estävän täysipainoista osallistumista sosiaaliseen, kulttuuriseen ja yhteiskunnalliseen elämään ja että se voi rajoittaa ikääntyneiden henkilöiden mahdollisuuksia käyttää palveluja tai osallistua aktiivisesti kansallisille tai unionin työmarkkinoille tai käyttää palveluja työpaikoilla, mikä johtaa syrjäytymiseen ja sosiaaliseen eristäytymiseen; ottaa huomioon, että viimeisimmän Euroopan työolotutkimuksen mukaan ikään perustuva syrjintä oli yleisin syrjinnän muoto työpaikoilla; toteaa, että ikääntyneet henkilöt ovat tuoneet esiin muita syrjinnän muotoja, kuten rahoitustuotteiden ja -palvelujen, terveydenhuollon, koulutuksen ja virkistyspalvelujen saatavuus (39); katsoo, että ikäsyrjinnän ja ikästereotypioiden menestyksekäs torjuminen myös työmarkkinoilla on olennaisen tärkeää aktiivisen ikääntymisen, sukupolvien välisen solidaarisuuden vahvistamisen ja ikääntyneiden työntekijöiden kokemuksen hyödyntämisen kannalta; toteaa, että tässä yhteydessä on myös olennaisen tärkeää vahvistaa tavaroiden ja palvelujen yhtäläistä saatavuutta;

| BE. | ottaa huomioon, että WHO:n mukaan aktiivinen ikääntyminen on prosessi, jossa terveyteen, osallistumiseen ja turvallisuuteen liittyvät mahdollisuudet optimoidaan ikääntyvien henkilöiden elämänlaadun parantamiseksi, jotta ihmiset voivat hyödyntää hyvinvointipotentiaalinsa koko elämänsä ajan ja osallistua yhteiskunnan toimintaan tarpeidensa, toiveidensa ja kykyjensä mukaisesti samalla kun heille tarjotaan asianmukaista suojelua, turvaa ja hoitoa, kun he tarvitsevat apua; |
| --- | --- |

BE.

ottaa huomioon, että WHO:n mukaan aktiivinen ikääntyminen on prosessi, jossa terveyteen, osallistumiseen ja turvallisuuteen liittyvät mahdollisuudet optimoidaan ikääntyvien henkilöiden elämänlaadun parantamiseksi, jotta ihmiset voivat hyödyntää hyvinvointipotentiaalinsa koko elämänsä ajan ja osallistua yhteiskunnan toimintaan tarpeidensa, toiveidensa ja kykyjensä mukaisesti samalla kun heille tarjotaan asianmukaista suojelua, turvaa ja hoitoa, kun he tarvitsevat apua;

| BF. | ottaa huomioon, että EU ja useat jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti keskusteluihin, joissa pohditaan uusia kansainvälisiä välineitä ikääntyneiden henkilöiden oikeuksien suojelemiseksi; katsoo, että tällaisia kansainvälisiä neuvotteluja olisi aktiivisesti tuettava ja niihin olisi kannustettava; toteaa, että vaikka direktiivissä 2000/78/EY vahvistetaan yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevat yleiset puitteet, siinä ei puututa sosiaalisen elämän muilla aloilla esiintyvään syrjintään eikä moninkertaiseen syrjintään; |
| --- | --- |

BF.

ottaa huomioon, että EU ja useat jäsenvaltiot osallistuvat aktiivisesti keskusteluihin, joissa pohditaan uusia kansainvälisiä välineitä ikääntyneiden henkilöiden oikeuksien suojelemiseksi; katsoo, että tällaisia kansainvälisiä neuvotteluja olisi aktiivisesti tuettava ja niihin olisi kannustettava; toteaa, että vaikka direktiivissä 2000/78/EY vahvistetaan yhdenvertaista kohtelua työssä ja ammatissa koskevat yleiset puitteet, siinä ei puututa sosiaalisen elämän muilla aloilla esiintyvään syrjintään eikä moninkertaiseen syrjintään;

| BG. | ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt joutuvat joskus väkivallan, hyväksikäytön ja muiden huolestuttavien tekojen uhreiksi, kuten petosten ja hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen, oikeustoimikelpoisuuden ja omien asioittensa hoitamiseen tarvittavien edellytysten menettämisen uhreiksi; katsoo, että ikääntyneiden henkilöiden hyväksikäyttöä koskevan ilmiön esiintyvyydestä ja keinoista sen torjumiseksi olisi oltava saatavilla enemmän tietoa ja tutkimustuloksia; katsoo, että tarvitaan enemmän toimia ikääntyneiden henkilöiden huonoa kohtelua koskevien kattavien tietojen tuottamiseksi; |
| --- | --- |

BG.

ottaa huomioon, että ikääntyneet henkilöt joutuvat joskus väkivallan, hyväksikäytön ja muiden huolestuttavien tekojen uhreiksi, kuten petosten ja hyvän kauppatavan vastaisten käytäntöjen, oikeustoimikelpoisuuden ja omien asioittensa hoitamiseen tarvittavien edellytysten menettämisen uhreiksi; katsoo, että ikääntyneiden henkilöiden hyväksikäyttöä koskevan ilmiön esiintyvyydestä ja keinoista sen torjumiseksi olisi oltava saatavilla enemmän tietoa ja tutkimustuloksia; katsoo, että tarvitaan enemmän toimia ikääntyneiden henkilöiden huonoa kohtelua koskevien kattavien tietojen tuottamiseksi;

| BH. | toteaa, että EU rahoittaa pilottialoitteita ikääntyneisiin henkilöihin kohdistuvien rikosten torjunnan alalla, kuten EUROPeAN-, MILCEA- ja WeDO-hankkeet; |
| --- | --- |

BH.

toteaa, että EU rahoittaa pilottialoitteita ikääntyneisiin henkilöihin kohdistuvien rikosten torjunnan alalla, kuten EUROPeAN-, MILCEA- ja WeDO-hankkeet;

| BI. | ottaa huomioon, että maaseudulla tai syrjäisillä alueilla asuvilla ikääntyvillä ihmisillä voi olla korkeampi ikään liittyvä riski kärsiä muun muassa köyhyydestä, laadukkaan terveydenhuollon ja palvelujen heikommasta saatavuudesta, huonommista mahdollisuuksista sosiaaliseen tukeen ja kanssakäymiseen sekä julkisen liikenteen huonosta saatavuudesta; |
| --- | --- |

BI.

ottaa huomioon, että maaseudulla tai syrjäisillä alueilla asuvilla ikääntyvillä ihmisillä voi olla korkeampi ikään liittyvä riski kärsiä muun muassa köyhyydestä, laadukkaan terveydenhuollon ja palvelujen heikommasta saatavuudesta, huonommista mahdollisuuksista sosiaaliseen tukeen ja kanssakäymiseen sekä julkisen liikenteen huonosta saatavuudesta;

Työllisyys ja aktiivinen ikääntyminen

| BJ. | ottaa huomioon, että vuonna 2012 tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 60 prosenttia EU:n kansalaisista vastusti lakisääteisen eläkeiän nostamista ja 61 prosenttia oli sitä mieltä, että kaikkien olisi voitava jatkaa työskentelyä lakisääteisen eläkeiän saavuttamisen jälkeen; ottaa huomioon, että taloudellisesta tilanteestaan riippuen lähes puolet 50 vuotta täyttäneistä työntekijöistä haluaisi vähentää työtuntejaan, kun taas merkittävä osa eläkeläisistä työskentelisi mielellään vähintään muutaman tunnin viikossa (40); toteaa, että työnteon jatkaminen eläkeiän saavuttamisen jälkeen on yhteydessä työpaikkojen toimintapolitiikkoihin, joilla pyritään tukemaan työllistettävyyttä, ja siihen, että työntekijät voivat halutessaan pysyä työelämässä pidempään; toteaa, että työmarkkinoiden ulkopuolella olevien ikääntyneiden työntekijöiden työhönottoaste on kuitenkin erittäin alhainen ja että ikääntyviin työntekijöihin kohdistuu suuri riski joutua pitkäaikaistyöttömiksi; ottaa huomioon, että 55–64-vuotiaiden köyhyys- ja syrjäytymisaste on yli EU:n keskiarvon, jossa on otettu huomioon kaikki ikäryhmät; ottaa huomioon, että 56 prosenttia EU:n kansalaisista on huolissaan siitä, että heidän tulonsa eivät riitä vanhemmalla iällä (41); ottaa huomioon, että uuden työpaikan löytämisen todennäköisyys vähenee iän myötä osittain rakenteellisten esteiden, kuten ikäsyrjinnän, vuoksi (42); toteaa tietojen osoittavan, että ihmiset, jotka ovat eläkkeellä mutta jatkavat omaehtoisesti työntekoa, ovat keskimäärin tyytyväisempiä elämäänsä kuin kokonaan eläkkeellä olevat henkilöt keskimäärin (43); ottaa huomioon, että yleensä 50 vuoden iän jälkeen tunne elämän merkityksellisyydestä heikkenee, mutta se säilyy paljon voimakkaampana henkilöissä, jotka jatkavat työskentelyä eläkkeelle siirtymisen jälkeen tai joilla on lastenhoitoon tai pitkäaikaishoitoon liittyviä velvollisuuksia (44); katsoo, että ikääntyneiden työntekijöiden työttömyyden torjunta on edelleen erittäin tärkeää EU:ssa; |
| --- | --- |

BJ.

ottaa huomioon, että vuonna 2012 tehdyn Eurobarometri-tutkimuksen mukaan 60 prosenttia EU:n kansalaisista vastusti lakisääteisen eläkeiän nostamista ja 61 prosenttia oli sitä mieltä, että kaikkien olisi voitava jatkaa työskentelyä lakisääteisen eläkeiän saavuttamisen jälkeen; ottaa huomioon, että taloudellisesta tilanteestaan riippuen lähes puolet 50 vuotta täyttäneistä työntekijöistä haluaisi vähentää työtuntejaan, kun taas merkittävä osa eläkeläisistä työskentelisi mielellään vähintään muutaman tunnin viikossa (40); toteaa, että työnteon jatkaminen eläkeiän saavuttamisen jälkeen on yhteydessä työpaikkojen toimintapolitiikkoihin, joilla pyritään tukemaan työllistettävyyttä, ja siihen, että työntekijät voivat halutessaan pysyä työelämässä pidempään; toteaa, että työmarkkinoiden ulkopuolella olevien ikääntyneiden työntekijöiden työhönottoaste on kuitenkin erittäin alhainen ja että ikääntyviin työntekijöihin kohdistuu suuri riski joutua pitkäaikaistyöttömiksi; ottaa huomioon, että 55–64-vuotiaiden köyhyys- ja syrjäytymisaste on yli EU:n keskiarvon, jossa on otettu huomioon kaikki ikäryhmät; ottaa huomioon, että 56 prosenttia EU:n kansalaisista on huolissaan siitä, että heidän tulonsa eivät riitä vanhemmalla iällä (41); ottaa huomioon, että uuden työpaikan löytämisen todennäköisyys vähenee iän myötä osittain rakenteellisten esteiden, kuten ikäsyrjinnän, vuoksi (42); toteaa tietojen osoittavan, että ihmiset, jotka ovat eläkkeellä mutta jatkavat omaehtoisesti työntekoa, ovat keskimäärin tyytyväisempiä elämäänsä kuin kokonaan eläkkeellä olevat henkilöt keskimäärin (43); ottaa huomioon, että yleensä 50 vuoden iän jälkeen tunne elämän merkityksellisyydestä heikkenee, mutta se säilyy paljon voimakkaampana henkilöissä, jotka jatkavat työskentelyä eläkkeelle siirtymisen jälkeen tai joilla on lastenhoitoon tai pitkäaikaishoitoon liittyviä velvollisuuksia (44); katsoo, että ikääntyneiden työntekijöiden työttömyyden torjunta on edelleen erittäin tärkeää EU:ssa;

| BK. | katsoo, että asianmukaiset työolot ja -suhteet, kuten parempi työterveys ja -turvallisuus, parempi työ- ja yksityiselämän tasapaino, ikään mukautettu työympäristö, määrällisten vaatimusten alentaminen ja työajan itsenäinen hallinta, voivat antaa ikääntyneille mahdollisuuden pysyä halutessaan työmarkkinoilla ja kannustaa heitä siihen; |
| --- | --- |

BK.

katsoo, että asianmukaiset työolot ja -suhteet, kuten parempi työterveys ja -turvallisuus, parempi työ- ja yksityiselämän tasapaino, ikään mukautettu työympäristö, määrällisten vaatimusten alentaminen ja työajan itsenäinen hallinta, voivat antaa ikääntyneille mahdollisuuden pysyä halutessaan työmarkkinoilla ja kannustaa heitä siihen;

| BL. | katsoo, että fyysisesti tai psyykkisesti erittäin vaativia tehtäviä hoitavien työntekijöiden tarpeisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota; toteaa, että tähän ongelmaan voidaan puuttua työterveyttä ja -turvallisuutta edistävillä strategioilla, työ- ja yksityiselämän tasapainoa tukevilla toimintapolitiikoilla, koulutusmahdollisuuksien saatavuudella ja hyödyntämisellä työpaikalla tai sen ulkopuolella, tukemalla sukupolvien välistä vuoropuhelua työpaikoilla ja tarjoamalla mahdollisuuden siirtyä eläkkeelle asteittain, mikä hyödyttää niin yksilöitä kuin yhteiskuntaa; |
| --- | --- |

BL.

katsoo, että fyysisesti tai psyykkisesti erittäin vaativia tehtäviä hoitavien työntekijöiden tarpeisiin on kiinnitettävä erityistä huomiota; toteaa, että tähän ongelmaan voidaan puuttua työterveyttä ja -turvallisuutta edistävillä strategioilla, työ- ja yksityiselämän tasapainoa tukevilla toimintapolitiikoilla, koulutusmahdollisuuksien saatavuudella ja hyödyntämisellä työpaikalla tai sen ulkopuolella, tukemalla sukupolvien välistä vuoropuhelua työpaikoilla ja tarjoamalla mahdollisuuden siirtyä eläkkeelle asteittain, mikä hyödyttää niin yksilöitä kuin yhteiskuntaa;

| BM. | ottaa huomioon, että ikääntyvä EU, jossa työvoimaa on aiempaa vähemmän, voi asettaa paineita julkiselle taloudelle ja julkisille sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmille; ottaa huomioon arviot, joiden mukaan ikääntymisen kokonaiskustannukset (45) nousevat 26,7 prosenttiin BKT:stä vuoteen 2070 mennessä (46); toteaa, että komission vuonna 2018 senioritaloudesta (vähintään 50-vuotiaat henkilöt) teettämässä tutkimuksessa arvioidaan, että EU:n senioritalouden osuus BKT:stä nousee 6,4 biljoonaan euroon ja työllistää 88 miljoonaa henkilöä vuoteen 2025 mennessä; toteaa, että tämä vastaisi 32 prosenttia EU:n BKT:stä ja 38 prosenttia EU:n työllisyydestä (47); |
| --- | --- |

BM.

ottaa huomioon, että ikääntyvä EU, jossa työvoimaa on aiempaa vähemmän, voi asettaa paineita julkiselle taloudelle ja julkisille sosiaaliturva- ja terveydenhuoltojärjestelmille; ottaa huomioon arviot, joiden mukaan ikääntymisen kokonaiskustannukset (45) nousevat 26,7 prosenttiin BKT:stä vuoteen 2070 mennessä (46); toteaa, että komission vuonna 2018 senioritaloudesta (vähintään 50-vuotiaat henkilöt) teettämässä tutkimuksessa arvioidaan, että EU:n senioritalouden osuus BKT:stä nousee 6,4 biljoonaan euroon ja työllistää 88 miljoonaa henkilöä vuoteen 2025 mennessä; toteaa, että tämä vastaisi 32 prosenttia EU:n BKT:stä ja 38 prosenttia EU:n työllisyydestä (47);

| BN. | ottaa huomioon, että aktiivisen ikääntymisen kannalta on olennaisen tärkeää edistää elämänkaarinäkökulmaa ja lisätä työnantajien keskuudessa tietoisuutta ikämyönteisten työympäristöjen merkityksestä; toteaa, että nuorten ja ikääntyneiden työttömyyden torjunta on edelleen keskeinen haaste monilla alueilla; katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden on edelleen löydettävä asianmukaiset keinot työmarkkinoiden haasteisiin vastaamiseksi; katsoo, että on tarpeen mukauttaa niiden iäkkäiden työntekijöiden osaamista, joita talouden rakennemuutos erityisesti uhkaa, ja jatkaa toimintapolitiikkoja, joilla tuetaan ikääntyvien ihmisten liikkuvuutta työmarkkinoilla ja eritoten heidän uudelleentyöllistymistään; |
| --- | --- |

BN.

ottaa huomioon, että aktiivisen ikääntymisen kannalta on olennaisen tärkeää edistää elämänkaarinäkökulmaa ja lisätä työnantajien keskuudessa tietoisuutta ikämyönteisten työympäristöjen merkityksestä; toteaa, että nuorten ja ikääntyneiden työttömyyden torjunta on edelleen keskeinen haaste monilla alueilla; katsoo, että EU:n ja jäsenvaltioiden on edelleen löydettävä asianmukaiset keinot työmarkkinoiden haasteisiin vastaamiseksi; katsoo, että on tarpeen mukauttaa niiden iäkkäiden työntekijöiden osaamista, joita talouden rakennemuutos erityisesti uhkaa, ja jatkaa toimintapolitiikkoja, joilla tuetaan ikääntyvien ihmisten liikkuvuutta työmarkkinoilla ja eritoten heidän uudelleentyöllistymistään;

| BO. | ottaa huomioon, että työnantajat ovat usein haluttomia tarjoamaan asianmukaista koulutusta ikääntyville työntekijöille; toteaa, että elinikäinen oppiminen tukee aktiivista ikääntymistä ja antaa ihmisille mahdollisuuden työskennellä ja osallistua täysipainoisesti yhteiskuntaan; ottaa huomioon, että parlamentti on antanut päätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta; |
| --- | --- |

BO.

ottaa huomioon, että työnantajat ovat usein haluttomia tarjoamaan asianmukaista koulutusta ikääntyville työntekijöille; toteaa, että elinikäinen oppiminen tukee aktiivista ikääntymistä ja antaa ihmisille mahdollisuuden työskennellä ja osallistua täysipainoisesti yhteiskuntaan; ottaa huomioon, että parlamentti on antanut päätöslauselman ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi unionin koulutus-, nuoriso- ja urheiluohjelman ”Erasmus+” perustamisesta;

| BP. | katsoo, että laadukkaiden työpaikkojen luominen, säälliset palkat mukaan luettuina, ja työntekijöiden työterveyden ja -turvallisuuden sekä yksityis- ja työelämän tasapainon varmistaminen koko heidän uransa ajan on edellytys kestävälle työelämälle ja aktiivisena ja terveenä ikääntymiselle eläkkeelle siirtymisen jälkeen; toteaa, että tämä tarkoittaa paitsi työperäisten riskien vähentämistä myös työntekijöiden kannustamista ja tukemista omaksumaan terveellisiä elämäntapoja sekä psykososiaalisiin riskeihin ja tuki- ja liikuntaelinsairauksien muodostamiin riskeihin puuttumista; ottaa huomioon, että ikääntyneiden työntekijöiden terveydentila ja suorituskyky eivät riipu heidän iästään vaan useista toisiinsa läheisesti liittyvistä tekijöistä, kuten yksilöllisistä elämäntavoista ja altistumisesta vaaroille työpaikalla (48); katsoo, että laadukkaat työpaikat sekä turvalliset ja terveelliset työympäristöt ovat tärkeitä paitsi työntekijöiden hyvinvoinnin myös yritysten kilpailukyvyn ja hyvinvointijärjestelmien kestävyyden kannalta; |
| --- | --- |

BP.

katsoo, että laadukkaiden työpaikkojen luominen, säälliset palkat mukaan luettuina, ja työntekijöiden työterveyden ja -turvallisuuden sekä yksityis- ja työelämän tasapainon varmistaminen koko heidän uransa ajan on edellytys kestävälle työelämälle ja aktiivisena ja terveenä ikääntymiselle eläkkeelle siirtymisen jälkeen; toteaa, että tämä tarkoittaa paitsi työperäisten riskien vähentämistä myös työntekijöiden kannustamista ja tukemista omaksumaan terveellisiä elämäntapoja sekä psykososiaalisiin riskeihin ja tuki- ja liikuntaelinsairauksien muodostamiin riskeihin puuttumista; ottaa huomioon, että ikääntyneiden työntekijöiden terveydentila ja suorituskyky eivät riipu heidän iästään vaan useista toisiinsa läheisesti liittyvistä tekijöistä, kuten yksilöllisistä elämäntavoista ja altistumisesta vaaroille työpaikalla (48); katsoo, että laadukkaat työpaikat sekä turvalliset ja terveelliset työympäristöt ovat tärkeitä paitsi työntekijöiden hyvinvoinnin myös yritysten kilpailukyvyn ja hyvinvointijärjestelmien kestävyyden kannalta;

| BQ. | ottaa huomioon, että väestönkehityksen vaikutus työmarkkinoilla on korostanut yrityshallinnon ja työmenetelmien jatkuvan parantamisen merkitystä sekä digitaalisten ratkaisujen, kuten etätyö, merkittävää roolia erityisesti covid-19-pandemian yhteydessä, sillä ne tarjoavat lukuisia mahdollisuuksia parantaa työntekijöiden, myös lähellä eläkeikää olevien työntekijöiden, työoloja ja tarjota aiempaa osallistavamman työympäristön erityisesti työ- ja yksityiselämän tasapainottamisen ja vammaisten henkilöiden kannalta; |
| --- | --- |

BQ.

ottaa huomioon, että väestönkehityksen vaikutus työmarkkinoilla on korostanut yrityshallinnon ja työmenetelmien jatkuvan parantamisen merkitystä sekä digitaalisten ratkaisujen, kuten etätyö, merkittävää roolia erityisesti covid-19-pandemian yhteydessä, sillä ne tarjoavat lukuisia mahdollisuuksia parantaa työntekijöiden, myös lähellä eläkeikää olevien työntekijöiden, työoloja ja tarjota aiempaa osallistavamman työympäristön erityisesti työ- ja yksityiselämän tasapainottamisen ja vammaisten henkilöiden kannalta;

| BR. | toteaa, että korkeasta työttömyysasteesta kärsiville alueille on ominaista muita korkeampi ikääntyneen väestön osuus ja väestön väheneminen; |
| --- | --- |

BR.

toteaa, että korkeasta työttömyysasteesta kärsiville alueille on ominaista muita korkeampi ikääntyneen väestön osuus ja väestön väheneminen;

| BS. | ottaa huomioon, että 55–64-vuotiaiden palkansaajien osuus EU:n työvoimasta vuonna 2019 oli 59,1 prosenttia (49); toteaa, että vuonna 2016 noin kolmannes perheviljelmien tilanhoitajista oli täyttänyt 65 vuotta ja että suurin osa (57 prosenttia) heistä oli vähintään 55-vuotiaita; toteaa, että vain yksi kymmenestä tilanhoitajasta oli alle 40-vuotias; |
| --- | --- |

BS.

ottaa huomioon, että 55–64-vuotiaiden palkansaajien osuus EU:n työvoimasta vuonna 2019 oli 59,1 prosenttia (49); toteaa, että vuonna 2016 noin kolmannes perheviljelmien tilanhoitajista oli täyttänyt 65 vuotta ja että suurin osa (57 prosenttia) heistä oli vähintään 55-vuotiaita; toteaa, että vain yksi kymmenestä tilanhoitajasta oli alle 40-vuotias;

Väestörakenteeseen liittyviin haasteisiin vastaaminen EU-varojen avulla

| BT. | katsoo, että aktiivisen ikääntymisen strategioita edistävät ohjelmat, hankkeet ja toimet olisi otettava huomioon kaikilla politiikan aloilla ja että jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia EU:n välineitä, kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, erityisesti Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), koheesiorahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa (ESR+) ja Verkkojen Eurooppa -välinettä, väestökehityksen haasteisiin vastaamiseksi; toteaa, että EU-varojen avulla voidaan helpottaa olennaisen infrastruktuurin rakentamista; |
| --- | --- |

BT.

katsoo, että aktiivisen ikääntymisen strategioita edistävät ohjelmat, hankkeet ja toimet olisi otettava huomioon kaikilla politiikan aloilla ja että jäsenvaltioiden olisi hyödynnettävä kaikkia käytettävissä olevia EU:n välineitä, kuten Euroopan rakenne- ja investointirahastoja, erityisesti Euroopan aluekehitysrahastoa (EAKR), koheesiorahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa (ESR+) ja Verkkojen Eurooppa -välinettä, väestökehityksen haasteisiin vastaamiseksi; toteaa, että EU-varojen avulla voidaan helpottaa olennaisen infrastruktuurin rakentamista;

| BU. | ottaa huomioon, että Esteetön kaupunki -palkinnon kaltaisilla aloitteilla edistetään julkisten tilojen mukauttamista ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden tarpeisiin ja myötävaikutetaan heidän itsenäisyytensä ylläpitämiseen; toteaa, että tällaisilla aloitteilla ei ainoastaan paranneta heidän elämänlaatuaan, varmisteta heidän sosiaalista osallisuuttaan ja taata heille yhtäläinen mahdollisuus toteuttaa perusoikeuksia, vaan niillä voi olla myös myönteisiä taloudellisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

BU.

ottaa huomioon, että Esteetön kaupunki -palkinnon kaltaisilla aloitteilla edistetään julkisten tilojen mukauttamista ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden tarpeisiin ja myötävaikutetaan heidän itsenäisyytensä ylläpitämiseen; toteaa, että tällaisilla aloitteilla ei ainoastaan paranneta heidän elämänlaatuaan, varmisteta heidän sosiaalista osallisuuttaan ja taata heille yhtäläinen mahdollisuus toteuttaa perusoikeuksia, vaan niillä voi olla myös myönteisiä taloudellisia vaikutuksia;

| BV. | ottaa huomioon, että vuodesta 2010 lähtien yhden hengen kotitalouksien määrä on kasvanut 19 prosentilla; toteaa, että vuonna 2019 40 prosenttia vähintään 65-vuotiaista naisista EU:ssa asui yksin, mikä on yli kaksinkertainen yksin asuvien miesten osuuteen verrattuna (50); ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa nuorten, yksin asuvien henkilöiden, ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden sekä kroonisista sairauksista tai toimintarajoitteista kärsivien henkilöiden asumisolot ovat puutteelliset, mikä johtuu esteettömyysongelmista, heikoista standardeista tai korkeista elin- ja asumiskustannuksista; katsoo, että asuntojen olisi oltava kohtuuhintaisia, esteettömiä, turvallisia ja mukavia ja että nämä ovat kaikki erityisen tärkeitä näkökohtia, ei pelkästään ikääntyneille henkilöille; toteaa, että monet ikääntyneet henkilöt eivät todennäköisesti ryhdy kunnostamaan kotiaan, jos he eivät omista sitä; |
| --- | --- |

BV.

ottaa huomioon, että vuodesta 2010 lähtien yhden hengen kotitalouksien määrä on kasvanut 19 prosentilla; toteaa, että vuonna 2019 40 prosenttia vähintään 65-vuotiaista naisista EU:ssa asui yksin, mikä on yli kaksinkertainen yksin asuvien miesten osuuteen verrattuna (50); ottaa huomioon, että monissa jäsenvaltioissa nuorten, yksin asuvien henkilöiden, ikääntyneiden ja vammaisten henkilöiden sekä kroonisista sairauksista tai toimintarajoitteista kärsivien henkilöiden asumisolot ovat puutteelliset, mikä johtuu esteettömyysongelmista, heikoista standardeista tai korkeista elin- ja asumiskustannuksista; katsoo, että asuntojen olisi oltava kohtuuhintaisia, esteettömiä, turvallisia ja mukavia ja että nämä ovat kaikki erityisen tärkeitä näkökohtia, ei pelkästään ikääntyneille henkilöille; toteaa, että monet ikääntyneet henkilöt eivät todennäköisesti ryhdy kunnostamaan kotiaan, jos he eivät omista sitä;

| BW. | toteaa, että ihmisoikeudet ovat yleismaailmallisia, luovuttamattomia, jakamattomia, toisistaan riippuvaisia ja toisiinsa liittyviä ja että ne kuuluvat kaikille ihmisille ja kaikille sukupolville ilman mihinkään tekijään perustuvaa syrjintää; toteaa, että ikääntyneet henkilöt, vammaiset henkilöt mukaan lukien, ovat arvokkaita yhteiskunnalle ja heidän olisi siksi osallistuttava yhteiskuntaan mahdollisimman laajasti ja saatava elää ihmisarvoista elämää mahdollisimman itsenäisesti; katsoo, että sukupolvien välisen solidaarisuuden olisi ohjattava EU:n elpymistä, jotta saadaan aikaan oikeudenmukaisempi, osallistavampi ja kestävämpi yhteiskunta; |
| --- | --- |

BW.

toteaa, että ihmisoikeudet ovat yleismaailmallisia, luovuttamattomia, jakamattomia, toisistaan riippuvaisia ja toisiinsa liittyviä ja että ne kuuluvat kaikille ihmisille ja kaikille sukupolville ilman mihinkään tekijään perustuvaa syrjintää; toteaa, että ikääntyneet henkilöt, vammaiset henkilöt mukaan lukien, ovat arvokkaita yhteiskunnalle ja heidän olisi siksi osallistuttava yhteiskuntaan mahdollisimman laajasti ja saatava elää ihmisarvoista elämää mahdollisimman itsenäisesti; katsoo, että sukupolvien välisen solidaarisuuden olisi ohjattava EU:n elpymistä, jotta saadaan aikaan oikeudenmukaisempi, osallistavampi ja kestävämpi yhteiskunta;

| BX. | ottaa huomioon, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ja EU ovat vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen sopimuspuolia ja siten oikeudellisesti sitoutuneet takaamaan yksilön itsemääräämisoikeuden, syrjimättömyyden, täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisen yhteiskuntaan, yhdenvertaiset mahdollisuudet ja esteettömyyden; ottaa huomioon, että Euroopan unionissa elää yli 80 miljoonaa vammaista henkilöä, joista enemmistö on naisia ja tyttöjä, ja että useimmat toimintarajoitteet ilmenevät ikääntymisen myötä; ottaa huomioon, että ikääntyneillä vammaisilla henkilöillä on kohonnut köyhyyden ja syrjinnän riski (51); katsoo, että ikääntymistä koskevilla politiikkatoimilla on varmistettava vammaisten henkilöiden suojeleminen ja sosiaalinen osallisuus sekä heidän mahdollisuutensa osallistua työmarkkinoille ja käyttää palveluita; ottaa huomioon, että liikkuvuus on keskeisessä asemassa edistettäessä itsenäistä elämää ja itsemääräämisoikeutta; katsoo, että on ratkaisevan tärkeää varmistaa täysin esteetön liikenneketju ovelta ovelle; |
| --- | --- |

BX.

ottaa huomioon, että kaikki EU:n jäsenvaltiot ja EU ovat vammaisten henkilöiden oikeuksista tehdyn YK:n yleissopimuksen sopimuspuolia ja siten oikeudellisesti sitoutuneet takaamaan yksilön itsemääräämisoikeuden, syrjimättömyyden, täysimääräisen ja tehokkaan osallistumisen yhteiskuntaan, yhdenvertaiset mahdollisuudet ja esteettömyyden; ottaa huomioon, että Euroopan unionissa elää yli 80 miljoonaa vammaista henkilöä, joista enemmistö on naisia ja tyttöjä, ja että useimmat toimintarajoitteet ilmenevät ikääntymisen myötä; ottaa huomioon, että ikääntyneillä vammaisilla henkilöillä on kohonnut köyhyyden ja syrjinnän riski (51); katsoo, että ikääntymistä koskevilla politiikkatoimilla on varmistettava vammaisten henkilöiden suojeleminen ja sosiaalinen osallisuus sekä heidän mahdollisuutensa osallistua työmarkkinoille ja käyttää palveluita; ottaa huomioon, että liikkuvuus on keskeisessä asemassa edistettäessä itsenäistä elämää ja itsemääräämisoikeutta; katsoo, että on ratkaisevan tärkeää varmistaa täysin esteetön liikenneketju ovelta ovelle;

| BY. | ottaa huomioon, että hermoston rappeutumissairaudet, kuten Alzheimerin tauti ja muut dementian muodot, ovat edelleen alidiagnosoituja useimmissa Euroopan maissa; toteaa, että on selviä merkkejä siitä, että vahvistettujen dementiatapausten lukumäärä kaksinkertaistuu vuoteen 2050 mennessä nykyisestä yhdeksästä miljoonasta (52); ottaa huomioon, että dementia on yleisin syy ikääntyneiden henkilöiden huollettavaksi joutumiseen ja invalidisoitumiseen ja siitä kärsii tällä hetkellä noin 10 miljoonaa ihmistä, ja toteaa, että sen esiintyvyyden odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

BY.

ottaa huomioon, että hermoston rappeutumissairaudet, kuten Alzheimerin tauti ja muut dementian muodot, ovat edelleen alidiagnosoituja useimmissa Euroopan maissa; toteaa, että on selviä merkkejä siitä, että vahvistettujen dementiatapausten lukumäärä kaksinkertaistuu vuoteen 2050 mennessä nykyisestä yhdeksästä miljoonasta (52); ottaa huomioon, että dementia on yleisin syy ikääntyneiden henkilöiden huollettavaksi joutumiseen ja invalidisoitumiseen ja siitä kärsii tällä hetkellä noin 10 miljoonaa ihmistä, ja toteaa, että sen esiintyvyyden odotetaan kaksinkertaistuvan vuoteen 2030 mennessä;

| BZ. | toteaa, että YMP on edelleen keskeinen maaseudun elinkeinoelämän ja työpaikkojen luomisen tukiväline; |
| --- | --- |

BZ.

toteaa, että YMP on edelleen keskeinen maaseudun elinkeinoelämän ja työpaikkojen luomisen tukiväline;

| CA. | ottaa huomioon, että ruokaturvamme on riippuvainen maatalouden sukupolvenvaihdoksen onnistumisesta; |
| --- | --- |

CA.

ottaa huomioon, että ruokaturvamme on riippuvainen maatalouden sukupolvenvaihdoksen onnistumisesta;

Ikääntyneiden syrjinnän torjunta

| 1. | korostaa, että ikääntyneiden ihmisten arvostus ja heihin kohdistuvan syrjinnän torjuminen on mahdollista vain sellaisilla sosiaalisen, kulttuurisen ja taloudellisen osallisuuden politiikkatoimilla, joilla pyritään saamaan eläkkeet oikeudenmukaisiksi ja hyvän elämänlaadun takaaviksi; korostaa siksi sellaisten julkisten sosiaaliturvajärjestelmien merkitystä, jotka ovat luonteeltaan distributiivisia ja jotka perustuvat sukupolvien väliseen solidaarisuuteen ja tarjoavat siten jokaiselle omasta maksuosuudesta riippumatta (mikä on erityisen tärkeää esimerkiksi uransa hoivaajina tehneille naisille) ihmisarvoisen elämänlaadun, jossa ei kärsitä köyhyydestä eikä sosiaalisesta syrjäytymisestä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan toimiaan ikääntyneisiin henkilöihin, erityisesti naisiin, kohdistuvan kaikenlaisen syrjinnän torjumiseksi erityisesti työllisyyden, rahoitustuotteiden ja -palvelujen saatavuuden, terveydenhuollon, asumisen, itsemääräämisoikeuden edistämisen, koulutuksen ja vapaa-ajan harrastusten aloilla; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita edistämään myönteistä käsitystä vanhuudesta yhteiskunnassa ja ikääntyneiden henkilöiden sosiaalista osallisuutta tukemalla ikäystävällisiä ympäristöjä EU:ssa asianmukaisilla toimenpiteillä, tukemaan hyvien käytäntöjen vaihtoa hallinnon kaikilla tasoilla ja vahvistamaan tukeaan senioritaloudelle EU:ssa; kehottaa komissiota toteuttamaan jatkotoimia direktiivin 2000/78/EY täytäntöönpanosta 20 vuotta sen voimaantulon jälkeen laaditun mietinnön pohjalta, jotta voidaan vahvistaa työssä ja ammatissa tapahtuvaa ikäsyrjintää koskevaa kehystä; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa sukupuolten tasa-arvon, sukupuolten tasa-arvon valtavirtaistamisen ja vähemmistöjen oikeuksien suojelun merkitystä väestöhaasteisiin vastaamisessa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää valitettavana nykyistä sukupuolten välistä eläke-eroa ja pyytää jäsenvaltioita esittämään konkreettisia toimenpiteitä sen poistamiseksi muun muassa torjumalla sukupuolten palkkaeroa ja parantamalla naisten työllisyysastetta työ- ja yksityiselämän tasapainoa koskevilla toimilla, ehkäisemällä epävarmoja työsuhteita ja epävirallista työtä sekä varmistamalla kaikille vähimmäistulon; |
| --- | --- |

4.

| 5. | korostaa, että lakisääteisen eläkeiän nostaminen ei ole asianmukainen keino nykyisen talous- ja sosiaalisen kriisin käsittelemiseksi ja ratkaisemiseksi, sillä se voisi johtaa ikääntyneiden työntekijöiden perusoikeuksien heikkenemiseen entisestään; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että maaseudun naisille tarjottavien mahdollisuuksien lisäämiseksi myös seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä on säilytettävä nykyinen heille suunnattu alaohjelma; pyytää tukemaan erityisesti naisviljelijöitä toimenpiteillä, jotka edistävät mahdollisuuksia hankkia maata sekä saada apua tilanpidon aloittamiseen ja sosiaaliturvaa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa komissiota ja neuvostoa vahvistamaan sukupolvien välisen solidaarisuuden ja aktiivisen ikääntymisen teemavuoden, joka täydentää sukupolvien välisen solidaarisuuden eurooppalaisen teemapäivän sekä aktiivisen ikääntymisen ja sukupolvien välisen solidaarisuuden teemavuoden 2012 tavoitteita ja henkeä ja perustuu niihin, jotta voidaan lisätä tietoisuutta ikääntyneiden henkilöiden kohtaamista ongelmista ja edistää strategioita niiden lieventämiseksi sekä poistaa stereotypioita ja ennakkoluuloja, vahvistaa sukupolvien välisiä yhteyksiä ja solidaarisuutta, torjua sosiaalista syrjäytymistä ja käsitellä seksuaaliterveyteen liittyviä kysymyksiä; korostaa tämän aloitteen merkitystä paitsi väestörakenteen muutoksen myös koronaviruspandemian yhteydessä, sillä pandemia on koetellut aivan erityisesti haavoittuvassa asemassa olevia ryhmiä, ikääntyneet henkilöt ja heidän hoitajansa mukaan lukien; kehottaa jäsenvaltioita myös kuulemaan tiedeyhteisön asiantuntijoita ja kansalaisyhteiskunnan järjestöjä käsitellessään väestönkehityksen haasteita; kehottaa komissiota ja neuvostoa panemaan nopeasti täytäntöön neuvoston päätelmät ikääntyneiden ihmisoikeuksista, osallistumisesta ja hyvinvoinnista digitalisaation aikakaudella, mukaan lukien digitaalisen alustan perustaminen ”työuran jälkeistä osallistumista ja vapaaehtoistoimintaa varten” sekä sukupolvien välisen vaihdon ja siteiden edistäminen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | muistuttaa, että sukupuolten palkkaeron aiheuttama sukupuolten välinen eläke-ero on nykyisin 37 prosenttia ja että se on seurausta eriarvoisuudesta, joka on kumuloitunut naisille heidän työuransa aikana sekä niiden jaksojen aikana, jolloin naiset ovat joutuneet olemaan poissa työmarkkinoilta eriarvoisuuden ja syrjinnän moninaisten muotojen vuoksi; korostaa, että väestönkehityksen valossa on tarpeen ryhtyä pienentämään eläke-eroa välittömästi, sillä ikääntyneet naiset joutuvat kärsimään sen välittömistä vaikutuksista pitkälle tulevaisuuteen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on tyytyväinen komission 27. tammikuuta 2021 julkaisemaan vihreään kirjaan ”Väestön ikääntyminen: Sukupolvien välisen solidaarisuuden ja vastuullisuuden edistäminen” (COM(2021)0050); kehottaa komissiota laatimaan väestörakenteen muutosta ja sukupolvien välistä solidaarisuutta koskevan EU:n toimintasuunnitelman ja ottamaan siinä huomioon tiettyjen ikäryhmien tilanteen monitahoisuuden ja monimutkaisuuden sekä erot jäsenvaltioissa; korostaa, että tällaisen suunnitelman olisi oltava sosiaalisesti osallistava, sillä olisi pyrittävä mahdollistamaan ikääntyminen ihmisarvoisesti, aktiivisena ja terveenä ja se olisi kehitettävä WHO:n terveenä ikääntymisen vuosikymmen -aloitteen mukaisesti yhdessä kaikkien sukupolvien edustajien kanssa; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kiinnittämään erityistä huomiota ikääntyneiden henkilöiden tilanteeseen pannessaan täytäntöön kestävän kehityksen tavoitteita; kehottaa jälleen jäsenvaltioita hyväksymään viipymättä ehdotuksen neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta, sillä se on olennaisen tärkeä torjuttaessa kaikenlaista syrjintää kaikilla sosiaalisen elämän osa-alueilla ja ehkäistäessä moninkertaista syrjintää; |
| --- | --- |

9.

| 10. | muistuttaa, että väestörakenteen muutos on ilmiö, joka ei koske ainoastaan maaseutualueiden ikääntyneitä ihmisiä vaan itse asiassa kaikkia sukupolvia asuinpaikasta riippumatta; korostaa siksi, että on tärkeää soveltaa elinkaariajattelua asiaan liittyvissä politiikoissa, jotka kattavat kaikki alueet, myös kaupunkialueet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että maaseutua koskevasta pitkän aikavälin visiosta on painotettava erityisesti sellaisia ohjelmia, jotka koskevat ikääntyneiden henkilöiden aktiivista osallistumista maaseutuyhteisön elämään; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että ikääntyneisiin kohdistuvaa väkivaltaa on tarpeen tutkia ja ehkäistä paremmin; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ratifioimaan ja panemaan täytäntöön Euroopan neuvoston yleissopimuksen naisiin kohdistuvan väkivallan ja perheväkivallan ehkäisemisestä ja torjumisesta; |
| --- | --- |

13.

Ikääntyneiden ihmisten terveydenhuolto ja pitkäaikaishoito

| 14. | korostaa, että pitkäaikaishoidon korkeat kustannukset vaikuttavat ikääntyneisiin naisiin enemmän heidän korkeamman elinajanodotteensa vuoksi ja että hoitojen terveysvaikutukset heidän elämänsä loppuvaiheessa ovat heikompia, mikä lisää heidän pitkäaikaishoidon ja avun tarvettaan; muistuttaa myös, että suuri enemmistö omaishoitajista on naisia ja että tämä heikentää etenkin vanhempien työikäisten naisten mahdollisuuksia osallistua työmarkkinoille ja kerryttää omaa eläkettään; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan ihmisarvoisen elämän huollettavina oleville henkilöille, erityisesti ikääntyneille henkilöille, on otettava käyttöön yksi määritelmä ja järjestelmä huollettavan avun tarpeen arvioimiseksi; korostaa tarvetta edistää strategioita huollettavina oleville henkilöille tarjottavasta laadukkaasta, räätälöidystä tuesta; korostaa, että olisi otettava huomioon eri sairauksista, kuten Alzheimerin taudin ja dementian kaltaisista hermoston rappeutumissairauksista, kärsivien erityistarpeet aina diagnoosin saamisesta hoitoon ja pitkäaikaishoitoon saakka; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tähdentää joustavien työnteon muotojen merkitystä, jotta naiset ja miehet pystyvät sovittamaan yhteen työn ja perhe-elämän, sekä korostaa tarvetta tiedotuskampanjoille koti- ja hoivatyön tasapuolisesta jakamisesta, hoivainfrastruktuuriin kohdistuvien investointien lisäämiselle sekä tasa-arvoiselle, henkilökohtaiselle ja palkalliselle äitiys- ja isyysvapaalle, jotta palkallinen ja palkaton työ jakautuisivat nykyistä tasaisemmin sukupuolten kesken; |
| --- | --- |

16.

| 17. | painottaa tarvetta purkaa sukupuolittuneita rakenteita työmarkkinoilla ja erityisesti sellaisilla hyväpalkkaisilla tulevaisuuden aloilla kuin luonnontieteet, insinööritieteet, teknologia ja matematiikka sekä TVT- ja digitaalialalla; korostaa elinikäisen oppimisen merkitystä mainituilla aloilla, myös ikääntyneille naisille, jotta entistä useammat voisivat pysyä työmarkkinoilla ilman katkoksia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla on mahdollisuus saada terveys- ja hoivapalveluja, myös kotona, sekä palveluasumiseen perustuvaa tai yhteisöpohjaista pitkäaikaishoitoa ja palliatiivista hoitoa ilman minkäänlaista syrjintää; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita turvaamaan seksuaali- ja lisääntymisoikeudet ja edistämään niitä sekä varmistamaan seksuaali- ja lisääntymisterveyspalvelujen ja -hyödykkeiden yleisen saatavuuden; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota omaksumaan näyttöön ja ihmisoikeuksiin perustuvan lähestymistavan EU:n väestöhaasteisiin vastaamiseksi ja varmistamaan, että kaikki EU:n asukkaat voivat toteuttaa täysimääräisesti seksuaali- ja lisääntymisterveytensä ja -oikeutensa; tuomitsee kaikki pyrkimykset käyttää väestörakenteen muutosta sukupuolten tasa-arvon sekä seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien heikentämisen välineenä ja kehottaa komissiota ja neuvostoa vaalimaan unionin arvoja tältä osin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | korostaa, että on äärimmäisen tärkeää suojella täysimääräisesti ikääntyneiden henkilöiden oikeutta hoitoon ja tukeen, jotta he voivat saada kohtuuhintaisia, laadukkaita ja kokonaisvaltaisia hoiva- ja tukipalveluita ja jotta edistetään hyvinvointia, itsemääräämisoikeutta, itsenäisyyttä ja osallisuutta yhteisössä ilman minkäänlaista syrjintää; korostaa asianmukaisesti rahoitettujen sosiaalisen suojelun järjestelmien keskeistä roolia kohtuuhintaisen ja aidosti saatavilla olevan hoidon tarjoamisessa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa komissiota esittämään hoitoa ja hoivaa koskevan Euroopan laajuisen sopimuksen ja EU:n omaishoitajaohjelman, joilla tuetaan siirtymää hoivatalouteen, joka käsittää asianmukaiset investoinnit ja EU:n tason lainsäädännön, ja jossa otetaan kokonaisvaltaisesti huomioon kaikentyyppiset hoivan ja hoidon tarpeet ja palvelut sekä määritetään laatuvaatimukset hoivalle ja hoidolle eri elämänvaiheissa, mukaan lukien lapsuus, vanhuus ja pitkäaikaishoidon tarve, jotta voidaan tunnistaa ja tunnustaa epävirallisen hoidon moninaiset muodot ja taata omaishoitajille esimerkiksi taloudellinen tuki, asianmukaiset vapaat ja kohtuuhintaiset palvelut; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa toteuttamaan tarvittavia toimia naisten työllisyysasteen parantamiseksi, esimerkiksi kohtuuhintaisia hoiva- ja lastenhoitopalveluja ja kestoltaan asianmukaisia vanhempainvapaita sekä työaika- ja työpaikkajoustoja myös miehille; muistuttaa, että OECD:n ennusteiden mukaan osallistumisasteiden täydellinen lähentyminen tarkoittaisi 12,4 prosentin BKT:n kasvua asukasta kohden vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita noudattamaan terveys kaikissa politiikoissa -toimintatapaa ja arvioimaan toimintapoliittisten valintojen terveysvaikutuksia kaikilla asiaankuuluvilla aloilla; |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa, että syntyvyyden lisääminen edellyttää työmahdollisuuksien parantumista, vakaata työllisyys- ja asumistilannetta, ihmisarvoisia työ- ja elinoloja, joustavia työjärjestelyjä, avokätisiä perhetukia ja palkallista vanhempainvapaata molemmille vanhemmille, laadukasta lastenhoitoa lapsen ensimmäisistä elinvuosista alkaen sekä palkattoman hoiva- ja kotityön vastuiden tasaista jakautumista miesten ja naisten kesken; korostaa, että väestörakenteen muutoksen ja pitenevän elinajanodotteen valossa on aivan keskeistä varmistaa naisten täysimääräinen osallistuminen työmarkkinoille ilman työuran katkoksia ja keskeytyksiä tai siirtymistä osa-aikaiseen tai tilapäiseen työhön, sillä tämä pienentää ikääntyneiden naisten köyhyysriskiä; kehottaa jäsenvaltioita sen vuoksi saattamaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin täysimääräisesti osaksi kansallista lainsäädäntöä ja panemaan sen täytäntöön ja kannustaa niitä ylittämään direktiivissä asetetut vähimmäisvaatimukset; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita jatkamaan käyttäjäystävällisten, turvallisten ja helposti saatavilla olevien avustavien digitaaliteknologioiden, etähoidon ja terveydenhuollon etäpalvelujen tutkimista erityisesti väestökadosta kärsivillä alueilla ja syrjäisillä alueilla; korostaa, että näitä teknologioita olisi käytettävä täysin nykyisen tietosuojakehyksen mukaisesti ja että eettiset kysymykset, jotka liittyvät teknologian käyttöön terveydenhuollossa, olisi aina otettava asianmukaisesti huomioon; kannustaa jäsenvaltioita perustamaan koulujen ja päiväkotien lähelle vanhusten päiväkeskuksia, jotka voisivat edistää sukupolvien välisiä siteitä; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että jokaisella olisi oltava oikeus valita itselleen ja perheelleen sopivia laadukkaita hoivapalveluja; katsoo, että hoivapalvelujen kehittämisessä olisi otettava huomioon kaikki käyttäjäryhmät ja niiden väliset erot sekä hoivapalveluja koskevien toiveiden laaja kirjo; toteaa, että hoivapalveluita olisi kehitettävä siten, että parannetaan hoidon jatkuvuutta, ennaltaehkäisevää terveydenhuoltoa ja kuntoutusta sekä edistetään itsenäistä elämää; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peräänkuuluttaa sääntelykehystä, jolla taataan laadukkaat hoivapalvelut sekä laadukas etähoito ja terveydenhuollon etäpalvelut tarjoamalla hoitoalan ammattilaisille oikeudellisia takeita ja vahvistamalla tarvittavat koulutusta koskevat vaatimukset, jotta taataan hoivapalvelut ja perusterveydenhuolto kaikille EU:n kansalaisille heidän iästään riippumatta kaikilla maantieteellisillä alueilla; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kannustaa jäsenvaltioita tukemaan joustavia, riittäviksi mitoitettuja ja räätälöityjä hoitomalleja ja korostaa, että ikääntyminen aktiivisena ja terveenä, hyvinvointi ja ikääntyneiden työikäisten työllistettävyys ovat olennaisen tärkeitä sosiaaliturva- ja hoitojärjestelmien kestävyyden varmistamiseksi; kehottaa jäsenvaltioita tukemaan ikäystävällisten ympäristöjen sekä koti-, perhe- ja yhteisöpohjaisten hoivaratkaisujen kehittämistä, myös dementiaan sairastuneita henkilöitä varten, kehittämään tukipalvelujen ja lääkinnällisten laitteiden julkisen verkoston, edistämään liikkuvuutta, itsenäistä elämää, sosiaalista osallisuutta ja itsemääräämisoikeutta sekä helpottamaan kansalaisyhteiskunnan ja yhteisötalouden aloitteita näissä asioissa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kehottaa jäsenvaltioita tunnustamaan paremmin epävirallisen hoidon arvon, parantamaan sosiaalista suojelua ja omaishoitajien erilaisia tukimuotoja, tarjoamaan ammattimaista tukea, koulutusta ja vertaisneuvontaa omaishoitajille sekä ottamaan tiiviissä yhteistyössä työmarkkinaosapuolten kanssa käyttöön erilaisia kausittaisia helpotuksia perheenjäsenille, jotka hoitavat ikääntyneitä henkilöitä ja erityisesti henkilöitä, jotka tarvitsevat erityisesti tilapäishoitoa ja päivätoimintapalveluja, ja ottamaan käyttöön tukipalveluja, myös joustavia työjärjestelyjä; kannustaa jäsenvaltioita esittämään kohdennettuja strategioita omaishoitajien auttamiseksi ja tunnustamaan heidän ikääntyneiden ihmisten hoidon eteen tekemänsä työn sekä esittämään ehdotuksia asianmukaisista tukipalveluista; korostaa, että omaishoitajana toimimisen olisi oltava yksi vaihtoehto ja että virallisia hoivapalveluja olisi tuettava; |
| --- | --- |

30.

| 31. | kannustaa jäsenvaltioita kehittämään vapaaehtoistoimintaa ja avustamista ikääntyneitä henkilöitä varten, koska tällä on erityinen rooli kriisitilanteissa, kuten covid-19-pandemia on osoittanut; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kehottaa jäsenvaltioita torjumaan naisten köyhyyttä erityisesti myöhemmällä iällä, sillä se heikentää sekä naisten sosiaaliturvaa että EU:n BKT:tä, sekä varmistamaan, että työntekijät nauttivat asianmukaista sosiaalista suojelua; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan kuntoutus- ja uudelleentyöllistymispalvelujen saatavuuden, jotta voidaan tukea ikääntyneiden työntekijöiden paluuta työmarkkinoille terveyteen liittyvien työuran katkosten jälkeen, koska aktiivinen ikääntyminen on terveyden kannalta keskeistä; |
| --- | --- |

33.

| 34. | korostaa, että köyhyyden naisistuminen on seurausta useista seikoista, kuten sukupuolten epätasa-arvosta urakehityksessä, naisilla yleisistä epätyypillisistä työsopimuksista, itsenäisiä ammatinharjoittajia avustavien puolisoiden sosiaaliturvan puuttumisesta sekä köyhyydestä yksinhuoltajaäitien kotitalouksissa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että covid-19-epidemia on toiminut todisteena siitä, miten tärkeää on, että jäsenvaltioilla on vankat, osallistavat ja kriisinkestävät terveydenhuoltojärjestelmät; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että terveys- ja hoivapalvelujen alalla on riittävästi ammattilaisia, ja varmistamaan ikääntyvien hoidon saatavuuden kaikkialla EU:ssa; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan asianmukaiset työolot ja -suhteet lääkäreiden ja hoitajien ammateissa ja investoimaan koulutukseen keinona taata tarjotun hoidon laatu; kehottaa luomaan kannustimia ikääntyneiden henkilöiden hoitajan ammattiin ryhtymiselle; |
| --- | --- |

35.

Sosiaalinen suojelu ja sosiaalinen osallisuus

| 36. | kehottaa jäsenvaltioita takaamaan ikääntyneille henkilöille kohtuullisen elintason ja kehottaa niitä tässä yhteydessä jakamaan parhaita käytäntöjään erityisesti vähimmäiseläkkeiden vahvistamisen osalta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita laatimaan suosituksia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen riskin pienentämiseksi vanhemmassa iässä keskittyen erityisesti sukupuolten väliseen eläke-eroon, ikääntyneisiin vammaisiin henkilöihin, ikääntyneisiin maahanmuuttajiin, ikääntyneisiin romaneihin sekä ikääntyneisiin henkilöihin, jotka kuuluvat etnisiin, rodullisiin, kielellisiin tai seksuaalisiin vähemmistöihin taikka muihin ryhmiin, joihin köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen vaikuttavat suhteettomasti; kannustaa sosiaalisen suojelun komiteaa tekemään enemmän analyyseja ryhmistä, joiden köyhyys- ja syrjäytymisaste on korkea; |
| --- | --- |

37.

Aktiivinen ikääntyminen

| 38. | korostaa, että ikään mukautettujen elinikäisen oppimisen mahdollisuuksien luominen ja toteuttaminen on olennainen ja välttämätön tekijä sosiaalisen ja taloudellisen kestävyyden ja henkilökohtaisen hyvinvoinnin edistämisessä; kehottaa jäsenvaltioita investoimaan osaamiseen ja koulutukseen ja kehittämään virallisia, epävirallisia ja arkioppimiseen liittyviä koulutushankkeita ja elinikäisen oppimisen hankkeita sekä ikääntyneiden henkilöiden mahdollisuuksia integroitua paremmin, verkkokoulutus mukaan luettuna, riippumatta siitä, ovatko he edelleen työmarkkinoilla vai jo eläkkeellä; |
| --- | --- |

38.

| 39. | korostaa tässä yhteydessä tarvetta vahvistaa ikääntyneiden henkilöiden digitaalisia taitoja, mikä voi auttaa heitä paitsi hyötymään verkkokoulutuksesta myös parantaa heidän mahdollisuuksiaan saada terveydenhuoltoa ja muita digitaalisia palveluja; kehottaa luomaan helposti saatavilla olevia ja kohtuuhintaisia digitaalisia taitoja koskevia ohjelmia, jotka on räätälöity ikääntyneiden henkilöiden tarpeisiin; kehottaa komissiota toteuttamaan ikääntyneitä ihmisiä koskevia erityistoimia; kehottaa lisäksi komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan täydennys- ja uudelleenkoulutusaloitteita, erityisesti haavoittuvassa asemassa olevien ryhmien osalta, jotta voidaan auttaa ihmisiä löytämään laadukas työpaikka ja vastata työmarkkinoiden tarpeisiin, torjua digitaalista kuilua ja varmistaa, että nämä henkilöt todella sopeutuvat innovatiivisiin johtamis- ja työskentelymenetelmiin ja digitaalisiin ratkaisuihin, kuten etätyöhön, ja hyötyvät niistä; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään ESR plussan ja EAKR:n varoja laadukkaiden työpaikkojen luomisen tukemiseen, työ- ja yksityiselämän tasapainon edistämiseen ja työllistymismahdollisuuksien tarjoamiseen väestökadon uhkaamilla alueilla kiinnittäen erityistä huomiota naisten työmarkkinoille osallistumisen parantamiseen; korostaa neuvontapalvelujen, elinikäisen oppimisen ja kaikenikäisille työntekijöille tarkoitettujen uudelleenkoulutus- ja täydennyskoulutusohjelmien merkitystä; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa jäsenvaltioita ja Euroopan laajuista julkisten työvoimapalvelujen verkostoa kehittämään käytäntöjen vaihtoa ikääntyneiden työnhakijoiden saamiseksi työmarkkinoille; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on tyytyväinen komission sitoumukseen varmistaa kaikille työntekijöille säälliset palkat joko lakisääteisten vähimmäispalkkojen tai työehtosopimusneuvottelujen avulla; |
| --- | --- |

42.

| 43. | korostaa, että väestörakenteen muutokseen olisi etsittävä ratkaisua oikeuksien perustalta ja siinä olisi edistettävä ja luotava yhtäläisiä mahdollisuuksia, vuoropuhelua ja solidaarisuutta eri sukupolviin kuuluvien ihmisten välisen kilpailun sijaan; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan työ- ja yksityiselämän tasapainottamista koskevan direktiivin asianmukaisen täytäntöönpanon ja tukemaan alueellisia ja paikallisia aloitteita ja hankkeita, joilla pyritään parantamaan miesten ja naisten työ- ja yksityiselämän yhteensovittamista; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pitää tässä yhteydessä myönteisenä komission ehdotusta käynnistää ”digitaalialan vapaaehtoisia” koskeva ohjelma (53), jonka avulla niin nuoret kuin kokeneemmat osaajat voivat jakaa digitaalisia taitojaan perinteisten yritysten kanssa; kannustaa jäsenvaltioita kehittämään vapaaehtoistoimintaa ja mentorointia osaamisen siirtämiseksi sukupolvelta toiselle, jotta voidaan ehkäistä sosiaalista syrjäytymistä, mahdollistaa taitojen ja kokemusten jakaminen, kannustaa nuoria ja ikääntyneitä työntekijöitä kehittämään taitojaan ja säilyttää perinteiset käsityötaidot osana eurooppalaista kulttuuriperintöä; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita kuromaan umpeen digitaalista kuilua ja selvittämään uusia mahdollisuuksia työikäisten, erityisesti henkilöiden, jotka eivät kykene poistumaan kodistaan, yhteiskuntaan osallistumiseen ja työmarkkinoille integroitumiseen käyttämällä internetiä, muuta tietotekniikkaa ja tekoälyä kulttuuri-, viihde-, koulutus-, työ-, viestintä- ja terveydenhoidon tarkoituksiin, mukaan lukien etähoito ja terveydenhuollon etäpalvelut, turvallisesti ja siten, että varmistetaan henkilötietojen suojelun mahdollisimman korkea taso, ja tunnustaa samalla henkilökohtaisten suorien kontaktien sekä ihmisarvoisen ja ihmiskeskeisen lähestymistavan merkityksen; kehottaa erityisesti laatimaan strategioita, joilla parannetaan digitaalisia taitoja, yhteyksiä ja pitkäaikaishoidossa käytettävien laitteiden saatavuutta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toteaa, että yhteyksien ja palvelujen saatavuuden parantaminen maaseudulla ja syrjäisillä alueilla on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan puuttua väestökatoon näillä alueilla sekä niiden ikääntyneiden asukkaiden sosiaaliseen ja digitaaliseen syrjäytymiseen; kehottaa siksi jäsenvaltioita tunnustamaan erilaisten maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden merkityksen ja kehittämään niiden mahdollisuuksia edistämällä investointeja paikalliseen elinkeinoelämään, tukemalla yrittäjyyttä ja parantamalla niiden infrastruktuuria; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita köyhyyden torjunnassa ja toteaa, että siitä kärsivät erityisesti yksinhuoltajaäidit ja se on lisääntynyt kriisin myötä, mikä lisää sosiaalisen syrjäytymistä; |
| --- | --- |

48.

| 49. | korostaa, että jatkuvasti kehittyvä digitaaliteknologia vaikuttaa ihmisten arkeen olennaisesti, ja painottaa siksi, että kouluissa, sairaaloissa ja kaikissa muissa asiaankuuluvissa julkisissa palvelulaitoksissa tarvitaan nopeita internetyhteyksiä sekä toimivia ja ajantasaisia teknisiä välineitä, muun muassa tehokasta sähköistä hallintoa; katsoo, että elinikäisen oppimisen ja digitalisaation luomat tilaisuudet ovat välttämättömiä, jotta voidaan tarjota maaseudulla ja syrjäisillä alueilla asuvalle ikääntyvälle väestölle erilaisia mahdollisuuksia, kuten mahdollisuus sivutulojen hankkimiseen; kehottaa siksi komissiota ja jäsenvaltioita tukemaan koulutusohjelmia, joilla autetaan ikääntyvää väestöä kehittämään taitojaan ja hankkimaan osaamista verkkokaupan, verkkomarkkinoinnin ja tieto- ja viestintätekniikan kaltaisilla aloilla; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että kaikilla kotitalouksilla on mahdollisuus käyttää nopeita internetyhteyksiä ja digitaalisia laitteita, ja edistämään digitaalisten taitojen hankkimista erityisesti haavoittuvassa asemassa oleville ryhmille; |
| --- | --- |

49.

| 50. | katsoo, että EU:n vihreässä ja digitaalisessa siirtymässä olisi hyödynnettävä ikääntyvien maatalousyhteisöjen koko potentiaalia; muistuttaa tässä yhteydessä, että on tärkeää varmistaa laajakaistayhteyksien ja peruspalvelujen saatavuus maaseudulla, tietoteknisten taitojen hankkiminen ja kestävää kehitystä koskevien uusien toimintamallien käyttöönotto, kuten älykkäiden kylien malli ja elintarvikejärjestelmien muuttaminen kestäviksi; |
| --- | --- |

50.

| 51. | korostaa, että maatalouden kehityksen, digitalisaation ja erikoistumisen seurauksena alalla jo olevat ja sille tulossa olevat ihmiset tarvitsevat asianmukaisen digitaalisen, teknisen ja kaupallisen alan koulutuksen, ja kehottaa edistämään vaihto-ohjelmia, keskusteluja, verkkokoulutuksia ja verkko-oppimista; |
| --- | --- |

51.

| 52. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan huomioon ikääntyneiden työntekijöiden erityistilanteen työmarkkinoilla esimerkiksi yksilöllisen koulutuksen ja optimoitujen työaikojen avulla; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kehottaa komissiota tukemaan jäsenvaltioita rakennerahastojen käytön lisäämisessä lasten julkiseen päivähoitoon sekä vanhusten ja huollettavien henkilöiden julkisiin hoitopalveluihin investoimiseksi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan seniorijärjestöjen toimintaa ja kehitystä sekä muita sosiaalisen osallistumisen muotoja; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kehottaa komissiota ja sosiaalisen suojelun komiteaa paneutumaan seuraavassa eläkkeiden riittävyyttä koskevassa raportissaan syvällisesti epätyypillisiin työmarkkinapolkuihin ja analysoimaan sukupuolten eläke-eroja kaikilta osin ja kaikilta kannoilta sekä eläkejärjestelmien kaikissa kolmessa pilarissa; kehottaa lisäksi komissiota arvioimaan vähimmäiseläkkeiden riittävyyttä, mikä on erityisen keskeinen kysymys vanhuusiän köyhyyden välttämisen kannalta; |
| --- | --- |

55.

| 56. | korostaa, että nouseva senioritalous voisi muuttua yhdeksi tärkeimmistä talouden moottoreista erityisesti maaseudulla ja tuoda terveydenhuollon ja pitkäaikaishoidon aloille mahdollisuuksia tarjota korkealaatuista hoitoa tehokkaammin; kehottaa komissiota ottamaan EU:n ja kansallisissa strategioissa huomioon senioritalouden mahdollisuudet ja edistämään sitä ponnekkaammin, muun muassa ikääntyneille suunnatussa matkailussa ja kulttuurivaihdossa; |
| --- | --- |

56.

| 57. | muistuttaa, että syrjäisimmät alueet ovat erityisen alttiita väestökadolle ja tarvitsevat erityisiä toimenpiteitä, joilla voidaan lieventää niille tyypillisiä väestörakenteen kielteisiä muutoksia; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään käytössään olevia rakenne- ja investointirahastoja ennakoivasti näiden alueiden haasteiden ratkaisemiseksi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita ottamaan ikääntyneitä edustavia ja heidän etujaan suojelevia järjestöjä mukaan heitä koskevaan päätöksentekoon; |
| --- | --- |

58.

| 59. | korostaa, että etätyö voi tarjota lukuisia mahdollisuuksia syrjäisille alueille ja että se on yksi parhaista tavoista hyödyntää digitaaliteknologiaa, jotta voidaan pitää väestö maaseudulla ja syrjäisillä alueilla ja samalla hyödyttää paikallisyhteisöjä ja niiden taloutta; kehottaa komissiota esittämään EU:n etätyöohjelman, jotta voidaan kehittää etätyötä koskeva lainsäädäntökehys, jossa vahvistetaan etätyötä koskevat selkeät vähimmäisvaatimukset ja -ehdot koko EU:ssa; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita valtavirtaistamaan ikääntyneiden vammaisten henkilöiden oikeudet kaikkiin vammaisuuteen ja ikääntymiseen liittyviin toimintapolitiikkoihin ja ohjelmiin sekä varmistamaan, että niissä noudatetaan täysimääräisesti YK:n vammaisyleissopimusta; |
| --- | --- |

60.

Erityistoimet ja tutkimus

| 61. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään EU:n varoja ja yksityisiä investointeja yhdistettynä kansallisiin ja paikallisiin investointeihin kohtuuhintaisten, asianmukaisten, turvallisten ja esteettömien asuntojen tarjoamiseksi ja rakennusten mukauttamiseksi ikääntyneiden, haavoittuvassa asemassa olevien ja muita heikommassa asemassa olevien ihmisten tarpeisiin; korostaa, että rakennuksissa olisi oltava esteettömyyttä parantavia ominaisuuksia; korostaa turvallisten asuntojen olevan sellaisia, joissa vaarojen mahdollisuutta on vähennetty ja joissa on helpompi saada apua vaaratilanteessa; muistuttaa, että esteettömien asuntojen olisi kuljettava käsi kädessä asianmukaisen infrastruktuurin kanssa; |
| --- | --- |

61.

| 62. | korostaa alue- ja paikallisviranomaisten korvaamatonta roolia maaseutualueiden ja syrjäisten alueiden jatkuvasti syvenevien väestönkehitystä koskevien kysymysten ratkaisemisessa järkevällä ja kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään parhaita käytäntöjä tuloksellista ikääntymisen politiikkaa varten; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kehottaa jäsenvaltioita edistämään aloitteita, joilla lujitetaan sukupolvien välisiä siteitä ja tuetaan ikääntyneitä henkilöitä, joiden on terveydellisistä tai taloudellisista syistä lähdettävä kodeistaan, jotta he voivat löytää tarpeitaan vastaavan kohtuuhintaisen asunnon; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kehottaa jäsenvaltioita pitämään sukupuoliulottuvuuden mielessä eläkejärjestelmiä uudistaessaan ja eläkeikää mukauttaessaan siten, että niissä otetaan huomioon naisten ja miesten väliset erot työjärjestelyissä ja ikääntyneiden naisten suurempi syrjintävaara työmarkkinoilla; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kehottaa jäsenvaltioita osana kansallisia covid-19-toimenpiteitään estämään ikääntyneisiin naisiin kohdistuvaa väkivaltaa ja korjaamaan sen vaikutuksia muun muassa tarjoamalla auttavia puhelimia ja tukipalveluita ja kiinnittämällä erityistä huomiota tilanteeseen hoivakodeissa; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pyytää komissiota ja jäsenvaltioita perustamaan naisiin kohdistuvan väkivallan torjumiseksi tehokkaita ohjelmia, joissa otetaan huomioon myös ikäkysymys, jotta voidaan estää ikääntyneiden ja heidän joukossaan enemmistönä olevien naisten fyysistä, seksuaalista, psykologista ja taloudellista hyväksikäyttöä; ehdottaa, että olisi tehtävä kyselytutkimuksia ikääntyneisiin kohdistuvan väkivallan lisääntymisestä, jotta voitaisiin saada selvyyttä tähän vakavaan ongelmaan, josta ikääntyneet eivät yleensä kykene ilmoittamaan, sillä he saattavat hyväksyä kärsimänsä huonon kohtelun osana sitä, että he ovat vanhoja ja muista riippuvaisia, ja katsoo, että ikääntyneiden hyväksikäyttöä olisi torjuttava nykyistä tehokkaammin ja että koko yhteiskunnan olisi sitouduttava siihen tiiviimmin; |
| --- | --- |

67.

| 68. | korostaa, että palveluasunnot ja tuettu asuminen voivat edistää laitoshoidosta luopumista; kehottaa jäsenvaltioita tutkimaan mahdollisuuksia edistää palveluasumista, tuettua asumista ja monen sukupolven yhteisöllistä asumista sekä asuntojen mukauttamista laatukriteerien perusteella; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kannustaa jäsenvaltioita toteuttamaan ikääntyneille suunnattuja liikenneturvallisuuden tiedotus- ja valistuskampanjoita ja -toimia, joilla osoitetaan fysiologisten muutosten ja psykomotoristen taitojen heikentymisen vaikutus kykyyn liikkua tieliikenteessä, mikä parantaa kaikkien tienkäyttäjien turvallisuutta; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kannustaa jäsenvaltioita lisäämään ESR plussan, EAKR:n ja oikeudenmukaisen siirtymän rahaston menoja ikääntyneiden työntekijöiden koulutukseen ja uudelleenkoulutukseen, painottaen erityisesti yritysten kannustamista ikääntyneiden työllistämiseen sekä julkisen infrastruktuurin, liikenne mukaan lukien, ja julkisten tilojen mukauttamista ikääntyneiden tarpeisiin; kehottaa jäsenvaltioita edistämään rakennerahastojen avulla investointeja maaseutualueiden julkisiin palveluihin, mikä houkuttelisi nuorempaa sukupolvea näille seuduille ja lisäisi niillä asuvien ikääntyneiden ihmisten hyvinvointia; kehottaa lisäämään Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston varojen käyttöä ikääntyneiden henkilöiden eristyneisyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi maaseudulla ja epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla ja keskittymään erityisesti väestökadon uhkaamiin alueisiin; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään tähän liittyviä mahdollisuuksia, joita Next Generation EU -väline tarjoaa; |
| --- | --- |

70.

| 71. | korostaa riittävien, luotettavien ja vertailukelpoisten tietojen merkitystä väestönkehityksen haasteisiin vastaamista koskevien toimintapolitiikkojen ja toimenpiteiden perustana; kehottaa komissiota tarkistamaan EU:n tilastokehystä nostamalla tiedon keruun yläikärajaa sekä varmistamaan, että laitoksissa asuvat henkilöt otetaan huomioon, ja tarjoamaan sukupuolen ja iän mukaan eriteltyjä tietoja noudattaen täysimääräisesti yksityisyyttä ja perusoikeuksia koskevia normeja; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keräämään enemmän tietoja ja tukemaan voimakkaammin terveenä ikääntymistä, ikääntymiseen liittyviä sairauksia ja ikääntyneiden elinoloja koskevan tutkimuksen kehittämistä; |
| --- | --- |

71.

| 72. | suhtautuu myönteisesti Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria koskevaan toimintasuunnitelmaan ja kehottaa panemaan nopeasti ja tehokkaasti täytäntöön pilarissa esitetyt periaatteet; kehottaa komissiota pyrkimään parantamaan ja vahvistamaan ikääntyneiden ihmisten edustusta EU:n lainsäädäntöprosessissa olemassa olevaa Euroopan nuorisoparlamenttia mukaillen ja harkitsemaan rahoituksen myöntämistä tällaiselle aloitteelle EU:n perusoikeus-, tasa-arvo- ja kansalaisuusohjelmasta; |
| --- | --- |

72.

| 73. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita keskittymään toimissaan ikääntyneiden ihmisten terveiden elinvuosien lisäämiseen; korostaa tässä yhteydessä elinikäisen terveyden edistämistä ja siihen liittyvää koulutusta, sairauksien ehkäisemistä ja säännöllisiä terveystarkastuksia koskevien ohjelmien merkitystä ja toteaa, että on käynnistettävä uusia aloitteita, kuten sairauksien parempaa ehkäisyä koskevia toimintapolitiikkoja ja tehokkaampia terveydenhuolto-ohjelmia, terveenä ikääntymistä koskevan prosessin edistämiseksi; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita osallistumaan aktiivisesti WHO:n terveenä ikääntymisen vuosikymmen -aloitteeseen laatimalla EU:ssa terveenä ikääntymistä koskevia suunnitelmia, jotka kattavat terveys- ja hoivapalvelujen saatavuuden, ja strategioita terveyden edistämiseksi ja sairauksien ehkäisemiseksi; kehottaa komissiota laatimaan kunnianhimoisen fyysistä ja psyykkistä terveyttä koskevan tutkimusohjelman osana Horisontti Eurooppa -ohjelmaa; kannustaa jäsenvaltioita harkitsemaan monivuotisen rahoituskehyksen ja Next Generation EU -välineen varojen käyttämistä tähän tarkoitukseen; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kehottaa jäsenvaltioita kannustamaan sukupolvien väliseen vaihtoon muun muassa edistämällä ikääntyneisiin kohdistuvaa, nuorten tekemää vapaaehtoistyötä sekä tukemaan ja rahoittamaan sukupolvien välisiä toimintakeskuksia, sillä nämä voivat olla ratkaisevan tärkeitä ikäsyrjinnän torjunnassa ja ikääntyneiden sosiaalisen osallisuuden varmistamisessa; kannustaa jäsenvaltioita perustamaan vanhuksille tarkoitettuja yhteisöllisiä hoivakeskuksia sekä vapaaehtoistoiminnan ja elinikäisen oppimisen mahdollisuuksia koulujen ja päiväkotien lähelle ja pyrkimään edistämään sukupolvien välisiä siteitä kannustamalla näiden palvelujen väliseen vuorovaikutukseen; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota tukemaan ohjelmia, hankkeita ja toimia, jotka edistävät ikääntyneiden henkilöiden osallistumista yhteiskuntaan, kulttuurielämään ja politiikkaan; |
| --- | --- |

74.

| 75. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita viemään eteenpäin ja tukemaan osallisuutta edistäviä työmarkkinoita ja yhteiskuntia, jotka mahdollistavat yhtäläisen osallistumisen ja joissa hyödynnetään kaikkien taitoja ja kykyjä; kehottaa jäsenvaltioita kehittämään työllistettävyyttä ja uranhallintaa koskevia strategioita, jotta voidaan valmistautua työvoiman ikääntymiseen ja työmarkkinoiden epävakauteen, kun työmarkkinoilla tapahtuu useita ja perustavanlaatuisia muutoksia; korostaa, että tällaisiin strategioihin olisi sisällyttävä kaikenikäisten henkilöiden koulutuksen ja elinikäisen oppimisen edistäminen, terveyttä tukevat työpaikat, jotka tarjoavat kohtuulliset mukautukset terveysongelmista kärsiville tai vammaisille työntekijöille, työ- ja yksityiselämän parempi yhteensovittaminen sekä sukupolvien välisen vaihdon edistäminen työpaikalla; kehottaa lisäksi kiinnittämään EU:n monimuotoisuusverkostossa enemmän huomiota ikärakenteen, kykyjen ja toimintarajoitteiden monipuolisuuteen työpaikoilla; kehottaa komissiota korostamaan sekä naisille että miehille aiheutuvia psykososiaalisia ja fyysisiä ikään liittyviä riskejä työterveyttä ja -turvallisuutta koskevassa uudessa strategisessa kehyksessä; korostaa, että työterveys ja -turvallisuus ovat ratkaisevan tärkeitä; |
| --- | --- |

75.

| 76. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita helpottamaan halukkaiden yli 60-vuotiaiden henkilöiden, erityisesti naisten, pääsyä työelämään, koska tämä lisäisi eliniän aikana ansaittuja tuloja, ja ottamaan käyttöön ikääntyneiden henkilöiden osa-aikatyön tehtävissä, joiden riski on vähäinen, kun he ovat edelleen terveitä ja kykeneviä ottamaan vastuita; painottaa, että on tärkeää luoda palkkatyömahdollisuuksia henkilöille, jotka ovat jo saavuttaneet lakisääteisen eläkeiän mutta haluavat pysyä aktiivisina tai kaipaavat lisää aktiviteetteja, paitsi lisätulojen hankkimiseksi myös keinona torjua sosiaalista syrjäytymistä; kehottaa lisäksi luomaan kannustimia vapaaehtoistoiminnalle ja mentoroinnille, jotta voidaan edistää tietämyksen siirtoa sukupolvien välillä; korostaa, että tällaisia toimenpiteitä ja tällaista toimintaa ei saa toteuttaa nuorten työnhakijoiden tai pitkäaikaistyöttömien kustannuksella; |
| --- | --- |

76.

| 77. | kehottaa komissiota hyväksymään hoitajia koskevan EU:n strategian; korostaa, että hoivapalveluihin investoiminen on olennaisen tärkeää, sillä se parantaa ensinnäkin naisten työllisyyttä luomalla entisille omaishoitajille virallisia työmahdollisuuksia ja edistämällä naisten työn ja yksityiselämän välistä tasapainoa ja toiseksi ikääntyneiden yleisiä elinoloja, kun investoidaan pitkäaikaishoidon palveluihin, psyykkisen terveyden parantamiseen, eristyneisyyden torjuntaan sekä ikääntyneisiin naisiin kohdistuvan väkivallan torjuntaan ja ehkäisemiseen ja kun panostetaan terveyteen ja koulutukseen sen varmistamiseksi, että ihmiset pysyvät aktiivisina ja terveinä myös ikääntyessään; kehottaa jäsenvaltioita ottamaan käyttöön ikääntyneille tarkoitettujen hoitojärjestelmien saatavuutta ja kestävyyttä koskevat indikaattorit sekä ikääntyneiden ihmisten hoivapalvelujen yhteisen laatukehyksen; korostaa, että on tärkeää varmistaa, että ikääntyneiden hoito kuuluu edelleen kansalliseen toimivaltaan; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kehottaa jäsenvaltioita kiinnittämään enemmän huomiota ikääntyneisiin, jotka ovat erityisen alttiita virusinfektioille, covid-19 mukaan lukien; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita torjumaan ikääntyneiden eristyneisyyttä, laiminlyöntiä ja sosiaalista syrjäytymistä covid-19-pandemian aikana tukemalla valistuskampanjoita, tekemällä tutkimusta, helpottamalla näkemysten vaihtoa ja yhdistämällä EU:n rakenne- ja investointirahastoja; kehottaa lisäksi jäsenvaltioita varmistamaan potilaiden oikeuksien soveltamisen rajatylittävässä terveydenhuollossa sekä turvallisten ja kohtuuhintaisten lääkkeiden saatavuuden ja saavutettavuuden; korostaa covid-19-pandemian todistaneen, että EU:n on osoitettava enemmän solidaarisuutta; kehottaa komissiota laatimaan ja hyväksymään perusoikeuskirjan 25 artiklaan perustuvan ikääntyneiden henkilöiden oikeuksia koskevan EU:n peruskirjan; |
| --- | --- |

78.

| 79. | toteaa, että koheesiopolitiikalla ja YMP:llä voisi olla huomattava rooli naisten työllistettävyyden ja osallisuuden tukemisessa ja tehostamisessa väestönkehityksen ongelmista kärsivillä maaseutualueilla ja syrjäisillä alueilla; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään tähän tarkoitettuja varoja paremmin; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kehottaa jäsenvaltioita käyttämään REACT-EU-välineen varoja väestönmuutokseen vastaamiseksi (54); |
| --- | --- |

80.

| 81. | korostaa, että uudet teknologiat ja innovatiiviset menetelmät voisivat osoittautua hyödyllisiksi yleishyödyllisten palvelujen kustannusten vähentämisessä ja auttaa säilyttämään syrjäisten ja harvaan asuttujen alueiden elintason ja palvelujen laadun; kannustaa jäsenvaltioita ja asianomaisia alue- ja paikallisviranomaisia investoimaan epätavanomaisiin ja innovatiivisiin toimiin, joiden tarkoituksena on tarjota väestölle olennaisia palveluja ja luoda sopiva ympäristö, joka houkuttelee ihmisiä palaamaan ja pysäyttää siten väestökadon; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan parhaiden käytäntöjen vaihtoa asianmukaisten väestöpolitiikkojen ja aloitteiden luomiseksi, jotta voidaan hyödyntää EU:n ikääntyvän väestön mahdollisuuksia ja vastata sen tuomiin haasteisiin; |
| --- | --- |

82.

| 83. | muistuttaa, että perheviljely on erityinen maanviljelyn muoto, jossa yhdistyvät maataloustoiminta ja perhe-elämä ja jossa ikääntyneet viljelijät harjoittavat toimintaa aktiivisesti vielä eläkeiän saavutettuaan; |
| --- | --- |

83.

| 84. | toteaa, että ikääntyneillä ihmisillä, myös viljelijöillä, on mahdollisuus toimia veturina elinvoimaisessa maaseudun senioritaloudessa, joka perustuu sosiaalisiin innovaatioihin, osallistaviin maaseutuyhteisöihin ja terveellisempään elinympäristöön; kehottaa komissiota tutkimaan huolellisesti näitä mahdollisuuksia laatiessaan maaseutualueita ja aktiivista ikääntymistä koskevaa pitkän aikavälin visiotaan; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kehottaa julkista sektoria edistämään erityisen turvajärjestelmän luomista, jossa otetaan huomioon maataloustyöntekijöiden työttömyyden erityispiirteet, jotka liittyvät maatalouden kausityön tilapäiseen luonteeseen; toteaa, että tällainen järjestelmä voisi antaa lisäturvaa niille, jotka työskentelevät maatalousalalla; |
| --- | --- |

85.

| 86. | huomauttaa, että työvoiman ikääntyminen ja tarve sukupolvenvaihdokseen ovat vakavampia ongelmia maataloudessa kuin muilla aloilla; katsoo, että tämän kehityssuunnan kääntämisessä on keskeistä luoda uusia ammatteja sukupolvenvaihdoksen mahdollistamiseksi varmistamalla, että maatalouden ammatit ovat houkuttelevia ja kannattavia; |
| --- | --- |

86.

| 87. | toteaa, että EU:n maatiloista vain 11 prosentilla on alle 40-vuotias tilanhoitaja (55); kehottaa jäsenvaltioita poistamaan kaikki esteet, jotka haittaavat nuorten viljelijöiden toiminnan aloittamista maatalousalalla, mukaan lukien maan hankkimisen vaikeus; kehottaa myös jäsenvaltioita edistämään uusia tapoja tehdä yhteistyötä sukupolvien välillä, kuten kumppanuudet, osaviljely, pitkäaikainen vuokraaminen ja muut järjestelyt, joilla voitaisiin ratkaista viljelysmaiden puute ja kannustaa nuoria ryhtymään viljelijöiksi; |
| --- | --- |

87.

| 88. | muistuttaa, että jotkin maatalouden sukupolvenvaihdoksen tiellä olevista esteistä liittyvät mahdollisuuksiin hankkia maata ja maatilan siirtämiseen sukupolvelta toiselle; huomauttaa, että ikääntyneitä viljelijöitä uhkaavat matalat eläkkeet, tulonmenetykset (mm. YMP-tuet) ja sosiaalinen syrjäytyminen maaseudulla eläköitymisen jälkeen, ja siksi he yleensä jatkavat toiminnan harjoittamista ja pitävät maatilansa pidempään; korostaa tässä yhteydessä, että tarvitaan räätälöityjä politiikan välineitä, joilla taataan maatilojen sujuvammat siirrot ja se, että ikääntyvät viljelijät voivat vanheta aktiivisina maaseutuyhteisöissä; |
| --- | --- |

88.

| 89. | toteaa, että useissa jäsenvaltioissa kansalliset eläkejärjestelmät eivät tarjoa riittävää toimeentuloa eläköityneille viljelijöille; pitää valitettavana, että usein ainoa keino tämän tilanteen ratkaisemiseksi on jatkaa maatalouden harjoittamista yli lakisääteisen eläkeiän, mikä hidastaa sukupolvenvaihdosta; painottaa, että YMP-tukia ei ole tarkoitettu korvaamaan eläkejärjestelmää; |
| --- | --- |

89.

| 90. | panee merkille, että maataloudessa tarvitaan yhä enemmän erittäin päteviä nuoria ammattilaisia, erityisesti aluetasolla, ja kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että on pyrittävä kaikin toimin kannustamaan nuoria opiskelemaan maatalousammatteja sekä helpottamaan tietämyksen siirtämistä vanhemmalta nuoremmalle sukupolvelle; |
| --- | --- |

90.

| 91. | katsoo, että vanhempien ja nuorempien sukupolvien väliset maatilakumppanuudet ovat ratkaisevan tärkeitä sukupolvien välisen solidaarisuuden, tietämyksen siirron ja keskinäisen oppimisen lisäämiseksi, mikä on erityisen tärkeää uusien teknologioiden käyttöön ottamiseksi ja digitaalisten taitojen soveltamiseksi maanviljelyssä; |
| --- | --- |

91.

| 92. | huomauttaa, että Euroopan maatalouden työvoima koostuu yhä suurelta osin perheenjäsenistä, mutta toteaa, että perheenjäsenien osuus työvoimasta on laskenut tasaisesti jo vuosia ja sen odotetaan pienenevän entisestään lähitulevaisuudessa; korostaa, että maaseudun väistämätön autioituminen joissakin osissa EU:ta johtaa maaseutualueilla taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöongelmiin, joihin on puututtava kunnianhimoisemmilla ja paremmin koordinoiduilla toimilla; |
| --- | --- |

92.

| 93. | korostaa, että on tärkeää tukea erilaisia maaseutualueita ja kannustaa investointeja hankkeisiin, jotka edistävät paikallisia talouksia, mukaan lukien julkisen liikenteen saatavuuden ja digitaalisten yhteyksien parantaminen; pitää tärkeänä muistuttaa, että maatalousalan työpaikkojen säilyttämisellä on suora yhteys maaseudun elinkeinoelämän pysymiseen elinvoimaisena; katsoo lisäksi, ettei pitäisi aliarvioida niitä haasteita, joita kaikki maanviljelijät kohtaavat sen hahmottamisessa, mikä rooli nykyaikaisilla teknologioilla ja innovaatioilla on maataloudessa, ja näiden teknologioiden ja innovaatioiden käyttöönottamisessa; korostaa siksi, että elinikäinen ammatillinen koulutus, neuvontapalvelut sekä tietämyksen vaihto ovat tärkeitä elementtejä niin YMP:n puitteissa kuin sen ulkopuolella; |
| --- | --- |

93.

| 94. | katsoo, että naisten pääsyä maatalousalalle olisi helpotettava asianmukaisten julkisten palvelujen avulla, jotta heillä olisi paremmat mahdollisuudet työskennellä alalla; |
| --- | --- |

94.

| 95. | toteaa, että väestön ikääntyminen erityisesti maaseudulla on väistämätön suuntaus, joka on otettava huomioon talous- ja sosiaalipolitiikan laatimisessa; katsoo, että väestön ikääntymisen ongelma edellyttää moniulotteista toimintamallia, ja painottaa, että on tärkeää edistää laajempaa täydentävyyttä ja synergioita politiikan alojen ja tukivälineiden välillä; muistuttaa, että riittävät resurssit ja palvelut ovat edellytys sille, että voidaan tarjota ikääntyneille ihmisille heidät huomioon ottava ympäristö; |
| --- | --- |

95.

| 96. | korostaa, että EU:n jäsenvaltioiden välillä ja niiden sisällä on eroja mahdollisuuksissa hankkia maata ja saada suoraa tukea, ja toteaa, että tämä on yksi niistä ongelmista, jotka on ratkaistava, jotta voidaan pysäyttää alueellinen taantuminen sekä saada ikääntyneet luopumaan maatalouden harjoittamisesta ja kannustaa nuoria ryhtymään viljelijöiksi; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kehottaa jäsenvaltioita ottamaan strategiasuunnitelmien laatimisessa huomioon ikääntyneiden henkilöiden (yli 65-vuotiaiden) osuuden maaseudulla ja harkitsemaan maaseudun ikääntyneitä henkilöitä koskevien tai heihin kohdistettujen toimenpiteiden käyttöönottoa, esimerkiksi lisäämällä joustoa niihin ehtoihin, joiden mukaisesti kyseiseen ikäryhmään kuuluvat voivat osallistua tosiasiallisesti ja aktiivisesti alueen elinkeinoelämään; |
| --- | --- |

97.

| 98. | huomauttaa, että covid-19-pandemian aiheuttamassa tilanteessa on sitouduttava elinvoimaiseen ja dynaamiseen maaseutuun, poistettava byrokratiaa sekä investoitava maaseudun infrastruktuuriin ja laadukkaisiin palveluihin, jotta voidaan hidastaa maatalousalan ikääntymistä ja edistää naisten asemaa tilojen johdossa; |
| --- | --- |

98.

| 99. | toteaa, että tehokas liikkuvuusjärjestelmä on yksi alueiden taloudellisen kehityksen, alueellisen yhteenkuuluvuuden ja alueiden potentiaalin kehittämisen edellytyksistä; huomauttaa, että siksi on annettava tarvittava rahoitus liikenneyhteyksien kehittämiseen ja ylläpitoon, mikä voisi kannustaa vanhempaa sukupolvea jatkamaan maatalouden harjoittamista pidempään ja houkutella nuoria muuttamaan alueellisista keskuksista töihin maaseudulle; |
| --- | --- |

99.

| 100. | korostaa YMP:n roolia ja merkitystä, kun kannustetaan sukupolvenvaihdokseen maatalousalalla; kehottaa jäsenvaltioita suosimaan strategiasuunnitelmissaan toimia, joilla lisätään nuorten viljelijöiden määrää, ja edistämään näiden toimien johdonmukaisuutta muiden kansallisella ja EU:n tasolla saatavilla olevien välineiden kanssa; |
| --- | --- |

100.

| 101. | korostaa yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen aloitteiden keskeistä roolia elävien ja menestyvien paikallisten maaseututalouksien palauttamisessa ja säilyttämisessä sekä tarvetta pitää Leader-ohjelman rahoitus riittävällä tasolla; kehottaa jäsenvaltioita hyödyntämään täysimääräisesti Leader-ohjelman resursseja; |
| --- | --- |

101.

| 102. | toteaa, että kansalaisjärjestöjen tarjoamat palvelut ovat tärkeitä erityisesti ikääntyneille henkilöille; kehottaa vahvistamaan rahoitusta alueiden kansalaisjärjestöjen toiminnalle; |
| --- | --- |

102.

o

o o

| 103. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

103.

---

(1)  Tuomio 22.11.2005, Werner Mangold v. Rüdiger Helm, C-144/04, ECLI: EU:C:2005:709.

(2)  EUVL L 246, 23.9.2011, s. 5.

(3)  EUVL C 484, 24.12.2016, s. 1.

(4)  EUVL C 189, 4.6.2018, s. 1.

(5)  EUVL C 308 E, 20.10.2011, s. 49.

(6)  EUVL C 363, 28.10.2020, s. 80.

(7)  EUVL C 74 E, 13.3.2012, s. 19.

(8)  EUVL C 76, 28.2.2018, s. 93.

(9)  EUVL C 204, 13.6.2018, s. 76.

(10)  EUVL C 331, 18.9.2018, s. 60.

(11)  EUVL C 356, 4.10.2018, s. 10.

(12)  EUVL C 108, 26.3.2021, s. 965.

(13)  EYVL L 303, 2.12.2000, s. 16.

(14)  EUVL C 137 E, 27.5.2010, s. 68.

(15)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 79.

(16)  COM(2020)0241.

(17)  YK, ”Changing population age structures and sustainable development: a concise report”, 2017.

(18)  Eurostat, ”Ageing Europe – statistics on social life and opinions”, tiedot heinäkuulta 2020.

(19)  Eurostat, ”Population structure and ageing”, tiedot elokuulta 2020.

(20)  Komission antamaan kertomukseen väestönmuutoksen vaikutuksesta liitetty komission yksiköiden valmisteluasiakirja (SWD(2020)0109), 17. kesäkuuta 2020, s. 7.

(21)  YK, ”Changing population age structures and sustainable development: a concise report”, 2017, s. 11.

(22)  Eurostat, ”Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU”, 2019.

(23)  Eurostat, ”Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU”, 2019.

(24)  Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu, ”Demographic Outlook of the European Union”, maaliskuu 2020, s. 3.

(25)  EU:n tiedekeskus: komission tiede- ja tietopalvelu, ”How lonely are Europeans?”, 12. kesäkuuta 2019.

(26)  Euroopan parlamentin tutkimuspalvelu, ”Demographic Outlook of the European Union”, maaliskuu 2020, s. 16.

(27)  Eurostatin perusskenaario.

(28)  Eurostat, ”Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU”, 2019.

(29)  Komissio, ”Digitaalitalouden ja -yhteiskunnan indeksi (DESI) 2020”, s. 52.

(30)  SWD(2020)0109, s. 42.

(31)  Eurostat, ”Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU”, 2019, s. 53.

(32)  Eurostat, ”Disability statistics – elderly needs for help or assistance”, tiedot kesäkuulta 2019.

(33)  Eurostat, ”Functional and activity limitations statistics”, tiedot joulukuulta 2020.

(34)  Eurostat, ”Ageing Europe: Looking at the lives of older people in the EU”, 2019, s. 70.

(35)  Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskus ja muut, ”High impact of COVID-19 in long-term care facilities, suggestion for monitoring in the EU/EEA”, Eurosurveillance, nide 25, nro 22, 4. kesäkuuta 2020.

(36)  Euroopan tasa-arvoinstituutti, ”Ageing societies, migration and climate change bring new challenges for gender equality”, 10. joulukuuta 2019.

(37)  Vuonna 2018 naisista 30,5 prosenttia ja miehistä 9,2 prosenttia työskenteli osa-aikaisesti EU-27:ssä (Eurostat, työvoimatutkimus).

(38)  Viime vuosina 15–64-vuotiaiden tekemien määräaikaisten työsopimusten osuus on pysynyt vakaana. Vuonna 2018 niiden osuus kokonaistyöllisyydestä oli 12,1 prosenttia. Naisten keskuudessa niiden osuus on hieman suurempi (13,1 prosenttia) kuin miesten keskuudessa (11,2 prosenttia) (Eurostat).

(39)  Euroopan unionin perusoikeusviraston tiedotteet koronaviruspandemian vaikutuksista perusoikeuksiin EU:ssa: ikääntyneisiin henkilöihin keskittynyt kesäkuussa 2020 julkaistu tiedote nro 3 ja sosiaalisiin oikeuksiin keskittynyt 30. marraskuuta 2020 julkaistu tiedote nro 6.

(40)  Eurofoundin 19. toukokuuta 2021 julkaisema artikkeli eläkkeelle siirtymisestä.

(41)  Eurofoundin Euroopan elämänlaatututkimus 2016, s. 79.

(42)  Eurofoundin Euroopan elämänlaatututkimus 2016, s. 77.

(43)  Eurofoundin Euroopan elämänlaatututkimus 2016, s. 15.

(44)  Eurofoundin Euroopan elämänlaatututkimus 2016, s. 26.

(45)  Vuoden 2018 ikääntymisraportissa ikääntymisen kokonaiskustannukset määritetään siten, että ne lasketaan eläkkeitä, terveydenhoitoa, pitkäaikaishoitoa, koulutusta ja työttömyysetuuksia koskevien julkisten menojen perusteella.

(46)  Komission laatima toimielinten välinen asiakirja ”The 2018 Ageing Report: Economic & Budgetary Projections for the 28 EU Member States (2016-2070)”, 25. toukokuuta 2018.

(47)  Komission kertomus senioritaloudesta, 12. huhtikuuta 2018.

(48)  Euroopan työterveys- ja työturvallisuusviraston 4. lokakuuta 2016 julkaisema raportti ”The ageing workforce: Implications for occupational safety and health – A research review”.

(49)  Eurostat, ”Employment rate of older workers, age group 55-64”, tilanne 2. kesäkuuta 2021.

(50)  COM(2020)0241, s. 10.

(51)  COM(2020)0241, s. 22.

(52)  Alzheimer Europen 17. helmikuuta 2020 päivätty kertomus ”Dementia in Europe Yearbook 2019: Estimating the prevalence of dementia in Europe”.

(53)  Komission tiedonanto 10. maaliskuuta 2020”Pk-yritysstrategia kestävää ja digitaalista Eurooppaa varten” (COM(2020)0103).

(54)  COM(2020)0241, s. 20.

(55)  Eurostat, ”Farmers and the agricultural labour force – statistics”, tiedot marraskuulta 2018.

---

Torstai 8. heinäkuuta 2021

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/146 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/146

---

P9_TA(2021)0348

Suuntaviivojen laatiminen unionin talousarvion suojaamista koskevan yleisen ehdollisuusjärjestelmän soveltamiseksi

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 suuntaviivojen laatimisesta unionin talousarvion suojaamista koskevan yleisen ehdollisuusjärjestelmän soveltamiseksi (2021/2071(INI))

(2022/C 99/14)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (1),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 7 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 ja 7 artiklan,

| — | ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman oikeusvaltiotilanteesta Euroopan unionissa ja ehdollisuusasetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman oikeusvaltiotilanteesta Euroopan unionissa ja ehdollisuusasetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisesta (2),

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027, toimielinten välisestä sopimuksesta, Euroopan unionin elpymisvälineestä ja oikeusvaltioasetuksesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman monivuotisesta rahoituskehyksestä 2021–2027, toimielinten välisestä sopimuksesta, Euroopan unionin elpymisvälineestä ja oikeusvaltioasetuksesta (3),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuusmekanismi) soveltamisesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (oikeusvaltioperiaatetta koskeva ehdollisuusmekanismi) soveltamisesta (4),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580),

| — | ottaa huomioon 20. joulukuuta 2017 SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti annetun komission perustellun ehdotuksen neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. joulukuuta 2017 SEU 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti annetun komission perustellun ehdotuksen neuvoston päätökseksi sen toteamisesta, että on olemassa selvä vaara, että Puolan tasavalta loukkaa vakavasti oikeusvaltioperiaatetta (COM(2017)0835),

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (5), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (5), jäljempänä ”varainhoitoasetus”,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan työjärjestyksen 58 artiklan mukaisen yhteiskäsittelyn,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kirjeen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan kirjeen,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0226/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan ja talousarvion valvontavaliokunnan mietinnön (A9-0226/2021),

| A. | ottaa huomioon, että asetuksessa vahvistettu ehdollisuusmekanismi oli osa yleistä poliittista sopimusta, joka koskee monivuotista rahoituskehystä 2021–2027, Next Generation EU -elpymisvälinettä ja omia varoja koskevaa päätöstä (6), eikä sen soveltamista pitäisi viivästyttää etenkään edellä mainittujen välineiden soveltamisen osalta; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että asetuksessa vahvistettu ehdollisuusmekanismi oli osa yleistä poliittista sopimusta, joka koskee monivuotista rahoituskehystä 2021–2027, Next Generation EU -elpymisvälinettä ja omia varoja koskevaa päätöstä (6), eikä sen soveltamista pitäisi viivästyttää etenkään edellä mainittujen välineiden soveltamisen osalta;

| B. | ottaa huomioon, että vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen ja Next Generation EU -elpymisvälineen talousarvio on määrältään EU:n historiassa ennennäkemätön ja sen tavoitteena on tukea EU:n taloudellista ja sosiaalista elpymistä covid-19-pandemian seurausten jälkeen, minkä takia se edellyttää enemmän kuin koskaan moitteettoman varainhoidon periaatteiden oikea-aikaista ja asianmukaista soveltamista sekä EU:n taloudellisten etujen suojaamista; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vuosien 2021–2027 monivuotisen rahoituskehyksen ja Next Generation EU -elpymisvälineen talousarvio on määrältään EU:n historiassa ennennäkemätön ja sen tavoitteena on tukea EU:n taloudellista ja sosiaalista elpymistä covid-19-pandemian seurausten jälkeen, minkä takia se edellyttää enemmän kuin koskaan moitteettoman varainhoidon periaatteiden oikea-aikaista ja asianmukaista soveltamista sekä EU:n taloudellisten etujen suojaamista;

| C. | ottaa huomioon, että asetuksen mukaan oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on keskeinen ennakkoedellytys moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattamiselle; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että asetuksen mukaan oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen on keskeinen ennakkoedellytys moitteettoman varainhoidon periaatteiden noudattamiselle;

| D. | ottaa huomioon, että asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2021 ja sitä on siitä alkaen sovellettu kokonaisuudessaan ja sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa kaikkiin maksuihin, jotka on tehty asetuksen voimaantulon jälkeen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että asetus tuli voimaan 1. tammikuuta 2021 ja sitä on siitä alkaen sovellettu kokonaisuudessaan ja sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa kaikkiin maksuihin, jotka on tehty asetuksen voimaantulon jälkeen;

| E. | ottaa huomioon, että komissio on päättänyt noudattaa Eurooppa-neuvoston 10. ja 11. joulukuuta 2020 antamia ei-sitovia päätelmiä ja on ilmoittanut laativansa suuntaviivat asetuksen soveltamiseksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio on päättänyt noudattaa Eurooppa-neuvoston 10. ja 11. joulukuuta 2020 antamia ei-sitovia päätelmiä ja on ilmoittanut laativansa suuntaviivat asetuksen soveltamiseksi;

| F. | ottaa huomioon, että 25. maaliskuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa asetuksen soveltamisesta parlamentti pyysi komissiota hyväksymään suuntaviivat viimeistään 1. kesäkuuta 2021 ja kuultuaan parlamenttia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että 25. maaliskuuta 2021 antamassaan päätöslauselmassa asetuksen soveltamisesta parlamentti pyysi komissiota hyväksymään suuntaviivat viimeistään 1. kesäkuuta 2021 ja kuultuaan parlamenttia;

| G. | ottaa huomioon, että arvoista, oikeuksista, oikeusvaltioperiaatteesta ja turvallisuudesta keskustellaan Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa, mikä mahdollistaa perusteellisen pohdinnan unionin välineistä, joilla seurataan, ehkäistään ja torjutaan loukkauksia, jotka kohdistuvat EU:n arvoihin, oikeusvaltioperiaate mukaan lukien; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että arvoista, oikeuksista, oikeusvaltioperiaatteesta ja turvallisuudesta keskustellaan Euroopan tulevaisuutta käsittelevässä konferenssissa, mikä mahdollistaa perusteellisen pohdinnan unionin välineistä, joilla seurataan, ehkäistään ja torjutaan loukkauksia, jotka kohdistuvat EU:n arvoihin, oikeusvaltioperiaate mukaan lukien;

1.

pitää valitettavana, että komissio päätti laatia suuntaviivat asetuksen soveltamiseksi; toistaa jälleen kerran näkemyksensä, että asetuksen teksti on selkeä eikä edellytä erillistä tulkintaa, jotta sitä voitaisiin soveltaa, ja että lainsäädäntövallan käyttäjät eivät ole siirtäneet komissiolle tätä koskevaa valtaa; panee merkille luonnoksen suuntaviivojen tekstiksi ja toteaa, että komissio on jakanut sen parlamentille ja jäsenvaltioille;

2.

korostaa, että suuntaviivat eivät ole oikeudellisesti sitovia; ilmaisee pettymyksensä sen johdosta, että komissio poikkeaa tavanomaisesta käytännöstään laatia suuntaviivoja säädöksen soveltamiseksi vain tapauksissa, joissa säädöksen käytännön täytäntöönpanoa varten tarvitaan tietyn aikaa ohjeita; korostaa, että suuntaviivojen laatimisprosessi ei saa missään tapauksessa aiheuttaa lisäviivästyksiä asetuksen soveltamiseen;

3.

muistuttaa, että suuntaviivoilla ei voida muuttaa, laajentaa tai kaventaa asetuksen tekstiä; korostaa, että tuodakseen lisäarvoa suuntaviivoilla on selvennettävä, kuinka asetuksen säännöksiä sovelletaan käytännössä, ja niissä on siksi hahmoteltava hyvissä ajoin komission soveltamat menettelyt, määritelmät ja menetelmät;

4.

pitää erittäin valitettavana, että komissio ei noudattanut parlamentin asettamaa määräaikaa täyttääkseen asetuksen mukaiset velvollisuutensa 1. kesäkuuta 2021 mennessä, suuntaviivojen laatiminen mukaan lukien; pitää myönteisenä, että parlamentin puhemies kehotti komissiota 23. kesäkuuta 2021 ryhtymään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 265 artiklan perusteella toimiin täyttääkseen velvollisuutensa ja varmistaakseen, että asetusta sovelletaan täysimääräisesti ja välittömästi;

5.

katsoo, että komissio ei ole hyödyntänyt tehokkaasti asetuksen voimaantulon jälkeistä aikaa; kehottaa komissiota välttämään lisäviivästyksiä asetuksen soveltamisessa ja tutkimaan nopeasti ja perusteellisesti jäsenvaltioissa mahdollisesti ilmenevät oikeusvaltion periaatteiden rikkomiset, jotka vaikuttavat tai uhkaavat vakavasti vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suoraan; toistaa, että joidenkin jäsenvaltioiden tilanne edellyttää jo nyt asetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisia välittömiä toimia eli kirjallisen ilmoituksen antamista kyseisille jäsenvaltioille ja ilmoittamista tästä parlamentille;

6.

muistuttaa, että komission poliittisissa suuntaviivoissa vuosiksi 2019–2024 todetaan, että ydinarvojemme puolustamisessa ei voida tehdä kompromisseja ja että olisi varmistettava, että unionin koko välineistöä käytetään EU:n tasolla; muistuttaa, että SEU17 artiklan 3 kohdan ja SEUT 245 artiklan mukaan komissio ”hoitaa tehtäväänsä täysin riippumattomana” ja että sen ”jäsenet eivät saa pyytää eivätkä ottaa ohjeita miltään hallitukselta”; muistuttaa lisäksi, että SEU 17 artiklan 8 kohdan mukaan komissio on ”vastuussa Euroopan parlamentille”;

7.

pyytää, että komissio raportoi parlamentille säännöllisesti ja ennakoivasti vähintään kahdesti vuodessa tutkinnan kohteena olevista uusista ja meneillään olevista tapauksista aloittaen ensimmäisistä tapauksista mahdollisimman pian;

8.

sitoutuu tarkastelemaan tiiviisti asetuksen täytäntöönpanoa silloin, kun ilmenee huolta sen soveltamisalaan kuuluvista mahdollisista oikeusvaltion periaatteiden rikkomisista jäsenvaltioissa; pyrkii järjestämään säännöllisiä tapaamisia asetuksen täytäntöönpanon seuraamiseksi asiasta vastaavissa valiokunnissa esittelijöiden ohjauksessa; kehottaa komissiota vastaamaan oikea-aikaisesti asiasta vastaavien valiokuntien tarkasteluun antamalla perusteellisia tietoja;

Oikeusvaltion periaatteiden rikkominen

Oikeusvaltion periaatteiden rikkominen

| 9. | korostaa, että asetusta sovelletaan sekä yksittäisiin oikeusvaltion periaatteiden rikkomisiin että systeemisiin rikkomisiin, jotka ovat levinneet laajalle tai ovat seurausta viranomaisten toistuvista käytännöistä tai laiminlyönneistä tai viranomaisten hyväksymistä yleisistä toimenpiteistä; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että asetusta sovelletaan sekä yksittäisiin oikeusvaltion periaatteiden rikkomisiin että systeemisiin rikkomisiin, jotka ovat levinneet laajalle tai ovat seurausta viranomaisten toistuvista käytännöistä tai laiminlyönneistä tai viranomaisten hyväksymistä yleisistä toimenpiteistä;

| 10. | kehottaa komissiota selventämään suuntaviivoissa, että ennen 1. tammikuuta 2021 tehdyistä päätöksistä tai tapahtumista johtuvat oikeusvaltioperiaatteen rikkomiset jäsenvaltiossa kuuluvat edelleen asetuksen soveltamisalaan, jos niiden vaikutus jatkuu edelleen; |
| --- | --- |

10.

kehottaa komissiota selventämään suuntaviivoissa, että ennen 1. tammikuuta 2021 tehdyistä päätöksistä tai tapahtumista johtuvat oikeusvaltioperiaatteen rikkomiset jäsenvaltiossa kuuluvat edelleen asetuksen soveltamisalaan, jos niiden vaikutus jatkuu edelleen;

| 11. | kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota asetuksen 3 artiklassa vahvistettuun ohjeelliseen luetteloon oikeusvaltion periaatteiden rikkomisesta; vaatii komissiota tutkimaan jäsenvaltioissa mahdollisesti esiintyvät, luetteloon sisältyvät rikkomiset ja huomauttaa, että myös muut viranomaisten käytännöt tai laiminlyönnit voivat olla merkityksellisiä; toteaa, että komission vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksessa on jo viitteitä useassa jäsenvaltiossa tapahtuneista rikkomisista, jotka voivat olla merkityksellisiä asetuksen soveltamisen kannalta; |
| --- | --- |

11.

kehottaa kiinnittämään erityistä huomiota asetuksen 3 artiklassa vahvistettuun ohjeelliseen luetteloon oikeusvaltion periaatteiden rikkomisesta; vaatii komissiota tutkimaan jäsenvaltioissa mahdollisesti esiintyvät, luetteloon sisältyvät rikkomiset ja huomauttaa, että myös muut viranomaisten käytännöt tai laiminlyönnit voivat olla merkityksellisiä; toteaa, että komission vuoden 2020 oikeusvaltiokertomuksessa on jo viitteitä useassa jäsenvaltiossa tapahtuneista rikkomisista, jotka voivat olla merkityksellisiä asetuksen soveltamisen kannalta;

| 12. | huomauttaa, että asetuksen 4 artiklassa säädetyn ehdollisuusjärjestelmän soveltamisen kannalta merkitykselliset valtiollisten elinten menettelytyypit eivät sulje pois muiden unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta merkityksellisten tilanteiden tai viranomaisten toiminnan mahdollista merkitystä; |
| --- | --- |

12.

huomauttaa, että asetuksen 4 artiklassa säädetyn ehdollisuusjärjestelmän soveltamisen kannalta merkitykselliset valtiollisten elinten menettelytyypit eivät sulje pois muiden unionin talousarvion moitteettoman varainhoidon tai unionin taloudellisten etujen suojaamisen kannalta merkityksellisten tilanteiden tai viranomaisten toiminnan mahdollista merkitystä;

| 13. | korostaa EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) välisen yhteistyön merkitystä; muistuttaa, että jos yhteistyö EPPOn ja OLAFin kanssa on tehotonta tai se ei ole oikea-aikaista, tämä voi olla peruste toimille asetuksen nojalla; korostaa, että EPPOn tapauksessa tehokas ja oikea-aikainen yhteistyö edellyttää paitsi sitä, että kansalliset viranomaiset avustavat ja tukevat aktiivisesti EPPOn rikostutkintaa ja syytteeseenpanoa, myös sitä, että kansallinen hallitus varmistaa sen Euroopan syyttäjien ja valtuutettujen syyttäjien oikea-aikaisen ja puolueettoman nimittämisen; katsoo myös, että OLAFin suositusten järjestelmällinen noudattamatta jättäminen voi olla asetuksessa tarkoitettu laiminlyönti; |
| --- | --- |

13.

korostaa EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) välisen yhteistyön merkitystä; muistuttaa, että jos yhteistyö EPPOn ja OLAFin kanssa on tehotonta tai se ei ole oikea-aikaista, tämä voi olla peruste toimille asetuksen nojalla; korostaa, että EPPOn tapauksessa tehokas ja oikea-aikainen yhteistyö edellyttää paitsi sitä, että kansalliset viranomaiset avustavat ja tukevat aktiivisesti EPPOn rikostutkintaa ja syytteeseenpanoa, myös sitä, että kansallinen hallitus varmistaa sen Euroopan syyttäjien ja valtuutettujen syyttäjien oikea-aikaisen ja puolueettoman nimittämisen; katsoo myös, että OLAFin suositusten järjestelmällinen noudattamatta jättäminen voi olla asetuksessa tarkoitettu laiminlyönti;

| 14. | muistuttaa, että oikeusvaltion periaatteiden rikkomisten tunnistaminen edellyttää komissiolta objektiivista, puolueetonta, oikeudenmukaista ja perusteellista laadullista arviointia, jossa olisi otettava huomioon asiaankuuluvat tiedot käytettävissä olevista lähteistä ja tunnustetuilta instituutioilta, mukaan lukien Euroopan unionin tuomioistuimen ja asiaankuuluvien kansallisten tai kansainvälisten tuomioistuinten (kuten Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen) tuomiot, tilintarkastustuomioistuimen kertomukset, komission vuotuinen oikeusvaltiokertomus ja EU:n oikeusalan tulostaulu, OLAFin ja EPPOn raportit soveltuvin osin sekä johtopäätökset ja suositukset asiaankuuluvilta kansainvälisiltä järjestöiltä ja verkostoilta, mukaan lukien Euroopan neuvoston elimet, kuten lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) ja Venetsian komissio, ja erityisesti sen luettelo oikeusvaltion arviointiperusteista, sekä Euroopan korkeimpien oikeuksien ja tuomarineuvostojen verkostot; kehottaa komissiota antamaan tietoja siitä, miten se kerää, analysoi ja arvioi näitä tietoja kerätessään tapauksiin liittyvää näyttöä; |
| --- | --- |

14.

muistuttaa, että oikeusvaltion periaatteiden rikkomisten tunnistaminen edellyttää komissiolta objektiivista, puolueetonta, oikeudenmukaista ja perusteellista laadullista arviointia, jossa olisi otettava huomioon asiaankuuluvat tiedot käytettävissä olevista lähteistä ja tunnustetuilta instituutioilta, mukaan lukien Euroopan unionin tuomioistuimen ja asiaankuuluvien kansallisten tai kansainvälisten tuomioistuinten (kuten Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen) tuomiot, tilintarkastustuomioistuimen kertomukset, komission vuotuinen oikeusvaltiokertomus ja EU:n oikeusalan tulostaulu, OLAFin ja EPPOn raportit soveltuvin osin sekä johtopäätökset ja suositukset asiaankuuluvilta kansainvälisiltä järjestöiltä ja verkostoilta, mukaan lukien Euroopan neuvoston elimet, kuten lahjonnan vastainen valtioiden ryhmä (GRECO) ja Venetsian komissio, ja erityisesti sen luettelo oikeusvaltion arviointiperusteista, sekä Euroopan korkeimpien oikeuksien ja tuomarineuvostojen verkostot; kehottaa komissiota antamaan tietoja siitä, miten se kerää, analysoi ja arvioi näitä tietoja kerätessään tapauksiin liittyvää näyttöä;

| 15. | katsoo erityisesti, että komission vuotuinen oikeusvaltiokertomus on olennainen tietolähde komission toteuttamalle asetuksen mukaiselle arvioinnille, koska se on objektiivinen, puolueeton, oikeudenmukainen laadullinen arvio oikeusvaltion periaatteiden rikkomisista; pyytää komissiota sisällyttämään vuotuiseen oikeusvaltiokertomukseensa erillisen osion tapauksista, joissa jokin jäsenvaltio on rikkonut oikeusvaltion periaatteita ja rikkominen voisi vaikuttaa tai uhata vakavasti vaikuttaa EU:n talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suoraan, ja selvittämään suuntaviivoissa, miten vuotuista kertomusta käytetään järjestelmällisesti komission toteuttamassa asetuksen mukaisessa arvioinnissa; |
| --- | --- |

15.

katsoo erityisesti, että komission vuotuinen oikeusvaltiokertomus on olennainen tietolähde komission toteuttamalle asetuksen mukaiselle arvioinnille, koska se on objektiivinen, puolueeton, oikeudenmukainen laadullinen arvio oikeusvaltion periaatteiden rikkomisista; pyytää komissiota sisällyttämään vuotuiseen oikeusvaltiokertomukseensa erillisen osion tapauksista, joissa jokin jäsenvaltio on rikkonut oikeusvaltion periaatteita ja rikkominen voisi vaikuttaa tai uhata vakavasti vaikuttaa EU:n talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suoraan, ja selvittämään suuntaviivoissa, miten vuotuista kertomusta käytetään järjestelmällisesti komission toteuttamassa asetuksen mukaisessa arvioinnissa;

| 16. | kehottaa komissiota vahvistamaan selkeän, täsmällisen ja käyttäjäystävällisen järjestelmän valitusten tekemistä varten ja asettamaan määräajat komission vastauksille valituksiin; korostaa, että kansalaisyhteiskunta, riippumattomat kansalaisjärjestöt ja kansalaiset mukaan lukien, ja tosiasioihin perustuva tutkiva journalismi ja media ovat eturintamassa yksilöimässä oikeusvaltioperiaatteen mahdollisia rikkomisia paikallisella ja kansallisella tasolla, minkä vuoksi ne olisi otettava mukaan niistä raportointiin; muistuttaa, että asetusta on sovellettava tavalla, jolla varmistetaan unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelu direktiivissä (EU) 2019/1937 (7) vahvistettujen periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

16.

kehottaa komissiota vahvistamaan selkeän, täsmällisen ja käyttäjäystävällisen järjestelmän valitusten tekemistä varten ja asettamaan määräajat komission vastauksille valituksiin; korostaa, että kansalaisyhteiskunta, riippumattomat kansalaisjärjestöt ja kansalaiset mukaan lukien, ja tosiasioihin perustuva tutkiva journalismi ja media ovat eturintamassa yksilöimässä oikeusvaltioperiaatteen mahdollisia rikkomisia paikallisella ja kansallisella tasolla, minkä vuoksi ne olisi otettava mukaan niistä raportointiin; muistuttaa, että asetusta on sovellettava tavalla, jolla varmistetaan unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelu direktiivissä (EU) 2019/1937 (7

| 17. | palauttaa mieliin, että asetuksen mukaisia toimenpiteitä toteutetaan, kun oikeusvaltion periaatteiden rikkominen jäsenvaltiossa vaikuttaa tai uhkaa vakavasti vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suoraan; korostaa, että tämä edellyttää komissiolta kattavaa, ennakoivaa ja riskiperustaista lähestymistapaa unionin menojen suojaamiseksi jo ennen maksujen varsinaista suorittamista; |
| --- | --- |

17.

palauttaa mieliin, että asetuksen mukaisia toimenpiteitä toteutetaan, kun oikeusvaltion periaatteiden rikkominen jäsenvaltiossa vaikuttaa tai uhkaa vakavasti vaikuttaa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen riittävän suoraan; korostaa, että tämä edellyttää komissiolta kattavaa, ennakoivaa ja riskiperustaista lähestymistapaa unionin menojen suojaamiseksi jo ennen maksujen varsinaista suorittamista;

| 18. | muistuttaa, että asetuksen soveltamisala kattaa kaikkien valtiollisten elinten toiminnan, myös jäsenvaltioiden järjestöjen, jotka on perustettu julkisoikeudelliseksi elimeksi tai yksityisoikeudelliseksi elimeksi, jolle on annettu julkisen palvelun tehtävä varainhoitoasetuksen mukaisesti; huomauttaa, että muutokset, jotka koskevat sellaisen elimen hallintotapaa, jolle on annettu julkisen palvelun tehtävä jäsenvaltiossa, eivät voi vapauttaa kyseistä elintä velvollisuudesta noudattaa asetusta; |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että asetuksen soveltamisala kattaa kaikkien valtiollisten elinten toiminnan, myös jäsenvaltioiden järjestöjen, jotka on perustettu julkisoikeudelliseksi elimeksi tai yksityisoikeudelliseksi elimeksi, jolle on annettu julkisen palvelun tehtävä varainhoitoasetuksen mukaisesti; huomauttaa, että muutokset, jotka koskevat sellaisen elimen hallintotapaa, jolle on annettu julkisen palvelun tehtävä jäsenvaltiossa, eivät voi vapauttaa kyseistä elintä velvollisuudesta noudattaa asetusta;

Unionin talousarvion suojaaminen

Unionin talousarvion suojaaminen

| 19. | painottaa, että oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen ja unionin talousarvion tehokas toteuttaminen varainhoitoasetuksessa vahvistettujen moitteettoman varainhoidon periaatteiden eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden mukaisesti ovat selvästi yhteydessä toisiinsa; palauttaa mieliin, että asetuksen 5 artiklan mukaan ”komissio tarkistaa, onko sovellettavaa lainsäädäntöä noudatettu, ja toteuttaa tarvittaessa kaikki asianmukaiset toimenpiteet unionin talousarvion suojaamiseksi”; |
| --- | --- |

19.

painottaa, että oikeusvaltioperiaatteen noudattaminen ja unionin talousarvion tehokas toteuttaminen varainhoitoasetuksessa vahvistettujen moitteettoman varainhoidon periaatteiden eli taloudellisuuden, tehokkuuden ja vaikuttavuuden mukaisesti ovat selvästi yhteydessä toisiinsa; palauttaa mieliin, että asetuksen 5 artiklan mukaan ”komissio tarkistaa, onko sovellettavaa lainsäädäntöä noudatettu, ja toteuttaa tarvittaessa kaikki asianmukaiset toimenpiteet unionin talousarvion suojaamiseksi”;

| 20. | muistuttaa, että asetuksessa annetaan oikeusvaltioperiaatteelle selkeä määritelmä, joka on ymmärrettävä suhteessa muihin unionin arvoihin ja periaatteisiin, perusoikeudet ja syrjimättömyys mukaan lukien; katsoo, että demokratian ja perusoikeuksien jatkuvat loukkaukset, mukaan lukien valtion tukema vähemmistöjen syrjintä ja tiedotusvälineiden vapauteen sekä yhdistymis- ja kokoontumisvapauteen kohdistuvat hyökkäykset, vaikuttavat hankkeisiin, joita jäsenvaltiot päättävät rahoittaa unionin varoilla, minkä vuoksi niillä voi olla riittävän suora vaikutus unionin taloudellisten etujen suojaamiseen; kehottaa komissiota ottamaan tämän huomioon suuntaviivoissaan; |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että asetuksessa annetaan oikeusvaltioperiaatteelle selkeä määritelmä, joka on ymmärrettävä suhteessa muihin unionin arvoihin ja periaatteisiin, perusoikeudet ja syrjimättömyys mukaan lukien; katsoo, että demokratian ja perusoikeuksien jatkuvat loukkaukset, mukaan lukien valtion tukema vähemmistöjen syrjintä ja tiedotusvälineiden vapauteen sekä yhdistymis- ja kokoontumisvapauteen kohdistuvat hyökkäykset, vaikuttavat hankkeisiin, joita jäsenvaltiot päättävät rahoittaa unionin varoilla, minkä vuoksi niillä voi olla riittävän suora vaikutus unionin taloudellisten etujen suojaamiseen; kehottaa komissiota ottamaan tämän huomioon suuntaviivoissaan;

| 21. | muistuttaa, että asetuksen mukaiset toimenpiteet ovat välttämättömiä etenkin mutta eivät yksinomaan tapauksissa, joissa varainhoitoasetuksessa, yleisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa ja muussa alakohtaisessa lainsäädännössä vahvistettujen menettelyjen avulla ei voitaisi suojata unionin talousarviota vaikuttavammin; painottaa, että tämä ei tarkoita sitä, että asetusta olisi pidettävä viimeisenä keinona, vaan pikemminkin sitä, että komissio voi käyttää unionin taloudellisten suojaamiseen useita eri menettelyjä, asetus mukaan lukien, ja valita menettelyt tapauskohtaisesti ja tarvittaessa käyttää niitä rinnakkain niiden tehokkuuden ja vaikuttavuuden mukaan; kehottaa komissiota määrittelemään toimintatavat sekä menettelylliset ja tekniset standardit, joita se käyttää valitessaan sovellettavia välineitä; |
| --- | --- |

21.

muistuttaa, että asetuksen mukaiset toimenpiteet ovat välttämättömiä etenkin mutta eivät yksinomaan tapauksissa, joissa varainhoitoasetuksessa, yleisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa ja muussa alakohtaisessa lainsäädännössä vahvistettujen menettelyjen avulla ei voitaisi suojata unionin talousarviota vaikuttavammin; painottaa, että tämä ei tarkoita sitä, että asetusta olisi pidettävä viimeisenä keinona, vaan pikemminkin sitä, että komissio voi käyttää unionin taloudellisten suojaamiseen useita eri menettelyjä, asetus mukaan lukien, ja valita menettelyt tapauskohtaisesti ja tarvittaessa käyttää niitä rinnakkain niiden tehokkuuden ja vaikuttavuuden mukaan; kehottaa komissiota määrittelemään toimintatavat sekä menettelylliset ja tekniset standardit, joita se käyttää valitessaan sovellettavia välineitä;

| 22. | huomauttaa, että asetus kattaa kaikki unionin varat ja sitä sovelletaan sekä systeemisiin rikkomisiin että tapauksiin, joissa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen kohdistuu vakava vaara ja joihin voi olla vaikea puuttua muilla, vain tiettyihin meno-ohjelmiin sovellettavilla unionin menettelyillä ja jotka liittyvät vielä toteutumattomiin talousarviovaikutuksiin; korostaa, että asetus on EU:n lainsäädännön ainoa osa, joka yhdistää oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen EU:n talousarvioon; katsoo siksi, että sen ainutlaatuisia säännöksiä olisi sovellettava täysimääräisesti, jotta varmistetaan EU:n rahoituksen suojelun lisäksi täydentävä suojelu oikeusvaltioperiaatteelle; |
| --- | --- |

22.

huomauttaa, että asetus kattaa kaikki unionin varat ja sitä sovelletaan sekä systeemisiin rikkomisiin että tapauksiin, joissa unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisten etujen suojaamiseen kohdistuu vakava vaara ja joihin voi olla vaikea puuttua muilla, vain tiettyihin meno-ohjelmiin sovellettavilla unionin menettelyillä ja jotka liittyvät vielä toteutumattomiin talousarviovaikutuksiin; korostaa, että asetus on EU:n lainsäädännön ainoa osa, joka yhdistää oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen EU:n talousarvioon; katsoo siksi, että sen ainutlaatuisia säännöksiä olisi sovellettava täysimääräisesti, jotta varmistetaan EU:n rahoituksen suojelun lisäksi täydentävä suojelu oikeusvaltioperiaatteelle;

| 23. | korostaa, että systeemisillä rikkomisilla, esimerkiksi sellaisilla, jotka vaikuttavat oikeuslaitoksen toimintaan, tuomareiden ja oikeuslaitoksen riippumattomuuteen tai viranomaisten puolueettomuuteen ja sellaisten julkisten elinten moitteettomaan toimintaan, joiden tehtävänä on ehkäistä ja torjua korruptiota, petoksia, veronkiertoa ja eturistiriitoja tai heikentämiskiellon periaatteen rikkomista (8), on yleensä riittävän selkeä suora vaikutus unionin varojen asianmukaiseen hallinnointiin, käyttöön ja seurantaan; kehottaa komissiota selventämään toimenpiteiden määrittämiskriteerit systeemisten rikkomisten tapauksessa; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että systeemisillä rikkomisilla, esimerkiksi sellaisilla, jotka vaikuttavat oikeuslaitoksen toimintaan, tuomareiden ja oikeuslaitoksen riippumattomuuteen tai viranomaisten puolueettomuuteen ja sellaisten julkisten elinten moitteettomaan toimintaan, joiden tehtävänä on ehkäistä ja torjua korruptiota, petoksia, veronkiertoa ja eturistiriitoja tai heikentämiskiellon periaatteen rikkomista (8

Toimenpiteiden hyväksyminen

Toimenpiteiden hyväksyminen

| 24. | palauttaa mieliin, että asetuksen 6 ja 7 artiklassa vahvistetaan asetuksen mukaisten toimenpiteiden hyväksymisen ja kumoamisen kaikki vaiheet ja tarkka aikataulu; tähdentää, että toimenpiteiden hyväksymis- ja kumoamismenettelyssä noudatetaan objektiivisuuden, syrjimättömyyden ja kaikkien jäsenvaltioiden yhdenvertaisen kohtelun periaatteita ja se on toteuttava puolueettoman ja näyttöön perustuvan lähestymistavan mukaisesti; |
| --- | --- |

24.

palauttaa mieliin, että asetuksen 6 ja 7 artiklassa vahvistetaan asetuksen mukaisten toimenpiteiden hyväksymisen ja kumoamisen kaikki vaiheet ja tarkka aikataulu; tähdentää, että toimenpiteiden hyväksymis- ja kumoamismenettelyssä noudatetaan objektiivisuuden, syrjimättömyyden ja kaikkien jäsenvaltioiden yhdenvertaisen kohtelun periaatteita ja se on toteuttava puolueettoman ja näyttöön perustuvan lähestymistavan mukaisesti;

| 25. | panee merkille, että asetuksen 6 artiklan 4 kohdassa säädetään komission mahdollisuudesta pyytää lisätietoja arviotaan varten sekä ennen kuin se lähettää kirjallisen ilmoituksen että sen jälkeen; korostaa, että tällaisten kirjallista ilmoitusta edeltävien pyyntöjen olisi oltava poikkeuksellisia ja kertaluonteisia, jotta ei vaaranneta asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden toteuttamisen tarkkaa aikataulua; |
| --- | --- |

25.

panee merkille, että asetuksen 6 artiklan 4 kohdassa säädetään komission mahdollisuudesta pyytää lisätietoja arviotaan varten sekä ennen kuin se lähettää kirjallisen ilmoituksen että sen jälkeen; korostaa, että tällaisten kirjallista ilmoitusta edeltävien pyyntöjen olisi oltava poikkeuksellisia ja kertaluonteisia, jotta ei vaaranneta asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden toteuttamisen tarkkaa aikataulua;

| 26. | palauttaa mieliin, että neuvoston on aina toimittava komission ehdotuksesta asetuksen mukaisten asianmukaisten toimenpiteiden hyväksymiseksi kuukauden kuluessa ja että määräaikaa voidaan poikkeuksellisissa oloissa jatkaa enintään kahdella lisäkuukaudella; katsoo, että komission olisi varmistettava, että näitä aikarajoja noudatetaan täysimääräisesti oikea-aikaisen päätöksen tekemiseksi; kehottaa komissiota antamaan tietoja siitä, miten se varmistaa talousarvion ehdollisuuden yhdenmukaisen ja johdonmukaisen soveltamisen kaikissa pääosastoissaan; |
| --- | --- |

26.

palauttaa mieliin, että neuvoston on aina toimittava komission ehdotuksesta asetuksen mukaisten asianmukaisten toimenpiteiden hyväksymiseksi kuukauden kuluessa ja että määräaikaa voidaan poikkeuksellisissa oloissa jatkaa enintään kahdella lisäkuukaudella; katsoo, että komission olisi varmistettava, että näitä aikarajoja noudatetaan täysimääräisesti oikea-aikaisen päätöksen tekemiseksi; kehottaa komissiota antamaan tietoja siitä, miten se varmistaa talousarvion ehdollisuuden yhdenmukaisen ja johdonmukaisen soveltamisen kaikissa pääosastoissaan;

| 27. | katsoo, että avoimuus on olennaisen tärkeää, jotta voidaan edistää jäsenvaltioiden ja kansalaisten luottamusta ehdollisuusmekanismiin; korostaa, että oikeusvaltion periaatteiden yksittäisten ja systeemisten rikkomisten arviointi edellyttää jäsenvaltioiden puolueetonta, oikeudenmukaista ja objektiivista kohtelua, johon kuuluu puolueeton ja näyttöön perustuva tutkinta; korostaa, että asetuksessa vahvistetun menettelyn jokainen vaihe on siksi suoritettava kaikilta osin avoimesti; kehottaa komissiota laatimaan avoimuussäännöt ja -periaatteet, joita se soveltaa päättäessään ehdollisuusmekanismin soveltamisesta; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että avoimuus on olennaisen tärkeää, jotta voidaan edistää jäsenvaltioiden ja kansalaisten luottamusta ehdollisuusmekanismiin; korostaa, että oikeusvaltion periaatteiden yksittäisten ja systeemisten rikkomisten arviointi edellyttää jäsenvaltioiden puolueetonta, oikeudenmukaista ja objektiivista kohtelua, johon kuuluu puolueeton ja näyttöön perustuva tutkinta; korostaa, että asetuksessa vahvistetun menettelyn jokainen vaihe on siksi suoritettava kaikilta osin avoimesti; kehottaa komissiota laatimaan avoimuussäännöt ja -periaatteet, joita se soveltaa päättäessään ehdollisuusmekanismin soveltamisesta;

| 28. | toteaa, että asetuksen mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden olisi oltava unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvan todellisen tai mahdollisen vaikutuksen suhteen oikeasuhteisia ottaen huomioon oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen luonne, kesto, vakavuus ja laajuus; katsoo, että yleisesti vaikutuksen vakavuus vastaa rikkomisen vakavuutta; |
| --- | --- |

28.

toteaa, että asetuksen mukaisesti toteutettavien toimenpiteiden olisi oltava unionin talousarvion moitteettomaan varainhoitoon tai unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvan todellisen tai mahdollisen vaikutuksen suhteen oikeasuhteisia ottaen huomioon oikeusvaltion periaatteiden rikkomisen luonne, kesto, vakavuus ja laajuus; katsoo, että yleisesti vaikutuksen vakavuus vastaa rikkomisen vakavuutta;

Varojen lopullisten saajien ja edunsaajien suojaaminen

Varojen lopullisten saajien ja edunsaajien suojaaminen

| 29. | muistuttaa, että asetuksen mukaan on olennaisen tärkeää, että varojen lopullisten saajien ja edunsaajien oikeutetut edut turvataan asianmukaisesti; |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että asetuksen mukaan on olennaisen tärkeää, että varojen lopullisten saajien ja edunsaajien oikeutetut edut turvataan asianmukaisesti;

| 30. | muistuttaa, että jos päätöksessä toimenpiteiden hyväksymisestä ei toisin todeta, asetuksen mukaisten asianmukaisten toimenpiteiden määrääminen ei vaikuta jäsenvaltioiden velvollisuuksiin oikeutettuja lopullisia varojen saajia ja edunsaajia kohtaan, maksujen suorittamista koskeva velvollisuus mukaan lukien; |
| --- | --- |

30.

muistuttaa, että jos päätöksessä toimenpiteiden hyväksymisestä ei toisin todeta, asetuksen mukaisten asianmukaisten toimenpiteiden määrääminen ei vaikuta jäsenvaltioiden velvollisuuksiin oikeutettuja lopullisia varojen saajia ja edunsaajia kohtaan, maksujen suorittamista koskeva velvollisuus mukaan lukien;

| 31. | korostaa, että tapauksissa, kuten vakava korruptio, nepotismi, systeemiset petokset, lainvastaiset siteet poliittisiin puolueisiin ja eturistiriidat, ja erityisesti tapauksissa, jotka on havaittu varainhoitoasetuksessa säädetyssä varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmässä (EDES) tai jotka ovat OLAFin tai EPPOn tutkinnan kohteena, komission olisi arvioitava huolellisesti tapauskohtaisesti, olisiko maksujen suorittamista varojen lopullisille saajille ja edunsaajille jatkettava; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että tapauksissa, kuten vakava korruptio, nepotismi, systeemiset petokset, lainvastaiset siteet poliittisiin puolueisiin ja eturistiriidat, ja erityisesti tapauksissa, jotka on havaittu varainhoitoasetuksessa säädetyssä varhaishavainta- ja poissulkemisjärjestelmässä (EDES) tai jotka ovat OLAFin tai EPPOn tutkinnan kohteena, komission olisi arvioitava huolellisesti tapauskohtaisesti, olisiko maksujen suorittamista varojen lopullisille saajille ja edunsaajille jatkettava;

| 32. | kehottaa komissiota panemaan asetuksen 5 artiklan 4 kohdan täytäntöön ja perustamaan ripeästi verkkosivuston tai internetportaalin, joka sisältää tietoa ja ohjausta varojen lopullisille saajille ja edunsaajille sekä asianmukaiset välineet, joiden avulla komissiolle voidaan ilmoittaa kaikista tapauksista, joissa on rikottu oikeudellista velvoitetta jatkaa maksujen suorittamista sen jälkeen, kun asetuksen nojalla on hyväksytty toimenpiteitä, ja joihin voi kuulua yksinkertainen, helppokäyttöinen ja jäsennelty valituslomake; kehottaa komissiota selittämään, miten se aikoo ottaa käyttöön tehokkaan ja vaikuttavan valitusmekanismin hakijoille, varojen saajille ja edunsaajille; |
| --- | --- |

32.

kehottaa komissiota panemaan asetuksen 5 artiklan 4 kohdan täytäntöön ja perustamaan ripeästi verkkosivuston tai internetportaalin, joka sisältää tietoa ja ohjausta varojen lopullisille saajille ja edunsaajille sekä asianmukaiset välineet, joiden avulla komissiolle voidaan ilmoittaa kaikista tapauksista, joissa on rikottu oikeudellista velvoitetta jatkaa maksujen suorittamista sen jälkeen, kun asetuksen nojalla on hyväksytty toimenpiteitä, ja joihin voi kuulua yksinkertainen, helppokäyttöinen ja jäsennelty valituslomake; kehottaa komissiota selittämään, miten se aikoo ottaa käyttöön tehokkaan ja vaikuttavan valitusmekanismin hakijoille, varojen saajille ja edunsaajille;

| 33. | korostaa, että yhteistyöhön perustuvassa hallinnoinnissa asetuksen mukaisten toimenpiteiden ei voida katsoa vaikuttavan edunsaajille maksettavien oikeutettujen saatavien rahoituksen saatavuuteen; muistuttaa myös, että jäsenvaltioiden, joita toimenpiteet koskevat, on raportoitava säännöllisesti komissiolle lopullisia varojen saajia tai edunsaajia koskevien velvoitteidensa noudattamisesta; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että yhteistyöhön perustuvassa hallinnoinnissa asetuksen mukaisten toimenpiteiden ei voida katsoa vaikuttavan edunsaajille maksettavien oikeutettujen saatavien rahoituksen saatavuuteen; muistuttaa myös, että jäsenvaltioiden, joita toimenpiteet koskevat, on raportoitava säännöllisesti komissiolle lopullisia varojen saajia tai edunsaajia koskevien velvoitteidensa noudattamisesta;

| 34. | kehottaa komissiota analysoimaan kaikki käytettävissään olevat tiedot, myös käyttämällä digitaalisia seurantavälineitä, ja tekemään kaikkensa varmistaakseen, että kaikki valtiollisten elinten tai jäsenvaltioiden maksettavaksi perustellusti kuuluvat määrät todella maksetaan lopullisille varojen saajille tai edunsaajille ja että tähän voi kuulua rahoitusoikaisujen tekeminen vähentämällä unionin ohjelmiin maksamaa tukea sovellettavien alakohtaisten ja varainhoitosääntöjen mukaisesti; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota analysoimaan kaikki käytettävissään olevat tiedot, myös käyttämällä digitaalisia seurantavälineitä, ja tekemään kaikkensa varmistaakseen, että kaikki valtiollisten elinten tai jäsenvaltioiden maksettavaksi perustellusti kuuluvat määrät todella maksetaan lopullisille varojen saajille tai edunsaajille ja että tähän voi kuulua rahoitusoikaisujen tekeminen vähentämällä unionin ohjelmiin maksamaa tukea sovellettavien alakohtaisten ja varainhoitosääntöjen mukaisesti;

| 35. | pyytää komissiota sisällyttämään parlamentin ehdotukset osaksi suuntaviivojen lopullista versiota; |
| --- | --- |

35.

pyytää komissiota sisällyttämään parlamentin ehdotukset osaksi suuntaviivojen lopullista versiota;

o

o o

| 36. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

36.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle.

---

(1)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

1

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0287.

2

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0360.

3

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0103.

4

(5)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

5

(6)  Neuvoston päätös (EU, Euratom) 2020/2053, annettu 14. joulukuuta 2020, Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä ja päätöksen 2014/335/EU, Euratom kumoamisesta (EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1).

6

(7)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

7

(8)  Unionin tuomioistuimen tuomio 20. huhtikuuta 2021, Repubblika v. Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, 59–64 kohta.

8

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/152 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/152

---

P9_TA(2021)0349

EU:n maailmanlaajuinen ihmisoikeuspakotejärjestelmä (EU:n Magnitski-laki)

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 EU:n maailmanlaajuisesta ihmisoikeuspakotejärjestelmästä (EU:n Magnitski-laki) (2021/2563(RSP))

(2022/C 99/15)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon 2. helmikuuta 2012 antamansa suosituksen neuvostolle johdonmukaisesta politiikasta sellaisia hallintoja kohtaan, joihin EU soveltaa rajoittavia toimenpiteitä, niiden johtajien harjoittaessa henkilökohtaisiin ja kaupallisiin etuihinsa liittyvää toimintaa EU:n rajojen sisällä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. helmikuuta 2012 antamansa suosituksen neuvostolle johdonmukaisesta politiikasta sellaisia hallintoja kohtaan, joihin EU soveltaa rajoittavia toimenpiteitä, niiden johtajien harjoittaessa henkilökohtaisiin ja kaupallisiin etuihinsa liittyvää toimintaa EU:n rajojen sisällä (1),

| — | ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ihmisoikeusloukkauksia koskevasta eurooppalaisesta pakotejärjestelmästä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. maaliskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ihmisoikeusloukkauksia koskevasta eurooppalaisesta pakotejärjestelmästä (2),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, joissa on vaadittu EU:n laajuista mekanismia kohdennettujen pakotteiden kohdistamiseksi sellaisiin henkilöihin, jotka ovat olleet osallisina vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin, mukaan lukien 4. syyskuuta 2008 EU:n pakotteiden arvioinnista osana EU:n ihmisoikeustoimia ja -politiikkaa (3), 11. maaliskuuta 2014 kidutuksen poistamisesta maailmasta (4) ja 20. tammikuuta 2021 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (5) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, joissa on vaadittu EU:n laajuista mekanismia kohdennettujen pakotteiden kohdistamiseksi sellaisiin henkilöihin, jotka ovat olleet osallisina vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin, mukaan lukien 4. syyskuuta 2008 EU:n pakotteiden arvioinnista osana EU:n ihmisoikeustoimia ja -politiikkaa (3), 11. maaliskuuta 2014 kidutuksen poistamisesta maailmasta (4) ja 20. tammikuuta 2021 yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan täytäntöönpanosta – vuosittainen kertomus 2020 (5) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2019 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuosikertomuksesta ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2019 ja Euroopan unionin toiminnasta tällä alalla (6),

| — | ottaa huomioon 13. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman korruptiosta ja ihmisoikeuksista kolmansissa maissa (7) ja 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ihmiskaupan torjunnasta EU:n ulkosuhteissa (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. syyskuuta 2017 antamansa päätöslauselman korruptiosta ja ihmisoikeuksista kolmansissa maissa (7) ja 5. heinäkuuta 2016 antamansa päätöslauselman ihmiskaupan torjunnasta EU:n ulkosuhteissa (8),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan mukaisesti ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksista antamansa päätöslauselmat (niin kutsutut kiireelliset päätöslauselmat), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan mukaisesti ihmisoikeuksien sekä demokratian ja oikeusvaltion periaatteiden loukkauksista antamansa päätöslauselmat (niin kutsutut kiireelliset päätöslauselmat),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) V osaston 2 luvun pakotteiden hyväksymisestä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) yhteydessä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) V osaston 2 luvun pakotteiden hyväksymisestä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) yhteydessä,

| — | ottaa huomioon SEU-sopimuksen 21 artiklan unionin kansainvälisten toimien periaatteista, mukaan lukien Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden noudattaminen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEU-sopimuksen 21 artiklan unionin kansainvälisten toimien periaatteista, mukaan lukien Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden noudattaminen,

| — | ottaa huomioon SEU-sopimuksen 31 artiklan 2 kohdan erityismääräykset YUTP:stä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEU-sopimuksen 31 artiklan 2 kohdan erityismääräykset YUTP:stä,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 215 artiklan kolmansia maita samoin kuin henkilöitä, ryhmiä ja muita kuin valtiollisia yhteisöjä koskevien pakotteiden hyväksymisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 215 artiklan kolmansia maita samoin kuin henkilöitä, ryhmiä ja muita kuin valtiollisia yhteisöjä koskevien pakotteiden hyväksymisestä,

| — | ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen julistuksen nro 25 tarpeesta varmistaa EU:n rajoittavien toimenpiteiden tai EU:n terrorismin torjuntaan liittyvien toimien kohteena olevien luonnollisten henkilöiden tai yhteisöjen oikeus lailla säädettyihin oikeusturvan takeisiin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lissabonin sopimuksen julistuksen nro 25 tarpeesta varmistaa EU:n rajoittavien toimenpiteiden tai EU:n terrorismin torjuntaan liittyvien toimien kohteena olevien luonnollisten henkilöiden tai yhteisöjen oikeus lailla säädettyihin oikeusturvan takeisiin,

| — | ottaa huomioon komission ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 19. lokakuuta 2020 antaman yhteisen ehdotuksen rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi (JOIN(2020)0020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 19. lokakuuta 2020 antaman yhteisen ehdotuksen rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi (JOIN(2020)0020),

| — | ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1999 (9) ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1999 (9) ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (10),

| — | ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetun asetuksen (EU) 2020/1998 täytäntöönpanosta 2. maaliskuuta 2021 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/371 (11) ja 22. maaliskuuta 2021 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/478 (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi annetun asetuksen (EU) 2020/1998 täytäntöönpanosta 2. maaliskuuta 2021 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/371 (11) ja 22. maaliskuuta 2021 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/478 (12),

| — | ottaa huomioon unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin 5. heinäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin taloudellisiin etuihin kohdistuvien petosten torjunnasta rikosoikeudellisin keinoin 5. heinäkuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2017/1371 (13),

| — | ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tiiviimmän yhteistyön toteuttamisesta Euroopan syyttäjänviraston (EPPO) perustamisessa 12. lokakuuta 2017 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2017/1939 (14),

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta 2020–2024, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevasta EU:n toimintasuunnitelmasta 2020–2024,

| — | ottaa huomioon vuonna 2012 hyväksytyn ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2012 hyväksytyn ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskevan EU:n strategiakehyksen,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 annetut komission ohjeet neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 tiettyjen säännösten täytäntöönpanosta (C(2020)9432), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 annetut komission ohjeet neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 tiettyjen säännösten täytäntöönpanosta (C(2020)9432),

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja YK:n muut ihmisoikeussopimukset ja -asiakirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen ja YK:n muut ihmisoikeussopimukset ja -asiakirjat,

| — | ottaa huomioon korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen sekä 2.–4. kesäkuuta 2021 pidetyn yleiskokouksen erityisistunnon poliittisen julistuksen korruption ehkäisemiseen ja torjuntaan sekä kansainvälisen yhteistyön lujittamiseen liittyvistä haasteista ja toimenpiteistä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen sekä 2.–4. kesäkuuta 2021 pidetyn yleiskokouksen erityisistunnon poliittisen julistuksen korruption ehkäisemiseen ja torjuntaan sekä kansainvälisen yhteistyön lujittamiseen liittyvistä haasteista ja toimenpiteistä,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen pöytäkirjat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja sen pöytäkirjat,

| — | ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2018 julkaistun tutkimuksensa ”Targeted sanctions against individuals on grounds of grave human rights violations – impact, trends and prospects at EU level”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. huhtikuuta 2018 julkaistun tutkimuksensa ”Targeted sanctions against individuals on grounds of grave human rights violations – impact, trends and prospects at EU level”,

| — | ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 annetun Espanjan ylimmän tuomioistuimen rikosasioiden jaoston päätöksen Venezuelan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 13. marraskuuta 2017 annetusta neuvoston päätöksestä (YUTP) 2017/2074 (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. marraskuuta 2020 annetun Espanjan ylimmän tuomioistuimen rikosasioiden jaoston päätöksen Venezuelan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä 13. marraskuuta 2017 annetusta neuvoston päätöksestä (YUTP) 2017/2074 (15),

| — | ottaa huomioon kysymykset komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n maailmanlaajuisesta ihmisoikeuspakotejärjestelmästä (EU:n Magnitski-laki) (O-000047/2021 – B9-0028/2021 ja O-000048/2021 – B9-0029/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kysymykset komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle EU:n maailmanlaajuisesta ihmisoikeuspakotejärjestelmästä (EU:n Magnitski-laki) (O-000047/2021 – B9-0028/2021 ja O-000048/2021 – B9-0029/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 21 artiklan mukaan unionin toiminta perustuu demokratiaan, oikeusvaltioon, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleismaailmallisuuteen ja jakamattomuuteen, ihmisarvon kunnioittamiseen, tasa-arvon ja yhteisvastuun periaatteisiin sekä Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden noudattamiseen; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että SEU-sopimuksen 21 artiklan mukaan unionin toiminta perustuu demokratiaan, oikeusvaltioon, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien yleismaailmallisuuteen ja jakamattomuuteen, ihmisarvon kunnioittamiseen, tasa-arvon ja yhteisvastuun periaatteisiin sekä Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjan periaatteiden ja kansainvälisen oikeuden noudattamiseen;

| B. | toteaa, että SEUT-sopimuksen 215 artiklan nojalla EU hyväksyy pakotteita joko EU:n omina toimenpiteinä (eli autonomisina pakotteina) ja/tai Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien täytäntöönpanemiseksi tapauksissa, joissa EU:n ulkopuoliset maat, luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt taikka ryhmät tai muut kuin valtiolliset yhteisöt eivät noudata kansainvälistä oikeutta tai kansainvälisiä ihmisoikeuksia tai toteuttavat oikeusvaltion tai demokratian periaatteiden vastaisia politiikkatoimia tai toimia; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että SEUT-sopimuksen 215 artiklan nojalla EU hyväksyy pakotteita joko EU:n omina toimenpiteinä (eli autonomisina pakotteina) ja/tai Yhdistyneiden kansakuntien turvallisuusneuvoston päätöslauselmien täytäntöönpanemiseksi tapauksissa, joissa EU:n ulkopuoliset maat, luonnolliset henkilöt tai oikeushenkilöt taikka ryhmät tai muut kuin valtiolliset yhteisöt eivät noudata kansainvälistä oikeutta tai kansainvälisiä ihmisoikeuksia tai toteuttavat oikeusvaltion tai demokratian periaatteiden vastaisia politiikkatoimia tai toimia;

| C. | toteaa, että 19. tammikuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmä: lisää läpinäkyvyyttä, vakautta ja häiriönsietokykyä” (COM(2021)0032) kuvataan toimenpiteet, joilla parannetaan EU:n pakotteiden tehokkuutta varmistamalla, ettei niitä kierretä tai heikennetä, ja perustamalla pakotetietorekisteri sekä laatimalla etenemissuunnitelma, jonka avulla siirrytään EU:n pakotteiden järjestelmällisen noudattamatta jättämisen havaitsemisesta rikkomusmenettelyihin Euroopan unionin tuomioistuimessa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että 19. tammikuuta 2021 annetussa komission tiedonannossa ”Euroopan talous- ja rahoitusjärjestelmä: lisää läpinäkyvyyttä, vakautta ja häiriönsietokykyä” (COM(2021)0032) kuvataan toimenpiteet, joilla parannetaan EU:n pakotteiden tehokkuutta varmistamalla, ettei niitä kierretä tai heikennetä, ja perustamalla pakotetietorekisteri sekä laatimalla etenemissuunnitelma, jonka avulla siirrytään EU:n pakotteiden järjestelmällisen noudattamatta jättämisen havaitsemisesta rikkomusmenettelyihin Euroopan unionin tuomioistuimessa;

| D. | ottaa huomioon, että Alankomaiden hallitus käynnisti marraskuussa 2018 EU:n jäsenvaltioiden kesken keskustelun EU:n tason kohdennetusta ihmisoikeuspakotejärjestelmästä; toteaa, että neuvosto hyväksyi lopulta 7. joulukuuta 2020 asiaa koskevan päätöksen ja asetuksen EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän perustamisesta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Alankomaiden hallitus käynnisti marraskuussa 2018 EU:n jäsenvaltioiden kesken keskustelun EU:n tason kohdennetusta ihmisoikeuspakotejärjestelmästä; toteaa, että neuvosto hyväksyi lopulta 7. joulukuuta 2020 asiaa koskevan päätöksen ja asetuksen EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän perustamisesta;

| E. | toteaa, että Euroopan parlamentti tuomitsee järjestelmällisesti ihmisoikeusloukkaukset; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Euroopan parlamentti tuomitsee järjestelmällisesti ihmisoikeusloukkaukset;

| F. | toteaa, että hyvin usein Euroopan parlamentin hyväksymissä päätöslauselmissa kehotetaan EU:n toimielimiä hyväksymään pakotteita, myös henkilökohtaisia pakotteita, henkilöille, joiden epäillään syyllistyneen rikoksiin ihmisyyttä vastaan tai vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että hyvin usein Euroopan parlamentin hyväksymissä päätöslauselmissa kehotetaan EU:n toimielimiä hyväksymään pakotteita, myös henkilökohtaisia pakotteita, henkilöille, joiden epäillään syyllistyneen rikoksiin ihmisyyttä vastaan tai vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin;

| G. | ottaa huomioon, että korruptiolla voi olla tuhoisa vaikutus ihmisoikeustilanteeseen ja se heikentää usein instituutioiden toimintaa ja legitiimiyttä sekä oikeusvaltiota; toteaa, että parlamentti on kehottanut käsittelemään vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin liittyviä väärinkäytöksiä ja järjestelmällistä korruptiota myös EU:n maailmanlaajuisessa ihmisoikeuspakotejärjestelmässä; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että korruptiolla voi olla tuhoisa vaikutus ihmisoikeustilanteeseen ja se heikentää usein instituutioiden toimintaa ja legitiimiyttä sekä oikeusvaltiota; toteaa, että parlamentti on kehottanut käsittelemään vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin liittyviä väärinkäytöksiä ja järjestelmällistä korruptiota myös EU:n maailmanlaajuisessa ihmisoikeuspakotejärjestelmässä;

| H. | ottaa huomioon, että Yhdysvallat, Kanada ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ottaneet käyttöön samanlaisia pakotejärjestelmiä; katsoo, että samanmielisten ja samat perusoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion arvot jakavien maiden välinen yhteistyö tekee kohdennettujen pakotteiden soveltamisesta koordinoidumpaa ja siten tehokkaampaa; ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus otti 26. huhtikuuta 2021 käyttöön maailmanlaajuisen korruptionvastaisen pakotejärjestelmän; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Yhdysvallat, Kanada ja Yhdistynyt kuningaskunta ovat ottaneet käyttöön samanlaisia pakotejärjestelmiä; katsoo, että samanmielisten ja samat perusoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion arvot jakavien maiden välinen yhteistyö tekee kohdennettujen pakotteiden soveltamisesta koordinoidumpaa ja siten tehokkaampaa; ottaa huomioon, että Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus otti 26. huhtikuuta 2021 käyttöön maailmanlaajuisen korruptionvastaisen pakotejärjestelmän;

| 1. | pitää myönteisenä EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän hyväksymistä, sillä se täydentää olennaisella tavalla EU:n ihmisoikeus- ja ulkopolitiikan välineistöä, kun sillä vahvistetaan EU:n roolia maailmanlaajuisena ihmisoikeustoimijana antamalla sille mahdollisuus toteuttaa rajoittavia toimenpiteitä sellaisia oikeushenkilöitä ja luonnollisia henkilöitä vastaan, jotka ovat osallisina vakavissa ihmisoikeusloukkauksissa kaikkialla maailmassa; korostaa, että uuden järjestelmän on oltava osa laajempaa, johdonmukaista ja selkeästi määriteltyä strategiaa, jossa otetaan huomioon EU:n ulkopoliittiset tavoitteet; korostaa, että strategiassa olisi myös pyrittävä määrittämään tavoitteisiin liittyvät täsmälliset kriteerit ja yksilöimään, miten pakotteet voivat auttaa näiden kriteerien täyttämisessä; pitää kuitenkin valitettavana neuvoston uutta järjestelmää hyväksyessään tekemää päätöstä, jonka mukaan sovelletaan yksimielisyyttä määräenemmistöpäätösten sijaan, ja kehottaa jälleen ottamaan käyttöön määräenemmistöpäätökset hyväksyttäessä EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän mukaisia pakotteita; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on tyytyväinen järjestelmän soveltamisalan määrittelyyn, johon sisältyy luettelo erityisistä vakavista ihmisoikeusrikkomuksista, mukaan lukien seksuaaliseen ja sukupuolistuneeseen väkivaltaan liittyvät rikokset, ja kehottaa komissiota esittämään lainsäädäntöehdotuksen EU:n maailmanlaajuista ihmisoikeuspakotejärjestelmää koskevan nykylainsäädännön muuttamisesta ulottamalla sen soveltamisala myös korruptioon; kehottaa painokkaasti Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja jäsenvaltioita toimimaan joustavasti sopeuttaessaan sitä uusiin ihmisoikeushaasteisiin ja -uhkiin taikka julkisen vallan tai poikkeustilan suomien valtuuksien, myös covid-19-rajoituksiin tai ihmisoikeuksien puolustajiin kohdistuvaan väkivaltaan liittyvien valtuuksien, väärinkäyttöön; korostaa, että EU:n pakotteet kohdistuvat ihmisoikeuksia loukkaaviin henkilöihin eikä niillä ole tarkoitus vaikuttaa väestön ihmisoikeuksien toteutumiseen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | suhtautuu myönteisesti ilmoitukseen, jonka mukaan komissio tarkastelee vuonna 2021 pakotteiden kiertämisen ja heikentämisen käytäntöjä sekä jäsenvaltioiden nykyisiä raportointivelvoitteita, jotka koskevat pakotteiden täytäntöönpanoa ja noudattamisen valvontaa; kehottaa komissiota ja komission varapuheenjohtajaa / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkeaa edustajaa ottamaan huomioon tämän tarkastelun tulokset, jotta voidaan ehdottaa uusia lainsäädäntömuutoksia ja täytäntöönpano-ohjeita niiden mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | korostaa, että on tärkeää varmistaa, että järjestelmä kohdistuu yhtä voimakkaasti myös niihin, jotka mahdollistavat ihmisoikeuksien loukkaajien toiminnan taloudellisesti ja rahoituksellisesti; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita hyödyntämään Yhdistyneen kuningaskunnan lainsäädäntöehdotusta maailmanlaajuisesta korruption vastaisesta pakotesääntelystä, Yhdysvaltojen maailmanlaajuista Magnitski-lakia tai Kanadan Justice for Victims of Corrupt Foreign Officials -lakia taikka muita vastaavia järjestelmiä ja hyväksymään EU:n korruptionvastaisen pakotejärjestelmän, jolla täydennetään EU:n maailmanlaajuista ihmisoikeuspakotejärjestelmää, siinä tapauksessa, että korruptiota ei sisällytetä nykyjärjestelmään tehtäviin muutoksiin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on tyytyväinen Yhdysvaltojen vuonna 2016 hyväksyttyyn maailmanlaajuiseen Magnitski-lakiin ja sen johtavaan rooliin muiden kansainvälisten toimijoiden, EU mukaan lukien, innostamisessa toimiin ihmisoikeuksien turvaamiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää myönteisinä järjestelmän nojalla tehtyjä ensimmäisiä täytäntöönpanopäätöksiä, jotka osoittavat, että EU on sitoutunut hyödyntämään tätä uutta kunnianhimoista välinettä; kannustaa neuvostoa hyödyntämään tätä välinettä täysimääräisesti sen vaikutuksen vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on vakuuttunut uuden järjestelmän tehokkuudesta ja sen pelotevaikutuksista; on vakaasti sitä mieltä, että korkeimmat mahdolliset tuomioistuinvalvontaa koskevat normit ja järjestelmän täytäntöönpanon asianmukainen valvonta ovat olennainen osa järjestelmän legitiimiyden varmistamisessa; korostaa, että on tarpeen käydä läpi luetteloon merkityt henkilöt tai yhteisöt säännöllisesti ja että tarvitaan selkeästi määritellyt ja avoimet kriteerit ja menetelmät, joita sovelletaan pakotteiden kohteena olevien henkilöiden tai yhteisöjen luetteloon merkitsemiseen ja luettelosta poistamiseen, sekä asianmukaiset oikeudelliset menettelyt luetteloon merkitsemisen riitauttamiseksi, jotta voidaan taata perusteellinen tuomioistuinvalvonta ja kattavat muutoksenhakuoikeudet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuomitsee kaikki vastapakotteet, joita kohdistetaan EU:hun, sen toimielimiin tai parlamentin jäseniin, elimiin tai kansalaisiin yksinomaan sen johdosta, että EU:n maailmanlaajuisella ihmisoikeuspakotejärjestelmällä pyritään edistämään ja suojelemaan ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltion kunnioittamista; muistuttaa, että vastatoimien tarkoituksena on saada EU luopumaan maailmanlaajuisista toimistaan ihmisoikeuksien suojelemiseksi sille perussopimuksissa asetettujen velvoitteiden mukaisesti; korostaa, että EU:n on reagoitava nopeasti, määrätietoisesti ja koordinoidusti kolmansien maiden vastapakotteisiin ja että on varmistettava, että näiden maiden kanssa tehdyt kahdenväliset sopimukset eivät heikennä EU:n maailmanlaajuista ihmisoikeuspakotejärjestelmää tai EU:n yleistä uskottavuutta ulkopolitiikassa; |
| --- | --- |

8.

| 9. | korostaa, että kaikkien unionin jäsenvaltioiden on tulkittava pakotteiden soveltamista ja noudattamisen valvontaa samalla johdonmukaisella tavalla ja yhtä nopeasti; kehottaa komissiota perussopimusten valvojana varmistamaan, että EU:n pakotteiden rikkomisesta määrättävät kansalliset seuraamukset ovat tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia; katsoo, että jos asianmukaisia toimenpiteitä ei toteuteta tilanteissa, joissa ihmisoikeusloukkaukset ovat jatkuvia, se heikentäisi unionin ihmisoikeusstrategiaa, pakotepolitiikkaa ja uskottavuutta; katsoo, että tarvitaan täytäntöönpanon ja noudattamisen keskitettyä valvontamekanismia, jotta voidaan varmistaa pakotteiden noudattamisen tehokkaampi valvonta; on tyytyväinen ilmoitukseen, jonka mukaan komissio ehdottaa pakotetietorekisterin perustamista ja sellaisen etenemissuunnitelman (sisältäen kriteerit ja aikataulun) laatimista, jonka avulla siirrytään EU:n pakotteiden järjestelmällisen noudattamatta jättämisen havaitsemisesta rikkomusmenettelyihin Euroopan unionin tuomioistuimessa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että jäsenvaltioiden on varmistettava, että viranomaiset, yritykset ja muut niiden alueella rekisteröidyt toimijat noudattavat rajoittavia toimenpiteitä koskevia neuvoston päätöksiä täysimääräisesti; kehottaa jäsenvaltioita ja komissiota lisäämään yhteistyötä ja tiedonvaihtoa ja kehottaa tehostamaan eurooppalaista valvonta- ja täytäntöönpanomekanismia; kehottaa neuvostoa päivittämään säännöllisesti pakoteluetteloissa olevia yrityksiä, sillä niillä on tapana hyödyntää lainsäädännöllisiä aukkoja ja löytää muita luovia ratkaisuja välttääkseen pakotteet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | katsoo, että rajoittavien toimenpiteiden, ja erityisesti varojen jäädyttämisen, rikkominen on unionin taloudellisia etuja vahingoittavaa laitonta toimintaa; kehottaa arvioimaan, onko asianmukaista tarkistaa direktiiviä (EU) 2017/1371 ja neuvoston asetusta (EU) 2017/1939 siten, että Euroopan syyttäjänvirastolle annetaan tehtäväksi tutkia rikoksia, jotka koskevat EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän nojalla hyväksyttyjen rajoittavien toimenpiteiden rikkomista, sekä asettaa niiden tekijät ja niihin osalliset syytteeseen ja tuomittaviksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pitää valitettavana, ettei Euroopan parlamentilla ole toimielimenä roolia tässä prosessissa; peräänkuuluttaa EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän parlamentaarista valvontaa ja vahvempaa roolia Euroopan parlamentille vakavia ihmisoikeusloukkaustapauksia koskevien ehdotusten tekemisessä, jotta voidaan lisätä järjestelmän legitiimiyttä, ja kehottaa perustamaan erityisen parlamentaarisen työryhmän valvomaan pakotejärjestelmän täytäntöönpanoa; kehottaa EUH:ta ja komissiota järjestelmälliseen ja virallistettuun tiedonvaihtoon parlamentin ja jäsenvaltioiden kanssa sekä raportointiin niille; |
| --- | --- |

12.

| 13. | vaatii helpottamaan kansalaisyhteiskunnan toimijoiden osallistumista avoimella ja osallistavalla prosessilla, johon kuuluvat myös EU:n tason neuvoa-antavan komitean perustaminen ja säännölliset tapaamiset kansalaisjärjestöjen, ihmisoikeuksien puolustajien ja tutkivien journalistien kanssa, jotta voidaan seurata järjestelmän tilannetta ja parantaa sen täytäntöönpanoa; kehottaa EUH:ta antamaan ohjeita siitä, miten prosessiin voidaan osallistua, ja korostaa tarvetta luottamuksellisuuteen ja todistajansuojelumekanismin käyttöönottoon tietoja antavia tahoja, kuten ihmisoikeuksien puolustajia ja ihmisoikeusjärjestöjä, varten; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että kohdennetuilla pakotteilla on pyrittävä saamaan aikaan vaikuttavia ja kestäviä tuloksia; kehottaa komissiota, EUH:ta ja jäsenvaltioita osoittamaan riittävästi resursseja ja asiantuntemusta EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän täytäntöönpanon valvontaan ja sen vaikutusten säännölliseen seurantaan sekä seuraamaan tiiviisti luetteloon merkitsemisiä ja luettelosta poistamisia; korostaa tarvetta kiinnittää enemmän huomiota ja osoittaa lisää resursseja luetteloon merkitsemistä koskevaan julkiseen viestintään sekä EU:ssa että asianomaisissa maissa muun muassa kääntämällä asiaankuuluvat asiakirjat kohdehenkilöiden tai -yhteisöjen paikalliselle kielelle; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa, että EU:n pakotejärjestelmien täytäntöönpanemiseksi tarvitaan yhtenäinen ja johdonmukainen strategia, ja kehottaa komissiota ja EUH:ta varmistamaan, että EU:n maailmanlaajuinen ihmisoikeuspakotejärjestelmä on johdonmukainen EU:n ulkoisten toimien, erityisesti sen ihmisoikeuksia ja demokratian tukemista koskevien politiikkatoimien, sekä yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan (YUTP) ja yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) kanssa; kehottaa lisäksi huolehtimaan siitä, että EU:n pakotejärjestelmät ovat yhdenmukaisia kansainvälisen rikosoikeuden, kansainvälisen humanitaarisen oikeuden sekä oikeusvaltioon ja perusvapauksiin liittyvien EU:n politiikkojen kanssa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | muistuttaa, että EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän on tärkeää olla yhdenmukainen EU:n maakohtaisten ja laaja-alaisten rajoittavien toimenpiteiden, alakohtaisten toimenpiteiden ja asevientikieltojen sekä olemassa olevien pakotteita koskevien kansainvälisten puitteiden, erityisesti YK:n turvallisuusneuvostoon liittyvien, kanssa ja täydentää niitä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kehottaa EU:ta perustamaan Yhdysvaltojen kanssa transatlanttisen allianssin demokratian puolustamiseksi maailmanlaajuisesti ja ehdottamaan demokratian puolustuksen välineistöä, johon kuuluisivat pakotteita ja rahanpesun torjuntaa koskevat yhteiset toimet, ja varmistamaan, että sen pakotepolitiikka liittyy EU:n ja kansainvälisiin tutkimuksiin ja moniin muihin kansainvälisen oikeuden välineisiin, kuten kansainvälisiin tuomioistuimiin ja EU:n oikeuskeskuksen (EU Justice Hub) perustamista koskevaan aloitteeseen; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on vakuuttunut kumppaneiden ja samanmielisten maiden kanssa tehtävän yhteistyön ja koordinoinnin eduista EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän täytäntöönpanossa; kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita hyödyntämään pakotteiden asettamisessa EU:n ja Yhdysvaltojen tiivistä yhteistyötä ja strategisia suhteita, jotka perustuvat yhteiseen historiaan ja yhteisiin demokraattisiin arvoihin, ja kehottaa käymään säännöllisesti keskusteluja kohdennetuista pakotteista erityisesti transatlanttisen lainsäätäjien vuoropuhelun yhteydessä; kehottaa komissiota ja EUH:ta tekemään yhteistyötä ulkoisten tuomiovaltaa käyttävien elinten, kuten Kansainvälisen rikostuomioistuimen, Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen, Amerikan ihmisoikeustuomioistuimen, Afrikan ihmisoikeuksien ja kansojen oikeuksien tuomioistuimen ja muiden tilapäisten tuomioistuinten, YK:n avustamien tuomioistuinten ja muiden elinten kanssa, mukaan lukien YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimisto ja kansainväliset valvonta- ja seurantaelimet, Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestö, Nato ja Euroopan neuvosto, jotta voidaan kerätä todisteita EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän nojalla asetettavien pakotteiden määräämisen tueksi ja estää vakavia ihmisoikeusloukkauksia; kehottaa EU:ta edistämään Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön ratifiointia kaikissa maailman maissa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että kaikkien unionin ja sen jäsenvaltioiden toimien, joilla pyritään torjumaan rankaisemattomuutta, ensisijaisena tavoitteena olisi edelleen oltava rikossyytteiden nostaminen vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin ja julmiin rikoksiin syyllistyneitä tahoja vastaan sisäisen tai kansainvälisen lainkäyttövallan puitteissa; muistuttaa tuomioistuimen yleistoimivallan periaatteen tärkeydestä tässä yhteydessä ja on tyytyväinen hiljattaisiin oikeudellisiin menettelyihin, joita joissakin jäsenvaltioissa on käynnistetty tämän periaatteen nojalla; |
| --- | --- |

19.

| 20. | korostaa, että EU:n ehdokasmaiden ja mahdollisten ehdokasmaiden on tärkeää yhdenmukaistaa toimintansa EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän kanssa, kuten ne ovat yhdenmukaistaneet sen laajemmin EU:n yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan kanssa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle sekä komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUVL C 239 E, 20.8.2013, s. 11.

(2)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 108.

(3)  EUVL C 295 E, 4.12.2009, s. 49.

(4)  EUVL C 378, 9.11.2017, s. 52.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0012.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0014.

(7)  EUVL C 337, 20.9.2018, s. 82.

(8)  EUVL C 101, 16.3.2018, s. 47.

(9)  EUVL L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

(10)  EUVL L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(11)  EUVL L 71 I, 2.3.2021, s. 1.

(12)  EUVL L 99 I, 22.3.2021, s. 1.

(13)  EUVL L 198, 28.7.2017, s. 29.

(14)  EUVL L 283, 31.10.2017, s. 1.

(15)  EUVL L 295, 14.11.2017, s. 60.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/158 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/158

---

P9_TA(2021)0350

Schengen-alueen toimintaa koskeva vuosikertomus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Schengen-alueen toimintaa koskevasta vuosikertomuksesta (2019/2196(INI))

(2022/C 99/16)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 77 artiklan 2 kohdan, jonka mukaan muodostetaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, jossa varmistetaan, ”ettei sisärajoja ylittäviä henkilöitä tarkasteta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 77 artiklan 2 kohdan, jonka mukaan muodostetaan vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alue, jossa varmistetaan, ”ettei sisärajoja ylittäviä henkilöitä tarkasteta”,

| — | ottaa huomioon SEUT 21 artiklan 1 kohdan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 45 artiklan, joilla taataan kansalaisten oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 21 artiklan 1 kohdan ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, 45 artiklan, joilla taataan kansalaisten oikeus vapaasti liikkua ja oleskella jäsenvaltioiden alueella,

| — | ottaa huomioon SEUT 18 artiklan ja perusoikeuskirjan 21 artiklan 2 kohdan, joissa kielletään kaikki kansalaisuuteen perustuva syrjintä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon SEUT 18 artiklan ja perusoikeuskirjan 21 artiklan 2 kohdan, joissa kielletään kaikki kansalaisuuteen perustuva syrjintä,

| — | ottaa huomioon perusoikeuskirjan 18 ja 19 artiklan oikeudesta turvapaikkaan ja suojasta palauttamis-, karkottamis- tai luovuttamistapauksissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perusoikeuskirjan 18 ja 19 artiklan oikeudesta turvapaikkaan ja suojasta palauttamis-, karkottamis- tai luovuttamistapauksissa,

| — | ottaa huomioon Schengenin säännöstön, joka on kehittynyt jatkuvasti sen jälkeen kun Schengenin sopimus allekirjoitettiin 14. kesäkuuta 1985 ja johon kuuluu tällä hetkellä useita EU:n säädöksiä, jotka koskevat sisä- ja ulkorajojen valvontaa, viisumipolitiikkaa, palauttamispolitiikkaa, poliisiyhteistyötä ja tietosuojaa, sekä säädökset, joilla perustetaan kaksi unionin virastoa (Euroopan raja- ja merivartiovirasto Frontex ja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto eu-LISA), rahoitusohjelma (ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusväline) sekä neljä laaja-alaista tietotekniikkajärjestelmää (Schengenin tietojärjestelmä, viisumitietojärjestelmä, Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS) ja rajanylitystietojärjestelmä (EES)), mukaan lukien niiden välinen yhteentoimivuus, ja hallinnoidaan niitä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Schengenin säännöstön, joka on kehittynyt jatkuvasti sen jälkeen kun Schengenin sopimus allekirjoitettiin 14. kesäkuuta 1985 ja johon kuuluu tällä hetkellä useita EU:n säädöksiä, jotka koskevat sisä- ja ulkorajojen valvontaa, viisumipolitiikkaa, palauttamispolitiikkaa, poliisiyhteistyötä ja tietosuojaa, sekä säädökset, joilla perustetaan kaksi unionin virastoa (Euroopan raja- ja merivartiovirasto Frontex ja vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueen laaja-alaisten tietojärjestelmien operatiivisesta hallinnoinnista vastaava Euroopan unionin virasto eu-LISA), rahoitusohjelma (ulkorajojen ja viisumipolitiikan rahoitusväline) sekä neljä laaja-alaista tietotekniikkajärjestelmää (Schengenin tietojärjestelmä, viisumitietojärjestelmä, Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmä (ETIAS) ja rajanylitystietojärjestelmä (EES)), mukaan lukien niiden välinen yhteentoimivuus, ja hallinnoidaan niitä,

| — | ottaa huomioon viimeksi annetun Schengen-alueen toimintaa koskevan vuosikertomuksen jälkeen hyväksytyn lainsäädännön, jonka tarkoituksena on vahvistaa sitä jatkuvien haasteiden vuoksi, erityisesti seuraavat: Schengenin tietojärjestelmän käytöstä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi 28. marraskuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1860 (1), Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa, Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1987/2006 muuttamisesta ja kumoamisesta 28. marraskuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1861 (2), Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS muuttamisesta ja kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1986/2006 ja komission päätöksen 2010/261/EU kumoamisesta 28. marraskuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1862 (3), kehyksen vahvistamisesta ulkorajoja ja viisumipolitiikkaa koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 ja (EU) 2018/1861 sekä neuvoston päätösten 2004/512/EY ja 2008/633/YOS muuttamisesta 20. toukokuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/817 (4), kehyksen vahvistamisesta poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä sekä turvapaikka- ja muuttoliikeasioita koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja asetusten (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ja (EU) 2019/816 muuttamisesta 20. toukokuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/818 (5), Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 1077/2011, (EU) N:o 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 ja (EU) 2017/2226 muuttamisesta 12. syyskuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1240 (6), asetuksen (EU) 2016/794 muuttamisesta Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamiseksi 12. syyskuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1241 (7), aitojen ja väärennettyjen asiakirjojen sähköisestä FADO-järjestelmästä (False and Authentic Documents Online) ja neuvoston yhteisen toiminnan 98/700/YOS kumoamisesta 30. maaliskuuta 2020 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/493 (8), eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta sekä asetusten (EU) N:o 1052/2013 ja (EU) 2016/1624 kumoamisesta 13. marraskuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1896 (9) (eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta annettu asetus) ja yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö) muuttamisesta 20. kesäkuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1155 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon viimeksi annetun Schengen-alueen toimintaa koskevan vuosikertomuksen jälkeen hyväksytyn lainsäädännön, jonka tarkoituksena on vahvistaa sitä jatkuvien haasteiden vuoksi, erityisesti seuraavat: Schengenin tietojärjestelmän käytöstä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi 28. marraskuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1860 (1), Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä rajatarkastuksissa, Schengenin sopimuksen soveltamisesta tehdyn yleissopimuksen muuttamisesta ja asetuksen (EY) N:o 1987/2006 muuttamisesta ja kumoamisesta 28. marraskuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1861 (2), Schengenin tietojärjestelmän (SIS) perustamisesta, toiminnasta ja käytöstä poliisiyhteistyössä ja rikosasioissa tehtävässä oikeudellisessa yhteistyössä, neuvoston päätöksen 2007/533/YOS muuttamisesta ja kumoamisesta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1986/2006 ja komission päätöksen 2010/261/EU kumoamisesta 28. marraskuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1862 (3), kehyksen vahvistamisesta ulkorajoja ja viisumipolitiikkaa koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1726 ja (EU) 2018/1861 sekä neuvoston päätösten 2004/512/EY ja 2008/633/YOS muuttamisesta 20. toukokuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/817 (4), kehyksen vahvistamisesta poliisiyhteistyötä ja oikeudellista yhteistyötä sekä turvapaikka- ja muuttoliikeasioita koskevien EU:n tietojärjestelmien yhteentoimivuudelle ja asetusten (EU) 2018/1726, (EU) 2018/1862 ja (EU) 2019/816 muuttamisesta 20. toukokuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/818 (5), Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamisesta ja asetusten (EU) N:o 1077/2011, (EU) N:o 515/2014, (EU) 2016/399, (EU) 2016/1624 ja (EU) 2017/2226 muuttamisesta 12. syyskuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1240 (6), asetuksen (EU) 2016/794 muuttamisesta Euroopan matkustustieto- ja -lupajärjestelmän (ETIAS) perustamiseksi 12. syyskuuta 2018 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1241 (7), aitojen ja väärennettyjen asiakirjojen sähköisestä FADO-järjestelmästä (False and Authentic Documents Online) ja neuvoston yhteisen toiminnan 98/700/YOS kumoamisesta 30. maaliskuuta 2020 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/493 (8), eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta sekä asetusten (EU) N:o 1052/2013 ja (EU) 2016/1624 kumoamisesta 13. marraskuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1896 (9) (eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta annettu asetus) ja yhteisön viisumisäännöstön laatimisesta annetun asetuksen (EY) N:o 810/2009 (viisumisäännöstö) muuttamisesta 20. kesäkuuta 2019 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/1155 (10),

| — | ottaa huomioon meneillään olevan lainsäädäntötyön, joka koskee Schengenin rajasäännöstön tarkistamista rajavalvonnan väliaikaiseen palauttamiseen sisärajoille sovellettavien sääntöjen osalta, viisumitietojärjestelmän uudistamista, ETIAS-lainsäädäntökehyksen valmiiksi saattamista, palauttamisdirektiivin uudelleenlaadintaa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälinettä 2021–2027, sekä uutta ehdotusta asetukseksi kolmansien maiden kansalaisia ulkorajoilla koskevan seulonnan käyttöönotosta (COM(2020)0612), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon meneillään olevan lainsäädäntötyön, joka koskee Schengenin rajasäännöstön tarkistamista rajavalvonnan väliaikaiseen palauttamiseen sisärajoille sovellettavien sääntöjen osalta, viisumitietojärjestelmän uudistamista, ETIAS-lainsäädäntökehyksen valmiiksi saattamista, palauttamisdirektiivin uudelleenlaadintaa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälinettä 2021–2027, sekä uutta ehdotusta asetukseksi kolmansien maiden kansalaisia ulkorajoilla koskevan seulonnan käyttöönotosta (COM(2020)0612),

| — | ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston, neuvoston ja komission erilaiset tiedonannot, suuntaviivat, suositukset, päätelmät ja etenemissuunnitelmat, joiden tarkoituksena on käsitellä tilannetta Schengen-alueen sisä- ja ulkorajoilla vastauksena covid-19-pandemiaan, kuten 16. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Koronavirus (Covid-19) – Suuntaviivat rajaturvallisuustoimenpiteitä varten terveyden suojelemiseksi ja tavaroiden ja välttämättömien palvelujen saatavuuden turvaamiseksi” (11) ja 30. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”COVID-19: Ohjeet EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevan väliaikaisen matkustusrajoituksen täytäntöönpanosta, kauttakulkujärjestelyjen helpottamisesta EU:n kansalaisten kotiuttamiseksi ja vaikutuksista viisumipolitiikkaan” (C(2020)2050) ja sen jatkamisen muun muassa 8. huhtikuuta 2020 (COM(2020)0148), komission puheenjohtajan ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan esittämän yhteisen eurooppalaisen etenemissuunnitelman covid-19-rajoitusten purkamiseksi ja 13. lokakuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2020/1475 koordinoidusta lähestymistavasta vapaan liikkuvuuden rajoittamiseen covid-19-pandemian johdosta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Eurooppa-neuvoston, neuvoston ja komission erilaiset tiedonannot, suuntaviivat, suositukset, päätelmät ja etenemissuunnitelmat, joiden tarkoituksena on käsitellä tilannetta Schengen-alueen sisä- ja ulkorajoilla vastauksena covid-19-pandemiaan, kuten 16. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Koronavirus (Covid-19) – Suuntaviivat rajaturvallisuustoimenpiteitä varten terveyden suojelemiseksi ja tavaroiden ja välttämättömien palvelujen saatavuuden turvaamiseksi” (11) ja 30. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”COVID-19: Ohjeet EU:hun suuntautuvaa muuta kuin välttämätöntä matkustamista koskevan väliaikaisen matkustusrajoituksen täytäntöönpanosta, kauttakulkujärjestelyjen helpottamisesta EU:n kansalaisten kotiuttamiseksi ja vaikutuksista viisumipolitiikkaan” (C(2020)2050) ja sen jatkamisen muun muassa 8. huhtikuuta 2020 (COM(2020)0148), komission puheenjohtajan ja Eurooppa-neuvoston puheenjohtajan esittämän yhteisen eurooppalaisen etenemissuunnitelman covid-19-rajoitusten purkamiseksi ja 13. lokakuuta 2020 annetun neuvoston suosituksen (EU) 2020/1475 koordinoidusta lähestymistavasta vapaan liikkuvuuden rajoittamiseen covid-19-pandemian johdosta (12),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2019 annetun komission tiedonannon sen varmistamisesta, että Kroatia soveltaa Schengenin säännöstöä kaikilta osin (COM(2019)0497), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2019 annetun komission tiedonannon sen varmistamisesta, että Kroatia soveltaa Schengenin säännöstöä kaikilta osin (COM(2019)0497),

| — | ottaa huomioon 23. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta (COM(2020)0609), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon uudesta muuttoliike- ja turvapaikkasopimuksesta (COM(2020)0609),

| — | ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen toimintaa koskevasta vuosikertomuksesta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen toimintaa koskevasta vuosikertomuksesta (13),

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille Schengenin arviointi- ja valvontamekanismin toiminnasta (annettu neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 22 artiklan mukaisesti) (COM(2020)0779), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2020 annetun komission kertomuksen neuvostolle ja Euroopan parlamentille Schengenin arviointi- ja valvontamekanismin toiminnasta (annettu neuvoston asetuksen (EU) N:o 1053/2013 22 artiklan mukaisesti) (COM(2020)0779),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen tilanteesta covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Schengen-alueen tilanteesta covid-19-pandemian puhkeamisen jälkeen (14),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman Schengenin säännöstön täysimääräisestä soveltamisesta Bulgariassa ja Romaniassa: tarkastusten poistaminen sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman Schengenin säännöstön täysimääräisestä soveltamisesta Bulgariassa ja Romaniassa: tarkastusten poistaminen sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta (15),

| — | ottaa huomioon 8. joulukuuta 2020 annetun Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) raportin ”Migration: fundamental rights issues at land borders”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. joulukuuta 2020 annetun Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) raportin ”Migration: fundamental rights issues at land borders”,

| — | ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman palauttamisdirektiivin täytäntöönpanosta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman palauttamisdirektiivin täytäntöönpanosta (16),

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman covid-19-toimenpiteiden vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman covid-19-toimenpiteiden vaikutuksesta demokratiaan, oikeusvaltioon ja perusoikeuksiin (17),

| — | ottaa huomioon, että kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta on perustanut Frontexin valvontaryhmän ja tämän ryhmän meneillään olevan työn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta on perustanut Frontexin valvontaryhmän ja tämän ryhmän meneillään olevan työn,

| — | ottaa huomioon Schengenin valvontaa käsittelevän kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan työryhmän tämän päätöslauselman valmistelemiseksi tekemän työn, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Schengenin valvontaa käsittelevän kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan työryhmän tämän päätöslauselman valmistelemiseksi tekemän työn,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0183/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0183/2021),

| A. | ottaa huomioon, että Schengen-alue on ainutlaatuinen järjestely ja yksi Euroopan unionin suurimmista saavutuksista, sillä se on yli 25 vuoden ajan mahdollistanut ihmisille vapaan liikkuvuuden Schengen-alueella ilman tarkastuksia sisärajoilla; ottaa huomioon, että tämä on tehty mahdolliseksi useilla korvaavilla toimenpiteillä, kuten tehostamalla tiedonvaihtoa perustamalla Schengenin tietojärjestelmä (SIS) ja luomalla arviointimekanismi, jotta voidaan valvoa Schengenin säännöstön täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja edistää keskinäistä luottamusta Schengen-alueen toimintaan; ottaa huomioon, että keskinäinen luottamus edellyttää myös solidaarisuutta, turvallisuutta, oikeudellista yhteistyötä ja poliisiyhteistyötä rikosasioissa, EU:n ulkorajojen yhteistä suojelua sekä yhteisymmärrystä ja yhteistä viisumi- ja tietosuojapolitiikkaa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Schengen-alue on ainutlaatuinen järjestely ja yksi Euroopan unionin suurimmista saavutuksista, sillä se on yli 25 vuoden ajan mahdollistanut ihmisille vapaan liikkuvuuden Schengen-alueella ilman tarkastuksia sisärajoilla; ottaa huomioon, että tämä on tehty mahdolliseksi useilla korvaavilla toimenpiteillä, kuten tehostamalla tiedonvaihtoa perustamalla Schengenin tietojärjestelmä (SIS) ja luomalla arviointimekanismi, jotta voidaan valvoa Schengenin säännöstön täytäntöönpanoa jäsenvaltioissa ja edistää keskinäistä luottamusta Schengen-alueen toimintaan; ottaa huomioon, että keskinäinen luottamus edellyttää myös solidaarisuutta, turvallisuutta, oikeudellista yhteistyötä ja poliisiyhteistyötä rikosasioissa, EU:n ulkorajojen yhteistä suojelua sekä yhteisymmärrystä ja yhteistä viisumi- ja tietosuojapolitiikkaa;

| B. | ottaa huomioon, että täysin toimiva Schengen-alue ja sen tuleva laajentuminen Schengen-ehdokasvaltioihin ovat edelleen keskeisessä asemassa poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen yhdentymisen jatkamisessa, yhteenkuuluvuuden edistämisessä ja maiden ja alueiden välisten erojen kuromisessa umpeen sekä vapaan liikkuvuuden periaatteen turvaamisen ennakkoedellytyksenä; katsoo, että Schengenin tulevaisuus ei saa olla hajanainen; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että täysin toimiva Schengen-alue ja sen tuleva laajentuminen Schengen-ehdokasvaltioihin ovat edelleen keskeisessä asemassa poliittisen, taloudellisen ja sosiaalisen yhdentymisen jatkamisessa, yhteenkuuluvuuden edistämisessä ja maiden ja alueiden välisten erojen kuromisessa umpeen sekä vapaan liikkuvuuden periaatteen turvaamisen ennakkoedellytyksenä; katsoo, että Schengenin tulevaisuus ei saa olla hajanainen;

| C. | toteaa, että sisärajavalvonnan poistaminen on olennainen ja käytännöllinen osa sitä, mitä kansalaiset pitävät Eurooppana, ja sisämarkkinoiden toiminnan kannalta ratkaiseva tekijä; toteaa, että Schengen-alue on uhattuna erityisesti siksi, että jäsenvaltiot ovat lisänneet sisärajavalvontaa entisestään varsinkin viime vuosina; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että sisärajavalvonnan poistaminen on olennainen ja käytännöllinen osa sitä, mitä kansalaiset pitävät Eurooppana, ja sisämarkkinoiden toiminnan kannalta ratkaiseva tekijä; toteaa, että Schengen-alue on uhattuna erityisesti siksi, että jäsenvaltiot ovat lisänneet sisärajavalvontaa entisestään varsinkin viime vuosina;

| D. | ottaa huomioon, että useimmat jäsenvaltiot, myös Schengeniin assosioituneet valtiot, ovat covid-19-pandemian torjumiseksi palauttaneet sisärajavalvonnan tai sulkeneet rajansa osittain tai kokonaan tai sulkeneet ne tietyntyyppisiltä matkustajilta, myös EU:n kansalaisilta ja heidän perheenjäseniltään sekä kyseisen jäsenvaltion tai toisen jäsenvaltion alueella asuvilta kolmansien maiden kansalaisilta; ottaa huomioon, että erityisesti pandemian alussa ei ollut tehokasta koordinointia sisärajatarkastusten palauttamisen ja poistamisen osalta jäsenvaltioiden välillä ja komission kanssa, mikä kyseenalaisti itse Schengen-yhteistyön perusajatuksen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että useimmat jäsenvaltiot, myös Schengeniin assosioituneet valtiot, ovat covid-19-pandemian torjumiseksi palauttaneet sisärajavalvonnan tai sulkeneet rajansa osittain tai kokonaan tai sulkeneet ne tietyntyyppisiltä matkustajilta, myös EU:n kansalaisilta ja heidän perheenjäseniltään sekä kyseisen jäsenvaltion tai toisen jäsenvaltion alueella asuvilta kolmansien maiden kansalaisilta; ottaa huomioon, että erityisesti pandemian alussa ei ollut tehokasta koordinointia sisärajatarkastusten palauttamisen ja poistamisen osalta jäsenvaltioiden välillä ja komission kanssa, mikä kyseenalaisti itse Schengen-yhteistyön perusajatuksen;

| E. | toteaa, että jäsenvaltiot ovat vuodesta 2015 alkaen ottaneet sisärajavalvonnan uudelleen käyttöön yhteensä 268 kertaa ja että tämä merkitsee huomattavaa lisäystä verrattuna vuosiin 2006–2014, jolloin sisärajatarkastukset otettiin uudelleen käyttöön vain 35 kertaa (18);; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että jäsenvaltiot ovat vuodesta 2015 alkaen ottaneet sisärajavalvonnan uudelleen käyttöön yhteensä 268 kertaa ja että tämä merkitsee huomattavaa lisäystä verrattuna vuosiin 2006–2014, jolloin sisärajatarkastukset otettiin uudelleen käyttöön vain 35 kertaa (18);;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on toistuvasti ilmaissut huolensa monien sisärajavalvontatoimien tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti on toistuvasti ilmaissut huolensa monien sisärajavalvontatoimien tarpeellisuudesta ja oikeasuhteisuudesta;

| G. | katsoo, että jäsenvaltioiden keskinäinen luottamus ja niiden välinen tiivis yhteistyö ovat keskeisiä tekijöitä, joille Schengen-alue perustuu; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että jäsenvaltioiden keskinäinen luottamus ja niiden välinen tiivis yhteistyö ovat keskeisiä tekijöitä, joille Schengen-alue perustuu;

| H. | ottaa huomioon, että viime vuosina on hyväksytty tärkeitä EU:n säädöksiä, joiden tavoitteena on parantaa ulkorajoilla tehtävien rajatarkastusten vaikuttavuutta ja tehokkuutta ja edistää turvallisuuden korkeaa tasoa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella; toteaa, että näihin välineisiin sisältyy uusi rakenne EU:n tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta varten; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että viime vuosina on hyväksytty tärkeitä EU:n säädöksiä, joiden tavoitteena on parantaa ulkorajoilla tehtävien rajatarkastusten vaikuttavuutta ja tehokkuutta ja edistää turvallisuuden korkeaa tasoa vapauden, turvallisuuden ja oikeuden alueella; toteaa, että näihin välineisiin sisältyy uusi rakenne EU:n tietojärjestelmiä ja niiden yhteentoimivuutta varten;

| I. | ottaa huomioon, että maahanmuuttajiin, myös kansainvälistä suojelua hakeviin, kohdistuvasta väkivallasta ja EU:n ulkorajoilla tapahtuvista käännytyksistä raportoidaan edelleen; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti, OLAF, Frontex ja Euroopan oikeusasiamies ovat käynnistäneet tutkinnan näistä väitteistä; toteaa, että unionilla ei ole vielä tehokasta mekanismia, jolla voidaan seurata perusoikeuksien toteutumista unionin ulkorajoilla; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että maahanmuuttajiin, myös kansainvälistä suojelua hakeviin, kohdistuvasta väkivallasta ja EU:n ulkorajoilla tapahtuvista käännytyksistä raportoidaan edelleen; ottaa huomioon, että Euroopan parlamentti, OLAF, Frontex ja Euroopan oikeusasiamies ovat käynnistäneet tutkinnan näistä väitteistä; toteaa, että unionilla ei ole vielä tehokasta mekanismia, jolla voidaan seurata perusoikeuksien toteutumista unionin ulkorajoilla;

| J. | ottaa huomioon, että Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa vuoden 2017 Schengen-arvioinnissa, joka koskee Schengenin säännöstön soveltamista Schengenin tietojärjestelmän alalla, havaittiin vakavia puutteita; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Yhdistynyttä kuningaskuntaa koskevassa vuoden 2017 Schengen-arvioinnissa, joka koskee Schengenin säännöstön soveltamista Schengenin tietojärjestelmän alalla, havaittiin vakavia puutteita;

| K. | ottaa huomioon, että Schengenin arviointimekanismin ensimmäinen arviointijakso on osoittanut, että arviointeihin perustuvien suositusten täytäntöönpanoa on parannettava ja nopeutettava, ja että tarvitaan asianmukaisia uudistuksia, jotka koskevat erityisesti sitä, miten mekanismissa arvioidaan perusoikeuksien mukaisuutta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Schengenin arviointimekanismin ensimmäinen arviointijakso on osoittanut, että arviointeihin perustuvien suositusten täytäntöönpanoa on parannettava ja nopeutettava, ja että tarvitaan asianmukaisia uudistuksia, jotka koskevat erityisesti sitä, miten mekanismissa arvioidaan perusoikeuksien mukaisuutta;

| L. | ottaa huomioon, että Frontexin vuotuisissa haavoittuvuusarvioinneissa tarkastellaan jäsenvaltioiden valmiuksia torjua uhkia ja haasteita ulkorajoilla ja suositellaan erityisiä korjaavia toimia haavoittuvuuksien lieventämiseksi sekä täydennetään siten Schengenin arviointimekanismin mukaisia arviointeja; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Frontexin vuotuisissa haavoittuvuusarvioinneissa tarkastellaan jäsenvaltioiden valmiuksia torjua uhkia ja haasteita ulkorajoilla ja suositellaan erityisiä korjaavia toimia haavoittuvuuksien lieventämiseksi sekä täydennetään siten Schengenin arviointimekanismin mukaisia arviointeja;

| M. | ottaa huomioon, että Schengenin säännöstön soveltamista kaikilta osin sisärajavalvonnan poistamiseen Bulgarian ja Romanian osalta ei ole vielä saavutettu, vaikka parlamentti vaati sitä 8. kesäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Schengenin säännöstön soveltamista kaikilta osin sisärajavalvonnan poistamiseen Bulgarian ja Romanian osalta ei ole vielä saavutettu, vaikka parlamentti vaati sitä 8. kesäkuuta 2011 antamassaan päätöslauselmassa;

| N. | ottaa huomioon, että komissio totesi 22. lokakuuta 2019 antamassaan tiedonannossa Schengenin säännöstön täysimääräisen soveltamisen tarkistamisesta, että Kroatia oli toteuttanut tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen edellytykset Schengenin sääntöjen täysimääräiselle soveltamiselle; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että komissio totesi 22. lokakuuta 2019 antamassaan tiedonannossa Schengenin säännöstön täysimääräisen soveltamisen tarkistamisesta, että Kroatia oli toteuttanut tarvittavat toimenpiteet varmistaakseen edellytykset Schengenin sääntöjen täysimääräiselle soveltamiselle;

Schengen-alueen toiminta

| 1. | katsoo, että itse Schengen-yhteistyön perusajatuksen eli sen, että varmistetaan, että sisärajoilla ei tehdä tarkastuksia, ja sen, että taataan liikkumisvapaus, on kyseenalaistanut myös covid-19-pandemia; toistaa tässä yhteydessä huolensa sisärajatarkastusten nykytilanteesta joissakin jäsenvaltioissa ja muistuttaa, että samalla kun tuetaan täysimääräisesti covid-19:n leviämisen rajoittamiseksi käyttöön otettuja kansanterveystoimenpiteitä, kaikkien tällaisten toimien, joilla torjutaan pandemiaa ja rajoitetaan perusoikeuksia ja -vapauksia, olisi aina oltava sekä lain hengen että kirjaimen mukaisia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palauttaa mieliin, että voimassa olevan EU:n lainsäädännön mukaan sisärajatarkastukset voidaan palauttaa edellyttäen, että ne ovat välttämättömiä, oikeasuhteisia ja väliaikaisia ja että niihin turvaudutaan vasta viimeisenä keinona; toistaa tässä yhteydessä kantansa, jonka mukaan monia sisärajatarkastusten jatkamisia vuodesta 2015 lähtien ei ole perusteltu riittävästi ja ne eivät ole niiden jatkamista, välttämättömyyttä tai oikeasuhteisuutta koskevien sääntöjen mukaisia ja ovat siksi laittomia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toteaa, että komissio on pyrkinyt koordinoimaan yhteisiä eurooppalaisia toimia; pitää kuitenkin valitettavana, että jäsenvaltiot ottavat edelleen käyttöön sisärajatarkastuksia usein ilman koordinointia ennen kuin on otettu asianmukaisesti huomioon Euroopan yhteinen etu pitää Schengen-alue alueena, jolla ei suoriteta sisärajatarkastuksia; muistuttaa, että käyttöön otetuilla tarkastuksilla on ollut kielteinen vaikutus tavaroiden, pääoman, palvelujen ja ihmisten vapaaseen liikkuvuuteen unionissa; korostaa tässä yhteydessä rajatyöntekijöiden erityisen vaikeaa tilannetta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että vaikka komissio on havainnut merkittäviä puutteita Schengenin säännöstön täytäntöönpanossa, se on ollut hidas tai täysin haluton käynnistämään rikkomusmenettelyjä; kehottaa jälleen komissiota valvomaan asianmukaisesti Schengenin säännöstön soveltamista, arvioimaan, onko tarpeellisuus- ja suhteellisuusperiaatteita noudatettu, ja käyttämään tarvittaessa rikkomismenettelyjä; korostaa, että Schengen-valtioiden keskinäistä luottamusta ja yhteistyötä on kiireellisesti lisättävä ja varmistettava Schengen-alueen asianmukainen hallinnointi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa, että jäsenvaltioiden on noudatettava perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa vahvistettua oikeutta ja pantava rajatoimenpiteet täytäntöön lainmukaisella ja syrjimättömällä tavalla; katsoo, että on ratkaisevan tärkeää käydä Schengen-alueen toimintaa koskevaa säännöllistä poliittista ja julkista keskustelua; |
| --- | --- |

5.

| 6. | panee merkille, että tällä vaalikaudella ei ole vielä edistetty Schengenin rajasäännöstön tarkistamista ja että neuvosto estää edelleen asiaan liittyvät toimielinten väliset neuvottelut; pitää myönteisenä komission ilmoitusta, että se aikoo esittää uusia Schengen-alueen hallinnointia koskevia ehdotuksia; ilmaisee pettymyksensä sen johdosta, että komissio ei edelleenkään noudata velvoitettaan raportoida parlamentille, koska se on jättänyt esittämättä vuosittaisen kertomuksen siitä, miten alue, jolla ei suoriteta sisärajavalvontaa, toimii (Schengenin rajasäännöstön 33 artikla), ja Schengenin arviointi- ja valvontamekanismin 20 artiklassa tarkoitetun vuosittaisen kattavan kertomuksen, ja on siten vaikeuttanut seurantaa ja rakentavaa poliittista vuoropuhelua; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa painokkaasti neuvostoa noudattamaan sitoumuksiaan ja tekemään välittömästi päätöksen tarkastusten poistamiseksi sisäisiltä maa-, meri- ja ilmarajoilta niiden parlamentin esittämien lukuisten pyyntöjen johdosta, jotka koskevat Schengenin säännöstön määräysten täysimääräistä soveltamista Bulgariassa ja Romaniassa, sekä sallimaan siten näiden maiden oikeutetun liittymisen vapaan liikkuvuuden alueeseen, jossa ei ole sisärajatarkastuksia; on valmis antamaan lausuntonsa Schengenin säännöstön määräysten täysimääräisestä soveltamisesta Kroatiassa neuvoston kuultua sitä liittymisasiakirjan 4 artiklan mukaisesti; katsoo, että solidaarisuus ja vastuu koskevat kaikkia ja että Schengen-alue ei tulevaisuudessa saa olla hajanainen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | katsoo, että EU:n viisumipolitiikan on oltava tehokasta, käyttäjäystävällistä ja turvallista, ja suhtautuu tältä osin myönteisesti komission aikomukseen digitalisoida viisumimenettely vuoteen 2025 mennessä; katsoo, että jäsenvaltioissa pitkään oleskelleiden kolmansien maiden kansalaisten kotouttaminen on keskeinen tekijä taloudellisen ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä, ja kehottaa siksi harkitsemaan pitkäaikaisten viisumien ja oleskelulupien myöntämistä koskevien vähimmäissääntöjen yhdenmukaistamista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jälleen jäsenvaltioita varmistamaan palauttamisdirektiivin (19) asianmukaisen täytäntöönpanon kaikilta osin ja kehottaa komissiota seuraamaan sen täytäntöönpanoa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kannustaa jäsenvaltioita tehostamaan tietojenvaihtoa ja kehittämään edelleen keskinäistä rajat ylittävää poliisiyhteistyötä esimerkiksi lisäämällä yhteisten tutkintaryhmien käyttöä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | suhtautuu myönteisesti siihen, että tällä välin on toteutettu useita edellisessä vuosikertomuksessa (20) pyydettyjä toimia (Schengenin tietojärjestelmän lainsäädäntökehyksen tarkistaminen ja Eurosurin uudistus); huomauttaa kuitenkin, että useimmat esitetyt suositukset ovat edelleen päteviä; |
| --- | --- |

11.

| 12. | katsoo, että tehokkaasti toimivat ulkorajat ovat olennaisen tärkeitä Schengen-alueen toteutettavuuden kannalta; panee huolestuneena merkille, että Schengen-arviointikertomukset ja haavoittuvuusarvioinnit viittaavat edelleen puutteisiin ja haavoittuvuuksiin ulkorajojen suojelussa ja valvonnassa; kehottaa jäsenvaltioita panemaan täytäntöön neuvoston ja Frontexin niille osoittamat suositukset, joilla pyritään korjaamaan puutteet ja haavoittuvuudet, erityisesti suositukset, jotka koskevat perusoikeuksien kunnioittamista rajaturvallisuustoiminnassa; korostaa äskettäin hyväksyttyjen lainsäädäntötoimien merkitystä; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on huolestunut nykyisten matkustusrajoitusten vaikutuksesta pakolaisten ja kansainvälistä suojelua hakevien henkilöiden oikeuksiin; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita varmistamaan, että näiden toimenpiteiden toteuttaminen on kaikilta osin Schengenin rajasäännöstön 3 ja 4 artiklassa ja perusoikeuskirjassa vahvistettujen vaatimusten mukaista; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on syvästi huolissaan toistuvista väitteistä, jotka koskevat Frontexin osallistumista käännytyksiin ja raportoiduista viraston toimintaan mahdollisesti liittyvistä perusoikeusloukkauksista, ja katsoo, että sisäisiä raportointimekanismeja sekä Frontexin toiminnan parlamentaarista ja julkista valvontaa on vahvistettava ja valvonta on pantava tehokkaasti täytäntöön; painottaa, että eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta annetun asetuksen 46 artiklassa annetaan Frontexin pääjohtajalle kehotus toimien keskeyttämisestä, lopettamisesta tai käynnistämättä jättämisestä, jos kyseisten toimien toteuttamisen edellytyksiä, perusoikeuksien kunnioittaminen mukaan luettuna, rikotaan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa tässä yhteydessä antavansa täyden tukensa kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan Frontexin valvontaa käsittelevän työryhmän perustamiselle ja sen meneillään olevalle työlle, jonka tavoitteena on arvioida kaikkia Frontexin toimintaan ja organisaatioon liittyviä näkökohtia, sen vahvistettua roolia ja resursseja yhdennetyn rajaturvallisuuden alalla sekä EU:n säännöstön asianmukaista soveltamista, perusoikeuksien kunnioittaminen mukaan luettuna; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on erittäin huolestunut suuresta kuolonuhrien määrästä Välimerellä; palauttaa lisäksi mieliin, että avunanto merihätään joutuneille henkilöille on sekä EU:n että kansainvälisen oikeuden mukainen oikeudellinen velvoite ja että etsintä- ja pelastustoiminta on olennainen osa EU:n yhdennettyä rajaturvallisuutta eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta annetun asetuksen nojalla; kehottaa Frontexia parantamaan merkittävästi saatavilla olevia tietoja operatiivisesta toiminnastaan merellä muun muassa raportoimalla säännöllisesti ja asianmukaisesti parlamentille esimerkiksi yhteistyöstä Tripolissa sijaitsevan meripelastuskeskuksen ja Libyan rannikkovartioston kanssa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on syvästi huolissaan jatkuvasta ja vakavasti otettavasta raportoinnista väkivallasta ja käännytyksistä ulkorajoilla, myös jäsenvaltiosta toiseen ja sen jälkeen EU:n ulkopuoliseen maahan; palauttaa mieliin, että jäsenvaltioilla on velvollisuus estää luvattomat rajanylitykset, ja muistuttaa, että tämä velvoite ei rajoita kansainvälistä suojelua etsivien henkilöiden oikeuksia; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita edistämään ja toteuttamaan tehokkaita, riippumattomia ja nopeita tutkimuksia kaikista väitteistä, jotka koskevat käännytyksiä ja huonoa kohtelua rajoilla, sekä varmistamaan, että puutteet korjataan välittömästi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | panee merkille, että ulkorajojen valvonnassa ei ole riittäviä seurantamekanismeja, joilla varmistettaisiin perusoikeuksien ja oikeusvaltioperiaatteen kunnioittaminen, ja katsoo, että Euroopan unionin perusoikeusvirastolle (FRA) on annettava vahvempi operatiivinen rooli tässä suhteessa, myös Schengenin arviointi- ja valvontamekanismin avulla; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että niiden kansalliset valvontaelimet todellakin perustetaan, että ne pystyvät täyttämään tehtävänsä ja että niillä on riittävät resurssit, asianmukainen toimeksianto ja korkea riippumattomuuden taso; kannustaa jäsenvaltioita investoimaan jatkuvasti rajaviranomaisten ammattitoimintaan, mukaan lukien turvapaikka- ja pakolaislainsäädäntöä koskeva koulutus, yhteistyössä Frontexin, perusoikeusviraston, UNHCR:n ja asiaankuuluvien kansalaisjärjestöjen kanssa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pitää erittäin valitettavana, että uuden eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta annetun asetuksen perusoikeussäännösten täytäntöönpano, esimerkiksi 40 perusoikeusvalvojan palvelukseen ottaminen, jonka piti tapahtua asetuksen mukaisesti 5. joulukuuta 2020 mennessä, on viivästynyt; pitää myönteisenä avoimia toimia koskevien ilmoitusten julkaisemista ja kehottaa toteuttamaan meneillään olevan rekrytointimenettelyn kiireellisesti; painottaa, että kaikkien rekrytoitujen valvojien on kyettävä täyttämään eurooppalaisesta raja- ja merivartiostosta annetun asetuksen 110 artiklassa säädetyt tehtävänsä, joten heidät on rekrytoitava asianmukaiselle hallinnon tasolle tehtäviensä hoitamiseksi; kehottaa myös lisäämään viraston valitusmekanismin riippumattomuutta ottamalla mukaan perusoikeusviraston ja kansallisten ihmisoikeusinstituutioiden asiantuntijoita; |
| --- | --- |

19.

Schengenin arviointi- ja valvontamekanismi

| 20. | ilmaisee näkemyksensä, jonka mukaan Schengenin arviointi- ja valvontamekanismi on parantanut merkittävästi Schengen-alueen hallinnointia ja edistänyt sen toiminnan varmistamista lisäämällä keskinäistä luottamusta ja yhteistä vastuuta; painottaa kuitenkin EU:n lainsäädännön arviointimekanismin sui generis -luonnetta ja palauttaa mieliin, että komissio on yhä viime kädessä vastuussa perussopimusten ja toimielinten niiden nojalla toteuttamien toimenpiteiden soveltamisen varmistamisesta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pitää myönteisenä, että komissio aikoo tarkistaa Schengenin arviointi- ja valvontamekanismia; palauttaa mieliin Schengen-alueen hallinnointia koskevasta paketista vuonna 2012 käytyjen neuvottelujen keskustelut mekanismin oikeusperustasta ja vaatii parlamentin ottamista mukaan mekanismin uudistamiseen tasavertaisesti neuvoston kanssa käyttämällä mieluiten tavallista lainsäätämisjärjestystä tai käyttämällä samaa menetelmää kuin hyväksyttäessä Schengenin arviointi- ja valvontamekanismin perustamisesta annettua neuvoston asetusta (EU) N:o 1053/2013 (21); |
| --- | --- |

21.

| 22. | painottaa, että on tärkeää asettaa selkeät määräajat mahdollisten uudistusten kaikille menettelyvaiheille, mukaan lukien suositusten täytäntöönpano jäsenvaltioissa, komission ehdotusten arviointi Schevalin asiantuntijaryhmässä ja toimintasuunnitelmien esittäminen; palauttaa myös mieliin, että on tärkeää lisätä joustavuutta monivuotisessa ja vuotuisessa suunnittelussa ja vahvistaa komission roolia erityisesti silloin, kun jäsenvaltiot eivät ota kantaa asiaan; toteaa, että on myös tärkeää toteuttaa aidosti ennalta ilmoittamattomia käyntejä; katsoo, että perusoikeuksia on arvioitava johdonmukaisesti Schengen-arvioinneissa; katsoo lopuksi, että parlamentin valvontatehtävän ja prosessin avoimuuden parantamisen olisi oltava uudistuksen keskeisiä osatekijöitä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa komissiota osoittamaan riittävästi varoja Schengen-järjestelmän kattavan arvioinnin varmistamiseen muun muassa lisäämällä paikan päälle tehtävien vierailujen määrää jäsenvaltioissa; huomauttaa, että huolimatta siitä, että komissio hyväksyi vuosina 2015–2019 198 arviointikertomusta, vain 45 Schengen-arvioinnin käsittely on saatettu päätökseen; kehottaa jäsenvaltioita tehostamaan arviointitulosten ja neuvoston suositusten täytäntöönpanoa; toteaa, että ensimmäinen Schengen-arviointi kesti viisi vuotta; katsoo, että suositusten arviointi- ja hyväksymisprosessia, joka kestää keskimäärin 32 viikkoa, olisi nopeutettava, ja kehottaa erityisesti neuvostoa nopeuttamaan komission antamien suositusten hyväksymistä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa neuvostoa käymään ministeritasolla säännöllisiä keskusteluja Schengen-alueen moitteettomasta toiminnasta, mukaan lukien keskustelut tilanteissa, joissa arviointikertomuksissa on havaittu vakavia puutteita, ja ottamaan siten itselleen Schengen-arviointiprosessissa sille annetun poliittisen roolin; kehottaa lisäksi komissiota ja neuvostoa välttämään kaikkea, mikä vaarantaa mekanismin tarkoituksen, toisin sanoen sen, että on määritettävä, täyttääkö ehdokasmaa kaikki sisärajoilla tehtävien tarkastusten poistamisen edellytykset, ja varmistettava Schengenin säännöstön noudattaminen niissä jäsenvaltioissa, joissa se on täysin vakiintunut; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että tulevaan Schengenin arviointimekanismiin on sisällyttävä Euroopan raja- ja merivartioviraston operatiivisten toimien arviointi, kun otetaan huomioon sen kasvava rooli ulkorajaturvallisuudessa ja palauttamisoperaatioissa; katsoo lisäksi, että mekanismin ja Euroopan raja- ja merivartioston haavoittuvuusarvioinnin välisiä synergioita olisi vahvistettava entisestään; palauttaa mieliin, että on vältettävä päällekkäisyyksiä ja että Schengenin arviointimekanismin arvioijilla olisi oltava mahdollisuus tutustua haavoittuvuusarvioinnin tuloksiin; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palauttaa mieliin, että myös perusoikeudet ovat kattava osa yhdennetyn rajaturvallisuuden täytäntöönpanoa; muistuttaa lisäksi, että Schengenin säännöstö on pantava täytäntöön perusoikeuskirjan mukaisesti; korostaa siksi, että Schengen-arvioinneissa on myös tutkittava, kunnioitetaanko ulkorajoilla perusoikeuksia, mukaan lukien palauttamiskielto, oikeus ihmisarvon kunnioittamiseen, syrjimättömyysperiaate ja oikeus hakea kansainvälistä suojelua; katsoo, että tulevassa mekanismissa olisi mahdollistettava Euroopan unionin perusoikeusviraston asiantuntijoiden toimiminen virallisina jäseninä työryhmässä, joka vastaa ulkorajaturvallisuutta ja palauttamista koskevia arviointeja varten paikan päälle tehtävistä vierailuista; katsoo, että kaikkien asiaankuuluvien oikeus- ja sisäasioiden alan virastojen olisi voitava osallistua; |
| --- | --- |

26.

| 27. | katsoo, että kun vakavia puutteita havaitaan, niihin on reagoitava paljon nopeammin, jotta ne voidaan korjata viipymättä; katsoo, että tarkistettuun mekanismiin olisi sisällytettävä ”vakavan puutteen” määritelmä ja nopeutettu menettely tällaisten puutteiden varalta; katsoo, että nykyisillä muilla kuin velvoittavilla parhaiden käytäntöjen luetteloilla olisi oltava EU:n lainsäädännön mukainen virallinen asema käsikirjoina, jotta lisätään avoimuutta ja mahdollistetaan arviointien vertaaminen objektiivisiin kriteereihin; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuo julki pettymyksensä sen johdosta, että komissio ei ole vielä esittänyt asetuksen (EU) N:o 1053/2013 20 artiklassa säädettyä vuosittaista kertomusta parlamentin ja neuvoston lukuisista kehotuksista huolimatta; |
| --- | --- |

28.

| 29. | korostaa, että hyvän hallintotavan ja avoimuuden edistämiseksi unionin toimielinten olisi tehtävä työnsä mahdollisimman avoimesti; katsoo, että komission olisi asetettava verkkosivustollaan julkisesti saataville tiedot kunkin jäsenvaltion arviointiprosesseista ja siitä, miten jäsenvaltiot ovat noudattaneet neuvoston suosituksia; katsoo lisäksi, että komission olisi tarjottava asianmukainen foorumi turvalliselle ja salatulle pääsylle Schengen-arviointiasiakirjojen turvaluokiteltuihin tietoihin niitä toimijoita varten, joilla on oikeus tutustua kyseisiin tietoihin, erityisesti Euroopan parlamentin jäseniä varten, jotta he voivat harjoittaa demokraattista valvontaa ja seurantaa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | panee merkille, että komissio järjesti jälleen marraskuussa 2020 ulkorajoja koskeneen vierailun Kroatiaan ja vahvisti uudelleen, että tarvittavat Schengenin säännöstön soveltamisen edellytykset olivat täyttyneet; kehottaa Kroatiaa jatkamaan käynnissä olevien toimien toteuttamista ja korjaamaan havaitut puutteet, jotka liittyvät erityisesti henkilöstön koulutukseen ja määrään ja maarajojen valvontavalmiuksiin; vaatii arvioimaan perusteellisesti perusoikeuksien kunnioittamista perustuen kansalaisjärjestöjen ja tiedotusvälineiden toistuviin raportteihin rajaviranomaisten syyllistymisestä väärinkäytöksiin, väkivaltaan ja käännytyksiin; pitää myönteisenä, että on perustettu riippumaton mekanismi, jolla seurataan poliisien toimia laittomia muuttajia ja kansainvälistä suojelua hakevia kohtaan; kehottaa komissiota jatkamaan kaikissa jäsenvaltioissa sen arviointia, ovatko rajavalvontaoperaatiot perusoikeusvaatimusten mukaisia, ja ryhtymään tarvittaviin toimiin ihmisoikeusrikkomusten varalta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | korostaa komission havaitsemia toistuvia puutteita ja parannuskohteita Schengen-järjestelmässä: asiaankuuluvan Schengenin säännöstön saattaminen osaksi kansallista lainsäädäntöä, täytäntöönpano ja soveltaminen on puutteellista tai ei täytä vaadittuja edellytyksiä, henkilöstömäärä on riittämätön ja henkilöstöllä ei ole tarvittavaa pätevyyttä ja/tai koulutusta, kansalliset käytännöt ovat erilaisia ja epäjohdonmukaisia Schengenin säännöstön epäyhtenäisen täytäntöönpanon vuoksi, hallintorakenteet ovat hajanaisia ja eri viranomaisten koordinointi ja yhdentyminen ovat riittämättömiä ja käytännön, teknologiset ja sääntelyyn liittyvät esteet vaikeuttavat Schengen-alueella tehtävää yhteistyötä; palauttaa mieliin, että nämä ongelmat ovat perustavia esteitä Schengen-alueen moitteettomalle toiminnalle, ja kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita vihdoin kiinnittämään niihin asianmukaista huomiota; |
| --- | --- |

31.

Laaja-alaisten tietojärjestelmien käyttö oikeus- ja sisäasioiden alalla

| 32. | panee merkille edistymisen uusien laaja-alaisten tietojärjestelmien kehittämisessä ja niiden yhteentoimivuudessa; kehottaa jäsenvaltioita, komissiota ja asianomaisia virastoja noudattamaan suunniteltua täytäntöönpanoaikataulua, jossa määrätään uusien tietojärjestelmien täytäntöönpanosta, nykyisten järjestelmien uudistamisen saattamisesta päätökseen ja näiden järjestelmien yhteentoimivuudesta vuoden 2023 loppuun mennessä; panee lisäksi merkille, että näiden järjestelmien täytäntöönpanoa varten tarvitaan vakaa oikeudellinen kehys; muistuttaa, että näiden järjestelmien käyttö vaikuttaa myös niiden henkilöiden oikeuteen yksityisyyteen ja tietosuojaan, joiden tiedot tallennetaan näihin järjestelmiin, ja korostaa tarvetta soveltaa näiden järjestelmien perustamissäädöksissä vahvistettuja takeita koko täytäntöönpanon ajan; |
| --- | --- |

32.

| 33. | muistuttaa eu-LISAn ratkaisevan tärkeästä roolista uusien tietojärjestelmien perustamisessa; painottaa lisäksi kansallisten komponenttien merkitystä näiden järjestelmien kokonaisarkkitehtuurissa ja kehottaa painokkaasti jäsenvaltioita osoittamaan oikea-aikaisen täytäntöönpanon edellyttämät riittävät taloudelliset resurssit ja henkilöresurssit; |
| --- | --- |

33.

| 34. | suhtautuu myönteisesti saavutettuun poliittiseen yhteisymmärrykseen viisumitietojärjestelmän uudistamisesta ja erityisesti selkeän ja oikeudellisesti velvoittavan määräajan asettamiseen toiminnan aloittamiselle; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että kansallisella tasolla esitetyistä lisätietopyynnöistä (SIRENE) vastaavien toimistojen -työ on lisääntynyt huomattavasti, ja kehottaa jälleen jäsenvaltioita tehostamaan SIRENE-toimistojen käytössä olevia keinoja varmistamalla, että niillä on uusien tehtävien edellyttämät riittävät taloudelliset resurssit ja henkilöresurssit; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ottaa huomioon Yhteisen tutkimuskeskuksen tutkimukset, jotka koskevat sormenjälkien, kämmenjälkien, kasvokuvien ja DNA:n käyttöä Schengenin tietojärjestelmässä; |
| --- | --- |

36.

| 37. | katsoo, että komissio ja neuvosto ovat laiminlyöneet vakavasti velvollisuutensa sen jälkeen, kun vuoden 2017 arvioinnissa havaittiin vakavia puutteita Schengenin tietojärjestelmän käytössä Yhdistyneessä kuningaskunnassa; muistuttaa Schengenin valvontaa käsittelevän työryhmän 15. kesäkuuta 2020 komissiolle ja neuvoston puheenjohtajavaltiolle lähettämissä kirjeissä esitetystä pyynnöstä katkaista Yhdistyneen kuningaskunnan yhteys välittömästi; toteaa, että Yhdistyneellä kuningaskunnalla ei kolmantena maana enää ole pääsyä Schengenin tietojärjestelmään; kehottaa seuraamaan tiiviisti EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan välisen turvallisuusyhteistyön jatkumista datansiirtoon varatun kuuden kuukauden ajan, josta sovittiin EU:n ja Yhdistyneen kuningaskunnan kauppa- ja yhteistyösopimuksessa; |
| --- | --- |

37.

Euroopan yhdennetyn rajaturvallisuuden monivuotinen strateginen toimintapoliittinen sykli

| 38. | suhtautuu myönteisesti Frontexin esittelemään Euroopan yhdennettyä rajaturvallisuutta koskevaan strategiseen riskianalyysiin, joka on uuden toimintapoliittisen syklin ensimmäinen vaihe; |
| --- | --- |

38.

Schengenin tulevaisuus

| 39. | toteaa, että viime vuosien kriisit, kuten tämänhetkinen pandemia, ja pitkälti koordinoimattomat ja toisinaan yksipuoliset toimet, joita jäsenvaltiot ovat toteuttaneet, ovat heikentäneet jäsenvaltioiden keskinäistä luottamusta ja vaarantaneet Schengenin järjestelmän; on vakuuttunut siitä, että ponnisteluja kokonaisvaltaisten ratkaisujen löytämiseksi on tehostettava ja että nämä toimet olisi yhdenmukaistettava asianmukaisesti; panee tässä yhteydessä tyytyväisenä merkille komission aikomuksen hyväksyä Schengenin tulevaisuutta koskeva strategia ja pitää myönteisenä Schengen-foorumin perustamista, minkä pitäisi mahdollistaa myös korkean tason poliittiset keskustelut Schengenin tilasta ja tulevaisuudesta parlamentin ja neuvoston kanssa; |
| --- | --- |

39.

| 40. | katsoo, että Schengenin rajasäännöstö ja etenkään sen sisärajatarkastuksia koskevat säännöt eivät ole enää tarkoituksenmukaisia, erityisesti osalta, ja edellyttää kiireellistä ja merkityksellistä uudistusta keskinäisen luottamuksen ja solidaarisuuden vahvistamiseksi sekä Schengen-alueen yhtenäisyyden ja täysimääräisen palauttamisen turvaamiseksi; toteaa tässä yhteydessä, että kansanterveyteen liittyviä hätätilanteita varten tarvitaan selkeämpiä sääntöjä; korostaa, että vaikka sisärajavalvonnan palauttaminen jää yksittäisten jäsenvaltioiden päätettäväksi, sen olisi aina oltava viimeinen keino, jota käytetään rajoitetun ajan ja siinä määrin kuin valvonta on välttämätöntä ja oikeasuhteista havaittuun vakavaan uhkaan nähden kiinnittäen erityistä huomiota valvonnan vaikutukseen vapaan liikkuvuuden oikeuteen ja syrjimättömyyden periaatteeseen ja tällaisten valvontatoimien raja-alueisiin kohdistuviin vaikutuksiin samalla kun säilytetään ero eri oikeusperustojen välillä; katsoo, että aina kun jokin jäsenvaltio jatkaa rajavalvontaa, olisi sovellettava lisätakeita ja toteutettava valvontatoimenpiteitä ja että tällaiset toimet olisi kaikissa olosuhteissa peruutettava heti, kun niiden taustalla olevat perusteet lakkaavat olemasta olemassa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | katsoo, että olisi otettava käyttöön jäsennetty ja avoin kuulemismekanismi kriisitilanteissa, jotta voidaan määrittää lieventäviä tai vaihtoehtoisia toimenpiteitä sisärajatarkastuksille ja yhdenmukaisia sääntöjä, jotka ovat velvoittavia ja joita sovelletaan ulkorajoilla; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kehottaa parlamentin hallintoa perustamaan erityisen Schengen-alueen hallinnoinnin tukiyksikön, jotta parlamentti voi hoitaa asianmukaisesti Schengenin säännöstöön liittyvät demokraattiset valvonta- ja tarkastustehtävänsä; |
| --- | --- |

42.

o

o o

| 43. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, jäsenvaltioiden kansallisille parlamenteille ja Euroopan raja- ja merivartiovirastolle. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUVL L 312, 7.12.2018, s. 1.

(2)  EUVL L 312, 7.12.2018, s. 14.

(3)  EUVL L 312, 7.12.2018, s. 56.

(4)  EUVL L 135, 22.5.2019, s. 27.

(5)  EUVL L 135, 22.5.2019, s. 85.

(6)  EUVL L 236, 19.9.2018, s. 1.

(7)  EUVL L 236, 19.9.2018, s. 72.

(8)  EUVL L 107, 6.4.2020, s. 1.

(9)  EUVL L 295, 14.11.2019, s. 1.

(10)  EUVL L 188, 12.7.2019, s. 25.

(11)  EUVL C 86 I, 16.3.2020, s. 1.

(12)  EUVL L 337, 14.10.2020, s. 3.

(13)  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 106.

(14)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0175.

(15)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 18.

(16)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0362.

(17)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0307.

(18)  Tilanne 19. toukokuuta 2021, https://ec.europa.eu/home-affairs/policies/schengen-borders-and-visa/schengen-area_en

(19)  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/115/EY, annettu 16 päivänä joulukuuta 2008, jäsenvaltioissa sovellettavista yhteisistä vaatimuksista ja menettelyistä laittomasti oleskelevien kolmansien maiden kansalaisten palauttamiseksi (EUVL L 348, 24.12.2008, s. 98).

(20)  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 106.

(21)  Neuvoston asetus (EU) N:o 1053/2013, annettu 7 päivänä lokakuuta 2013, arviointi- ja valvontamekanismin perustamisesta Schengenin säännöstön soveltamisen varmistamista varten ja toimeenpanevan komitean 16 päivänä syyskuuta 1998 pysyvän Schengenin arviointi- ja soveltamiskomitean perustamisesta tekemän päätöksen kumoamisesta (EUVL L 295, 6.11.2013, s. 27).

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/167 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/167

---

P9_TA(2021)0353

Uusi eurooppalainen tutkimusalue tutkimusta ja innovointia varten

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta tutkimusta ja innovointia varten (2021/2524(RSP))

(2022/C 99/17)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon kysymyksen komissiolle uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta tutkimusta ja innovointia varten (O-000031/2021 – B9-0026/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kysymyksen komissiolle uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta tutkimusta ja innovointia varten (O-000031/2021 – B9-0026/2021),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta tutkimusta ja innovointia varten (COM(2020)0628), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta tutkimusta ja innovointia varten (COM(2020)0628),

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) edistymistä vuosina 2016–2018 koskevan kertomuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen tutkimusalueen (ERA) edistymistä vuosina 2016–2018 koskevan kertomuksen,

| — | ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2020 julkaistun Euroopan innovaatioiden tulostaulun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. kesäkuuta 2020 julkaistun Euroopan innovaatioiden tulostaulun,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa C-66/18 (1)6. lokakuuta 2020 antaman tuomion, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa C-66/18 (1)6. lokakuuta 2020 antaman tuomion,

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2005 annetun komission suosituksen eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2005 annetun komission suosituksen eurooppalaisesta tutkijoiden peruskirjasta ja tutkijoiden työhönoton säännöstöstä (2),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 136 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan päätöslauselmaesityksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan päätöslauselmaesityksen,

| A. | ottaa huomioon. että eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen siten, että tutkijat ja tieteellinen tieto ja teknologia liikkuvat vapaasti, on yksi Euroopan unionin ensisijaisista tavoitteista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon. että eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttaminen siten, että tutkijat ja tieteellinen tieto ja teknologia liikkuvat vapaasti, on yksi Euroopan unionin ensisijaisista tavoitteista;

| B. | ottaa huomioon, että eurooppalaisen tutkimusalueen tarkoituksena oli poistaa kansallisten tutkimus- ja innovointitoimien hajanaisuutta vähentämällä sääntely- ja hallintokehysten välisiä eroja; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että eurooppalaisen tutkimusalueen tarkoituksena oli poistaa kansallisten tutkimus- ja innovointitoimien hajanaisuutta vähentämällä sääntely- ja hallintokehysten välisiä eroja;

| C. | ottaa huomioon. että eurooppalaisen tutkimusalue on tarjonnut tärkeitä mekanismeja, joiden avulla voidaan varmistaa tutkijoiden vapaa liikkuminen ja tietämysteknologian ja innovaatioiden vaihto; ottaa lisäksi huomioon, että eurooppalainen tutkimusalue on vakiintunut ja tunnettu kehys, joka kannustaa rajatylittäviin yhteisiin tutkimus- ja innovointitoimiin jäsenvaltioiden tutkijoiden ja ”ERA-keskittymien” välillä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon. että eurooppalaisen tutkimusalue on tarjonnut tärkeitä mekanismeja, joiden avulla voidaan varmistaa tutkijoiden vapaa liikkuminen ja tietämysteknologian ja innovaatioiden vaihto; ottaa lisäksi huomioon, että eurooppalainen tutkimusalue on vakiintunut ja tunnettu kehys, joka kannustaa rajatylittäviin yhteisiin tutkimus- ja innovointitoimiin jäsenvaltioiden tutkijoiden ja ”ERA-keskittymien” välillä;

| D. | ottaa huomioon, että tutkimuksen on perustuttava tutkimusetiikan perusperiaatteille ja että eurooppalaisten tiedeakatemioiden yhteistyöorganisaation ALLEAn (European Federation of Academies of Sciences and Humanities) laatimia tutkimusetiikkaa koskevia eurooppalaisia käytännesääntöjä olisi pidettävä ohjeistuksena tutkimusyhteisössä; ottaa huomioon, että riippumattomuus ja objektiivisuus ovat keskeisiä tekijöitä, jotta voidaan rakentaa ja ylläpitää luottamusta tieteeseen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että tutkimuksen on perustuttava tutkimusetiikan perusperiaatteille ja että eurooppalaisten tiedeakatemioiden yhteistyöorganisaation ALLEAn (European Federation of Academies of Sciences and Humanities) laatimia tutkimusetiikkaa koskevia eurooppalaisia käytännesääntöjä olisi pidettävä ohjeistuksena tutkimusyhteisössä; ottaa huomioon, että riippumattomuus ja objektiivisuus ovat keskeisiä tekijöitä, jotta voidaan rakentaa ja ylläpitää luottamusta tieteeseen;

| E. | ottaa huomioon, että tutkimus- ja innovointitoiminnan vauhdittaminen Euroopan unionissa sekä yksityisen ja julkisen tutkimus- ja innovointitoiminnan yhteistyön parantaminen jäsenvaltioissa, jotta voidaan nopeasti kaupallistaa ja ottaa yleisesti käyttöön uusia teknisiä ratkaisuja ja parantaa olemassa olevia, on ratkaisevan tärkeää ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi, digitaalisen siirtymän aikaansaamiseksi ja Euroopan talouden elpymisen kannalta; ottaa huomioon, että laadukkaiden työpaikkojen luominen tarjoaa EU:lle taloudellisia mahdollisuuksia; ottaa huomioon, että perustutkimukseen investoiminen tarkoittaa investoimista tulevaisuuteen ja että tällaisen tutkimuksen rahoittamista ei pitäisi automaattisesti liittää taloudelliseen kannattavuuteen; ottaa huomioon, että tärkeimmät tieteelliset läpimurrot ovat peräisin julkisin varoin rahoitetusta tutkimuksesta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että tutkimus- ja innovointitoiminnan vauhdittaminen Euroopan unionissa sekä yksityisen ja julkisen tutkimus- ja innovointitoiminnan yhteistyön parantaminen jäsenvaltioissa, jotta voidaan nopeasti kaupallistaa ja ottaa yleisesti käyttöön uusia teknisiä ratkaisuja ja parantaa olemassa olevia, on ratkaisevan tärkeää ilmastotavoitteiden saavuttamiseksi, digitaalisen siirtymän aikaansaamiseksi ja Euroopan talouden elpymisen kannalta; ottaa huomioon, että laadukkaiden työpaikkojen luominen tarjoaa EU:lle taloudellisia mahdollisuuksia; ottaa huomioon, että perustutkimukseen investoiminen tarkoittaa investoimista tulevaisuuteen ja että tällaisen tutkimuksen rahoittamista ei pitäisi automaattisesti liittää taloudelliseen kannattavuuteen; ottaa huomioon, että tärkeimmät tieteelliset läpimurrot ovat peräisin julkisin varoin rahoitetusta tutkimuksesta;

| F. | ottaa huomioon, että tutkimuksessa ja innovoinnissa olisi yleisesti ottaen noudatettava teknologianeutraaliuden periaatetta; ottaa huomioon, että on tärkeää korostaa kuitenkin, että teknologisissa valinnoissa on noudatettava olemassa olevaa toimintapoliittista kehystä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että tutkimuksessa ja innovoinnissa olisi yleisesti ottaen noudatettava teknologianeutraaliuden periaatetta; ottaa huomioon, että on tärkeää korostaa kuitenkin, että teknologisissa valinnoissa on noudatettava olemassa olevaa toimintapoliittista kehystä;

| G. | ottaa huomioon, että tutkimus ja innovointi ovat olennaisen tärkeitä Euroopan elpymiselle, digitaalisen ja vihreän siirtymän tukemiselle ja vauhdittamiselle sosiaalisesti vastuullisella tavalla, unionin kestävyyden ja kilpailukyvyn lisäämiselle ja sen palautumis- ja selviytymiskyvyn vahvistamiselle; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että tutkimus ja innovointi ovat olennaisen tärkeitä Euroopan elpymiselle, digitaalisen ja vihreän siirtymän tukemiselle ja vauhdittamiselle sosiaalisesti vastuullisella tavalla, unionin kestävyyden ja kilpailukyvyn lisäämiselle ja sen palautumis- ja selviytymiskyvyn vahvistamiselle;

| H. | ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on vaikuttanut kielteisesti moniin nuoriin tutkijoihin, joiden työolot ja mahdollisuudet käyttää laboratorioita ja muita olennaisia välineitä ovat heikentyneet, minkä vuoksi heillä on vähemmän mahdollisuuksia saattaa hankkeensa päätökseen ja hankkia uralla etenemisen edellyttämää pätevyyttä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että covid-19-kriisi on vaikuttanut kielteisesti moniin nuoriin tutkijoihin, joiden työolot ja mahdollisuudet käyttää laboratorioita ja muita olennaisia välineitä ovat heikentyneet, minkä vuoksi heillä on vähemmän mahdollisuuksia saattaa hankkeensa päätökseen ja hankkia uralla etenemisen edellyttämää pätevyyttä;

| I. | ottaa huomioon, että naisten osuus korkeakoulusektorin huipputehtävissä on Euroopan unionissa vain 24 prosenttia; ottaa huomioon, että naiset ovat edelleen aliedustettuina tohtorintutkintoa suorittavien keskuudessa useissa luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) aineissa, mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikka ja insinööritieteet, samoin kuin teollisen tuotannon ja rakentamisen aloilla; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että naisten osuus korkeakoulusektorin huipputehtävissä on Euroopan unionissa vain 24 prosenttia; ottaa huomioon, että naiset ovat edelleen aliedustettuina tohtorintutkintoa suorittavien keskuudessa useissa luonnontieteiden, teknologian, insinööritieteiden ja matematiikan (STEM) aineissa, mukaan lukien tieto- ja viestintätekniikka ja insinööritieteet, samoin kuin teollisen tuotannon ja rakentamisen aloilla;

| J. | ottaa huomioon, että enemmän yhteisvaikutuksia korostava lähestymistapa muihin EU:n rahoitusohjelmiin ja politiikkoihin voisi hyödyntää erityisesti tutkimus- ja innovointivalmiuksia, joita on kehitetty viime vuosikymmenen aikana suorituskyvyltään heikommissa maissa; ottaa huomioon, että tämä edellyttäisi voimavarojen yhdistämistä inhimillisen pääoman kehittämistä ja innovatiivisten teknologioiden ja uusien liiketoimintamallien käyttöönottoa edistävien toimien sekä infrastruktuurin ylläpidon ja kehittämisen tukemiseksi; ottaa huomioon, että kohdennettu yhdistelmä rakennerahastoinvestointeja älykkään erikoistumisen painopisteiden mukaisesti ja puiteohjelmasta tuetut huippuosaamisen tutkimus- ja innovointialoitteet voisivat parantaa merkittävästi tiettyjen alueiden suorituskykyä ja vahvistaa eurooppalaista tutkimusaluetta kokonaisuudessaan; ottaa huomioon, että tähän liittyen on myös tärkeää korostaa tarvetta optimoida tutkimusinfrastruktuurien käyttö EU:n tasolla ja koordinoida sitä paremmin; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että enemmän yhteisvaikutuksia korostava lähestymistapa muihin EU:n rahoitusohjelmiin ja politiikkoihin voisi hyödyntää erityisesti tutkimus- ja innovointivalmiuksia, joita on kehitetty viime vuosikymmenen aikana suorituskyvyltään heikommissa maissa; ottaa huomioon, että tämä edellyttäisi voimavarojen yhdistämistä inhimillisen pääoman kehittämistä ja innovatiivisten teknologioiden ja uusien liiketoimintamallien käyttöönottoa edistävien toimien sekä infrastruktuurin ylläpidon ja kehittämisen tukemiseksi; ottaa huomioon, että kohdennettu yhdistelmä rakennerahastoinvestointeja älykkään erikoistumisen painopisteiden mukaisesti ja puiteohjelmasta tuetut huippuosaamisen tutkimus- ja innovointialoitteet voisivat parantaa merkittävästi tiettyjen alueiden suorituskykyä ja vahvistaa eurooppalaista tutkimusaluetta kokonaisuudessaan; ottaa huomioon, että tähän liittyen on myös tärkeää korostaa tarvetta optimoida tutkimusinfrastruktuurien käyttö EU:n tasolla ja koordinoida sitä paremmin;

| K. | ottaa huomioon, että komission kattavan lähestymistavan, jossa sovitetaan eurooppalainen tutkimusalue yhteen eurooppalaisen koulutusalueen ja eurooppalaisen teollisuuspolitiikan kanssa yhteisvaikutusten lisäämiseksi näiden toisistaan riippuvaisten politiikkojen välillä, olisi johdettava pikemminkin synergioihin kuin eurooppalaisen tutkimusalueen, eurooppalaisen koulutusalueen tai eurooppalaisen teollisuuspolitiikan monimutkaistamiseen; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että komission kattavan lähestymistavan, jossa sovitetaan eurooppalainen tutkimusalue yhteen eurooppalaisen koulutusalueen ja eurooppalaisen teollisuuspolitiikan kanssa yhteisvaikutusten lisäämiseksi näiden toisistaan riippuvaisten politiikkojen välillä, olisi johdettava pikemminkin synergioihin kuin eurooppalaisen tutkimusalueen, eurooppalaisen koulutusalueen tai eurooppalaisen teollisuuspolitiikan monimutkaistamiseen;

| L. | ottaa huomioon, että eurooppalaisen tutkimusalueen olisi edistettävä EU:n lukuisia strategioita ja kansainvälisiä sitoumuksia, kuten pk-yritys- ja digitaalistrategioita, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteita; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että eurooppalaisen tutkimusalueen olisi edistettävä EU:n lukuisia strategioita ja kansainvälisiä sitoumuksia, kuten pk-yritys- ja digitaalistrategioita, Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja YK:n kestävän kehityksen tavoitteita;

| M. | ottaa huomioon, että EU:n tutkimus- ja innovointipolitiikan onnistuminen edellyttää avoimuutta koko maailmaa kohtaan ja kansainvälistä yhteistyötä; ottaa huomioon, että puiteohjelmaan assosioituneet maat ovat kiinteä osa eurooppalaista tutkimusaluetta ja ne tekevät jo työtä sen tavoitteiden eteen; ottaa huomioon, että Euroopan unionin naapuruuspolitiikan piiriin kuuluviin maihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; katsoo, että kaikkien itäisten ja eteläisten naapurimaiden olisi voitava hyötyä tieteellisestä vaihdosta ja yhteistyöstä EU:n jäsenvaltioiden kanssa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EU:n tutkimus- ja innovointipolitiikan onnistuminen edellyttää avoimuutta koko maailmaa kohtaan ja kansainvälistä yhteistyötä; ottaa huomioon, että puiteohjelmaan assosioituneet maat ovat kiinteä osa eurooppalaista tutkimusaluetta ja ne tekevät jo työtä sen tavoitteiden eteen; ottaa huomioon, että Euroopan unionin naapuruuspolitiikan piiriin kuuluviin maihin on kiinnitettävä erityistä huomiota; katsoo, että kaikkien itäisten ja eteläisten naapurimaiden olisi voitava hyötyä tieteellisestä vaihdosta ja yhteistyöstä EU:n jäsenvaltioiden kanssa;

| N. | ottaa huomioon, että eurooppalaista tutkimusaluetta ei voida toteuttaa ilman, että unionissa taataan akateeminen vapaus, ja ilman, että noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan akateemista vapautta, vapautta perustaa korkea-asteen oppilaitoksia ja elinkeinovapautta koskevia määräyksiä; ottaa huomioon, että unionin tuomioistuimen mukaan akateeminen vapaus ei sisällä ainoastaan yksilöllistä ulottuvuutta siltä osin kuin se liittyy sananvapauteen ja erityisesti tutkimuksen alalla viestinnän, tutkimuksen ja tulosten levittämisen vapauteen, vaan siihen kuuluu myös institutionaalinen ja organisatorinen ulottuvuus, joka näkyy akateemisten laitosten itsenäisyytenä; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että eurooppalaista tutkimusaluetta ei voida toteuttaa ilman, että unionissa taataan akateeminen vapaus, ja ilman, että noudatetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjan akateemista vapautta, vapautta perustaa korkea-asteen oppilaitoksia ja elinkeinovapautta koskevia määräyksiä; ottaa huomioon, että unionin tuomioistuimen mukaan akateeminen vapaus ei sisällä ainoastaan yksilöllistä ulottuvuutta siltä osin kuin se liittyy sananvapauteen ja erityisesti tutkimuksen alalla viestinnän, tutkimuksen ja tulosten levittämisen vapauteen, vaan siihen kuuluu myös institutionaalinen ja organisatorinen ulottuvuus, joka näkyy akateemisten laitosten itsenäisyytenä;

Tavoitteet

| 1. | pitää myönteisenä komission tiedonantoa uudesta eurooppalaisesta tutkimusalueesta tutkimusta ja innovointia varten, ja toteaa, että siinä esitetään tiiviissä yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa toteuttavat strategiset tavoitteet ja toimet, jotta voidaan asettaa tutkimuksen ja innovoinnin alan investoinnit ja uudistukset etusijalle, saavuttaa kolmea prosenttia BKT:stä koskeva tavoite, parantaa tutkijoiden mahdollisuuksia huippuosaamiseen kaikkialla EU:ssa ja mahdollistaa tutkimustulosten leviäminen tiedeyhteisössä, yhteiskunnassa ja reaalitaloudessa varmistaen samalla, että julkisin varoin rahoitettu tutkimus ja innovointi todellakin edistävät yhteiskunnallista hyvinvointia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa jäsenvaltioita hyväksymään Euroopan tutkimus- ja innovaatiosopimuksen, johon sisältyvät seuraavat vuoteen 2030 mennessä toteutettavat sitoumukset: nostetaan tutkimuksen ja innovoinnin julkiset menot nykyisestä keskimääräisestä 0,81 prosentista BKT:stä koordinoidulla tavalla kaikkialla EU:ssa 1,25 prosenttiin BKT:stä, lisätään yhteisten ohjelmien ja eurooppalaisten kumppanuuksien kansallista julkista tutkimuksen ja kehityksen rahoitusta sen tämänhetkisestä tasosta alle yhdestä prosentista viiteen prosenttiin ja sovitaan yhdessä eurooppalaisen tutkimusalueen sekä horisontaalisista että temaattisista painopistealoista; |
| --- | --- |

2.

| 3. | korostaa tutkimuksen ja innovoinnin sekä yrittäjyyden välistä vahvaa yhteyttä, joka luo mahdollisuuksia perustaa uusia yksisarvisia, startup-yrityksiä ja pk-yrityksiä; muistuttaa, että on tärkeää luoda digitaalinen ekosysteemi, joka edistää teknologista innovointia ja pk-yritysten kasvua ennen kaikkea eurooppalaisen tutkimusalueen innovaatiokeskittymien avulla; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että yliopistoilla ja akateemisilla laitoksilla on keskeinen asema elinvoimaisten tutkimus- ja innovointiekosysteemien luomisessa; korostaa opiskelijoiden keskeistä roolia seuraavan sukupolven innovoijina näissä ekosysteemeissä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tähdentää, että eurooppalaisen tutkimusalueen yhteydessä käsitteet ”tutkimus” ja ”innovointi” eivät rajoitu teknologisiin innovaatioihin, vaan ne ovat monialaisia ja laajamerkityksisiä kaikista yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden näkökulmista ja sisältyvät kattavasti kaikkiin yleisiin tavoitteisiin; |
| --- | --- |

5.

| 6. | katsoo, että eurooppalaisen tutkimusalueen uudelleentarkasteluun olisi sisällytettävä horisontaalinen lähestymistapa tutkimuslaitosten, myös yliopistojen, yhteistyön vahvistamiseksi; kehottaa lisäämään talousarviotukea yliopistojen yhteenliittymille sekä laatimaan kehyksen, joka mahdollistaa yhteenliittymien joustavan kehittymisen; katsoo lisäksi, että yliopistojen välisen yhteistyön ei pitäisi rajoittua pelkästään yhteenliittymiin, vaan että yliopistoille olisi oltava tarjolla enemmän rahoitusjärjestelyjä yhteistyöhön yhteenliittymien ulkopuolella; |
| --- | --- |

6.

| 7. | korostaa, että on tärkeää luoda synergioita korkea-asteen koulutuksen, tutkimuslaitosten ja kansalaisjärjestöjen välillä, niin että ne toimivat aitoina kumppaneina tutkimuksen ja innovoinnin piirissä, sekä teollisia yhteenliittymiä ja näin hyödyntää kaikin puolin yliopistojen kaksitahoista roolia; tuo tässä yhteydessä jälleen esiin tarpeen luoda tutkijoille suotuisat olosuhteet ja mahdollisuuksia käyttämällä korkealaatuista tutkimusinfrastruktuuria; kehottaa komissiota varmistamaan näiden kumppanuuksien osallistavan suunnittelun, joka perustuu läpinäkyvyyteen, sidosryhmien tasapuoliseen edustukseen ja jatkuvaan avoimuuteen, sekä tarjoamaan tällaisille erilaisille sidosryhmille riittävästi osallistumismahdollisuuksia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | painottaa, että rahoituspyyntöjen on oltava avoimia ja niistä on ilmoitettava hyvissä ajoin etukäteen; korostaa lisäksi, että yhteisissä teollisuuden teknologian etenemissuunnitelmissa olisi otettava paremmin huomioon alhaalta ylöspäin suuntautuvat aloitteet ja laaja-alainen osallistuminen eikä pitäisi pitää pelkästään teollisuutta aloitteita ensisijaisena lähteenä, vaan olisi hyväksyttävä myös viimeisimmän huipputason tutkimuksen ja innovoinnin sekä kuluttajajärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten ehdotukset; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa jäsenvaltioita muuntamaan ”uuden eurooppalaisen tutkimusalueen” konkreettiseksi toiminnaksi ja rahoitustoimiksi, joilla pyritään edistämään sekä ”vihreää” että ”digitaalista” siirtymää, kunnianhimoisen Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja teollisuusstrategian täytäntöönpanoa ja vahvaa elpymistä sekä vastaamaan täyttämättömiin lääketieteellisiin tarpeisiinsa; korostaa asianmukaisten yhteyksien merkitystä innovointi- ja teollisten ekosysteemien ja niiden toimijoiden piirissä ja välillä, korkeakoulut, teollisuus, julkinen sektori eri tasoilla, suuri yleisö ja kansalaisyhteiskunta kaikkialla EU:ssa mukaan lukien, jotta varmistetaan, että tutkimustuloksia sovelletaan nopeammin taloudessa ja yhteiskunnassa; korostaa tässä yhteydessä pk-yritysten keskeistä roolia innovoinnissa ja teknologian kehittämisessä sekä perinteisten pk-yritysten potentiaalia, joka on vielä saatava paremmin käyttöön; korostaa ”ERA-keskittymien” merkitystä välineenä, jolla varmistetaan korkealaatuisen tieteen saatavuus EU:n kaikissa kaupungeissa ja kaikilla alueilla ja jolla myös tuetaan alueita, joilla on mahdollisuuksia kestävään kasvuun; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on huolissaan siitä, että tutkimus- ja innovointijärjestelmien laadun parantuminen on hidastunut ja etenee epätasaisesti eri puolilla unionia (3); |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa tutkimuksen ja innovoinnin merkityksestä covid-19-pandemian aikana eri sektorien yhteisten ja tieteenalojen rajat ylittävien ratkaisujen löytämisessä kriisistä selviämiseksi; pitää tähän liittyen ERAvsCorona-toimintasuunnitelmaa myönteisenä esimerkkinä yhdessä jäsenvaltioiden kanssa toteutetusta, nopeasti määritellystä ja hyvin kohdennetusta toimesta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | painottaa, että covid-19-pandemia on osoittanut sekä tutkimus- ja innovointiyhteistyön että avointen tiedekäytäntöjen ja -infrastruktuurien merkityksen, kun kipeimpiin yhteiskunnallisiin tarpeisiin tarvitaan ratkaisuja nopeasti; korostaa, että eurooppalainen tutkimusalue on avainasemassa avoimen tieteen edistämisessä ja tutkimustulosten, -tiedon ja -infrastruktuurin yhteiskäytössä sekä sen varmistamisessa, että kaikki julkisesti rahoitetun tutkimuksen tuloksena syntyvät tieteelliset julkaisut olisi oletusarvoisesti julkaistava yleisesti saatavilla olevissa aikakausjulkaisuissa ja tutkimustulokset ja -tieto olisi asetettava saataville FAIR-periaatteiden (löydettävyys, saatavuus, yhteentoimivuus ja uudelleenkäyttö) mukaisesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tähdentää, että covid-19-pandemia on lisännyt parempien yhteyksien kysyntää ja siten nopeuttanut digitaalista siirtymää; pitää kuitenkin valitettavana, että teknologian yhteiskäyttöä ja teollis- ja tekijänoikeuksia ei ole otettu riittävästi huomioon; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa etsimään tasapainoa perustutkimuksen ja konkreettisiin innovaatioihin johtavan soveltavamman tutkimuksen välillä koko eurooppalaisella tutkimusalueella ja painottaa, että molemmat ovat ratkaisevan tärkeitä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | korostaa, että perustutkimuksella tarkoitetaan sellaisten tutkijoiden toimintaa, jotka tutkivat erilaisia kysymyksiä tiedon kerryttämiseksi riippumatta siitä, onko se taloudellisesti kannattavaa tai sovellettavissa lyhyellä aikavälillä; |
| --- | --- |

15.

| 16. | huomauttaa, että uudella eurooppalaisella tutkimusalueella on tuettava sekä vihreää että digitaalista siirtymää ja edistettävä tutkimus- ja innovointitoimien vauhdittamista tässä suhteessa muun muassa sovittamalla paremmin yhteen ja vahvistamalla investointeja tutkimukseen ja innovointiin hyödyntäen synergioita elpymis- ja palautumistukivälineen kanssa sekä parantaen yksityisen ja julkisen tutkimuksen ja innovoinnin yhteistyötä jäsenvaltioissa ja niiden välillä; katsoo, että näin voidaan nopeuttaa EU:n ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta ratkaisevan tärkeiden innovatiivisten teknologioiden ja ratkaisujen yleistä käyttöönottoa ja nopeaa kaupallistamista sekä hyödyntää näiden kahden rinnakkaisen siirtymän tarjoamia merkittäviä taloudellisia mahdollisuuksia; |
| --- | --- |

16.

Rahoitus ja yhteisvaikutukset

| 17. | korostaa, että Euroopalla on tällä hetkellä yhteiskuntaan, ympäristöön ja talouteen liittyviä haasteita, joita covid-19-kriisi on pahentanut, minkä vuoksi on korkea aika tehdä eurooppalaisesta tutkimusalueesta sellainen, että Eurooppa onnistuu elpymisessä ja saadaan aikaan uusi sosiaalisesti, taloudellisesti ja ympäristön kannalta kestävä malli EU:lle; on siksi huolissaan kansallisten politiikkojen ja EU:n tasolla jäsenvaltioiden kanssa sovittujen politiikkojen yhteensovittamisen hitaudesta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa jäsenvaltioita lisäämään tutkimukseen ja innovointiin tarkoitettuja kansallisia määrärahoja; pitää siksi myönteisenä, että neuvosto vahvisti jälleen 1. joulukuuta 2020 annetuissa päätelmissä tavoitteen, että investointien osuus BKT:stä nostetaan kolmeen prosenttiin; pitää valitettavana, että neuvosto ei näissä päätelmissä sitoutunut ehdotettuun investointitavoitteeseen, jonka mukaan tutkimuksen ja innovoinnin julkisen rahoituksen osuuden olisi oltava 1,25 prosenttia BKT:stä; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa tutkimuksen ja innovoinnin merkityksestä Pariisin sopimuksen ja Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa; kannustaa lisäämään yleisesti puhtaiden energiateknologioiden tutkimukseen ja niitä koskevaan innovointiin osoitettuja kansallisia määrärahoja ja näin tukemaan kansallisia tavoitteita ja rahoittamaan kohteita, joiden avulla löydetään konkreettisia ja tarkoituksenmukaisia tapoja edetä kohti vuosien 2030 ja 2050 tavoitteita; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pitää erittäin tärkeänä, että luodaan ja hyödynnetään kattavasti yhteisvaikutuksia EU:n rahoitusvälineiden, erityisesti Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, Erasmus+ -ohjelman, koheesiopolitiikan rahastojen, Next Generation EU -välineen, sisämarkkinaohjelman, InvestEU-ohjelman, LIFE+ -välineen, oikeudenmukaisen siirtymän rahaston ja EU:n ulkoisen toiminnan välineiden, Välimeren alueen tutkimus- ja innovointikumppanuuden (PRIMA), EU4Health-ohjelman ja Digitaalinen Eurooppa -ohjelman, välillä, ja pyytää komissiota antamaan jäsenvaltioille selkeitä, yksinkertaisia ja käytännönläheisiä ohjeita ja selkeitä välineitä, joiden avulla voidaan parhaiten toteuttaa nämä yhteisvaikutukset kansallisella ja aluetasolla; korostaa tässä yhteydessä elpymis- ja palautumistukivälineen merkitystä, koska sillä tuetaan älykästä, kestävää ja osallistavaa kasvua, tutkimus- ja innovointi-infrastruktuurit mukaan lukien, ja edistetään merkittävästi uuden eurooppalaisen tutkimusalueen toteuttamista; |
| --- | --- |

20.

| 21. | katsoo, että elpymissuunnitelmat ja Next Generation EU -väline tarjoavat tilaisuuden tehostaa osaamiskolmiota ja vahvistaa osaamista, koulutusta ja tutkimusta; korostaa tarvetta jäsennellympiin yhteyksiin ja aloitteisiin, joilla vahvistetaan eurooppalaista koulutusaluetta ja eurooppalaista innovointialuetta; pitää myönteisenä neuvoston suunnitelmaa sisällyttää eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen kansallisiin elvytyssuunnitelmiin; |
| --- | --- |

21.

| 22. | korostaa yhteistyön merkitystä aina korkeakoulujen, tutkimuslaitosten ja teollisuuden välisten hankkeiden suunnitteluvaiheesta alkaen, jotta voidaan edistää tiedettä sekä resurssien yhteiskäyttöön ja oheishyötyihin tähtääviä innovatiivisia teknologioita ja ratkaisuja ja täydentää teknologisen innovoinnin hankkeita yhdessä markkinakelpoisten tuotteiden, palvelujen tai prosessien luomiseksi ja hyvinvoinnin lisäämiseksi; kannustaa uuden eurooppalaisen tutkimusalueen yhteydessä keskinäiseen vaihtoon ja yhteistyön lisäämiseen eri toimijoiden välillä tavoitteena parantaa koulutuskokemusta, nopeuttaa tietämyksen siirtoa, lisätä tietoisuutta ja tarjota ratkaisuja sosiaalisiin, ympäristöön liittyviin ja taloudellisiin haasteisiin; |
| --- | --- |

22.

| 23. | korostaa potentiaalia, joka monialaisella ja monia sidosryhmiä kattavalla, Euroopan luovat ja kulttuuriset vahvuudet ja voimavarat yhdistävällä ekosysteemilähestymistavalla on; panee merkille synergiaedut, jotka syntyvät eri sektorien ja tieteenalojen, kuten taiteen, suunnittelun ja luovien alojen sekä yhteiskuntatieteiden ja humanististen tieteiden, yhdistämisestä; |
| --- | --- |

23.

| 24. | antaa tunnustusta yksityissektorin merkitykselle tutkimus- ja innovointivalmiuksien parantamisessa, uusien innovaatioiden käyttöönoton laajentamisessa sekä Euroopan kilpailukyvyn ja kestävyyden edistämisessä; tähdentää, että merkittävä yhteiskunnallinen vaikutus voi syntyä muun muassa hyödyntämällä uusinta tutkimustietoa startup-yrityksissä, vakiintuneissa yrityksissä ja teollisuudessa; korostaa tarvetta vahvistaa korkeakoulujen ja yritysten välistä pitkän aikavälin strategista yhteistyötä, jotta voidaan edistää yleisen edun mukaisia tavoitteita ja saada osaamiskolmio mukaan tuomaan parempia yhteiskunnallisia tuloksia; painottaa, että teollisuudella ja pk-yrityksillä voi olla huomattava rooli pitkän aikavälin investointien edistämisessä ja ”kuolemanlaaksosta” selviämisessä, ja kehottaa komissiota tutkimaan, miten voitaisiin paremmin hyödyntää synergioita julkisen ja yksityisen tutkimuksen ja innovoinnin investointien välillä myös koulutuksen, osaamisen ja tutkimustoiminnan kehittämisen suhteen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | muistuttaa uuden eurooppalaisen tutkimusalueen yhteydessä olemassaolevan teollis- ja tekijänoikeuksien kehyksen soveltamisen ja tulevan yhtenäispatentin ja kaikkien tarvittavien joustomahdollisuuksien tukemisen merkityksestä, jotta saadaan aikaan tasapaino teollis- ja tekijänoikeuksien toimivan valvonnan ja innovointiin kannustamisen välillä; korostaa tulevan yhtenäispatentin mahdollista roolia menettelyjen yksinkertaistamisessa ja eurooppalaisten innovoijien hallinnollisen rasitteen vähentämisessä; |
| --- | --- |

25.

Erojen vähentäminen

| 26. | katsoo, että yksi avaintekijä julkisten tutkimus- ja innovointimenojen huomattavaan lisäämiseen on erilaisten eurooppalaisten, kansallisten ja yksityisten rahoitusvirtojen integrointi, muun muassa Horisontti Eurooppa -puiteohjelman, elpymis- ja palautumistukivälineen ja EU:n koheesiorahaston kautta tapahtuvan rahoituksen sekä kansallisen tutkimus- ja kehitysrahoituksen yhdistäminen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | vaatii Horisontti Eurooppa -puiteohjelmaan kunnianhimoista ”Osallistumispohjan laajentaminen ja eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen” -pakettia, jolla tuetaan jäsenvaltioiden välistä yhteistyötä huippuosaamisen tasapainoisen saatavuuden mahdollistamiseksi; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa jäsenvaltioita tukemaan mahdollisimman pian pandemiasta toipuminen huomioon ottaen uutta eurooppalaista tutkimusaluetta kansallisilla uudistuksilla ja resursseilla, jotka täydentävät EU:n rahoitusvälineitä, ottamalla käyttöön uusia työkaluja, kuten Horisontti Eurooppa -puiteohjelman osa ”Osallistumispohjan laajentaminen ja eurooppalaisen tutkimusalueen vahvistaminen”, jonka avulla vähennetään eroja tutkimuksen ja innovoinnin tuloksissa ja eriarvoisuutta eri maiden ja alueiden välillä; korostaa tässä suhteessa tarvetta käsitellä tutkimukseen ja innovointiin tehtäviä investointeja ja uudistuksia; pitää myönteisenä eurooppalaisen tutkimusalueen muutosfoorumin perustamista ja tulevaa tutkimus- ja innovaatiosopimusta; toteaa, että sopimuksen onnistuminen riippuu sen alalla saaman tuen laajuudesta, ja kehottaa siksi ottamaan parlamentin ja sidosryhmät mukaan sopimuksen laadintaprosessiin; |
| --- | --- |

28.

| 29. | toteaa, että aluehallinnoilla on tärkeä asema tutkimus- ja innovointipolitiikkojen edistämisessä, ja panee merkille alueellisten tutkimus- ja innovointiekosysteemien merkityksen; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita omaksumaan monitasoisen hallintomuodon, joka kattaa alue- ja paikallishallinnon, jotta voidaan tehostaa alueellisia ekosysteemejä ja ERA-keskittymiä; |
| --- | --- |

29.

| 30. | korostaa tarvetta varmistaa synergiat ERA-keskittymien ja muiden tutkimukseen ja innovointiin liittyvien keskittymien, kuten Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutin (EIT) innovointikeskittymien, digitaali-innovointikeskittymien ja -verkostojen, muun muassa tekoälyn digitaali-innovointikeskittymien, ja Yritys-Eurooppa-verkoston välillä; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tukee aloitteita, joilla pyritään lisäämään investointeja osaamiseen, tutkimukseen ja innovointiin jäsenvaltioissa, jotka Euroopan innovaatioiden tulostaulun mukaan ovat edelleen vaatimattomia tai kohtalaisia innovoijia; suhtautuu myönteisesti näissä jäsenvaltioissa olevan vajeen pienentämiseksi jo toteutettuihin aloitteisiin, kuten EIT:n alueellisen innovaation ohjelmaan; |
| --- | --- |

31.

| 32. | korostaa, että eurooppalaisella tutkimusalueella olisi asetettava etusijalle huippuosaamisen saatavuus, tutkijoiden liikkuvuus ja tiedon vapaa liikkuminen, edistettävä osallistavuutta ja tarjottava mahdollisuuksia koko Euroopan alueella ja samalla vahvistettava yhteyksiä ja synergioita eri tutkimus- ja innovointiyhteisöjen välillä ja näin tuettava Euroopan tutkimus- ja innovointipotentiaalin hyödyntämistä kokonaisuudessaan; painottaa, että huippuosaamisen asettamisella etusijalle eurooppalaisella tutkimusalueella voi olla keskeinen rooli eriarvoisuuksien vähentämisessä unionissa ja tutkimuksessa edelleen olemassa olevien erojen vähentämisessä; |
| --- | --- |

32.

| 33. | korostaa, että yhteiskunnallisten tarpeiden ja etujen olisi oltava tutkimuksen ja innovoinnin keskipisteessä ja että kansalaisten, paikallisyhteisöjen ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen olisi siksi oltava uuden eurooppalaisen tutkimusalueen ytimessä, jotta voidaan helpottaa innovaatioiden yleistä käyttöönottoa ja näin lisätä niiden yhteiskunnallista vaikutusta ja kasvattaa luottamusta tiedettä kohtaan; kehottaa siksi lisäämään tieteestä viestintää ja valistuskampanjoita sekä ottamaan kansalaisyhteiskunnan ja loppukäyttäjät, suuremmassa syrjäytymisriskissä olevia ryhmiä, kuten vammaisia henkilöitä ja muista yhteiskunnassa aliedustettuja ryhmiä edustavat järjestöt mukaan lukien, tiiviisti mukaan tutkimus- ja innovointiprosesseihin alusta alkaen, jotta voidaan käsitellä heidän syrjäytymiseensä liittyviä kriittisiä kysymyksiä tutkimuksen ja innovoinnin näkökulmasta sekä varmistaa, että näin kehitetyt teknologiat ja innovaatiot todella palvelevat yhteiskuntaa eikä päinvastoin; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pitää myönteisinä komission suunnitelmia parantaa eri puolilta EU:ta olevien tutkijoiden pääsyä huippulaitoksiin ja -infrastruktuureihin; korostaa kuitenkin tarvetta kohdennetumpaan tukeen, jolla pyritään vähentämään unionissa olevia eroja tutkimuksessa ja innovoinnissa; |
| --- | --- |

34.

| 35. | korostaa, että on tärkeää vähentää tutkimustiedon saatavuuden hajanaisuutta, ja ottaa huomioon eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen (EOSC) merkityksen ”uuden eurooppalaisen tutkimusalueen” yhteydessä, koska sen tarkoituksena on tuoda yhteen institutionaaliset, kansalliset ja eurooppalaiset sidosryhmät, aloitteet ja datainfrastruktuurit osallistavan avoimen tieteen ekosysteemin kehittämiseksi EU:ssa; pyytää, että osallistumista avointa tiedettä ja tiedon jakamista koskeviin aloitteisiin edistetään parantamalla eurooppalaisia tiedon jakamiseen tarkoitettuja infrastruktuureja ja edistämällä datastandardien käyttöä; |
| --- | --- |

35.

Urat

| 36. | korostaa, että on tärkeää voimaannuttaa naisia ja tyttöjä, jotta nämä valitsevat uran STEM-aloilla, ja pyytää jäsenvaltioita ja komissiota laatimaan toimenpiteitä, joilla parannetaan naisten edellytyksiä jatkaa tutkijanuraa ja vähennetään heidän uriensa katkeamista; kehottaa parantamaan työllistymismahdollisuuksien houkuttelevuutta nuorille tutkijoille ja aliedustetuille ryhmille myös ottaen huomioon naisten ratkaisevan tärkeän panoksen tieteelliseen ja tutkimus- ja kehitystoimintaan sekä vähentämään sukupuolten välistä palkkaeroa alalla; kannustaa jäsenvaltioita ja tutkimusorganisaatioita, kuten yliopistoja, tukemaan joustavia työoloja ja -järjestelyjä tutkimus- ja innovaatiotoiminnan parissa työskenteleville miehille ja naisille, tukemaan myös hoitovelvollisuuksien tasapuolista jakamista, sekä tarkastelemaan uudestaan tutkijoiden suoritusten arviointia sukupuolia eriarvoistavan kohtelun poistamiseksi; vaatii lisäksi ottamaan sukupuoliulottuvuuden paremmin huomioon tutkimuksen ja innovoinnin sisällössä ja parantamaan eriteltyjen tietojen ja tulosten keruuta; |
| --- | --- |

36.

| 37. | toteaa pitävänsä arvossa ERA4You-aloitteen kohdennettuja liikkuvuustoimenpiteitä, joilla tuetaan tutkijoita huippuosaamisen omaksumisessa ja kehittämisessä jäsenvaltioissa, joissa tutkimuksen ja innovoinnin suorituskyky on alhainen, ja edistetään tutkijoiden liikkuvuutta teollisuuden ja korkeakoulujen välillä; |
| --- | --- |

37.

| 38. | panee merkille eurooppalaisen tutkimusalueen muutosfoorumin perustamisen tukemaan jäsenvaltioita kansallisten tutkimuksen ja innovoinnin rahoituksen ja uudistusten koordinoinnissa ja priorisoinnissa; |
| --- | --- |

38.

| 39. | toteaa, että lahjakkuuksien liikkuvuus ja mahdollisuudet tutkimukseen ja innovointiin vaihtelevat suuresti jäsenvaltioiden välillä; katsoo, että komission ja jäsenvaltioiden olisi pyrittävä lahjakkuuksien kierrättämiseen, sillä ”aivovuodon” ongelmaan voidaan puuttua aktiivisesti varmistamalla tutkijoiden tasapainoinen kiertävä liikkuvuus; katsoo, että tällaisen tasapainon saavuttaminen edellyttää Euroopan tason toimia politiikkatoimien ja välineiden avulla; |
| --- | --- |

39.

| 40. | korostaa tutkijoiden liikkuvuutta edistävien kannustinjärjestelmien (Erasmus+, Marie Skłodowska-Curie -toimet, Euroopan tutkimusneuvosto) merkitystä; muistuttaa tässä yhteydessä Horisontti Eurooppa -puiteohjelman mukaisesta tutkimuksesta toimista, joilla tuetaan tutkijoiden paluuta unioniin ja lähtömaahan unionissa, sillä se voi olla hyödyllinen väline sen osoittamiseen, että tarvitaan toimenpiteitä tutkijoiden paluun edistämiseksi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kehottaa komissiota kehittämään välineitä ja toimenpiteitä tämän tavoitteen saavuttamiseksi, esimerkiksi ERA-keskittymien ja ERA4You-ohjelman, laajentamistoimien ja tukivälineiden avulla, kansallisten tutkimus- ja innovointijärjestelmien uudistusten suunnittelua ja täytäntöönpanoa varten, myös Horisontti-ohjelmaan kuuluvan toimintapolitiikan tukijärjestelyn avulla; |
| --- | --- |

41.

| 42. | suhtautuu myönteisesti aloitteeseen välineistön kehittämisestä tutkijoiden urakehityksen tukemiseksi; pitää valitettavana, että komissio aikoo hyväksyä sen vasta vuoteen 2024 mennessä, ja pyytää sen pikaista hyväksymistä liikkuvuuden lisäämiseksi, taitojen ja osaamisen kehittämiseksi, kohdennettujen koulutuskurssien tarjoamiseksi ja työllistyvyyden parantamiseksi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kehottaa komissiota yksilöimään ja poistamaan esteet, joita tutkijat edelleen kohtaavat harkitessaan siirtymistä muihin maihin ja muille alueille Euroopassa, mukaan lukien tutkimukseen liittymättömät esteet, kuten sosiaaliturva, eläkkeet ja henkilöresurssipolitiikka, johon sisältyvät tunnustamis- ja palkitsemisjärjestelmät, sekä päivähoitojärjestelyt ja työ- ja yksityiselämän tasapaino; kehottaa komissiota ja kansallisia virastoja tekemään tämän suhteen yhteistyötä ja parantamaan tutkijoiden rekrytointia ja liikkuvuutta sekä urakehitystä koskevien tietojen keruuta ja vertailtavuutta; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tukee komission suunnitelmaa toimia yleiseurooppalaisen eläkerahaston (RESAVER) pohjalta ja kehittää laaja-alainen kehys tutkijoiden urille, jotta voidaan edelleen edistää rajatylittävää ja sektorien välistä liikkuvuutta, lisätä uramahdollisuuksien vertailtavuutta ja avoimuutta ja houkutella paremmin erittäin ammattitaitoisia henkilöitä kolmansista maista; |
| --- | --- |

44.

| 45. | on vakuuttunut, että tutkijat ovat yksi tutkimusjärjestelmien, innovoinnin ja kestävän kasvun tärkeimmistä resursseista ja että heille on tarjottava asianmukaiset edellytykset työntekoon; katsoo myös, että työnantajien ja rahoittajien olisi varmistettava, että tutkijoiden työolot tarjoavat menestyksekkään tutkimustoiminnan kannalta välttämättömän joustavuuden ja riippumattomuuden, mahdollistettava sekä naisille että miehille perheen ja työn yhdistäminen ja parannettava infrastruktuurien saatavuutta, laskentatehoa ja mahdollisuuksia; kehottaa ottamaan järjestelmällisesti huomioon tutkijoiden virtuaalisen liikkuvuuden tarjoamat mahdollisuudet; |
| --- | --- |

45.

| 46. | korostaa osaamisen ratkaisevaa merkitystä; on sitä mieltä, että tietämyksen asettaminen etusijalle on yksi uuden eurooppalaisen tutkimusalueen keskeisistä tekijöistä; korostaa yliopistojen merkitystä elinikäisen oppimisen, koulutuksen ja uudelleenkoulutuksen edistämisessä, jotta voidaan parantaa kaikkien työntekijöiden mahdollisuuksia ja vastata vihreästä ja digitaalisesta siirtymästä johtuviin työmarkkinoiden osaamistarpeisiin, sekä pikaisessa elpymisessä covid-19-kriisistä; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kehottaa komissiota tekemään yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa sellaisten politiikkojen ja menettelyjen löytämiseksi, joilla voitaisiin tukea tutkijanurien parempaa ohjausta, vähentää epävarmuutta, edistää osallisuutta ja monimuotoisuutta sekä viime kädessä parantaa tieteen laatua; |
| --- | --- |

47.

Tutkimusta edistävät olosuhteet

| 48. | on sitä mieltä, että unionilla olisi oltava käytössään maailmanluokan infrastruktuuri ja laitteisto tutkimus- ja innovointitoimia, teollisuuden ja pk-yritysten tukemista ja innovoinnin potentiaalin hyödyntämistä varten EU:n toimintapoliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | panee merkille Euroopan tutkimusinfrastruktuurien strategiafoorumin (ESFRI) etenemissuunnitelman merkityksen tutkimus- ja innovointi-infrastruktuurien kehittämiselle, sillä ne muodostavat eurooppalaisen tutkimusalueen keskeisen pilarin, ja korostaa, että on tärkeää kehittää uusia yleiseurooppalaisia infrastruktuureja; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kehottaa asianomaisia instituutioita tukemaan nuoria tutkijoita tarjoamalla kunnolliset olosuhteet ja mahdollisuudet ja hyväksymään kiireellisiä toimenpiteitä, kuten pidentämään apurahojen ja hankkeiden kestoa, mukauttamaan määräaikoja ja parantamaan laitteistojen käyttömahdollisuuksia; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pyytää tukemaan uusia ja nykyisiä lahjakkuuksia ja tarjoamaan tutkijoille yhteyspisteen vaihtoa ja vuorovaikutusta varten kaikissa näiden uran vaiheissa kaikilla tekoälyn aloilla, sillä siitä on tullut merkittävä innovoinnin, tulevan kasvun ja kilpailukyvyn edistäjä ja se on ratkaisevan tärkeä yhteiskunnan kohtaamiin suuriin haasteisiin vastaamisessa, jotka koskevat muun muassa ilmastonmuutosta, energiaa ja liikkuvuutta, elintarvikkeita, luonnonvaroja ja osallistavia yhteiskuntia; pitää tärkeänä edistää ERA-keskittymien kehittämistä kaikkialla EU:ssa, sillä näin lisätään näiden välineiden saatavuutta ja autetaan vähentämään osaamisvajetta tällä alalla; |
| --- | --- |

51.

| 52. | korostaa, että on ratkaisevan tärkeää kehittää nopeasti eurooppalaisia avoimen tieteen pilvipalveluja FAIR-periaatteiden pohjalta; on huolissaan hitaasta edistymisestä tämän tavoitteen saavuttamisessa; kehottaa komissiota nopeuttamaan eurooppalaisten avoimen tieteen pilvipalvelujen laajentamista luotettavaksi tutkimuksen ja innovoinnin data-avaruudeksi; muistuttaa, että on tärkeää yhdistää kaikki tietojen jakamiseen liittyvät aloitteet, kuten eurooppalaisten data-avaruuksien luominen terveydenhuollon, energian, valmistusteollisuuden, rahoituksen, osaamisen ja julkishallinnon aloilla; |
| --- | --- |

52.

Periaatteet

| 53. | painottaa, että eurooppalaista tutkimusaluetta ei voida toteuttaa ilman, että unionissa taataan akateeminen vapaus; pitää myönteisenä, että akateemisen vapauden periaate on uuden eurooppalaisen tutkimusalueen peruspilari; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kehottaa komissiota varmistamaan, että eurooppalainen tutkimusalue edistää akateemisen vapauden kunnioittamista kaikissa Euroopan maissa tieteellisen huippuosaamisen takaamiseksi ja Euroopan unionin perusoikeuskirjan 13 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

54.

| 55. | korostaa tarvetta noudattaa eettisiä käytäntöjä, eettisiä perusperiaatteita ja erilaisissa kansallisissa, alakohtaisissa tai organisaatiokohtaisissa eettisissä säännöissä vahvistettuja eettisiä normeja; muistuttaa, että on tärkeää soveltaa EU:n tutkimusohjelmiin Horisontti Eurooppa -puiteohjelman 19 artiklassa vahvistettuja periaatteita etiikasta; |
| --- | --- |

55.

| 56. | painottaa tarvetta saada kansalaiset mukaan osallistumaan uuden tietämyksen ja innovoinnin kehittämiseen yhteiskuntaamme varten; kehottaa komissiota tehostamaan vuoropuhelua kansalaisyhteiskunnan kanssa, lisäämään tietoisuutta ja edistämään aktiivista osallistumista tieteellisen tutkimuksen kaikkiin vaiheisiin, jotta kansalaiset voivat olla mukana suunnittelemassa ratkaisuja, esittää omia ideoitaan ja muodostaa myönteisen asenteen tiedettä ja sen tehtäviä kohtaan; pyytää asianomaisia instituutioita kiinnittämään erityistä huomiota nuorten ja opiskelijoiden osallistumismahdollisuuksiin; |
| --- | --- |

56.

Maailmanlaajuinen ulottuvuus

| 57. | korostaa, että kansainvälinen yhteistyö on tärkeä osatekijä, jonka avulla eurooppalainen tutkimusalue voi lisätä tietämyksen jakamista ja osaamista sekä parantaa tutkimus- ja innovointivalmiuksia; |
| --- | --- |

57.

| 58. | painottaa, että eurooppalaisen tutkimusalueen uudistaminen ja sen ulkopuolista kansainvälistä yhteistyötä koskevan EU:n ja jäsenvaltioiden strategisen lähestymistavan ajantasaistaminen on toteutettava rinnakkain; kehottaa siksi saattamaan ajan tasalle komission vuonna 2012 kansainvälisestä tutkimus- ja innovaatioyhteistyöstä antaman tiedonannon, johon olisi sisällytettävä tuore lähestymistapa yhteistyöhön matalan ja keskitulotason maiden kanssa; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman komissiolle ja neuvostolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  Tuomio 6. lokakuuta 2020, Euroopan komissio v. Unkari, C-66/18, EU:C:2020:792.

(2)  EUVL L 75, 22.3.2005, s. 67.

(3)  Katso eurooppalaisen tutkimusalueen edistymisraportti 2018 ”ERA Progress Report 2018”.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/175 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/175

---

P9_TA(2021)0355

Ahmadreza Djalalin tapaus Iranissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Ahmadreza Djalalin tapauksesta Iranissa (2021/2785(RSP))

(2022/C 99/18)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, erityisesti 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman Iranista, erityisesti vuoden 2012 Saharov-palkinnon saajan Nasrin Sotoudehin tilanteesta (1), 19. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Iranista, erityisesti naisten oikeuksien puolustajien ja vangittujen EU:n kaksoiskansalaisten tilanteesta (2), 13. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman Iranista ja erityisesti Nasrin Sotoudehin tapauksesta (3) ja 31. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman vangittuina olevien EU:n ja Iranin kaksoiskansalaisten tilanteesta Iranissa (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa, erityisesti 17. joulukuuta 2020 antamansa päätöslauselman Iranista, erityisesti vuoden 2012 Saharov-palkinnon saajan Nasrin Sotoudehin tilanteesta (1), 19. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Iranista, erityisesti naisten oikeuksien puolustajien ja vangittujen EU:n kaksoiskansalaisten tilanteesta (2), 13. joulukuuta 2018 antamansa päätöslauselman Iranista ja erityisesti Nasrin Sotoudehin tapauksesta (3) ja 31. toukokuuta 2018 antamansa päätöslauselman vangittuina olevien EU:n ja Iranin kaksoiskansalaisten tilanteesta Iranissa (4),

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston Iranista 18. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman, jossa pyydettiin tohtori Ahmadreza Djalalin välitöntä vapauttamista, sen 25. marraskuuta 2020 antaman julkilausuman, jossa Irania kehotettiin keskeyttämään Ahmadreza Djalalin teloituksen täytäntöönpano, sekä sen mielivaltaista vangitsemista käsittelevän työryhmän 24. marraskuuta 2017 antaman lausunnon Ahmadreza Djalalista (Iranin islamilainen tasavalta), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston Iranista 18. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman, jossa pyydettiin tohtori Ahmadreza Djalalin välitöntä vapauttamista, sen 25. marraskuuta 2020 antaman julkilausuman, jossa Irania kehotettiin keskeyttämään Ahmadreza Djalalin teloituksen täytäntöönpano, sekä sen mielivaltaista vangitsemista käsittelevän työryhmän 24. marraskuuta 2017 antaman lausunnon Ahmadreza Djalalista (Iranin islamilainen tasavalta),

| — | ottaa huomioon Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 26. lokakuuta 2020 antaman julkilausuman, jossa vaadittiin saattamaan vastuuseen mielenosoitusten väkivaltaiseen tukahduttamiseen syyllistyneet, ja erityisraportoijan 21. heinäkuuta 2020 antaman raportin Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan 26. lokakuuta 2020 antaman julkilausuman, jossa vaadittiin saattamaan vastuuseen mielenosoitusten väkivaltaiseen tukahduttamiseen syyllistyneet, ja erityisraportoijan 21. heinäkuuta 2020 antaman raportin Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 käydyn viidennen EU:n ja Iranin välisen korkean tason vuoropuhelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. joulukuuta 2020 käydyn viidennen EU:n ja Iranin välisen korkean tason vuoropuhelun,

| — | ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta ja muuta julmaa kohtelua, sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella sekä ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuolemanrangaistusta, kidutusta ja muuta julmaa kohtelua, sananvapautta verkossa ja verkon ulkopuolella sekä ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka sopimuspuoli Iran on, sekä Iranin perustuslakiin kirjatut kidutuksen ja mielivaltaisen vangitsemisen vastaiset takeet, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jonka sopimuspuoli Iran on, sekä Iranin perustuslakiin kirjatut kidutuksen ja mielivaltaisen vangitsemisen vastaiset takeet,

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2021 pidetyt Iranin presidentinvaalit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2021 pidetyt Iranin presidentinvaalit,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | toteaa, että Iranin turvallisuusjoukot pidättivät 24. huhtikuuta 2016 Ruotsin ja Iranin kansalaisen, hätälääketieteeseen erikoistuneen tohtorin ja belgialaisen Vrije Universiteit Brussel -yliopiston ja italialaisen Università del Piemonte Orientale -yliopiston tutkijan Ahmadreza Djalalin; toteaa, että hän sai lokakuussa 2017 kuolemantuomion räikeän epäoikeudenmukaisen oikeudenkäynnin päätteeksi tekaistujen vakoilusyytteiden ja kiduttamalla saadun pakotetun tunnustuksen perusteella; toteaa, että Iranin korkein oikeus päätti 17. kesäkuuta 2018 pitää tuomion voimassa; toteaa, että kirjeessään, jonka Djalali kirjoitti Evinin vankilasta Teheranissa, hän ilmoitti, että hänet vangittiin Iranin-matkansa aikana, koska hän kieltäytyi vakoilemasta eurooppalaisia toimielimiä; toteaa, että syyttäjävirasto ilmoitti Djalalille 24. marraskuuta 2020, että hänet teloitettaisiin pian, minkä jälkeen hänet siirrettiin eristysselliin yli 100 päiväksi huhtikuuhun 2021 saakka ja palautettiin sitten yhdelle yleisistä osastoista; panee merkille, että hän ei ole saanut tavata ruotsalaista perhettään eikä vastaanottaa heidän puheluitaan; toteaa, että hänen kuolemantuomiotaan ei ole muutettu sen jälkeen, kun hänet siirrettiin yleiselle osastolle; panee merkille, että hän on voinut tavata asianajajaansa vain ajoittain viimeisten seitsemän kuukauden aikana eikä sitä ennen lainkaan; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että Iranin turvallisuusjoukot pidättivät 24. huhtikuuta 2016 Ruotsin ja Iranin kansalaisen, hätälääketieteeseen erikoistuneen tohtorin ja belgialaisen Vrije Universiteit Brussel -yliopiston ja italialaisen Università del Piemonte Orientale -yliopiston tutkijan Ahmadreza Djalalin; toteaa, että hän sai lokakuussa 2017 kuolemantuomion räikeän epäoikeudenmukaisen oikeudenkäynnin päätteeksi tekaistujen vakoilusyytteiden ja kiduttamalla saadun pakotetun tunnustuksen perusteella; toteaa, että Iranin korkein oikeus päätti 17. kesäkuuta 2018 pitää tuomion voimassa; toteaa, että kirjeessään, jonka Djalali kirjoitti Evinin vankilasta Teheranissa, hän ilmoitti, että hänet vangittiin Iranin-matkansa aikana, koska hän kieltäytyi vakoilemasta eurooppalaisia toimielimiä; toteaa, että syyttäjävirasto ilmoitti Djalalille 24. marraskuuta 2020, että hänet teloitettaisiin pian, minkä jälkeen hänet siirrettiin eristysselliin yli 100 päiväksi huhtikuuhun 2021 saakka ja palautettiin sitten yhdelle yleisistä osastoista; panee merkille, että hän ei ole saanut tavata ruotsalaista perhettään eikä vastaanottaa heidän puheluitaan; toteaa, että hänen kuolemantuomiotaan ei ole muutettu sen jälkeen, kun hänet siirrettiin yleiselle osastolle; panee merkille, että hän on voinut tavata asianajajaansa vain ajoittain viimeisten seitsemän kuukauden aikana eikä sitä ennen lainkaan;

| B. | ottaa huomioon, että marraskuussa 2017 mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä totesi, että Ahmadreza Djalalin vapaudenriisto, joka rikkoo ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 3, 5, 8, 9, 10 ja 11 artiklaa ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 7, 9, 10 ja 14 artiklaa, on mielivaltainen, ja vaati, että Ahmadreza Djalali vapautetaan; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että marraskuussa 2017 mielivaltaista vangitsemista käsittelevä YK:n työryhmä totesi, että Ahmadreza Djalalin vapaudenriisto, joka rikkoo ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 3, 5, 8, 9, 10 ja 11 artiklaa ja kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen 7, 9, 10 ja 14 artiklaa, on mielivaltainen, ja vaati, että Ahmadreza Djalali vapautetaan;

| C. | huomauttaa, että Ahmadreza Djalalin terveydentila on heikentynyt kriittiseksi hänen oltuaan kuukausikaupalla eristyksissä; huomauttaa, että häneltä on evätty vankilan ulkopuolinen sairaanhoito vuodesta 2016 lähtien ja häntä on pidetty huoneessa, joka on jatkuvasti kirkkaasti valaistu; toteaa, että hänen fyysinen ja psyykkinen tilansa on sittemmin vakavasti huonontunut ja että hän kärsii muun muassa unenpuutteesta, rajusta painon putoamisesta ja puhevaikeuksista; |
| --- | --- |

C.

huomauttaa, että Ahmadreza Djalalin terveydentila on heikentynyt kriittiseksi hänen oltuaan kuukausikaupalla eristyksissä; huomauttaa, että häneltä on evätty vankilan ulkopuolinen sairaanhoito vuodesta 2016 lähtien ja häntä on pidetty huoneessa, joka on jatkuvasti kirkkaasti valaistu; toteaa, että hänen fyysinen ja psyykkinen tilansa on sittemmin vakavasti huonontunut ja että hän kärsii muun muassa unenpuutteesta, rajusta painon putoamisesta ja puhevaikeuksista;

| D. | toteaa, että Iran on vanginnut siekailematta monia ulkomaiden kansalaisia kiristääkseen ulkomaiden hallituksia; toteaa, että Iranissa on mielivaltaisesti vangittuina ainakin kaksitoista EU:n kansalaista; toteaa, että ranskalais-iranilainen tutkija Fariba Adelkhah, joka toimii Pariisin Sciences Po -yliopiston tutkimusjohtajana, on ollut mielivaltaisesti vangittuna Evinin vankilassa kesäkuusta 2019 lähtien ja kotiarestissa lokakuusta 2020 lähtien; toteaa, että ranskalainen valokuvaaja Benjamin Brière on ollut mielivaltaisesti vangittuna Mashhadin vankilassa 26. toukokuuta 2020 lähtien ja että hänelle luettiin syytteet vakoilusta 30. toukokuuta 2021; toteaa, että Saksan ja Iranin kansalainen Nahid Taghavi on ollut mielivaltaisesti vangittuna Evinin vankilassa lokakuusta 2020 lähtien kansalliseen turvallisuuteen liittyvin kyseenalaisin syyttein; ottaa huomioon, että Iran ei tunnusta kaksoiskansalaisuutta ja rajoittaa siten ulkomaisten suurlähetystöjen mahdollisuuksia tavata kaksoiskansalaisiaan; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että Iran on vanginnut siekailematta monia ulkomaiden kansalaisia kiristääkseen ulkomaiden hallituksia; toteaa, että Iranissa on mielivaltaisesti vangittuina ainakin kaksitoista EU:n kansalaista; toteaa, että ranskalais-iranilainen tutkija Fariba Adelkhah, joka toimii Pariisin Sciences Po -yliopiston tutkimusjohtajana, on ollut mielivaltaisesti vangittuna Evinin vankilassa kesäkuusta 2019 lähtien ja kotiarestissa lokakuusta 2020 lähtien; toteaa, että ranskalainen valokuvaaja Benjamin Brière on ollut mielivaltaisesti vangittuna Mashhadin vankilassa 26. toukokuuta 2020 lähtien ja että hänelle luettiin syytteet vakoilusta 30. toukokuuta 2021; toteaa, että Saksan ja Iranin kansalainen Nahid Taghavi on ollut mielivaltaisesti vangittuna Evinin vankilassa lokakuusta 2020 lähtien kansalliseen turvallisuuteen liittyvin kyseenalaisin syyttein; ottaa huomioon, että Iran ei tunnusta kaksoiskansalaisuutta ja rajoittaa siten ulkomaisten suurlähetystöjen mahdollisuuksia tavata kaksoiskansalaisiaan;

| E. | toteaa, että Iran pitää myös omia kansalaisiaan mielivaltaisesti vangittuina surkeissa olosuhteissa; toteaa, että tuomioistuimet epäävät usein syytetyiltä oikeuden oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin sekä rajoittavat oikeusavustajan käyttämistä ja konsuliviranomaisten, YK:n ja humanitaaristen järjestöjen vierailuja; toteaa tuomioiden perustuvan usein perusteettomiin väitteisiin; toteaa, että Iranin oikeuslaitos ja tuomarit eivät todellakaan ole riippumattomia eivätkä täytä kansainvälisiä normeja; toteaa, että Iranin viranomaiset eivät ole tutkineet väitteitä kidutuksesta ja muista vakavista vankien oikeuksien loukkauksista; toteaa, että ihmisoikeuksien puolustajien vaientamiseksi käytetään oikeudellista häirintää; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että Iran pitää myös omia kansalaisiaan mielivaltaisesti vangittuina surkeissa olosuhteissa; toteaa, että tuomioistuimet epäävät usein syytetyiltä oikeuden oikeudenmukaiseen oikeudenkäyntiin sekä rajoittavat oikeusavustajan käyttämistä ja konsuliviranomaisten, YK:n ja humanitaaristen järjestöjen vierailuja; toteaa tuomioiden perustuvan usein perusteettomiin väitteisiin; toteaa, että Iranin oikeuslaitos ja tuomarit eivät todellakaan ole riippumattomia eivätkä täytä kansainvälisiä normeja; toteaa, että Iranin viranomaiset eivät ole tutkineet väitteitä kidutuksesta ja muista vakavista vankien oikeuksien loukkauksista; toteaa, että ihmisoikeuksien puolustajien vaientamiseksi käytetään oikeudellista häirintää;

| F. | panee merkille, että teloitusten lukumäärä asukasta kohden on Iranissa maailman suurin; |
| --- | --- |

F.

panee merkille, että teloitusten lukumäärä asukasta kohden on Iranissa maailman suurin;

| G. | toteaa, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat jatkuvasti käyneet diplomaattisia neuvotteluja parantaakseen suhteitaan Iraniin ja että tämän tuloksena 18. lokakuuta 2015 hyväksyttiin yhteinen kattava toimintasuunnitelma; toteaa, että EU on edelleen sitoutunut parantamaan suhteita tietyin edellytyksin; toteaa, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen on keskeinen osatekijä, jotta suhteiden kehittämistä voidaan jatkaa; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat jatkuvasti käyneet diplomaattisia neuvotteluja parantaakseen suhteitaan Iraniin ja että tämän tuloksena 18. lokakuuta 2015 hyväksyttiin yhteinen kattava toimintasuunnitelma; toteaa, että EU on edelleen sitoutunut parantamaan suhteita tietyin edellytyksin; toteaa, että ihmisoikeuksien kunnioittaminen on keskeinen osatekijä, jotta suhteiden kehittämistä voidaan jatkaa;

| 1. | kehottaa Irania vastavalitun presidenttinsä Ebrahim Raisin johdolla keskeyttämään ruotsalais-iranilaisen tutkijan ja tohtorin Ahmadreza Djalalin lähestyvän teloituksen täytäntöönpanon, armahtamaan hänet ja vapauttamaan hänet välittömästi ja ehdoitta sekä sallimaan hänen palata perheensä luo Ruotsiin; tuomitsee ehdottomasti Djalalin kidutuksen, mielivaltaisen vangitsemisen ja tuomitsemisen kuolemaan perusteettomin syyttein, mikä osoitetaan YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston mielivaltaista vangitsemista käsittelevän työryhmän vuonna 2017 antamassa lausunnossa; kehottaa Irania tällä välin sallimaan viipymättä Djalalin pitää säännöllisesti yhteyttä perheeseensä ja asianajajaansa sekä takaamaan hänen turvallisuutensa ja tarjoamaan hänelle kiireesti asianmukaista sairaanhoitoa; kehottaa Irania lopettamaan Djalalin perheen uhkailun Ruotsissa ja Iranissa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää valitettavana Iranin vakiintunutta politiikkaa vangita mielivaltaisesti EU:n, Yhdistyneen kuningaskunnan ja muiden maiden kansalaisia keinona pakottaa ne poliittisiin myönnytyksiin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Irania luopumaan välittömästi kaikista syytteistä Ahmadreza Djalalia vastaan samoin kuin kaikkia mielivaltaisesti vangittuja EU:n kansalaisia vastaan, mukaan lukien Saksan kansalaiset Nahid Taghavi ja Jamshid Sharmahd, Ranskan kansalaiset Benjamin Brière ja Fariba Adelkhah, joista viimeksi mainittu on määrätty matkustuskieltoon, ja Itävallan kansalaiset Kamran Ghaderi ja Massud Mossaheb sekä Yhdistyneen kuningaskunnan kansalaiset Morad Tahbaz, Anoosheh Ashoori, Mehran Raoof ja Nazanin Zaghari-Ratcliffe, joista viimeksi mainittu on kotiarestissa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pitää äärimmäisen valitettavana, että Euroopan parlamentin annettua päätöslauselmansa 17. joulukuuta 2020, minkään EU:n jäsenvaltion edustajat eivät ole onnistuneet tapaamaan mielivaltaisesti vangittuja EU:n kansalaisia, myöskään Ahmadreza Djalalia; toistaa kiireellisen vetoomuksensa komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä EU:n jäsenvaltioille, jotta ne tekisivät kaikkensa estääkseen Ahmadreza Djalalin teloituksen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa neuvostoa harkitsemaan uusia kohdennettuja pakotteita, kuten EU:n kansalaisten mielivaltaiseen vangitsemiseen ja kuolemantuomioihin osallisten Iranin hallinnon viranhaltijoiden ja yhteisöjen varojen jäädyttämistä sekä – siinä tapauksessa, että Ahmadreza Djalalia ei vapauteta vankeudesta – soveltamaan Iraniin joko EU:n nykyistä ihmisoikeuspakotejärjestelmää tai EU:n maailmanlaajuista ihmisoikeuspakotejärjestelmää (EU:n Magnitski-lakia); |
| --- | --- |

5.

| 6. | pitää myönteisenä, että EU:n pakotejärjestelmää päätettiin 12. huhtikuuta 2021 soveltaa vielä kahdeksaan iranilaiseen henkilöön ja kolmeen iranilaiseen yhteisöön, jotka olivat osallisina ainakin 303 mielenosoittajan surmaamiseen vuonna 2019, minkä seurauksena näiden henkilöiden ja yhteisöjen varat jäädytettiin ja asianomaiset asetettiin matkustuskieltoon; toteaa, että tämä on ensimmäinen kerta sitten vuoden 2013, kun EU on tehnyt tällaisen päätöksen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toistaa vastustavansa ehdottomasti kuolemanrangaistusta kaikissa olosuhteissa ja korostaa, ettei sille voi olla moraalista, oikeudellista tai uskonnollista oikeutusta; kehottaa Irania lopettamaan välittömästi kuolemantuomioiden täytäntöönpanon askeleena kohti kuolemanrangaistuksen poistamista; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Irania vapauttamaan lisäksi poliittiset vangit, myös ihmisoikeuksien puolustajat, koska heidät on vangittu mielivaltaisesti yksinomaan siitä syystä, että he ovat käyttäneet perusoikeuksiaan sanan-, vakaumuksen-, yhdistymis- ja julkaisemisvapauteen, rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen ja tiedotusvälineiden vapauteen; kehottaa Irania tutkimaan perusteellisesti vakaviin ihmisoikeusloukkauksiin syyllistyneiden viranhaltijoiden toimet, mukaan lukien liiallisen ja kuolemaan johtavan voimankäytön mielenosoittajia vastaan; tuomitsee pitkäaikaisen eristyksissä pitämisen järjestelmällisen käytön, sillä se on Iranin kansainvälisten velvoitteiden vastaista; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa neuvostoa ottamaan ihmisoikeusloukkaukset esille kahdenvälisissä suhteissaan Iraniin komission varapuheenjohtajan / korkean edustajan ja Iranin ulkoministerin huhtikuussa 2016 antaman julkilausuman mukaisesti; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa pitämään ihmisoikeuskysymyksiä jatkossakin esillä EU:n ja Iranin korkean tason vuoropuhelussa; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita vahvistamaan suojaa ja tukea, jota ne tarjoavat ihmisoikeuksien puolustajille, erityisesti naisille, myös myöntämällä hätäavustuksia demokratiaa ja ihmisoikeuksia koskevasta eurooppalaisesta rahoitusvälineestä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuomitsee jyrkästi Iranin ihmisoikeustilanteen jatkuvan heikkenemisen, myös etnisiin ja uskonnollisiin vähemmistöihin kuuluvien osalta, mikä johtuu systeemisestä poliittisesta, taloudellisesta, sosiaalisesta ja kulttuurisesta syrjinnästä; pitää valitettavana sitä, että kuolemanrangaistuksen käyttö mielenosoittajien, toisinajattelijoiden ja vähemmistöryhmiin kuuluvien rankaisemiseen lisääntyy hälyttävästi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa Irania sallimaan YK:n ihmisoikeusneuvoston edustajien vierailut ja tekemään yhteistyötä kaikkien sen erityismenettelyjen kanssa, Iranin islamilaisen tasavallan ihmisoikeustilannetta käsittelevä YK:n erityisraportoija mukaan lukien; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, YK:n pääsihteerille, Iranin korkeimmalle johtajalle ja Iranin islamilaisen tasavallan presidentille sekä Iranin parlamentin Majlesin jäsenille. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0376.

(2)  EUVL C 171, 6.5.2021, s. 17.

(3)  EUVL C 388, 13.11.2020, s. 127.

(4)  EUVL C 76, 9.3.2020, s. 139.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/178 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/178

---

P9_TA(2021)0356

Hongkong ja erityisesti Apple Dailyn tapaus

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Hongkongista ja erityisesti Apple Dailyn tapauksesta (2021/2786(RSP))

(2022/C 99/19)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon kaikki aiemmat päätöslauselmansa Hongkongista ja erityisesti 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Hongkongin demokraattiseen oppositioon kohdistetuista pakkokeinoista (1), 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Kiinan kansantasavallan hyväksymästä Hongkongin turvallisuuslaista ja EU:n tarpeesta puolustaa Hongkongin laajaa autonomiaa (2), 18. heinäkuuta 2019 antamansa päätöslauselman Hongkongin tilanteesta (3) ja 24. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Kiinassa vangitun kustantajan Gui Minhain tapauksesta (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikki aiemmat päätöslauselmansa Hongkongista ja erityisesti 21. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Hongkongin demokraattiseen oppositioon kohdistetuista pakkokeinoista (1), 19. kesäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Kiinan kansantasavallan hyväksymästä Hongkongin turvallisuuslaista ja EU:n tarpeesta puolustaa Hongkongin laajaa autonomiaa (2), 18. heinäkuuta 2019 antamansa päätöslauselman Hongkongin tilanteesta (3) ja 24. marraskuuta 2016 antamansa päätöslauselman Kiinassa vangitun kustantajan Gui Minhain tapauksesta (4),

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kiinasta ja erityisesti 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Kiinan vastapakotteista EU:n yhteisöille ja Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenille (5), 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Kiinan suhteiden tilasta (6) ja 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n ja Kiinan suhteista (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Kiinasta ja erityisesti 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Kiinan vastapakotteista EU:n yhteisöille ja Euroopan parlamentin ja kansallisten parlamenttien jäsenille (5), 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman EU:n ja Kiinan suhteiden tilasta (6) ja 16. joulukuuta 2015 antamansa päätöslauselman EU:n ja Kiinan suhteista (7),

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle Hongkongista 20 vuotta palauttamisen jälkeen (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2017 antamansa suosituksen neuvostolle, komissiolle ja komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle Hongkongista 20 vuotta palauttamisen jälkeen (8),

| — | ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin jäsenten David McAllisterin ja Reinhard Bütikoferin yhteisen julkilausuman Hongkongin uudesta kansallisen turvallisuuden laista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. heinäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin jäsenten David McAllisterin ja Reinhard Bütikoferin yhteisen julkilausuman Hongkongin uudesta kansallisen turvallisuuden laista,

| — | ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2020 julkaistun Euroopan parlamentin puheenjohtajakokouksen lehdistötiedotteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. heinäkuuta 2020 julkaistun Euroopan parlamentin puheenjohtajakokouksen lehdistötiedotteen,

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan 23. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman Apple Dailyn Hongkongin-toimintojen lakkauttamisesta ja 17. huhtikuuta 2021 antaman julkilausuman Hongkongin demokratia-aktivisteille langetetuista tuomioista, varapuheenjohtajan / korkean edustajan 9. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman Hongkongin vaalijärjestelmään tehdyistä muutoksista, varapuheenjohtajan / korkean edustajan EU:n puolesta 11. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman Hongkongin vaalijärjestelmästä ja 7. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman demokratialiikkeen heinäkuussa 2020 järjestämiin esivaaleihin osallistuneiden joukkopidätyksistä Hongkongissa sekä kaikki muut Hongkongin tilanteesta annetut julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon (EUH) tiedottajan 23. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman Apple Dailyn Hongkongin-toimintojen lakkauttamisesta ja 17. huhtikuuta 2021 antaman julkilausuman Hongkongin demokratia-aktivisteille langetetuista tuomioista, varapuheenjohtajan / korkean edustajan 9. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman Hongkongin vaalijärjestelmään tehdyistä muutoksista, varapuheenjohtajan / korkean edustajan EU:n puolesta 11. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman Hongkongin vaalijärjestelmästä ja 7. tammikuuta 2021 antaman julkilausuman demokratialiikkeen heinäkuussa 2020 järjestämiin esivaaleihin osallistuneiden joukkopidätyksistä Hongkongissa sekä kaikki muut Hongkongin tilanteesta annetut julkilausumat,

| — | ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan EU:n puolesta 2. toukokuuta 2021 kansainvälisenä lehdistönvapauden päivänä antaman julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon varapuheenjohtajan / korkean edustajan EU:n puolesta 2. toukokuuta 2021 kansainvälisenä lehdistönvapauden päivänä antaman julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2021 päivätyn EU:n vuosikertomuksen Hongkongin erityishallintoalueen poliittisesta ja taloudellisesta kehityksestä vuonna 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2021 päivätyn EU:n vuosikertomuksen Hongkongin erityishallintoalueen poliittisesta ja taloudellisesta kehityksestä vuonna 2020,

| — | ottaa huomioon Hongkongissa 28. marraskuuta 2019 käydyn 13. vuotuisen rakenteellisen vuoropuhelun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Hongkongissa 28. marraskuuta 2019 käydyn 13. vuotuisen rakenteellisen vuoropuhelun,

| — | ottaa huomioon 28. heinäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät Hongkongista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. heinäkuuta 2020 annetut neuvoston päätelmät Hongkongista,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jäljempänä ”KP-sopimus”, sekä huolenaiheet, jotka YK:n ihmisoikeuskomitea otti esille 26. elokuuta 2020 päivätyssä Hongkongiin liittyviä kysymyksiä koskevassa luettelossaan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, jäljempänä ”KP-sopimus”, sekä huolenaiheet, jotka YK:n ihmisoikeuskomitea otti esille 26. elokuuta 2020 päivätyssä Hongkongiin liittyviä kysymyksiä koskevassa luettelossaan,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n 24. kesäkuuta 2021 antaman lausunnon, että Hongkongin uusi kansallisen turvallisuuden laki on johtamassa siihen, että toimittajat ”sensuroivat itse itseään” välttyäkseen ristiriidoilta ”epämääräisesti määriteltyjen rikosten” yhteydessä, ja hänen 21. kesäkuuta 2021 YK:n ihmisoikeusneuvoston 47. istunnossa antamansa lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n 24. kesäkuuta 2021 antaman lausunnon, että Hongkongin uusi kansallisen turvallisuuden laki on johtamassa siihen, että toimittajat ”sensuroivat itse itseään” välttyäkseen ristiriidoilta ”epämääräisesti määriteltyjen rikosten” yhteydessä, ja hänen 21. kesäkuuta 2021 YK:n ihmisoikeusneuvoston 47. istunnossa antamansa lausunnon,

| — | ottaa huomioon YK:n asiantuntijoiden 26. kesäkuuta 2020 esittämän kehotuksen ryhtyä päättäväisiin toimiin perusvapauksien suojelemiseksi Kiinassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n asiantuntijoiden 26. kesäkuuta 2020 esittämän kehotuksen ryhtyä päättäväisiin toimiin perusvapauksien suojelemiseksi Kiinassa,

| — | ottaa huomioon, että Kiinan kansankongressin pysyvä komitea hyväksyi 30. kesäkuuta 2020 Hongkongin kansallisen turvallisuuden lain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Kiinan kansankongressin pysyvä komitea hyväksyi 30. kesäkuuta 2020 Hongkongin kansallisen turvallisuuden lain,

| — | ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2021 päivätyn G7-huippukokouksen kommunikean ja 12. maaliskuuta 2021 annetun G7-ryhmän julkilausuman Hongkongin vaalijärjestelmän muutoksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. kesäkuuta 2021 päivätyn G7-huippukokouksen kommunikean ja 12. maaliskuuta 2021 annetun G7-ryhmän julkilausuman Hongkongin vaalijärjestelmän muutoksista,

| — | ottaa huomioon 4. huhtikuuta 1990 hyväksytyn Hongkongin erityishallintoalueen peruslain, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1997, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. huhtikuuta 1990 hyväksytyn Hongkongin erityishallintoalueen peruslain, joka tuli voimaan 1. heinäkuuta 1997,

| — | ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Kiinan kansantasavallan hallituksen 19. joulukuuta 1984 Hongkongin kysymyksestä antaman yhteisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Kiinan kansantasavallan hallituksen 19. joulukuuta 1984 Hongkongin kysymyksestä antaman yhteisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. maaliskuuta 2019 annetun komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon Euroopan parlamentille ja neuvostolle ”Strateginen katsaus EU:n ja Kiinan suhteisiin” (JOIN(2019)0005),

| — | ottaa huomioon EU:n yhden Kiinan politiikan sekä ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n yhden Kiinan politiikan sekä ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatteen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | katsoo, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen ja kunnioittamisen olisi säilyttävä EU:n ja Kiinan pitkäaikaisen suhteen keskiössä, sillä EU on sitoutunut ylläpitämään näitä arvoja ulkoisessa toiminnassaan ja Kiina on ilmaissut kiinnostuksensa niiden kunnioittamiseen omassa kehityksessään ja kansainvälisessä yhteistyössään; |
| --- | --- |

A.

katsoo, että ihmisoikeuksien, demokratian ja oikeusvaltioperiaatteen edistämisen ja kunnioittamisen olisi säilyttävä EU:n ja Kiinan pitkäaikaisen suhteen keskiössä, sillä EU on sitoutunut ylläpitämään näitä arvoja ulkoisessa toiminnassaan ja Kiina on ilmaissut kiinnostuksensa niiden kunnioittamiseen omassa kehityksessään ja kansainvälisessä yhteistyössään;

| B. | toteaa, että 17. kesäkuuta 2021 500 aseistettua hongkongilaispoliisia teki ratsian opposition pää-äänenkannattajan, Apple Daily -sanomalehden tiloihin, pakotti toimittajat poistumaan uutistoimituksesta ja tutki toimittajien tietokoneet, puhelimet ja toimitusaineiston, ja huomauttaa, että kyseessä on ensimmäinen kerta, kun viranomaiset ovat sanoneet lehtijuttujen mahdollisesti rikkovan Hongkongin kansallisen turvallisuuden lakia; ottaa huomioon, että viisi lehden ylempää johtohenkilöä ja toimittajaa pidätettiin, heidän joukossaan päätoimittaja Ryan Law, toimitusjohtaja Cheung Kim-hung, operatiivinen johtaja Royston Chow, apulaiskustantaja Chan Puiman ja Apple Daily Digitalin johtaja Cheung Chi-wai; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että 17. kesäkuuta 2021 500 aseistettua hongkongilaispoliisia teki ratsian opposition pää-äänenkannattajan, Apple Daily -sanomalehden tiloihin, pakotti toimittajat poistumaan uutistoimituksesta ja tutki toimittajien tietokoneet, puhelimet ja toimitusaineiston, ja huomauttaa, että kyseessä on ensimmäinen kerta, kun viranomaiset ovat sanoneet lehtijuttujen mahdollisesti rikkovan Hongkongin kansallisen turvallisuuden lakia; ottaa huomioon, että viisi lehden ylempää johtohenkilöä ja toimittajaa pidätettiin, heidän joukossaan päätoimittaja Ryan Law, toimitusjohtaja Cheung Kim-hung, operatiivinen johtaja Royston Chow, apulaiskustantaja Chan Puiman ja Apple Daily Digitalin johtaja Cheung Chi-wai;

| C. | toteaa, että Hongkongin poliisin tiedottajan mukaan sanomalehden johtohenkilöt ja toimittajat pidätettiin siksi, että he olivat olleet mukana julkaisemassa yli 30:tä artikkelia, joissa kehotettiin ulkomaita asettamaan turvallisuuslakiin liittyviä pakotteita; ottaa huomioon, että Hongkongin viranomaiset pitivät tällaisia kehotuksia kansallisen turvallisuuden vaarantavana vehkeilynä ulkomaiden kanssa; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että Hongkongin poliisin tiedottajan mukaan sanomalehden johtohenkilöt ja toimittajat pidätettiin siksi, että he olivat olleet mukana julkaisemassa yli 30:tä artikkelia, joissa kehotettiin ulkomaita asettamaan turvallisuuslakiin liittyviä pakotteita; ottaa huomioon, että Hongkongin viranomaiset pitivät tällaisia kehotuksia kansallisen turvallisuuden vaarantavana vehkeilynä ulkomaiden kanssa;

| D. | ottaa huomioon, että poliisi pidätti 23. kesäkuuta 2021 myös Apple Dailyn China Beatin pääkirjoitustoimittajan Yeung Ching-keen (tunnetaan myös nimellä Li Ping) ja syytti häntäkin ”salaliitosta vieraiden valtojen kanssa vehkeilyä varten” ja että Apple Dailyn entinen pääkirjoitustoimittaja Fung Wai-kwong (tunnetaan myös nimellä Lo Fung) pidätettiin 27. kesäkuuta 2021 samasta rikoksesta epäiltynä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että poliisi pidätti 23. kesäkuuta 2021 myös Apple Dailyn China Beatin pääkirjoitustoimittajan Yeung Ching-keen (tunnetaan myös nimellä Li Ping) ja syytti häntäkin ”salaliitosta vieraiden valtojen kanssa vehkeilyä varten” ja että Apple Dailyn entinen pääkirjoitustoimittaja Fung Wai-kwong (tunnetaan myös nimellä Lo Fung) pidätettiin 27. kesäkuuta 2021 samasta rikoksesta epäiltynä;

| E. | ottaa huomioon, että Apple Daily joutui sen jälkeen, kun Hongkongin viranomaiset olivat turvallisuuslain nojalla jäädyttäneet kaikki sen varat (noin kaksi miljoonaa euroa), lakkauttamaan toimintansa lopullisesti 24. kesäkuuta 2021 26 vuoden jälkeen; toteaa, että yli 800 Apple Dailyn työntekijää on menettänyt työnsä eivätkä he todennäköisesti saa enää töitä Hongkongissa; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Apple Daily joutui sen jälkeen, kun Hongkongin viranomaiset olivat turvallisuuslain nojalla jäädyttäneet kaikki sen varat (noin kaksi miljoonaa euroa), lakkauttamaan toimintansa lopullisesti 24. kesäkuuta 2021 26 vuoden jälkeen; toteaa, että yli 800 Apple Dailyn työntekijää on menettänyt työnsä eivätkä he todennäköisesti saa enää töitä Hongkongissa;

| F. | ottaa huomioon, että Apple Dailyn perustaja Jimmy Lai istuu 20 kuukauden vankeustuomiota osallisuudesta vuoden 2019 protestiliikkeeseen ja että häntä vastaan aiotaan nostaa turvallisuuslain nojalla uusia syytteitä, joista voidaan langettaa elinkautinen tuomio; toteaa, että Apple Daily oli aina avoin ja kriittinen ääni manner-Kiinaan ja Hongkongin johtoon nähden ja että se oli Hongkongin ainoa kiinankielinen sanomalehti, joka oli vapaa Kiinan hallituksen määräysvallasta; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Apple Dailyn perustaja Jimmy Lai istuu 20 kuukauden vankeustuomiota osallisuudesta vuoden 2019 protestiliikkeeseen ja että häntä vastaan aiotaan nostaa turvallisuuslain nojalla uusia syytteitä, joista voidaan langettaa elinkautinen tuomio; toteaa, että Apple Daily oli aina avoin ja kriittinen ääni manner-Kiinaan ja Hongkongin johtoon nähden ja että se oli Hongkongin ainoa kiinankielinen sanomalehti, joka oli vapaa Kiinan hallituksen määräysvallasta;

| G. | toteaa, että turvallisuuslain nojalla yksi ainoa viranhaltija, nimittäin Hongkongin turvallisuusministeri, saattoi jäädyttää Apple Dailyn kaikki varat ilman virallista syytettä tai oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja että päätös perustui pelkästään väitteisiin turvallisuuslain rikkomisesta; huomauttaa, että samoin voitaisiin menetellä minkä tahansa julkisesti noteeratun yhtiön tai minkä tahansa Hongkongissa vain liiketoimintaa harjoittavan yrityksen kohdalla; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että turvallisuuslain nojalla yksi ainoa viranhaltija, nimittäin Hongkongin turvallisuusministeri, saattoi jäädyttää Apple Dailyn kaikki varat ilman virallista syytettä tai oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä ja että päätös perustui pelkästään väitteisiin turvallisuuslain rikkomisesta; huomauttaa, että samoin voitaisiin menetellä minkä tahansa julkisesti noteeratun yhtiön tai minkä tahansa Hongkongissa vain liiketoimintaa harjoittavan yrityksen kohdalla;

| H. | ottaa huomioon, että 30. kesäkuuta 2021 turvallisuuslain voimaantulosta tuli kuluneeksi yksi vuosi; toteaa viranomaisten ilmoittaneen, että lain kohteena olisi vain yleistä turvallisuutta uhkaava ”äärivähemmistö”; huomauttaa kuitenkin, että yhden vuoden aikana lakia on sovellettu niin, että Hongkongin vapaa yhteiskunta on purettu täysin lähes kaikilla osa-alueilla, käyttäen perusteluna niinkin sekalaisia ja epämääräisesti muotoiltuja syytöksiä kuin ”kumouksellisuus”, ”valtioyhteydestä irtautuminen” ja ”vehkeily vieraiden valtojen kanssa”, jolloin Hongkongin poliittinen ja oikeudellinen toimintaympäristö on muuttunut täysin ja siellä on tukahdutettu lehdistönvapaus ja vapaa mielipiteenilmaisu; katsoo, että kansallisella turvallisuudella on perusteltu sensuuria, häirintää, pidätyksiä ja syytetoimia, joiden kohteeksi on järjestelmällisesti otettu poliittisia ja vaaleilla valittuja edustajia, aktivisteja, opiskelijoita ja toimittajia demokratiaa kannattavasta leiristä; ottaa huomioon, että turvallisuuslain nojalla on pidätetty arviolta 128 henkilöä ja virallisen syytteen on saanut 64, joista 47 on tällä hetkellä tutkintavankeudessa; toteaa, että turvallisuuslaki loukkaa kaikilta osin ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatetta; huomauttaa, että lehdistönvapauden rapautuminen on myös ristiriidassa sen kanssa, että Hongkong tähtää kansainvälisen liiketoiminnan solmukohdaksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 30. kesäkuuta 2021 turvallisuuslain voimaantulosta tuli kuluneeksi yksi vuosi; toteaa viranomaisten ilmoittaneen, että lain kohteena olisi vain yleistä turvallisuutta uhkaava ”äärivähemmistö”; huomauttaa kuitenkin, että yhden vuoden aikana lakia on sovellettu niin, että Hongkongin vapaa yhteiskunta on purettu täysin lähes kaikilla osa-alueilla, käyttäen perusteluna niinkin sekalaisia ja epämääräisesti muotoiltuja syytöksiä kuin ”kumouksellisuus”, ”valtioyhteydestä irtautuminen” ja ”vehkeily vieraiden valtojen kanssa”, jolloin Hongkongin poliittinen ja oikeudellinen toimintaympäristö on muuttunut täysin ja siellä on tukahdutettu lehdistönvapaus ja vapaa mielipiteenilmaisu; katsoo, että kansallisella turvallisuudella on perusteltu sensuuria, häirintää, pidätyksiä ja syytetoimia, joiden kohteeksi on järjestelmällisesti otettu poliittisia ja vaaleilla valittuja edustajia, aktivisteja, opiskelijoita ja toimittajia demokratiaa kannattavasta leiristä; ottaa huomioon, että turvallisuuslain nojalla on pidätetty arviolta 128 henkilöä ja virallisen syytteen on saanut 64, joista 47 on tällä hetkellä tutkintavankeudessa; toteaa, että turvallisuuslaki loukkaa kaikilta osin ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatetta; huomauttaa, että lehdistönvapauden rapautuminen on myös ristiriidassa sen kanssa, että Hongkong tähtää kansainvälisen liiketoiminnan solmukohdaksi;

| I. | toteaa, että turvallisuuslain varjolla on sen voimaantulosta lähtien peloteltu toimittajia ja tiedotusvälineiden edustajia, hyökätty heitä vastaan ja jopa häiritty heitä, jolloin he ovat jo alkaneet irtisanoutua työstään; ottaa huomioon, että ainakin kymmentä toimittajaa ja lehdistönvapauden puolustajaa uhkaa nyt elinkautinen vankeustuomio; katsoo, että Apple Dailyn pakkosulkeminen, jonka perusteena ovat syytökset siitä, että sen toiminta on uhka kansalliselle turvallisuudelle, merkitsee lehdistönvapauden ja sananvapauden lopullista päättymistä Hongkongissa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että turvallisuuslain varjolla on sen voimaantulosta lähtien peloteltu toimittajia ja tiedotusvälineiden edustajia, hyökätty heitä vastaan ja jopa häiritty heitä, jolloin he ovat jo alkaneet irtisanoutua työstään; ottaa huomioon, että ainakin kymmentä toimittajaa ja lehdistönvapauden puolustajaa uhkaa nyt elinkautinen vankeustuomio; katsoo, että Apple Dailyn pakkosulkeminen, jonka perusteena ovat syytökset siitä, että sen toiminta on uhka kansalliselle turvallisuudelle, merkitsee lehdistönvapauden ja sananvapauden lopullista päättymistä Hongkongissa;

| J. | ottaa huomioon, että 27. kesäkuuta 2021 eräs toinen riippumaton tiedotusväline, Stand News, ilmoitti poistavansa verkkosivustoltaan kaikki mielipideartikkelit ja kuusi sen johtajaa irtisanoutui; toteaa, että Hongkongin journalistiliitto on varoittanut uusista toimittajien pidätyksistä ja sen mukaan viranomaiset ovat laatineet luettelon turvallisuuslain nojalla pidätettävistä henkilöistä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että 27. kesäkuuta 2021 eräs toinen riippumaton tiedotusväline, Stand News, ilmoitti poistavansa verkkosivustoltaan kaikki mielipideartikkelit ja kuusi sen johtajaa irtisanoutui; toteaa, että Hongkongin journalistiliitto on varoittanut uusista toimittajien pidätyksistä ja sen mukaan viranomaiset ovat laatineet luettelon turvallisuuslain nojalla pidätettävistä henkilöistä;

| K. | huomauttaa, että ainakin kaksi ulkomaista tuomaria on irtisanoutunut tehtävästään mainiten turvallisuuslain suurimpana syynä päätökseensä; toteaa, että tämän vuoden kesäkuussa Kiina-myönteiset lainsäätäjät onnistuivat ensimmäisen kerran puuttumaan vanhemman tuomarin nimittämiseen Hongkongin ylimpään muutoksenhakutuomioistuimeen, mikä saattaa olla ensimmäinen konkreettinen pyrkimys horjuttaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta; |
| --- | --- |

K.

huomauttaa, että ainakin kaksi ulkomaista tuomaria on irtisanoutunut tehtävästään mainiten turvallisuuslain suurimpana syynä päätökseensä; toteaa, että tämän vuoden kesäkuussa Kiina-myönteiset lainsäätäjät onnistuivat ensimmäisen kerran puuttumaan vanhemman tuomarin nimittämiseen Hongkongin ylimpään muutoksenhakutuomioistuimeen, mikä saattaa olla ensimmäinen konkreettinen pyrkimys horjuttaa oikeuslaitoksen riippumattomuutta;

| L. | huomauttaa, että Hongkongin viranomaiset ovat ottaneet käyttöön kansallisen turvallisuuden lain ilmiantajien vihjepuhelimen; toteaa, että perus- ja keskiasteen oppilaitosten oppimateriaaleja ja opetussuunnitelmia käydään nyt läpi turvallisuuslain valossa, ja tämä koskee myös kansainvälisiä kouluja, joiden oppilaina on ulkomaisten työntekijöiden lapsia; |
| --- | --- |

L.

huomauttaa, että Hongkongin viranomaiset ovat ottaneet käyttöön kansallisen turvallisuuden lain ilmiantajien vihjepuhelimen; toteaa, että perus- ja keskiasteen oppilaitosten oppimateriaaleja ja opetussuunnitelmia käydään nyt läpi turvallisuuslain valossa, ja tämä koskee myös kansainvälisiä kouluja, joiden oppilaina on ulkomaisten työntekijöiden lapsia;

| M. | ottaa huomioon, että demokratialiikkeen kymmenen näkyvää johtohahmoa – Martin Lee, Albert Ho, Jimmy Lai, Margaret Ng, Cyd Ho, Lee Cheuk-yan, Leung Kwok-hung, Au Nok-hin, Leung Yiu-chung ja Yeung Sum – sai tuomion 16. huhtikuuta 2021 Hongkongissa kahdessa erillisessä oikeudenkäynnissä rauhanomaisesta osallistumisesta mielenosoituksiin; toteaa, että heille on langetettu 8–18 kuukauden vankeustuomio ja viidessä tapauksessa 8–12 kuukauden ehdollinen vankeusrangaistus; huomauttaa, että näitä viimeisimpiä ratkaisuja edelsivät Joshua Wongille ja Sze-yiu Koolle 13. huhtikuuta 2021 langetetut tuomiot; katsoo, että pitkien vankeustuomioiden langettaminen eräille henkilöille väkivallattomista teoista heidän käyttäessään suojattuja kansalaisoikeuksia on jälleen yksi merkki demokraattisen toimintatilan jatkuvasta kaventumisesta ja perusvapauksien rapautumisesta Hongkongissa; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että demokratialiikkeen kymmenen näkyvää johtohahmoa – Martin Lee, Albert Ho, Jimmy Lai, Margaret Ng, Cyd Ho, Lee Cheuk-yan, Leung Kwok-hung, Au Nok-hin, Leung Yiu-chung ja Yeung Sum – sai tuomion 16. huhtikuuta 2021 Hongkongissa kahdessa erillisessä oikeudenkäynnissä rauhanomaisesta osallistumisesta mielenosoituksiin; toteaa, että heille on langetettu 8–18 kuukauden vankeustuomio ja viidessä tapauksessa 8–12 kuukauden ehdollinen vankeusrangaistus; huomauttaa, että näitä viimeisimpiä ratkaisuja edelsivät Joshua Wongille ja Sze-yiu Koolle 13. huhtikuuta 2021 langetetut tuomiot; katsoo, että pitkien vankeustuomioiden langettaminen eräille henkilöille väkivallattomista teoista heidän käyttäessään suojattuja kansalaisoikeuksia on jälleen yksi merkki demokraattisen toimintatilan jatkuvasta kaventumisesta ja perusvapauksien rapautumisesta Hongkongissa;

| N. | katsoo, että turvallisuuslaki rikkoo oikeudellisesti ja tosiasiallisesti selvästi vuonna 1984 annettua Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistä julistusta sekä vuonna 1990 hyväksyttyä Hongkongin erityishallintoalueen peruslakia, joissa taataan toimeenpanovallan, lainsäädäntövallan ja oikeuslaitoksen itsemääräämisoikeus ja riippumattomuus sekä perusoikeudet ja -vapaudet, kuten sananvapaus, kokoontumisvapaus, yhdistymisvapaus ja lehdistönvapaus, 50 vuoden ajaksi suvereniteetin siirtämisen jälkeen; huomauttaa, että turvallisuuslaki myös estää Hongkongia noudattamasta sen kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteita, mukaan lukien KP-sopimus; ottaa huomioon, että niin yhteisessä julistuksessa kuin peruslaissakin vahvistetaan Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan sopima ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaate; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että turvallisuuslaki rikkoo oikeudellisesti ja tosiasiallisesti selvästi vuonna 1984 annettua Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistä julistusta sekä vuonna 1990 hyväksyttyä Hongkongin erityishallintoalueen peruslakia, joissa taataan toimeenpanovallan, lainsäädäntövallan ja oikeuslaitoksen itsemääräämisoikeus ja riippumattomuus sekä perusoikeudet ja -vapaudet, kuten sananvapaus, kokoontumisvapaus, yhdistymisvapaus ja lehdistönvapaus, 50 vuoden ajaksi suvereniteetin siirtämisen jälkeen; huomauttaa, että turvallisuuslaki myös estää Hongkongia noudattamasta sen kansainvälisiä ihmisoikeusvelvoitteita, mukaan lukien KP-sopimus; ottaa huomioon, että niin yhteisessä julistuksessa kuin peruslaissakin vahvistetaan Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan sopima ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaate;

| O. | toteaa, että EU ja Euroopan parlamentti ovat aina kannattaneet vahvasti ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatetta ja Hongkongin laajan autonomian säilyttämistä peruslain ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti ja että on vahvasti EU:n edun mukaista, että Hongkongin vakaus ja vauraus säilyvät tämän periaatteen mukaisesti; toteaa, että nykytilanteessa näitä periaatteita ollaan vääjäämättä ja peruuttamattomasti heikentämässä ja mitätöimässä; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että EU ja Euroopan parlamentti ovat aina kannattaneet vahvasti ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatetta ja Hongkongin laajan autonomian säilyttämistä peruslain ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti ja että on vahvasti EU:n edun mukaista, että Hongkongin vakaus ja vauraus säilyvät tämän periaatteen mukaisesti; toteaa, että nykytilanteessa näitä periaatteita ollaan vääjäämättä ja peruuttamattomasti heikentämässä ja mitätöimässä;

| P. | ottaa huomioon, että EU:lla on edelleen syviä huolenaiheita Kiinan kansantasavallan turvallisuuslaista Hongkongin tapauksessa; katsoo, että tämä on arkaluonteinen kysymys, jolla voi olla kauaskantoisia seurauksia Hongkongille ja sen väestölle, EU:n ja muiden maiden kansalaisille, EU:n ja kansainvälisille kansalaisyhteiskunnan järjestöille sekä yritysten luottamukselle Hongkongissa; toteaa, että turvallisuuslain voimaantulo lisäisi EU:n kansalaisiin kohdistuvia riskejä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että EU:lla on edelleen syviä huolenaiheita Kiinan kansantasavallan turvallisuuslaista Hongkongin tapauksessa; katsoo, että tämä on arkaluonteinen kysymys, jolla voi olla kauaskantoisia seurauksia Hongkongille ja sen väestölle, EU:n ja muiden maiden kansalaisille, EU:n ja kansainvälisille kansalaisyhteiskunnan järjestöille sekä yritysten luottamukselle Hongkongissa; toteaa, että turvallisuuslain voimaantulo lisäisi EU:n kansalaisiin kohdistuvia riskejä;

| Q. | ottaa huomioon, että Human Rights Watch -järjestön vuosikertomuksen mukaan Kiinassa on meneillään ihmisoikeuksien kannalta synkin ajanjakso sitten Tiananmenin aukion verilöylyn; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että Human Rights Watch -järjestön vuosikertomuksen mukaan Kiinassa on meneillään ihmisoikeuksien kannalta synkin ajanjakso sitten Tiananmenin aukion verilöylyn;

| R. | toteaa, että Macaon yleisradioyhtiön toimittajat on määrätty edistämään ”isänmaallisuutta, kunnioitusta ja rakkautta” Kiinaa kohtaan ja että ainakin kuusi toimittajaa on irtisanoutunut uusien toimitussääntöjen käyttöönoton jälkeen, mikä osoittaa, että turvallisuuslakia kohtaan tunnettu huoli näkyy myös muilla alueilla; ottaa huomioon, että myös Macaon peruslailla suojellaan lehdistönvapautta ja se on voimassa vuoteen 2049 saakka; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että Macaon yleisradioyhtiön toimittajat on määrätty edistämään ”isänmaallisuutta, kunnioitusta ja rakkautta” Kiinaa kohtaan ja että ainakin kuusi toimittajaa on irtisanoutunut uusien toimitussääntöjen käyttöönoton jälkeen, mikä osoittaa, että turvallisuuslakia kohtaan tunnettu huoli näkyy myös muilla alueilla; ottaa huomioon, että myös Macaon peruslailla suojellaan lehdistönvapautta ja se on voimassa vuoteen 2049 saakka;

| S. | ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusneuvoston meneillään olevassa istunnossa hyväksyttiin yhteinen julkilausuma, jota Kanada esitti 44 valtion puolesta, mikä on toistaiseksi suurin määrä allekirjoittajia koskaan, ja että allekirjoittajien joukossa oli 23 EU:n jäsenvaltiota; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusneuvoston meneillään olevassa istunnossa hyväksyttiin yhteinen julkilausuma, jota Kanada esitti 44 valtion puolesta, mikä on toistaiseksi suurin määrä allekirjoittajia koskaan, ja että allekirjoittajien joukossa oli 23 EU:n jäsenvaltiota;

| 1. | tuomitsee mitä jyrkimmin Apple Daily -sanomalehden pakkosulkemisen, sen varojen yhä voimassa olevan jäädyttämisen ja sen toimittajien pidätykset ja pitää näitä jälleen yhtenä Kiinan kansantasavallan toimenpiteenä, jolla puretaan vapaa yhteiskunta ja sinetöidään lehdistönvapauden ja sananvapauden lopullinen päättyminen Hongkongissa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pitää ihmisoikeustilanteen nopeaa heikkenemistä Hongkongissa hälyttävänä ja mainitsee esimerkkinä avoimet hyökkäykset sananvapautta ja lehdistönvapautta vastaan, kun Kiinan kansantasavalta suitsii edelleen perusvapauksia ennennäkemättömällä tavalla niin, että sinne on muodostunut ihmisoikeuksien suhteen hätätilanne, ja korostaa, että EU:n on ryhdyttävä asiassa pikaisiin ja päättäväisiin toimiin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ilmaisee vahvimman solidaarisuutensa kaikille hongkongilaistoimittajille, jotka turvallisuuslain voimaantulosta huolimatta ovat koko ajan väsymättä puolustaneet tiedotusvälineiden vapautta ja riippumatonta journalismia ja uutisoineet tapahtumien Hongkongissa saamista dramaattisista käänteistä; vaatii Hongkongin viranomaisia lopettamaan kaikenlaisen oikeudellisen häirinnän ja kaikenlaisen pelottelun toimittajien suuntaan ja ponnistelemaan sen eteen, että toimittajia suojellaan ja he ovat turvassa kaikenlaiselta väkivallalta, painostukselta ja syrjinnältä ja epäoikeudenmukaisilta oikeudenkäynneiltä sekä kaikenlaisilta pyrkimyksiltä estää heitä hoitamasta tehtäväänsä tai heikentää heidän kykyään tehdä niin kansainvälisten normien ja erityisesti KP-sopimuksen oikeutta sananvapauteen koskevan 19 artiklan ja oikeutta rauhanomaiseen kokoontumisvapauteen koskevan 21 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa Hongkongin viranomaisia vapauttamaan viipymättä ja ehdoitta kaikki toimittajat sekä kaikki rauhanomaiset mielenosoittajat, aktivistit ja poliittiset edustajat, jotka ovat pelkästään käyttäneet oikeuttaan sananvapauteen ja muita ihmisoikeuksia ja jotka on pidätetty turvallisuuslakiin perustuvien syytteiden nojalla, ja luopumaan kaikista heitä vastaan nostetuista syytteistä; vaatii lopettamaan rauhanomaisiin mielenosoittajiin poliittisten tarkoitusperien vuoksi kohdistetut syytetoimet ja muut oikeusmenettelyt, joiden tarkoituksena on vaientaa kriittiset äänet ja saada ihmiset karttamaan osallistumista julkiseen elämään; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuo jälleen esille vakavan huolensa turvallisuuslain voimaantulosta 30. kesäkuuta 2020 ja katsoo sen rikkovan Kiinan kansantasavallan kansainväliseen oikeuteen ja tarkemmin sanottuna Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteiseen julistukseen perustuvia sitoumuksia ja velvoitteita sekä pitää sitä kokonaisvaltaisena hyökkäyksenä Hongkongin laajaa autonomiaa sekä oikeusvaltioperiaatetta ja perusvapauksia kohtaan; toteaa, että lakia on käytetty lukuisia kertoja perusteena jäävätä ja vangita vaaleissa ehdolle asettuneita henkilöitä ja poliitikkoja, pidättää opiskelijoita sosiaalisen median julkaisujen takia ja kieltää mielenosoituksissa yhteisiä iskulauseita; korostaa, että turvallisuuslaki estää Kiinan ja EU:n välisen luottamussuhteen, horjuttaa tulevaa yhteistyötä ja murentaa entisestään Kiinan uskottavuutta kansainvälisellä näyttämöllä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuomitsee kaikki pyrkimykset vaientaa demokratia-aktivisteja, kuten sulkea demokratialiikettä kannattavia verkkosivustoja, turvallisuuslain nimissä; toteaa jälleen, että sanan- ja tiedonvälityksen vapaus on Hongkongin sisäiseen lainsäädäntöön ja kansainväliseen oikeuteen kirjattu perusoikeus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ilmaisee vakavan huolensa tiedoista, joiden mukaan salaiset pidätykset, kidutus ja pahoinpitely sekä pakottamalla saadut tunnustukset ovat käytäntönä Hongkongin poliisivoimissa ja Hongkongin vankiloissa, ja on myös huolissaan parhaillaan oikeudenkäyntiä odottavista henkilöistä, joita pidetään pitkiä aikoja eristysselleissä; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuomitsee oikeuslaitoksen riippumattomuuteen kohdistuvat uudet rajoitukset sekä tuomioistuinten kasvavan politisoitumisen; korostaa, että on kiireesti estettävä Hongkongin riippumattoman oikeuslaitoksen purkaminen seuraavana toimenpiteenä, ja kehottaa EUH:ta laatimaan yksityiskohtaisen julkisen raportin oikeusvaltioperiaatteesta ja oikeuslaitoksen riippumattomuudesta Hongkongia käsittelevän vuosikertomuksen lisäksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ilmaisee huolensa Hongkongin vaalilakiin äskettäin hyväksytyistä muutoksista, joilla otetaan käyttöön ”vain patriootit” -periaate ja perustetaan taustantarkistuskomitea seulomaan kaikki vaaleissa ehdolle asettuvat henkilöt, jolloin voidaan karsia pois viimeisetkin jäljellä olevat soraäänet, ja toteaa tämän olevan täysin ristiriidassa sen kanssa, että Hongkongin peruslakiin on kirjattu sitoumuksia demokraattisen edustuksen lisäämisestä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa Kiinan viranomaisia kumoamaan turvallisuuslain, joka vahingoittaa Hongkongin kansainvälistä asemaa, ja kehottaa Hongkongin viranomaisia palauttamaan kaikilta osin oikeusvaltioperiaatteen, ihmisoikeuksien, demokraattisten periaatteiden ja laajan autonomian kunnioittamisen noudattaen ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -periaatetta, sellaisena kuin se on kirjattu Hongkongin peruslakiin, ja sen sisäisten ja kansainvälisten sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita nostamaan turvallisuuslain kaikkien EU:n ja Kiinan välisten kokousten asialistan kärkeen, myös tällaisia kokouksia valmistelevissa diplomaattisissa tunnusteluissa; toistaa pitävänsä tärkeänä, että EU ottaa jatkossakin esille Kiinan ihmisoikeusloukkaukset ja erityisesti Xinjiangin ja Tiibetin vähemmistöjä koskevan kysymyksen kaikessa poliittisessa ja ihmisoikeusvuoropuhelussa Kiinan viranomaisten kanssa sen mukaisesti, että EU on sitoutunut käyttämään Kiinan-yhteyksissään kuuluvaa, selkeää ja yhtenäistä ääntä; muistuttaa, että Kiina on allekirjoittanut laajan joukon kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia, ja korostaa siten Kiinan kanssa käytävän vuoropuhelun merkitystä varmistettaessa, että Kiina lunastaa lupauksensa ihmisoikeuksia koskevan kansainvälisen toimintakehyksen noudattamisesta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pahoittelee syvästi sitä, ettei huhtikuussa kokoontuneessa EU:n ulkoasiainneuvostossa pystytty hyväksymään neuvoston päätelmiä Hongkongista; tukee vahvasti varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa päätelmäluonnosten toimittamisessa mahdollisimman aikaisessa vaiheessa ja kehottaa jäsenvaltioita selvittämään pattitilanteen ja toteuttamaan uusia toimenpiteitä, joihin kuuluvat EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän mukaiset kohdennetut pakotteet, kuten matkustuskieltojen täytäntöönpano ja varojen jäädyttäminen, henkilöitä ja yhteisöjä vastaan Hongkongissa ja Kiinassa vakavista ihmisoikeuksia koskevan oikeuden ja kansainvälisen oikeuden loukkauksista, mukaan lukien Carrie Lam, Teresa Yeuk-wah Cheng, Xia Baolong, Zhang Xiaoming, Luo Huining, Zheng Yanxiong, Chris Tang Ping-keung, Stephen Lo Wai-chung ja John Lee Ka-chiu sekä Kiinan kansantasavallan instituutiot, joilla on ratkaiseva rooli hyväksyttäessä toimenpiteitä ja muita samansuuntaisia toimia, joilla heikennetään Hongkongin laajaa autonomiaa ja vapauksia; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toistaa EU:n ja Kiinan laaja-alaista investointisopimusta koskevan kantansa, jonka se ilmaisi päätöslauselmassaan 21. toukokuuta 2021 ja jonka mukaan on kiireellisesti toteutettava tarvittaessa EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän mukaisia kohdennettuja lisätoimenpiteitä, joilla voidaan jatkaa puuttumista tukahduttamistoimiin Xinjiangissa ja Hongkongissa ja joilla pyritään saamaan Kiina lopettamaan kaikki rikkomuksensa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EUH:ta ja neuvostoa edelleen arvioimaan heinäkuussa 2020 hyväksyttyä toimenpidepakettia ja edistymään sen suhteen sekä asettamaan toimenpiteiden toteuttamiselle selkeän määräajan; kehottaa EUH:ta edelleen arvioimaan turvallisuuslain mahdollisia ekstraterritoriaalisia vaikutuksia, kun on erityisesti kyse sen 38 artiklasta, jonka mukaan lakia sovelletaan myös niihin, jotka eivät oleskele pysyvästi Hongkongissa, ja valmistelemaan tähän liittyviä konkreettisia toimia; on tyytyväinen EU:n jäsenvaltioiden ja muiden kansainvälisten kumppaneiden päätökseen keskeyttää Hongkongin kanssa tehtyjen luovutussopimusten soveltaminen; toistaa vaatimuksensa, että jäsenvaltioiden Kiinan kanssa tekemien 10:n jäljellä olevan luovutussopimuksen soveltaminen keskeytetään; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa, että demokratialiikettä kannattaville entisille lainsäätäjille kuuluvien varojen ja pankkitilien jäädyttämisessä on osallisina EU:ssa toimivia pankkeja, ja toistaa tuomitsevansa tämän; kehottaa EUH:ta arvioimaan, missä määrin EU:ssa toimivat yritykset myötäilevät Hongkongin viranomaisia turvallisuuslain täytäntöönpanossa, osallistuvat tähän ja tekevät tässä yhteistyötä, ja kehottaa jäsenvaltioita vetoamaan EU:ssa toimiviin pankkeihin, jotta ne vapauttaisivat Hongkongin demokratia-aktivisteille kuuluvat varat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa komissiota arvioimaan pitkän aikavälin kaupalliset vaikutukset, joita Hongkongissa toimiville EU:n yrityksille aiheutuu Hongkongin turvallisuuslain täytäntöönpanosta, kun otetaan huomioon muutokset oikeusvaltioperiaatteessa sekä tiedon ja pääomien vapaassa liikkuvuudessa tässä kaupungissa; kehottaa komissiota ja EUH:ta jatkossakin soveltamaan ja työstämään asianmukaisia vientivalvontamekanismeja, jotta Kiinalta ja Hongkongilta evätään pääsy ihmisoikeusloukkauksia varten käytettäviin teknologioihin, ja harkitsemaan sääntöjä, joilla estettäisiin eurooppalaiset investoinnit yrityksiin, jotka ovat osallisina räikeisiin ihmisoikeusloukkauksiin Kiinassa ja Hongkongissa, mukaan lukien mahdollinen yhteisöluettelo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | suhtautuu erittäin myönteisesti Yhdistyneen kuningaskunnan, Australian ja Kanadan toteuttamiin toimenpiteisiin avata järjestelyjä, joilla Hongkongin kansalaisille tarjotaan mahdollisuus asua ja työskennellä näissä maissa; toistaa jäsenvaltioille esittämänsä kiireellisen vetoomuksen koordinoida Hongkongin demokratia-aktivisteille ja poliittisille johtajille tarkoitetun ”pelastusvenesuunnitelman” täytäntöönpanoa ihmisoikeus- ja perusvapaustilanteen syöksykierteen takia ja myöntää tilapäisiä matkustusasiakirjoja Hongkongissa oleville toimittajille, jotka ovat vaarassa joutua pidätetyksi turvallisuuslain nojalla; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa EU:n ja eurooppalaista diplomaattikuntaa tekemään kaikkensa tarjotakseen Hongkongin rauhanomaisille aktivisteille ja poliittisille johtajille suojelua ja tukea, myös osallistumalla oikeudenkäynteihin, pyytämällä vankilavierailuja ja ottamalla johdonmukaisesti ja päättäväisesti yhteyttä paikallisviranomaisiin, soveltaen täysimääräisesti ihmisoikeuksien puolustajia koskevia EU:n suuntaviivoja ja muita asiaankuuluvia EU:n politiikkoja, mukaan lukien ihmisoikeuksia ja demokratiaa koskeva EU:n uusi toimintasuunnitelma; odottaa EUH:n ja neuvoston laativan konkreettisia toimenpiteitä, joilla lisätään Hongkongin kansalaisyhteiskunnalle ja tiedotusvälineille tarjottavaa tukea, esimerkiksi ulottamalla eurooppalainen demokratiarahasto koskemaan Kaakkois-Aasiassa toteutettavia hankkeita ja pitämällä aktiivisesti yhteyttä ulkomailla asuviin hongkongilaisiin; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vaatii EU:ta ja jäsenvaltioita varmistamaan, että Hongkongin vaiennetulle väestölle annetaan jälleen ääni, avustamalla ihmisoikeusloukkausten arkistoimisessa, julkistamisessa ja dokumentoimisessa, ja tekemällä Kiinan kansantasavallan toimien vaikutukset tyhjiksi siten, että Hongkongissa kiellettyjä kirjoja tuodaan laajasti saataville verkossa; ilmaisee tukensa kansainvälisten televisiokanavien, kuten Deutsche Wellen ja France 24:n, pyrkimyksille uutisoida säännöllisesti Hongkongin tilanteen kehittymisestä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kehottaa komissiota, neuvostoa ja jäsenvaltioita kieltäytymään hallitusten edustajille ja diplomaateille esitetystä kutsusta osallistua Beijingin vuoden 2022 talviolympialaisiin, ellei Kiinan hallitus osoita todennettavissa olevaa parannusta ihmisoikeustilanteessa Hongkongissa, Xinjiangin uiguurien alueella, Tiibetissä, Sisä-Mongoliassa ja muualla Kiinassa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita lisäämään Hongkongista tuleville opiskelijoille ja vastavalmistuneille nuorille tarjolla olevia akateemisia ja koulutusmahdollisuuksia Erasmus-ohjelmassa; kehottaa EUH:ta ja komissiota kehittämään ja koordinoimaan toimenpiteitä, joilla suojellaan eurooppalaisissa yliopistoissa olevien hongkongilaisten opiskelijoiden ja tutkijoiden akateemista vapautta Kiinan viranomaisten taholta tulevalta painostukselta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | toistaa kehotuksensa, että EU ja kaikki sen jäsenvaltiot työskentelevät yhtenäisesti ja määrätietoisesti sen eteen, että YK:n ihmisoikeusneuvostossa järjestetään Kiinaa käsittelevä erityisistunto tai kiireellinen keskustelu ja että YK:ssa käynnistetään Kiinaa koskeva riippumaton tutkinta; korostaa, että riippumattoman tutkinnan käynnistämiselle on kasvava kansainvälinen tuki; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita rohkaisemaan YK:n pääsihteeriä, jotta tämä harkitsisi kaikkia käytettävissään olevia mekanismeja Kiinan tilannetta koskevan riippumattoman seurannan ja raportoinnin varmistamiseksi, mukaan lukien YK:n erityislähettilään nimittäminen; kehottaa neuvostoa ja varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tekemään yhteistyötä kansainvälisen yhteisön kanssa kansainvälisen Hongkong-kontaktiryhmän perustamiseksi ja Hongkongin ottamiseksi säännöllisesti muiden kansainvälisten järjestöjen asialistalle; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kannustaa YK:n jäseniä järjestämään säännöllisesti julkisia tapahtumia, jotta voidaan lisätä tietoisuutta Kiinan hallituksen vakavista ihmisoikeusloukkauksista, myös rikoksista ihmisyyttä vastaan, ja muista kansainvälisen oikeuden loukkauksista, mukaan lukien ainakin yksi YK:n turvallisuusneuvoston Arria-kokous; pitäisi tervetulleena sitä, että EU:n toimielimet ja jäsenvaltiot harkitsisivat heinäkuun 1. päivän viettämistä siten, että ne osoittavat silloin tukeaan Hongkongille, jotta voidaan lisätä eurooppalaisten tietoisuutta Hongkongin tilanteesta vuosittain; palauttaa mieliin EU:lle ja jäsenvaltioille esittämänsä kehotuksen harkita asian viemistä Kansainväliseen tuomioistuimeen sillä perusteella, että Kiinan päätös saattaa turvallisuuslaki voimaan Hongkongissa ja lain soveltaminen ovat vastoin Kiinan ja Yhdistyneen kuningaskunnan yhteistä julistusta ja KP-sopimusta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pitää valitettavana Hongkongin poliisin päätöstä kieltää vuosittain 4. kesäkuuta Tiananmenin aukiolla järjestettävä kynttilämielenosoitus ja vuotuinen heinäkuun 1. päivän marssi samalla, kun myönnettiin erityislupa, jolla voitiin covid-19-rajoituksista poiketen sallia Hongkongin viranomaisten juhlatilaisuus Kiinan kommunistisen puolueen 100-vuotispäivänä; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kehottaa varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa tekemään tiiviisti yhteistyötä samanmielisten maiden ja kumppaneiden kanssa, jotta voidaan pysäyttää Hongkongin vapauksien rapautuminen; on ilahtunut EU:n ja Yhdysvaltojen äskettäin käynnistetystä Kiinaa koskevasta kahdenvälisestä vuoropuhelusta ja katsoo, että keskeiseksi tavoitteeksi olisi otettava vahvempi koordinointi ihmisoikeuksien alalla, painottaen myös Hongkongin tilannetta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | huomauttaa, että Kiinan kansantasavallan toiminta, jolla se on hylännyt ”yksi maa, kaksi järjestelmää” -lähestymistavan, on herättänyt suurta hämmennystä taiwanilaisten keskuudessa, ja korostaa halukkuuttaan tehdä yhteistyötä kansainvälisten kumppaneiden kanssa demokratian turvaamiseksi Taiwanissa; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Kiinan kansantasavallan hallitukselle ja parlamentille sekä Hongkongin erityishallintoalueen hallintojohtajalle ja lakiasäätävälle neuvostolle. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0027.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0174.

(3)  EUVL C 165, 4.5.2021, s. 2.

(4)  EUVL C 224, 27.6.2018, s. 78.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0255.

(6)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 103.

(7)  EUVL C 399, 24.11.2017, s. 92.

(8)  EUVL C 369, 11.10.2018, s. 156.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/185 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/185

---

P9_TA(2021)0357

Kuolemanrangaistus Saudi-Arabiassa ja erityisesti Mustafa Hashem al-Darwishin ja Abdullah al-Howaitin tapaukset

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 kuolemanrangaistuksesta Saudi-Arabiassa ja erityisesti Mustafa Hashem al-Darwishin ja Abdullah al-Howaitin tapauksista (2021/2787(RSP))

(2022/C 99/20)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Saudi-Arabiasta, erityisesti 25. lokakuuta 2018 toimittaja Jamal Khashoggin tappamisesta Saudi-Arabian Istanbulin-konsulaatissa (1), 14. helmikuuta 2019 naisten oikeuksien puolustajista Saudi-Arabiassa (2), 8. lokakuuta 2020 etiopialaisten maahantulijoiden tilanteesta säilöönottokeskuksissa Saudi-Arabiassa (3) ja 11. helmikuuta 2021 Jemenin humanitaarisesta ja poliittisesta tilanteesta (4) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Saudi-Arabiasta, erityisesti 25. lokakuuta 2018 toimittaja Jamal Khashoggin tappamisesta Saudi-Arabian Istanbulin-konsulaatissa (1), 14. helmikuuta 2019 naisten oikeuksien puolustajista Saudi-Arabiassa (2), 8. lokakuuta 2020 etiopialaisten maahantulijoiden tilanteesta säilöönottokeskuksissa Saudi-Arabiassa (3) ja 11. helmikuuta 2021 Jemenin humanitaarisesta ja poliittisesta tilanteesta (4) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin ulkoasiainneuvostossa 10. joulukuuta 2020 antaman julkilausuman, jonka mukaan ihmisoikeudet ovat osa Euroopan unionin perustaa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin ulkoasiainneuvostossa 10. joulukuuta 2020 antaman julkilausuman, jonka mukaan ihmisoikeudet ovat osa Euroopan unionin perustaa,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (KP-sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (KP-sopimus),

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (TSS-sopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn taloudellisia, sosiaalisia ja sivistyksellisiä oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen (TSS-sopimus),

| — | ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kidutuksen ja muun julman, epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon marraskuussa 2018 tehdyn Saudi-Arabiaa koskevan yleisen määräaikaisarvioinnin (UPR), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon marraskuussa 2018 tehdyn Saudi-Arabiaa koskevan yleisen määräaikaisarvioinnin (UPR),

| — | ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lasten oikeuksista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleissopimuksen lasten oikeuksista,

| — | ottaa huomioon vankien kohtelun minimitasoa koskevat YK:n säännöt, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vankien kohtelun minimitasoa koskevat YK:n säännöt,

| — | ottaa huomioon kuolemanrangaistusta koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kuolemanrangaistusta koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajia koskevat EU:n suuntaviivat,

| — | ottaa huomioon EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotejärjestelmän,

| — | ottaa huomioon arabimaiden ihmisoikeusperuskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon arabimaiden ihmisoikeusperuskirjan,

| — | ottaa huomioon YK:n erityisraportoijien 3. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman kuolemantuomioiden muuttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n erityisraportoijien 3. maaliskuuta 2021 antaman julkilausuman kuolemantuomioiden muuttamisesta,

| — | ottaa huomioon laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan Agnes Callamardin kesäkuussa 2021 antaman raportin (Callamardin raportti), jonka mukaan Saudi-Arabia on vastuussa saudiarabialaisen toimittajan Jamal Khashoggin ”harkitusta teloituksesta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan Agnes Callamardin kesäkuussa 2021 antaman raportin (Callamardin raportti), jonka mukaan Saudi-Arabia on vastuussa saudiarabialaisen toimittajan Jamal Khashoggin ”harkitusta teloituksesta”,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan Mary Lawlorin raportin, jossa analysoidaan ihmisoikeuksien puolustajien surmaamista Saudi-Arabiassa ja joka esiteltiin YK:n ihmisoikeusneuvoston 46. istunnossa maaliskuussa 2021, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien puolustajien tilannetta käsittelevän YK:n erityisraportoijan Mary Lawlorin raportin, jossa analysoidaan ihmisoikeuksien puolustajien surmaamista Saudi-Arabiassa ja joka esiteltiin YK:n ihmisoikeusneuvoston 46. istunnossa maaliskuussa 2021,

| — | ottaa huomioon kansallisen tiedustelupalvelun johtajan toimiston helmikuussa 2021 julkaistun raportin, jossa arvioidaan Saudi-Arabian hallituksen roolia Jamal Khashoggin surmaamisessa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansallisen tiedustelupalvelun johtajan toimiston helmikuussa 2021 julkaistun raportin, jossa arvioidaan Saudi-Arabian hallituksen roolia Jamal Khashoggin surmaamisessa,

| — | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous myönsi Loujain al-Hathloulille vuoden 2020 Vaclav Havelin ihmisoikeuspalkinnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston parlamentaarinen yleiskokous myönsi Loujain al-Hathloulille vuoden 2020 Vaclav Havelin ihmisoikeuspalkinnon,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 144 artiklan 5 kohdan ja 132 artiklan 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Saudi-Arabian kuningaskunta on sitoutunut poistamaan kuolemanrangaistuksen poikkeuksetta kaikilta nuorilta rikoksentekijöiltä vuoteen 2016 mennessä lainsäädännöllä ja on vahvistanut tämän sitoumuksen diplomaattisissa julkilausumissa; ottaa huomioon, että kyseiset julkilausumat esitti Saudi-Arabian ulkoasiainministeriö syyskuussa 2016 YK:n lapsen oikeuksien komiteassa ja elokuussa 2018, kun se totesi, että jos alaikäisen tekemästä rikoksesta voidaan määrätä kuolemanrangaistus, tuomio lievennetään enintään kymmenen vuoden pituiseksi vankeusrangaistukseksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Saudi-Arabian kuningaskunta on sitoutunut poistamaan kuolemanrangaistuksen poikkeuksetta kaikilta nuorilta rikoksentekijöiltä vuoteen 2016 mennessä lainsäädännöllä ja on vahvistanut tämän sitoumuksen diplomaattisissa julkilausumissa; ottaa huomioon, että kyseiset julkilausumat esitti Saudi-Arabian ulkoasiainministeriö syyskuussa 2016 YK:n lapsen oikeuksien komiteassa ja elokuussa 2018, kun se totesi, että jos alaikäisen tekemästä rikoksesta voidaan määrätä kuolemanrangaistus, tuomio lievennetään enintään kymmenen vuoden pituiseksi vankeusrangaistukseksi;

| B. | ottaa huomioon, että Saudi-Arabian vuoden 2018 nuorisolain, joka annettiin kuninkaan asetuksella 31. heinäkuuta 2018, 15 pykälässä todetaan, että jos alaikäisen tekemästä rikoksesta voidaan määrätä kuolemanrangaistus, tuomio lievennetään enintään kymmenen vuoden pituiseksi vankeusrangaistukseksi; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusneuvoston Saudi-Arabiaa koskevassa vuoden 2018 yleisessä määräaikaisarvioinnissa todettiin sittemmin, että maa oli edistynyt huomattavasti lapsen oikeuksien kunnioittamisen, suojelun ja noudattamisen edistämisessä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Saudi-Arabian vuoden 2018 nuorisolain, joka annettiin kuninkaan asetuksella 31. heinäkuuta 2018, 15 pykälässä todetaan, että jos alaikäisen tekemästä rikoksesta voidaan määrätä kuolemanrangaistus, tuomio lievennetään enintään kymmenen vuoden pituiseksi vankeusrangaistukseksi; ottaa huomioon, että YK:n ihmisoikeusneuvoston Saudi-Arabiaa koskevassa vuoden 2018 yleisessä määräaikaisarvioinnissa todettiin sittemmin, että maa oli edistynyt huomattavasti lapsen oikeuksien kunnioittamisen, suojelun ja noudattamisen edistämisessä;

| C. | ottaa huomioon, että 15. kesäkuuta 2021 šiialaisvähemmistöön kuuluva saudiarabialainen nuori mies Mustafa Hashem al-Darwish teloitettiin rikoksista, jotka hän oikeuksia puolustavien ryhmien mukaan on saattanut tehdä alaikäisenä, huolimatta siitä, että kuningaskunta oli hiljattain julistanut poistaneensa alaikäisten kuolemanrangaistuksen; ottaa huomioon, että häntä pidettiin pitkään tutkintavankeudessa, häntä kidutettiin ja hänen oikeudenkäyntinsä oli selvästi epäoikeudenmukainen; ottaa huomioon, että al-Darwishin syytteessä ei täsmennetä hänen väitettyjen rikostensa tarkkaa ajankohtaa, minkä vuoksi on todennäköistä, että hän oli alaikäinen väitettyjen rikosten tekohetkellä, ja katsoo, että tuomiota olisi tarkistettava uusien kansallisten lakien nojalla, jotka koskevat kuolemanrangaistuksen määräämistä alle 18-vuotiaille; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että 15. kesäkuuta 2021 šiialaisvähemmistöön kuuluva saudiarabialainen nuori mies Mustafa Hashem al-Darwish teloitettiin rikoksista, jotka hän oikeuksia puolustavien ryhmien mukaan on saattanut tehdä alaikäisenä, huolimatta siitä, että kuningaskunta oli hiljattain julistanut poistaneensa alaikäisten kuolemanrangaistuksen; ottaa huomioon, että häntä pidettiin pitkään tutkintavankeudessa, häntä kidutettiin ja hänen oikeudenkäyntinsä oli selvästi epäoikeudenmukainen; ottaa huomioon, että al-Darwishin syytteessä ei täsmennetä hänen väitettyjen rikostensa tarkkaa ajankohtaa, minkä vuoksi on todennäköistä, että hän oli alaikäinen väitettyjen rikosten tekohetkellä, ja katsoo, että tuomiota olisi tarkistettava uusien kansallisten lakien nojalla, jotka koskevat kuolemanrangaistuksen määräämistä alle 18-vuotiaille;

| D. | ottaa huomioon, että Abdullah al-Howaiti oli syytettynä aseellisesta ryöstöstä kuuden henkilön joukko-oikeudenkäynnissä; ottaa huomioon, että maan pohjoisosassa Tabukissa toimiva rikostuomioistuin tuomitsi Abdullah al-Howaitin kuolemaan 27. lokakuuta 2019 huolimatta siitä, että hänestä pidätyksen jälkeen otetun DNA-näytteen perusteella häntä ei voitu pitää mahdollisena epäiltynä; ottaa huomioon, että al-Howaiti pidätettiin toukokuussa 2017, jolloin hän oli 14-vuotias; ottaa huomioon, että oikeudenkäyntiasiakirjojen mukaan häntä pidettiin yksinäisyydessä neljän kuukauden ajan ja häntä kidutettiin kuulustelussa, jossa hänen vanhempansa tai hänen asianajajansa eivät olleet läsnä; ottaa huomioon, että häntä pidettiin tänä aikana Tabukin rikostutkintayksikössä nuorisovankilan sijaan; ottaa huomioon, että Abdullah al-Howaiti, joka oli väitettyjen rikosten tekohetkellä 14-vuotias, on edelleen pidätettynä ja tuomittu kuolemaan; ottaa huomioon, että hänen tapauksensa on ollut vireillä korkeimmassa oikeudessa kesäkuusta 2021 lähtien; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Abdullah al-Howaiti oli syytettynä aseellisesta ryöstöstä kuuden henkilön joukko-oikeudenkäynnissä; ottaa huomioon, että maan pohjoisosassa Tabukissa toimiva rikostuomioistuin tuomitsi Abdullah al-Howaitin kuolemaan 27. lokakuuta 2019 huolimatta siitä, että hänestä pidätyksen jälkeen otetun DNA-näytteen perusteella häntä ei voitu pitää mahdollisena epäiltynä; ottaa huomioon, että al-Howaiti pidätettiin toukokuussa 2017, jolloin hän oli 14-vuotias; ottaa huomioon, että oikeudenkäyntiasiakirjojen mukaan häntä pidettiin yksinäisyydessä neljän kuukauden ajan ja häntä kidutettiin kuulustelussa, jossa hänen vanhempansa tai hänen asianajajansa eivät olleet läsnä; ottaa huomioon, että häntä pidettiin tänä aikana Tabukin rikostutkintayksikössä nuorisovankilan sijaan; ottaa huomioon, että Abdullah al-Howaiti, joka oli väitettyjen rikosten tekohetkellä 14-vuotias, on edelleen pidätettynä ja tuomittu kuolemaan; ottaa huomioon, että hänen tapauksensa on ollut vireillä korkeimmassa oikeudessa kesäkuusta 2021 lähtien;

| E. | ottaa huomioon, että Saudi-Arabian viranomaiset teloittivat 23. huhtikuuta 2019 kuusi nuorta rikoksentekijää, Saeed al-Scafin, Salman al-Quraishin, Abdul Aziz al-Sahawin, Abdul Karim al-Hawajin, Abdullah al-Asrihin and Mujtaba al-Sweikatin; ottaa huomioon, että tällä hetkellä ainakin yhdeksää muuta nuorta rikoksentekijää uhkaa teloitus; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Saudi-Arabian viranomaiset teloittivat 23. huhtikuuta 2019 kuusi nuorta rikoksentekijää, Saeed al-Scafin, Salman al-Quraishin, Abdul Aziz al-Sahawin, Abdul Karim al-Hawajin, Abdullah al-Asrihin and Mujtaba al-Sweikatin; ottaa huomioon, että tällä hetkellä ainakin yhdeksää muuta nuorta rikoksentekijää uhkaa teloitus;

| F. | ottaa huomioon, että Saudi-Arabiassa on tällä hetkellä pidätettynä yhä vähintään 40 henkilöä, joita uhkaa teloitus; ottaa huomioon, että näiden joukossa on useita, jotka olivat väitettyjen rikosten tekohetkellä alaikäisiä, sekä rauhanomaisia arvostelijoita, kuten islamilaiset tutkijat Salman al-Odah ja Hassan al-Maliki, joille yleinen syyttäjä vaatii edelleen kuolemantuomiota; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Saudi-Arabiassa on tällä hetkellä pidätettynä yhä vähintään 40 henkilöä, joita uhkaa teloitus; ottaa huomioon, että näiden joukossa on useita, jotka olivat väitettyjen rikosten tekohetkellä alaikäisiä, sekä rauhanomaisia arvostelijoita, kuten islamilaiset tutkijat Salman al-Odah ja Hassan al-Maliki, joille yleinen syyttäjä vaatii edelleen kuolemantuomiota;

| G. | ottaa huomioon, että Saudi-Arabia on ollut jo vuosia niiden maiden joukossa, joissa teloitetaan eniten ihmisiä maailmassa; ottaa huomioon, että tammikuun 2015 jälkeen teloituksia on ollut yli 800; toteaa, että suuri osa näistä tuomioista määrättiin väkivallattomista huumausainerikoksista, kun taas jotkin määrättiin rikoksista, joita viranomaiset pitävät terrorismiin liittyvinä mutta jotka olivat rauhanomaisia toimia; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Saudi-Arabia on ollut jo vuosia niiden maiden joukossa, joissa teloitetaan eniten ihmisiä maailmassa; ottaa huomioon, että tammikuun 2015 jälkeen teloituksia on ollut yli 800; toteaa, että suuri osa näistä tuomioista määrättiin väkivallattomista huumausainerikoksista, kun taas jotkin määrättiin rikoksista, joita viranomaiset pitävät terrorismiin liittyvinä mutta jotka olivat rauhanomaisia toimia;

| H. | ottaa huomioon, että vuoden 2021 ensimmäisellä puoliskolla Saudi-Arabiassa on pantu täytäntöön yhteensä 32 teloitusta, mikä on enemmän kuin koko vuonna 2020, ja että Saudi-Arabia on teloittanut vähintään kahdeksan nuorta rikoksentekijää sen jälkeen, kun se sitoutui ensimmäistä kertaa poistamaan kuolemanrangaistuksen nuorilta rikoksentekijöiltä; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että vuoden 2021 ensimmäisellä puoliskolla Saudi-Arabiassa on pantu täytäntöön yhteensä 32 teloitusta, mikä on enemmän kuin koko vuonna 2020, ja että Saudi-Arabia on teloittanut vähintään kahdeksan nuorta rikoksentekijää sen jälkeen, kun se sitoutui ensimmäistä kertaa poistamaan kuolemanrangaistuksen nuorilta rikoksentekijöiltä;

| I. | ottaa huomioon, että Saudi-Arabiassa vuonna 2020 annetun kuninkaan määräyksen mukaisesti kuolemanrangaistuksia olisi muutettava niiden henkilöiden osalta, jotka olivat alaikäisiä rikoksen tekohetkellä; ottaa huomioon, että määräyksessä on useita porsaanreikiä, jotka edelleen mahdollistavat alaikäisten teloittamisen esimerkiksi sulkemalla pois kuolemantuomiot, jotka on annettu ennalta määrättyinä rangaistuksina (hudud) tai kostoon perustuvina tuomioina (qisas), ja terrorismin vastaisen lain nojalla annetut tuomiot; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Saudi-Arabiassa vuonna 2020 annetun kuninkaan määräyksen mukaisesti kuolemanrangaistuksia olisi muutettava niiden henkilöiden osalta, jotka olivat alaikäisiä rikoksen tekohetkellä; ottaa huomioon, että määräyksessä on useita porsaanreikiä, jotka edelleen mahdollistavat alaikäisten teloittamisen esimerkiksi sulkemalla pois kuolemantuomiot, jotka on annettu ennalta määrättyinä rangaistuksina (hudud) tai kostoon perustuvina tuomioina (qisas), ja terrorismin vastaisen lain nojalla annetut tuomiot;

| J. | ottaa huomioon, että Saudi-Arabia on lieventänyt Ali al-Nimrin, Dawood al-Marhoonin ja Abdullah al-Zaherin kuolemantuomioita, jotka annettiin rikoksista, joiden asiantuntijat ovat aiemmin katsoneet merkitsevän perusoikeuksien, myös kokoontumis- ja ilmaisunvapauden, käytön kriminalisointia ja jotka he väitetysti tekivät ollessaan alaikäisiä; ottaa huomioon, että heidät on tuomittu uudelleen kymmeneksi vuodeksi vankeuteen, johon lasketaan mukaan vankeudessa jo vietetty aika; ottaa huomioon, että YK:n asiantuntijat ovat pyytäneet vapauttamaan heidät; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Saudi-Arabia on lieventänyt Ali al-Nimrin, Dawood al-Marhoonin ja Abdullah al-Zaherin kuolemantuomioita, jotka annettiin rikoksista, joiden asiantuntijat ovat aiemmin katsoneet merkitsevän perusoikeuksien, myös kokoontumis- ja ilmaisunvapauden, käytön kriminalisointia ja jotka he väitetysti tekivät ollessaan alaikäisiä; ottaa huomioon, että heidät on tuomittu uudelleen kymmeneksi vuodeksi vankeuteen, johon lasketaan mukaan vankeudessa jo vietetty aika; ottaa huomioon, että YK:n asiantuntijat ovat pyytäneet vapauttamaan heidät;

| K. | ottaa huomioon, että huolimatta Saudi-Arabian ihmisoikeuskomission tammikuussa 2021 antamasta ilmoituksesta, jonka mukaan huumausainerikoksista annettujen kuolemanrangaistusten täytäntöönpano keskeytetään, lakiin ei ole vielä tehty mitään muutoksia ja kuolemanrangaistuksen määrääminen kuuluu edelleen tuomareiden ja viranomaisten harkintavaltaan; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että huolimatta Saudi-Arabian ihmisoikeuskomission tammikuussa 2021 antamasta ilmoituksesta, jonka mukaan huumausainerikoksista annettujen kuolemanrangaistusten täytäntöönpano keskeytetään, lakiin ei ole vielä tehty mitään muutoksia ja kuolemanrangaistuksen määrääminen kuuluu edelleen tuomareiden ja viranomaisten harkintavaltaan;

| L. | toteaa, että kuolemanrangaistuksen poistaminen maailmanlaajuisesti on yksi EU:n ihmisoikeuspolitiikan päätavoitteista; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että kuolemanrangaistuksen poistaminen maailmanlaajuisesti on yksi EU:n ihmisoikeuspolitiikan päätavoitteista;

| M. | ottaa huomioon, että viime kuukausien aikana useita ihmisoikeusaktivisteja on tuomittu ankariin vankeusrangaistuksiin oikeudenkäynneissä, joissa ei noudatettu oikeudenmukaisia menettelyjä ja joista esitettiin uskottavia kidutusväitteitä; ottaa huomioon, että Abdurahman al-Sadhan on tuomittu 20 vuoden vankeuteen ja 20 vuoden matkustuskieltoon hallituksen kritisoimiseen liittyvistä tviiteistä; ottaa huomioon, että hänen oikeudenkäyntinsä loukkasi vakavasti kansainvälisiä oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevia takeita; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että viime kuukausien aikana useita ihmisoikeusaktivisteja on tuomittu ankariin vankeusrangaistuksiin oikeudenkäynneissä, joissa ei noudatettu oikeudenmukaisia menettelyjä ja joista esitettiin uskottavia kidutusväitteitä; ottaa huomioon, että Abdurahman al-Sadhan on tuomittu 20 vuoden vankeuteen ja 20 vuoden matkustuskieltoon hallituksen kritisoimiseen liittyvistä tviiteistä; ottaa huomioon, että hänen oikeudenkäyntinsä loukkasi vakavasti kansainvälisiä oikeudenmukaista oikeudenkäyntiä koskevia takeita;

| N. | ottaa huomioon, että maaliskuussa 2021 Union for Human Rights -järjestön perustajan Mohammed al-Otaibin, joka kannatti kuolemanrangaistuksen poistamista ja naisten aseman vahvistamista yhteiskunnassa, rauhanomaisesta ihmisoikeusaktivismista tuomittua vankeusrangaistusta korotettiin 14 vuodesta 17 vuoteen; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että maaliskuussa 2021 Union for Human Rights -järjestön perustajan Mohammed al-Otaibin, joka kannatti kuolemanrangaistuksen poistamista ja naisten aseman vahvistamista yhteiskunnassa, rauhanomaisesta ihmisoikeusaktivismista tuomittua vankeusrangaistusta korotettiin 14 vuodesta 17 vuoteen;

| O. | ottaa huomioon, että monet naisten oikeuksien puolustajiin vuonna 2018 kohdistettujen tukahduttamistoimien aikana pidätetyt naiset tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin yksinomaan heidän ihmisoikeusaktivisminsa perusteella; ottaa huomioon, että Saudi-Arabian viranomaiset ovat äskettäin vapauttaneet naisten oikeuksien puolustajia vankilasta, heidän joukossaan Loujain al-Hathloul, Nouf Abdulaziz, Samar Badawi ja Nassima al-Sada; ottaa huomioon, että heidän tuomionsa ainoastaan muutettiin ehdollisiksi ja että Saudi-Arabian viranomaiset ovat määränneet vapautetuille ihmisoikeuksien puolustajille matkustuskieltoja; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että monet naisten oikeuksien puolustajiin vuonna 2018 kohdistettujen tukahduttamistoimien aikana pidätetyt naiset tuomittiin pitkiin vankeusrangaistuksiin yksinomaan heidän ihmisoikeusaktivisminsa perusteella; ottaa huomioon, että Saudi-Arabian viranomaiset ovat äskettäin vapauttaneet naisten oikeuksien puolustajia vankilasta, heidän joukossaan Loujain al-Hathloul, Nouf Abdulaziz, Samar Badawi ja Nassima al-Sada; ottaa huomioon, että heidän tuomionsa ainoastaan muutettiin ehdollisiksi ja että Saudi-Arabian viranomaiset ovat määränneet vapautetuille ihmisoikeuksien puolustajille matkustuskieltoja;

| P. | ottaa huomioon, että terrorismirikosten ja niiden rahoituksen torjunnasta vuonna 2017 annettu laki määrittelee terrorismin epämääräisesti eikä teon luokittelu terroriteoksi edellytä sen mukaan väkivallan käyttöä; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että terrorismirikosten ja niiden rahoituksen torjunnasta vuonna 2017 annettu laki määrittelee terrorismin epämääräisesti eikä teon luokittelu terroriteoksi edellytä sen mukaan väkivallan käyttöä;

| Q. | toteaa, että laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan mukaan Saudi-Arabian viranomaiset syyllistyvät väärinkäytöksiin käyttäessään sähköistä valvontateknologiaa; ottaa huomioon, että verkkovalvontateknologian valvonta otettiin käyttöön vuonna 2021 annetussa EU:n päivitetyssä kaksikäyttötuotteiden vientivalvontaa koskevassa asetuksessa (5); |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että laittomia, summittaisia tai mielivaltaisia teloituksia käsittelevän YK:n erityisraportoijan mukaan Saudi-Arabian viranomaiset syyllistyvät väärinkäytöksiin käyttäessään sähköistä valvontateknologiaa; ottaa huomioon, että verkkovalvontateknologian valvonta otettiin käyttöön vuonna 2021 annetussa EU:n päivitetyssä kaksikäyttötuotteiden vientivalvontaa koskevassa asetuksessa (5);

| R. | ottaa huomioon, että Saudi-Arabian kuningaskunta on keskeisiä kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia vähiten ratifioineiden maiden joukossa eikä se ole liittynyt keskeisiin ihmisoikeussopimuksiin, jotka ovat elämää koskevan oikeuden normatiivisessa ytimessä, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus (KP-sopimus); |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että Saudi-Arabian kuningaskunta on keskeisiä kansainvälisiä ihmisoikeussopimuksia vähiten ratifioineiden maiden joukossa eikä se ole liittynyt keskeisiin ihmisoikeussopimuksiin, jotka ovat elämää koskevan oikeuden normatiivisessa ytimessä, kuten kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskeva kansainvälinen yleissopimus (KP-sopimus);

| S. | ottaa huomioon, että kidutuksen ja halventavan kohtelun käyttö vankiloissa on laajalle levinnyt käytäntö Saudi-Arabiassa ja sitä käytetään sekä kuulustelun aikana tunnustuksen saamiseksi että rangaistuksena pidätyksen aikana; ottaa huomioon, että kidutusta koskevia väitteitä tutkitaan harvoin; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että kidutuksen ja halventavan kohtelun käyttö vankiloissa on laajalle levinnyt käytäntö Saudi-Arabiassa ja sitä käytetään sekä kuulustelun aikana tunnustuksen saamiseksi että rangaistuksena pidätyksen aikana; ottaa huomioon, että kidutusta koskevia väitteitä tutkitaan harvoin;

| 1. | tuomitsee jyrkästi sen, että Saudi-Arabia teloittaa edelleen nuoria rikoksentekijöitä, vaikka se on väittänyt poistaneensa käytöstä tällaiset teloitukset, ja toteaa, että näistä esimerkkinä on Mustafa Hashem al-Darwishin äskettäinen teloitus rikoksesta, jonka tekohetkellä hän on saattanut olla alaikäinen ja josta hänet tuomittiin epäoikeudenmukaisessa oikeudenkäynnissä, jossa hänet saatiin tunnustamaan teko kiduttamalla; tuomitsee sen, että Saudi-Arabiassa on tällä hetkellä vähintään 40:tä teloitusuhan alla olevaa pidätettyä henkilöä, joista vähintään yhdeksän on tuomittu väitetyistä rikoksista, joiden tekohetkellä he olivat alaikäisiä, ja joiden joukossa on hallituksen rauhanomaisia arvostelijoita; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa Saudi-Arabiaa vahvistamaan, että Abdullah al-Howaitia, Mohammed al-Farajia ja muita kuolemaan tuomittuja nuoria rikoksentekijöitä ei teloiteta ja että kiduttamalla saatuja ”tunnustuksia” ei käytetä heidän tapauksissaan ja että kaikki nuoret rikoksentekijät saavat oikeudenmukaisen oikeudenkäynnin, jossa ei käytetä kuolemanrangaistusta; kehottaa tutkimaan Abdullah al-Howaitin väitteet siitä, että häntä on kidutettu, ja saattamaan kaikki syylliset oikeuden eteen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa Saudi-Arabiaa poistamaan kuolemanrangaistuksen aidosti käytöstä nuorilta rikoksentekijöiltä Saudi-Arabialla lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen nojalla olevien velvoitteiden mukaisesti, riippumatta rikoksen tyypistä, mukaan lukien rikokset, joista määrättävissä tuomiossa voidaan käyttää harkintaa (ta’zir), sekä hudud- ja qisas-rikokset, ja toteaa, että ainakin neljää alaikäistä vastaajaa uhkaa kuolemantuomio näiden rikosten johdosta; kehottaa Saudi-Arabiaa julkaisemaan vuoden 2020 kuninkaan asetuksen, jotta nuorille rikoksentekijöille taataan täysimittainen ja takautuva suojelu siten kuin Saudi-Arabian viranomaiset ovat todenneet, ja saattamaan nuorisolakinsa kansainvälisten normien mukaiseksi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toistaa tuomitsevansa kuolemanrangaistuksen käytön kaikissa tapauksissa ja olosuhteissa; kehottaa Saudi-Arabiaa keskeyttämään teloitusten täytäntöönpanon, kunnes ne poistetaan käytöstä, ja toteuttamaan riippumattoman arvioinnin kaikista rikosoikeusjärjestelmänsä tapauksista, joissa kuolemantuomio on annettu alaikäisenä tehdyistä rikoksista, kidutuksella saadun tunnustuksen johdosta tai epäoikeudenmukaisessa oikeudenkäynnissä, ja julkaisemaan arvioinnin tulokset; kehottaa käymään keskustelua kansainvälisesti ja kansallisesti nuorten rikoksentekijöiden kuolemantuomion poistamisen jäljellä olevista esteistä, jotta voidaan valmistella kuolemantuomion poistamista Saudi-Arabiasta kokonaan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pitää myönteisenä viranomaisten äskettäistä päätöstä muuttaa Ali al-Nimrin, Dawood al-Marhoonin ja Abdullah al-Zaherin kuolemantuomioita, jotka he saivat väitetyistä rikoksista, joiden tekohetkellä he olivat alaikäisiä, ja katsoo tämän olevan välttämätön askel kohti Saudi-Arabian kansallisten ja kansainvälisten ihmisoikeusvelvoitteiden, erityisesti lapsen oikeuksia koskevan yleissopimuksen mukaisten velvoitteiden, noudattamista; kehottaa YK:n ihmisoikeusasiantuntijoiden tavoin vapauttamaan heidät, sillä nämä asiantuntijat ovat aiemmin katsoneet heidän rikostensa merkitsevän perusoikeuksien, myös kokoontumis- ja ilmaisunvapauden, käytön kriminalisointia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa Saudi-Arabian viranomaisia tarkastelemaan uudelleen kaikkien kuolemantuomion täytäntöönpanoa tällä hetkellä odottavien vankien tapauksia, jotta heidän rangaistuksiaan voidaan muuttaa tai jotta heille voidaan järjestää uusi ja oikeudenmukainen oikeudenkäynti, jossa ei käytetä kuolemanrangaistusta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa EU:n edustustoa ja EU:n jäsenvaltioiden diplomaattiedustustoja Saudi-Arabiassa pyytämään päästä kiireellisesti vierailemaan kuolemantuomion täytäntöönpanoa odottavien nuorten vankien luona; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa neuvostoa keskeyttämään kaiken laajamittaisen valvontateknologian ja muiden kaksikäyttötuotteiden viennin EU:sta Saudi-Arabiaan, kun näitä voidaan käyttää helpottamaan kansallista sortotoimintaa ja vaientamaan kansalaisyhteiskuntaa; korostaa EU:ssa toimivien tietotekniikan turvallisuusyritysten sekä kansallisten tiedustelupalvelujen erityistä vastuuta sekä niiden moraalista ja oikeudellista velvoitetta välttää tilanne, jossa niiden nykyiset tai entiset henkilöstön jäsenet avustavat Saudi-Arabiaa sen oman väestön sortamisessa työskentelemällä välillisesti tai suoraan sellaisten saudiarabialaisten viranomaisten kanssa, jotka tukahduttavat maan toisinajattelijoita ja sananvapautta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Saudi-Arabian hallitusta noudattamaan ratifioimansa kidutuksen vastaisen yleissopimuksen mukaisia sitoumuksiaan ja kannustaa voimakkaasti Saudi-Arabian kuningaskuntaa ratifioimaan kidutuksen vastaisen YK:n yleissopimuksen valinnaisen pöytäkirjan ja KP-sopimuksen toisen valinnaisen pöytäkirjan kuolemanrangaistuksen poistamiseksi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuomitsee jyrkästi käytännön tuomita ankaria vankeusrangaistuksia ihmisoikeuksien puolustajille, rauhanomaisille arvostelijoille ja aktivisteille, ilmaisee jälleen solidaarisuutensa ihmisoikeuksien puolustajien tärkeää työtä kohtaan ja muistuttaa tarpeesta suojella sanan- ja ilmaisunvapautta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vaatii vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki ihmisoikeuksien puolustajat, naisten oikeuksien puolustajat, rauhanomaiset arvostelijat ja aktivistit, mukaan lukien Abdurahman al-Sadhan, Mohammed al-Otaibi, Khaled Al-Omair, Mohammed al-Rabiah, Israa al-Ghomgham, Mousa al-Hashim, Ahmed al-Matrood, Khaled al-Ghanim, Ali al-Ouwaisher, Mujtaba al-Muzain, Waleed Abu al-Khair, Abdulaziz al-Shubaili, Issa al-Nukhaifi ja Natheer al-Majed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kehottaa vapauttamaan täysimääräisesti vankilasta väliaikaisesti vapautetut mutta yhä rajoituksista kärsivät ihmisoikeuksien puolustajat, kuten Loujain al-Hathloulin, muun muassa poistamalla heiltä ja heidän perheiltään matkustuskiellot, poistamaan työkiellot, rajoittamalla verkkovalvontaa ja palauttamalla heidän täydet kansalaisoikeutensa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | muistuttaa, että Saharov-palkinnon saaja Raif Badawi on ollut vankilassa yhdeksän vuotta; kehottaa EU:ta, jäsenvaltioita ja kansainvälistä yhteisöä painostamaan Saudi-Arabian hallitusta kovemmin ja pyrkimään hänen välittömään vapauttamiseensa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | korostaa, että sananvapautta sekä rauhanomaista yhdistymistä ja kokoontumista koskevien oikeuksien harjoittaminen on turvattu ihmisoikeuksia koskevassa kansainvälisessä oikeudessa; kehottaa Saudi-Arabian viranomaisia kumoamaan ihmisoikeuksien puolustajille asetetut rajoitukset, jotka estävät näitä antamasta lausuntoja sosiaalisessa mediassa tai kansainvälisille tiedotusvälineille; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on huolissaan käytännöstä järjestää salaisia kuulemisia; katsoo ehdottomasti, että asianmukaisten ja oikeudenmukaisten oikeudenkäyntimenettelyjen noudattamisen varmistamiseksi diplomaattiedustustojen, mukaan lukien EU:n Saudi-Arabian-edustuston tai EU:n toimielinten tarkkailijat, ja kansainvälisten kansalaisjärjestöjen olisi voitava osallistua kuulemisiin ja vierailla Saudi-Arabian vankiloissa; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa Saudi-Arabian hallitusta toimimaan täydessä yhteistyössä YK:n elinten kanssa ja esittämään YK:n ihmisoikeusneuvoston kaikki erityismenettelyt kattavan pysyvän kutsun vierailla Saudi-Arabiassa sekä tehdä ennakoivaa yhteistyötä erityisesti kidutusta ja muuta julmaa, epäinhimillistä tai halventavaa kohtelua tai rangaistusta käsittelevien YK:n erityisraportoijien kanssa; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on syvästi huolissaan terrorismin epämääräisestä määritelmästä maan terrorismin vastaisessa laissa; tuomitsee terrorismiasioita käsittelevän erityisrikostuomioistuimen käyttämisen välineenä, jolla rangaistaan ihmisoikeuksien puolustajia; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kehottaa Saudi-Arabian hallitusta ratifioimaan kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | muistuttaa, että EU:n ja Saudi-Arabian ihmisoikeusvuoropuhelun kaltaiset välineet ovat tärkeitä uusien keskustelujen käynnistämiseksi, ja kehottaa aktivoimaan sen viipymättä; kehottaa Euroopan ulkosuhdehallintoa (EUH) ja kaikkia vuoropuheluun osallistuvia EU:n edustustoja tekemään yhteistyötä kansalaisyhteiskunnan kanssa ennen vuoropuhelua, jotta voidaan varmistaa tietojen ajantasaisuus ja tietämys käsiteltävistä tapauksista; kannustaa asettamaan virstanpylväitä, joilla voidaan mitata keskusteluissa saavutettua edistymistä; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tuomitsee sen, että Saudi-Arabian poliittinen järjestelmä on edelleen pohjimmiltaan epädemokraattinen ja tukahduttaa ankarasti useimmat eriävät mielipiteet huolimatta kunnianhimoisista ihmisoikeuksiin liittyvistä uudistuksista; korostaa, että toimittaja Jamal Khashoggin murha Saudi-Arabian Istanbulin-konsulaatissa 2. lokakuuta 2018 lähettää edelleen julman viestin kaikille kriittisten mielipiteiden esittäjille Saudi-Arabiassa, myös monille rauhanomaisen aktivismin vuoksi tällä hetkellä pidätettyinä oleville henkilöille; kannattaa voimakkaasti maailmanlaajuisen ihmisoikeuspakotemekanismin soveltamista henkilöihin, jotka ovat vastuussa vakavista ihmisoikeusrikkomuksista Saudi-Arabiassa, mukaan lukien toimittaja Jamal Khashoggin murha; kehottaa kansainvälistä yhteisöä toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet, jotka esitettiin Callamardin raportissa, jossa tekoon osoitettiin syylliseksi Saudi-Arabian kruununprinssi Mohammad Bin Salman; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa jäsenvaltioita ja neuvoston puheenjohtajaa sekä varapuheenjohtajaa / korkeaa edustajaa ja EUH:ta ottamaan ihmisoikeuskysymykset, erityisesti kuolemanrangaistuksen, esille kaikissa virallisissa ja epävirallisissa tapaamisissa Saudi-Arabian kollegoidensa kanssa; pitää valitettavana EU:n arkailua ihmisoikeuksia koskevassa julkisessa diplomatiassa suhteessa Saudi-Arabiaan; pyytää siksi Euroopan ulkosuhdehallintoa Riadissa ja muualla Saudi-Arabiassa käyttämään järjestelmällisesti ihmisoikeuksien puolustajia koskevissa EU:n suuntaviivoissa tarjottuja mekanismeja, kuten julkisia lausumia, diplomaattiteitse välitettyjä virallisia yhteydenottoja, oikeudenkäyntien seurantaa ja vankilavierailuja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kehottaa EU:ta tukemaan kaikkia YK:n ihmisoikeusneuvoston toimia Saudi-Arabian kuningaskunnan viranomaisten saattamiseksi vastuuseen ihmisoikeusloukkauksista; kehottaa EU:ta ehdottamaan YK:n ihmisoikeusneuvostossa Saudi-Arabian ihmisoikeuksia käsittelevän erityisraportoijan nimittämistä; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kehottaa EU:n edustustoa ja jäsenvaltioiden edustustoja maassa vahvistamaan tukeaan kansalaisyhteiskunnalle yhteistyössään Saudi-Arabian viranomaisten kanssa ja käyttämään kaikkia saatavilla olevia välineitä tehostaakseen tukeaan ihmisoikeuksien puolustajien työlle, helpottamaan hätäviisumien myöntämistä tarvittaessa ja tarjoamaan tilapäisen suojan EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, YK:n pääsihteerille, YK:n ihmisoikeusvaltuutetulle, YK:n naisten asemaa käsittelevälle toimikunnalle, YK:n ihmisoikeusneuvostolle, kuningas Salman bin Abdulaziz al-Saudille ja kruununprinssi Muhammad bin Salman al-Saudille, Saudi-Arabian kuningaskunnan hallitukselle ja Saudi-Arabian kuningaskunnan kansallisen vuoropuhelun keskuksen pääsihteerille. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  EUVL C 345, 16.10.2020, s. 67.

(2)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 133.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0260.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0053.

(5)  EUVL L 206, 11.6.2021, s. 1.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/191 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/191

---

P9_TA(2021)0358

Makrotaloudellisten lainsäädäntöpuitteiden uudelleentarkastelu

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 makrotaloudellisten lainsäädäntöpuitteiden uudelleentarkastelusta Euroopan reaalitalouteen kohdistuvien vaikutusten sekä päätöksenteon avoimuuden ja demokraattisen vastuuvelvollisuuden parantamiseksi (2020/2075(INI))

(2022/C 99/21)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Roomassa vuonna 1957 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Roomassa vuonna 1957 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön perustamissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), erityisesti sen 121, 122, 126 ja 136 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 12, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT), erityisesti sen 121, 122, 126 ja 136 artiklan sekä pöytäkirjan N:o 12,

| — | ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisistä: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (välimietintö) (1) sekä 6. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisistä: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. lokakuuta 2010 antamansa päätöslauselman rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisistä: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (välimietintö) (1) sekä 6. heinäkuuta 2011 antamansa päätöslauselman rahoitus-, talous- ja sosiaalikriisistä: suositukset toteutettaviksi toimenpiteiksi ja aloitteiksi (2),

| — | ottaa huomioon jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista 8. marraskuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/85/EU (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon jäsenvaltioiden julkisen talouden kehyksiä koskevista vaatimuksista 8. marraskuuta 2011 annetun neuvoston direktiivin 2011/85/EU (3),

| — | ottaa huomioon julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1173/2011 (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisen talouden valvonnan tehokkaasta täytäntöönpanosta euroalueella 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1173/2011 (4),

| — | ottaa huomioon täytäntöönpanotoimista liiallisen makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi euroalueella 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1174/2011 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon täytäntöönpanotoimista liiallisen makrotalouden epätasapainon korjaamiseksi euroalueella 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1174/2011 (5),

| — | ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1175/2011 (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon julkisyhteisöjen rahoitusaseman valvonnan sekä talouspolitiikan valvonnan ja koordinoinnin tehostamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1466/97 muuttamisesta 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1175/2011 (6),

| — | ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon makrotalouden epätasapainon ennalta ehkäisemisestä ja korjaamisesta 16. marraskuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1176/2011 (7),

| — | ottaa huomioon liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta 8. marraskuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1177/2011 (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liiallisia alijäämiä koskevan menettelyn täytäntöönpanon nopeuttamisesta ja selkeyttämisestä annetun asetuksen (EY) N:o 1467/97 muuttamisesta 8. marraskuuta 2011 annetun neuvoston asetuksen (EU) N:o 1177/2011 (8),

| — | ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21. toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rahoitusvakautensa osalta vakavissa vaikeuksissa olevien tai vakavien vaikeuksien uhasta kärsivien euroalueen jäsenvaltioiden talouden ja julkisen talouden valvonnan tiukentamisesta 21. toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 472/2013 (9),

| — | ottaa huomioon alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä 21. toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alustavien talousarviosuunnitelmien seurantaa ja arviointia sekä euroalueen jäsenvaltioiden liiallisen alijäämän tilanteen korjaamisen varmistamista koskevista yhteisistä säännöksistä 21. toukokuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 473/2013 (10),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelusta: tilannekatsaus ja haasteet (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2015 antamansa päätöslauselman talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelusta: tilannekatsaus ja haasteet (11),

| — | ottaa huomioon 10. helmikuuta 2015 annetun komission tiedonannon Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä (COM(2015)0012/2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. helmikuuta 2015 annetun komission tiedonannon Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman tehokkaasta hyödyntämisestä (COM(2015)0012/2),

| — | ottaa huomioon 5. joulukuuta 2012 annetun neljän puheenjohtajan kertomuksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa”, 22. kesäkuuta 2015 annetun viiden puheenjohtajan kertomuksen Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistelystä, 1. maaliskuuta 2017 annetun komission valkoisen kirjan Euroopan tulevaisuudesta ja 31. toukokuuta 2017 annetun komission pohdinta-asiakirjan talous- ja rahaliiton syventämisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. joulukuuta 2012 annetun neljän puheenjohtajan kertomuksen ”Kohti todellista talous- ja rahaliittoa”, 22. kesäkuuta 2015 annetun viiden puheenjohtajan kertomuksen Euroopan talous- ja rahaliiton viimeistelystä, 1. maaliskuuta 2017 annetun komission valkoisen kirjan Euroopan tulevaisuudesta ja 31. toukokuuta 2017 annetun komission pohdinta-asiakirjan talous- ja rahaliiton syventämisestä,

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 3/2018 ”Makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn (MIP) tarkastus”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 3/2018 ”Makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn (MIP) tarkastus”,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (12),

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelusta (COM(2020)0055), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelusta (COM(2020)0055),

| — | ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon koordinoiduista taloudellisista toimista covid-19-epidemian vaikutusten lieventämiseksi (COM(2020)0112), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon koordinoiduista taloudellisista toimista covid-19-epidemian vaikutusten lieventämiseksi (COM(2020)0112),

| — | ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta (COM(2020)0123), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2020 annetun komission tiedonannon vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen aktivoimisesta (COM(2020)0123),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Euroopan h-hetki: korjaamalla ja kehittämällä parempaa seuraavalle sukupolvelle” (COM(2020)0456),

| — | ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n talousarviosta Euroopan elpymissuunnitelman moottorina (COM(2020)0442), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n talousarviosta Euroopan elpymissuunnitelman moottorina (COM(2020)0442),

| — | ottaa huomioon 28. toukokuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen tukemiseksi (COM(2020)0441), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. toukokuuta 2020 annetun komission ehdotuksen neuvoston asetukseksi Euroopan unionin elpymisvälineen perustamisesta covid-19-pandemian jälkeisen elpymisen tukemiseksi (COM(2020)0441),

| — | ottaa huomioon kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta 18. kesäkuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2020/852 (13),

| — | ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 16/2020 ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso – maakohtaisissa suosituksissa käsitellään tärkeitä kysymyksiä, mutta suosituksia ei toteuteta riittävän hyvin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan tilintarkastustuomioistuimen erityiskertomuksen nro 16/2020 ”Talouspolitiikan eurooppalainen ohjausjakso – maakohtaisissa suosituksissa käsitellään tärkeitä kysymyksiä, mutta suosituksia ei toteuteta riittävän hyvin”,

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2019 päivätyn Euroopan finanssipoliittisen komitean (EFB) EU:n finanssipoliittisia sääntöjä koskevan arvion, jossa pääpaino oli talouspolitiikan ohjauspakettia (six-pack) ja budjettikuripakettia (two-pack) koskevassa lainsäädännössä, 29. lokakuuta 2019 annetun EFB:n vuosikertomuksen, 24. maaliskuuta 2020 annetun EFB:n lausuman covid-19-pandemiasta, 1. heinäkuuta 2020 päivätyn EFB:n arvion euroalueelle sopivasta finanssipolitiikan virityksestä vuonna 2021 sekä 20. lokakuuta 2020 annetun EFB:n vuosikertomuksen 2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2019 päivätyn Euroopan finanssipoliittisen komitean (EFB) EU:n finanssipoliittisia sääntöjä koskevan arvion, jossa pääpaino oli talouspolitiikan ohjauspakettia (six-pack) ja budjettikuripakettia (two-pack) koskevassa lainsäädännössä, 29. lokakuuta 2019 annetun EFB:n vuosikertomuksen, 24. maaliskuuta 2020 annetun EFB:n lausuman covid-19-pandemiasta, 1. heinäkuuta 2020 päivätyn EFB:n arvion euroalueelle sopivasta finanssipolitiikan virityksestä vuonna 2021 sekä 20. lokakuuta 2020 annetun EFB:n vuosikertomuksen 2020,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät monivuotisesta rahoituskehyksestä sekä Next Generation EU -elpymisvälineestä, covid-19-pandemiasta, ilmastonmuutoksesta, turvallisuudesta ja ulkosuhteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät monivuotisesta rahoituskehyksestä sekä Next Generation EU -elpymisvälineestä, covid-19-pandemiasta, ilmastonmuutoksesta, turvallisuudesta ja ulkosuhteista,

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien uusien omien varojen käyttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2020 tehdyn toimielinten välisen sopimuksen talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien uusien omien varojen käyttöönottoa koskeva etenemissuunnitelma (14),

| — | ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. huhtikuuta 2020 antamansa päätöslauselman EU:n yhteensovitetuista toimista covid-19-pandemian ja sen seurausten torjumiseksi (15),

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2020 antamansa päätöslauselman uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä, omista varoista ja elvytyssuunnitelmasta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2020 antamansa päätöslauselman uudesta monivuotisesta rahoituskehyksestä, omista varoista ja elvytyssuunnitelmasta (16),

| — | ottaa huomioon eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisen tukivälineen (SURE) perustamisesta covid-19:n leviämisen seurauksena 19. toukokuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/672 (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaisen hätätilasta aiheutuvien työttömyysriskien lieventämisen tilapäisen tukivälineen (SURE) perustamisesta covid-19:n leviämisen seurauksena 19. toukokuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/672 (17),

| — | ottaa huomioon 21. heinäkuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 21. heinäkuuta 2020 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (18), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 23. heinäkuuta 2020 antamansa päätöslauselman Eurooppa-neuvoston 17.–21. heinäkuuta 2020 pidetyn ylimääräisen kokouksen päätelmistä (18),

| — | ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2021 (COM(2020)0575), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon vuotuisesta kestävän kasvun strategiasta 2021 (COM(2020)0575),

| — | ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 vahvistamansa kannan esitykseen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. syyskuuta 2020 vahvistamansa kannan esitykseen neuvoston päätökseksi Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä (19),

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta – miten vihreän kehityksen ohjelma rahoitetaan (20), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2020 antamansa päätöslauselman Kestävä Eurooppa -investointiohjelmasta – miten vihreän kehityksen ohjelma rahoitetaan (20),

| — | ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (21),

| — | ottaa huomioon komission helmikuussa 2021 antaman EU:n talven 2021 talousennusteen (Institutional Paper 144), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission helmikuussa 2021 antaman EU:n talven 2021 talousennusteen (Institutional Paper 144),

| — | ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet” (COM(2021)0105), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Vuosi covid-19-pandemian alkamisesta – finanssipoliittiset toimet” (COM(2021)0105),

| — | ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu – Kertomus asetusten (EU) N:o 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 ja 473/2013 soveltamisesta ja neuvoston direktiivin 2011/85/EU asianmukaisuudesta” (COM(2020)0055), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. helmikuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu – Kertomus asetusten (EU) N:o 1173/2011, 1174/2011, 1175/2011, 1176/2011, 1177/2011, 472/2013 ja 473/2013 soveltamisesta ja neuvoston direktiivin 2011/85/EU asianmukaisuudesta” (COM(2020)0055),

| — | ottaa huomioon komission toukokuussa 2021 antaman EU:n kevään 2021 talousennusteen (Institutional Paper 149), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission toukokuussa 2021 antaman EU:n kevään 2021 talousennusteen (Institutional Paper 149),

| — | ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme” (COM(2021)0500), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. kesäkuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”Talouspolitiikan koordinointi vuonna 2021: voitetaan covid-19, tuetaan elpymistä ja ajanmukaistetaan taloutemme” (COM(2021)0500),

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon (A9-0212/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön ja perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan lausunnon (A9-0212/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 54 artiklan,

| A. | toteaa, että viimeksi kuluneiden 30 vuoden aikana talouden ohjausjärjestelmään on tehty useita muutoksia, joilla on puututtu sen suunnittelun ja täytäntöönpanon puutteisiin ja pyritty mukauttamaan sitä talouden uusiin haasteisiin; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että viimeksi kuluneiden 30 vuoden aikana talouden ohjausjärjestelmään on tehty useita muutoksia, joilla on puututtu sen suunnittelun ja täytäntöönpanon puutteisiin ja pyritty mukauttamaan sitä talouden uusiin haasteisiin;

| B. | toteaa, että nykyisessä ohjausjärjestelmässä on käsitteellisiä ja käytännön puutteita, jotka johtavat liian monimutkaisiin sääntöihin, heikkoon täytäntöönpanoon, vähäiseen omavastuullisuuteen ja sellaisten kannustimien puutteeseen, joilla edistettäisiin symmetrisen, suhdanteita tasaavan politiikan harjoittamista; ottaa huomioon, että nykyisellä kehyksellä ei ole onnistuttu vähentämään EU:n sisäisiä eroja eikä suojelemaan tai lisäämään kasvua edistäviä julkisia investointeja; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että nykyisessä ohjausjärjestelmässä on käsitteellisiä ja käytännön puutteita, jotka johtavat liian monimutkaisiin sääntöihin, heikkoon täytäntöönpanoon, vähäiseen omavastuullisuuteen ja sellaisten kannustimien puutteeseen, joilla edistettäisiin symmetrisen, suhdanteita tasaavan politiikan harjoittamista; ottaa huomioon, että nykyisellä kehyksellä ei ole onnistuttu vähentämään EU:n sisäisiä eroja eikä suojelemaan tai lisäämään kasvua edistäviä julkisia investointeja;

| C. | toteaa, että maailmanlaajuisen rahoituskriisin jälkeen tehdyissä talous- ja rahaliiton peräkkäisissä uudistuksissa keskityttiin riskien vähentämiseen mutta niissä ei otettu käyttöön riskinjakoa koskevia elementtejä; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että maailmanlaajuisen rahoituskriisin jälkeen tehdyissä talous- ja rahaliiton peräkkäisissä uudistuksissa keskityttiin riskien vähentämiseen mutta niissä ei otettu käyttöön riskinjakoa koskevia elementtejä;

| D. | toteaa, ettei makrotalouden sopeutusohjelmiin liittynyt kansallista omavastuullisuutta ja niillä oli pitkäaikaisia kielteisiä vaikutuksia niitä toteuttaneiden maiden yhteiskuntarakenteeseen; |
| --- | --- |

D.

toteaa, ettei makrotalouden sopeutusohjelmiin liittynyt kansallista omavastuullisuutta ja niillä oli pitkäaikaisia kielteisiä vaikutuksia niitä toteuttaneiden maiden yhteiskuntarakenteeseen;

| E. | ottaa huomioon, että komissio antoi vuonna 2015 ohjeita vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen joustavuuden hyödyntämisestä parhaalla mahdollisella tavalla, jotta voitaisiin vahvistaa rakenneuudistusten, investointien ja finanssipoliittisen vastuun välistä yhteyttä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että komissio antoi vuonna 2015 ohjeita vakaus- ja kasvusopimuksen sääntöjen joustavuuden hyödyntämisestä parhaalla mahdollisella tavalla, jotta voitaisiin vahvistaa rakenneuudistusten, investointien ja finanssipoliittisen vastuun välistä yhteyttä;

| F. | ottaa huomioon, että Euroopan unionilla on edessään monia pitkän aikavälin haasteita: kansanterveyskriisi, ilmastokriisi ja julkiseen infrastruktuuriin tehtävien investointien puute, jotka pahentavat sosioekonomisia eroja; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Euroopan unionilla on edessään monia pitkän aikavälin haasteita: kansanterveyskriisi, ilmastokriisi ja julkiseen infrastruktuuriin tehtävien investointien puute, jotka pahentavat sosioekonomisia eroja;

| G. | toteaa, että vihreän ja digitaalisen siirtymän haaste edellyttää enemmän julkisia investointeja mutta nykyinen finanssipoliittinen kehys haittaa niiden tekemistä; toteaa, että historiallisen alhaisesta korkotasosta huolimatta sekä julkisen että yksityisen sektorin investoinnit olivat jo ennen kriisiä riittämättömiä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että vihreän ja digitaalisen siirtymän haaste edellyttää enemmän julkisia investointeja mutta nykyinen finanssipoliittinen kehys haittaa niiden tekemistä; toteaa, että historiallisen alhaisesta korkotasosta huolimatta sekä julkisen että yksityisen sektorin investoinnit olivat jo ennen kriisiä riittämättömiä;

| H. | toteaa, että julkisia bruttoinvestointeja leikattiin rahoituskriisin ja valtionvelkakriisin vuoksi ja että monissa jäsenvaltioissa julkisten investointien nettomäärä on jopa negatiivinen, mikä on osoitus siitä, että nykyinen finanssipoliittinen kehys johtaa liian supistaviin vakauttamistoimenpiteisiin ja edistää julkisten investointien vähenemistä julkisen talouden vakauttamisen aikana; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että julkisia bruttoinvestointeja leikattiin rahoituskriisin ja valtionvelkakriisin vuoksi ja että monissa jäsenvaltioissa julkisten investointien nettomäärä on jopa negatiivinen, mikä on osoitus siitä, että nykyinen finanssipoliittinen kehys johtaa liian supistaviin vakauttamistoimenpiteisiin ja edistää julkisten investointien vähenemistä julkisen talouden vakauttamisen aikana;

| I. | toteaa, että investointien rahoituksessa on merkittäviä vajeita, jotka olisi korjattava: 470 miljardia euroa vuodessa vuoteen 2030 asti EU:n ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi (22), 142 miljardia euroa vuodessa sosiaaliseen infrastruktuuriin, kuten sairaaloihin tai kouluihin (23), ja 190 miljardia euroa vuodessa julkisen pääomavarannon vakauttamiseksi (24); |
| --- | --- |

I.

toteaa, että investointien rahoituksessa on merkittäviä vajeita, jotka olisi korjattava: 470 miljardia euroa vuodessa vuoteen 2030 asti EU:n ympäristötavoitteiden saavuttamiseksi (22), 142 miljardia euroa vuodessa sosiaaliseen infrastruktuuriin, kuten sairaaloihin tai kouluihin (23), ja 190 miljardia euroa vuodessa julkisen pääomavarannon vakauttamiseksi (24);

| J. | ottaa huomioon, että pandemian alussa julkisen velan taso oli korkea ja että ennennäkemätön talouden taantuma, pandemian johdosta toteutetut ennennäkemättömät kansalliset finanssipoliittiset toimenpiteet ja tarve tukea kestävää ja osallistavaa elpymistä vaikuttavat julkiseen talouteen ja nostavat EU:n velan suhteessa BKT:hen uuteen huippuun, joka on yli 100 prosenttia BKT:stä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että pandemian alussa julkisen velan taso oli korkea ja että ennennäkemätön talouden taantuma, pandemian johdosta toteutetut ennennäkemättömät kansalliset finanssipoliittiset toimenpiteet ja tarve tukea kestävää ja osallistavaa elpymistä vaikuttavat julkiseen talouteen ja nostavat EU:n velan suhteessa BKT:hen uuteen huippuun, joka on yli 100 prosenttia BKT:stä;

| K. | toteaa, että ympäristökestävyys (25) ja sosiaalinen kestävyys ovat yhteydessä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden riskeihin; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että ympäristökestävyys (25) ja sosiaalinen kestävyys ovat yhteydessä julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyyden riskeihin;

| L. | toteaa, että pandemia aiheuttaa ennennäkemättömän ulkosyntyisen häiriötilan, jolla on suuria epäsymmetrisiä vaikutuksia ja joka vaikuttaa kielteisesti EU:n talousnäkymiin ja kasvattaa jäsenvaltioiden välisiä eroja; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että pandemia aiheuttaa ennennäkemättömän ulkosyntyisen häiriötilan, jolla on suuria epäsymmetrisiä vaikutuksia ja joka vaikuttaa kielteisesti EU:n talousnäkymiin ja kasvattaa jäsenvaltioiden välisiä eroja;

| M. | toteaa, että pandemia on vahvistanut ennestään olemassa olevaa eriarvoisuutta ja köyhyyttä ja osoittanut Euroopan sosiaalisen mallin ja sen nykyisten sosiaalisten turvaverkkojen tärkeyden; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että pandemia on vahvistanut ennestään olemassa olevaa eriarvoisuutta ja köyhyyttä ja osoittanut Euroopan sosiaalisen mallin ja sen nykyisten sosiaalisten turvaverkkojen tärkeyden;

| N. | toteaa, että talousennusteissa (26), (27) Eurooppaan ennakoidaan eritahtista, epätäydellistä ja epätasaista elpymistä; ottaa huomioon, että rokotteiden käyttöönotto nopeutuu ja että on olemassa huomattava riski, että maiden, talouden alojen ja yhteiskuntaryhmien välille syntyy eroja ja niiden välinen eriarvoisuus pahenee ja että tämä koskee etenkin nuoria työntekijöitä, naisia ja matalan osaamistason työntekijöitä; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että talousennusteissa (26), (27) Eurooppaan ennakoidaan eritahtista, epätäydellistä ja epätasaista elpymistä; ottaa huomioon, että rokotteiden käyttöönotto nopeutuu ja että on olemassa huomattava riski, että maiden, talouden alojen ja yhteiskuntaryhmien välille syntyy eroja ja niiden välinen eriarvoisuus pahenee ja että tämä koskee etenkin nuoria työntekijöitä, naisia ja matalan osaamistason työntekijöitä;

| O. | ottaa huomioon, että tiettyjen jäsenvaltioiden talouksiin kohdistuu edelleen pitkän aikavälin riskejä ja että siksi tuen peruuttamista olisi täydennettävä toimenpiteillä, joilla helpotetaan työpaikkojen luomista ja uudelleenkohdentamista erityisesti uudelleenkoulutusta ja taitojen kehittämistä koskevien ohjelmien avulla sekä tarvittaessa toimeentulotuella; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että tiettyjen jäsenvaltioiden talouksiin kohdistuu edelleen pitkän aikavälin riskejä ja että siksi tuen peruuttamista olisi täydennettävä toimenpiteillä, joilla helpotetaan työpaikkojen luomista ja uudelleenkohdentamista erityisesti uudelleenkoulutusta ja taitojen kehittämistä koskevien ohjelmien avulla sekä tarvittaessa toimeentulotuella;

| P. | ottaa huomioon, että geopoliittiset riskit saattavat vaikuttaa valtionvelan kestävyyteen; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että geopoliittiset riskit saattavat vaikuttaa valtionvelan kestävyyteen;

| Q. | ottaa huomioon, että harkinnanvaraisen finanssipoliittisen tuen koko ja koostumus vaihtelivat eri jäsenvaltioissa siten, että julkisen talouden liikkumavaran ja politiikkatoimien laajuuden välillä oli selvä positiivinen korrelaatio, mikä on johtanut epäsymmetrisiin toimiin ja saattaa myös aiheuttaa riskin, että sisämarkkinoille syntyy epätasapuoliset toimintaedellytykset, ja eriyttää entisestään elpymisen vauhtia; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että harkinnanvaraisen finanssipoliittisen tuen koko ja koostumus vaihtelivat eri jäsenvaltioissa siten, että julkisen talouden liikkumavaran ja politiikkatoimien laajuuden välillä oli selvä positiivinen korrelaatio, mikä on johtanut epäsymmetrisiin toimiin ja saattaa myös aiheuttaa riskin, että sisämarkkinoille syntyy epätasapuoliset toimintaedellytykset, ja eriyttää entisestään elpymisen vauhtia;

| R. | toteaa, että EU:n kriisitoiminta (28) on vahvistanut talous- ja rahaliittoa ja onnistunut toistaiseksi luomaan luottamusta ja siten hillitsemään rahoitusmarkkinoiden epävakautta; korostaa tässä yhteydessä EU:n joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskun merkitystä; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että EU:n kriisitoiminta (28) on vahvistanut talous- ja rahaliittoa ja onnistunut toistaiseksi luomaan luottamusta ja siten hillitsemään rahoitusmarkkinoiden epävakautta; korostaa tässä yhteydessä EU:n joukkovelkakirjojen liikkeeseenlaskun merkitystä;

| S. | ottaa huomioon, että komissio käynnisti vuonna 2020 julkisen kuulemisen talouden ohjausjärjestelmän vaikuttavuuden tarkastelemiseksi uudelleen, mutta se keskeytettiin covid-19-pandemian puhkeamisen vuoksi; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että komissio käynnisti vuonna 2020 julkisen kuulemisen talouden ohjausjärjestelmän vaikuttavuuden tarkastelemiseksi uudelleen, mutta se keskeytettiin covid-19-pandemian puhkeamisen vuoksi;

1.

kehottaa komissiota käynnistämään uudelleen julkisen keskustelun EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelusta ja antamaan uudelleentarkastelun perusteella kattavia tulevaisuuteen suuntautuvia lainsäädäntöehdotuksia; ottaa huomioon, että talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelu keskeytettiin pandemian vuoksi;

Kestävää ja osallistavaa elpymistä tukeva finanssipolitiikka

Kestävää ja osallistavaa elpymistä tukeva finanssipolitiikka

| 2. | suhtautuu myönteisesti vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen käyttöönottoon ja pitää sitä täysin perusteltua pandemian taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten vuoksi; panee merkille, että yleisellä poikkeuslausekkeella ei keskeytetä vakaus- ja kasvusopimuksen menettelyjä, ja toteaa, että se antaa komissiolle ja neuvostolle mahdollisuuden toteuttaa tarvittavia politiikan koordinointitoimenpiteitä sopimuksen puitteissa ja poiketa tavallisesti sovellettavista talousarviota koskevista vaatimuksista; korostaa, että yleinen poikkeuslauseke on antanut jäsenvaltioille mahdollisuuden toteuttaa hyvin mittavia meno- ja tulopuolen toimenpiteitä pandemian taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten minimoimiseksi ja että finanssipoliittisesta tuesta olisi luovuttava asteittain, jotta voidaan tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä pitää yllä elpymistä ja vahvistaa taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä; panee merkille talouden nykyisen ohjausjärjestelmän joustomahdollisuudet reagoitaessa koordinoidusti covid-19-kriisiin; |
| --- | --- |

2.

suhtautuu myönteisesti vakaus- ja kasvusopimuksen yleisen poikkeuslausekkeen käyttöönottoon ja pitää sitä täysin perusteltua pandemian taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten vuoksi; panee merkille, että yleisellä poikkeuslausekkeella ei keskeytetä vakaus- ja kasvusopimuksen menettelyjä, ja toteaa, että se antaa komissiolle ja neuvostolle mahdollisuuden toteuttaa tarvittavia politiikan koordinointitoimenpiteitä sopimuksen puitteissa ja poiketa tavallisesti sovellettavista talousarviota koskevista vaatimuksista; korostaa, että yleinen poikkeuslauseke on antanut jäsenvaltioille mahdollisuuden toteuttaa hyvin mittavia meno- ja tulopuolen toimenpiteitä pandemian taloudellisten ja sosiaalisten vaikutusten minimoimiseksi ja että finanssipoliittisesta tuesta olisi luovuttava asteittain, jotta voidaan tukea jäsenvaltioiden pyrkimyksiä pitää yllä elpymistä ja vahvistaa taloudellista ja sosiaalista palautumiskykyä; panee merkille talouden nykyisen ohjausjärjestelmän joustomahdollisuudet reagoitaessa koordinoidusti covid-19-kriisiin;

| 3. | suhtautuu myönteisesti 3. maaliskuuta 2021 annettuun komission tiedonantoon, jossa esitetään yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamiseen tai jatkamiseen liittyviä näkökohtia; toteaa, että ensisijaisesti määrällisiin kriteereihin perustuva kokonaisarvio talouden tilasta olisi otettava huomioon; on yhtä mieltä siitä, että keskeisenä kriteerinä olisi oltava EU:n tai euroalueen talouden toimeliaisuuden taso verrattuna kriisiä edeltäneeseen tasoon; korostaa tässä yhteydessä kuitenkin terveys-, sosiaali- ja taloustilanteen kehityksen merkitystä koko EU:n ja euroalueen taloudessa; suhtautuu myönteisesti talouspolitiikan koordinoinnista annettuun komission tiedonantoon, jossa todetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen yleistä poikkeuslauseketta sovelletaan edelleen vuonna 2022 ja sen soveltaminen on tarkoitus lopettaa vuodesta 2023 alkaen; |
| --- | --- |

3.

suhtautuu myönteisesti 3. maaliskuuta 2021 annettuun komission tiedonantoon, jossa esitetään yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamiseen tai jatkamiseen liittyviä näkökohtia; toteaa, että ensisijaisesti määrällisiin kriteereihin perustuva kokonaisarvio talouden tilasta olisi otettava huomioon; on yhtä mieltä siitä, että keskeisenä kriteerinä olisi oltava EU:n tai euroalueen talouden toimeliaisuuden taso verrattuna kriisiä edeltäneeseen tasoon; korostaa tässä yhteydessä kuitenkin terveys-, sosiaali- ja taloustilanteen kehityksen merkitystä koko EU:n ja euroalueen taloudessa; suhtautuu myönteisesti talouspolitiikan koordinoinnista annettuun komission tiedonantoon, jossa todetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen yleistä poikkeuslauseketta sovelletaan edelleen vuonna 2022 ja sen soveltaminen on tarkoitus lopettaa vuodesta 2023 alkaen;

| 4. | ottaa huomioon, että talouden ohjausjärjestelmää tarkistetaan haastavassa tilanteessa, jossa korot ovat alhaiset ja velkaantuminen ennennäkemätöntä ja johon liittyy EU:n velalla rahoittama avustuksista ja lainoista koostuva suuri julkisen talouden elpymispaketti; |
| --- | --- |

4.

ottaa huomioon, että talouden ohjausjärjestelmää tarkistetaan haastavassa tilanteessa, jossa korot ovat alhaiset ja velkaantuminen ennennäkemätöntä ja johon liittyy EU:n velalla rahoittama avustuksista ja lainoista koostuva suuri julkisen talouden elpymispaketti;

| 5. | pitää EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelua välttämättömänä; on yhtä mieltä EFB:n kanssa siitä, että mieluiten ennen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamista on tärkeää laatia selkeä etenemissuunnitelma kohti tarkistettua finanssipoliittista kehystä; |
| --- | --- |

5.

pitää EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelua välttämättömänä; on yhtä mieltä EFB:n kanssa siitä, että mieluiten ennen yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamista on tärkeää laatia selkeä etenemissuunnitelma kohti tarkistettua finanssipoliittista kehystä;

| 6. | on tietoinen siitä, että yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisen jälkeen uudelleentarkastelun käynnistäminen uudelleen on vaikeampaa ja kiistanalaisempaa ja aiheuttaa erimielisyyksiä; katsoo siksi, että talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelua olisi pohdittava ennen mahdollista paluuta finanssipolitiikan sääntöihin; |
| --- | --- |

6.

on tietoinen siitä, että yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisen jälkeen uudelleentarkastelun käynnistäminen uudelleen on vaikeampaa ja kiistanalaisempaa ja aiheuttaa erimielisyyksiä; katsoo siksi, että talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelua olisi pohdittava ennen mahdollista paluuta finanssipolitiikan sääntöihin;

| 7. | toteaa, että nykytilanteessa nykyisen finanssipoliittisen kehyksen ja erityisesti sopeuttamisurien noudattaminen johtaisi liian nopeaan velan vähentämiseen, joka saattaisi vaarantaa talouksien elpymiskehityksen ja mahdollisesti heikentää jäsenvaltioiden sitoutumista sääntöjen noudattamiseen; |
| --- | --- |

7.

toteaa, että nykytilanteessa nykyisen finanssipoliittisen kehyksen ja erityisesti sopeuttamisurien noudattaminen johtaisi liian nopeaan velan vähentämiseen, joka saattaisi vaarantaa talouksien elpymiskehityksen ja mahdollisesti heikentää jäsenvaltioiden sitoutumista sääntöjen noudattamiseen;

| 8. | kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille selkeitä finanssipoliittisia suuntaviivoja yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen aikana, jotta voidaan saavuttaa maltillisella tasolla olevat julkisen talouden rahoitusasemat ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä; katsoo, että yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisen jälkeen, kun tarkistettua kehystä ei ole vielä otettu käyttöön, olisi käytettävä maakohtaisesti kaikkia nykyisen talouden ohjausjärjestelmän tarjoamia joustomahdollisuuksia, kuten epätavallista tapahtumaa koskevaa lauseketta, jotta voidaan estää julkisen talouden ennenaikainen vakauttaminen ja rajoittaa pitkäaikaisten vaikutusten riskejä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa komissiota antamaan jäsenvaltioille selkeitä finanssipoliittisia suuntaviivoja yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen aikana, jotta voidaan saavuttaa maltillisella tasolla olevat julkisen talouden rahoitusasemat ja varmistaa julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä; katsoo, että yleisen poikkeuslausekkeen soveltamisen lopettamisen jälkeen, kun tarkistettua kehystä ei ole vielä otettu käyttöön, olisi käytettävä maakohtaisesti kaikkia nykyisen talouden ohjausjärjestelmän tarjoamia joustomahdollisuuksia, kuten epätavallista tapahtumaa koskevaa lauseketta, jotta voidaan estää julkisen talouden ennenaikainen vakauttaminen ja rajoittaa pitkäaikaisten vaikutusten riskejä;

| 9. | katsoo, että talouden indikaattoreita ja sopeuttamisuria on käytettävä varovaisesti, ja kehottaa siksi tarkistamaan vakaus- ja kasvusopimuksen käsikirjaa ja käytännesääntöjä; korostaa, että finanssipolitiikan ohjauksessa olisi vältettävä myötäsyklisiä taipumuksia, edistettävä ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä, vahvistettava kestävää, osallistavaa, vihreää ja digitaalista elpymistä edistämällä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa, otettava huomioon jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavat tilanteet ja torjuttava makrotalouden epätasapainoa; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että talouden indikaattoreita ja sopeuttamisuria on käytettävä varovaisesti, ja kehottaa siksi tarkistamaan vakaus- ja kasvusopimuksen käsikirjaa ja käytännesääntöjä; korostaa, että finanssipolitiikan ohjauksessa olisi vältettävä myötäsyklisiä taipumuksia, edistettävä ylöspäin tapahtuvaa lähentymistä, vahvistettava kestävää, osallistavaa, vihreää ja digitaalista elpymistä edistämällä Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaa ja Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanoa, otettava huomioon jäsenvaltioiden toisistaan poikkeavat tilanteet ja torjuttava makrotalouden epätasapainoa;

| 10. | katsoo, että Next Generation EU -elpymisvälineen lainat olisi kirjattava valtionvelkana; kehottaa komissiota käsittelemään vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevien suuntaviivojen päivityksissä elpymisvälineen lainoilla rahoitettavia menoja samalla tavoin kuin Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) menoja joustoja koskevan komission tiedonannon yhteydessä; |
| --- | --- |

10.

katsoo, että Next Generation EU -elpymisvälineen lainat olisi kirjattava valtionvelkana; kehottaa komissiota käsittelemään vakaus- ja kasvusopimuksen täytäntöönpanoa koskevien suuntaviivojen päivityksissä elpymisvälineen lainoilla rahoitettavia menoja samalla tavoin kuin Euroopan strategisten investointien rahaston (ESIR) menoja joustoja koskevan komission tiedonannon yhteydessä;

| 11. | kehottaa jatkamaan elvyttävää finanssipolitiikan viritystä niin kauan kuin se on tarpeen, jotta voidaan tukea covid-19-pandemiasta elpymistä ja edistää muutoksia, joilla talouksista tehdään vihreämpiä, digitaalisempia ja osallistavia, ja varmistamaan samalla julkisen talouden kestävyyden keskipitkällä aikavälillä; varoittaa lopettamasta tukea ennenaikaisesti ja on yhtä mieltä komission suosituksesta, jonka mukaan finanssipolitiikan olisi oltava edelleen ketterää ja sitä olisi tarpeen mukaan mukautettava tilanteen kehittymiseen; katsoo, että elpymisen edetessä finanssipoliittisista tukitoimenpiteistä olisi tultava kohdennetumpia; tukee toimia, jotka on räätälöity pandemiatilanteen, talouden elpymisen etenemisen ja maiden yksilöllisten olosuhteiden mukaan; |
| --- | --- |

11.

kehottaa jatkamaan elvyttävää finanssipolitiikan viritystä niin kauan kuin se on tarpeen, jotta voidaan tukea covid-19-pandemiasta elpymistä ja edistää muutoksia, joilla talouksista tehdään vihreämpiä, digitaalisempia ja osallistavia, ja varmistamaan samalla julkisen talouden kestävyyden keskipitkällä aikavälillä; varoittaa lopettamasta tukea ennenaikaisesti ja on yhtä mieltä komission suosituksesta, jonka mukaan finanssipolitiikan olisi oltava edelleen ketterää ja sitä olisi tarpeen mukaan mukautettava tilanteen kehittymiseen; katsoo, että elpymisen edetessä finanssipoliittisista tukitoimenpiteistä olisi tultava kohdennetumpia; tukee toimia, jotka on räätälöity pandemiatilanteen, talouden elpymisen etenemisen ja maiden yksilöllisten olosuhteiden mukaan;

| 12. | kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot laativat uskottavat strategiat kriisiin liittyvien toimenpiteiden lopettamiseksi sulkematta pois tulevien finanssipoliittisten kehityskulkujen mahdollisuutta; |
| --- | --- |

12.

kehottaa komissiota varmistamaan, että jäsenvaltiot laativat uskottavat strategiat kriisiin liittyvien toimenpiteiden lopettamiseksi sulkematta pois tulevien finanssipoliittisten kehityskulkujen mahdollisuutta;

| 13. | panee merkille pandemian aiheuttamat pitkän aikavälin vaikutukset pääomanmuodostuksessa ja työmarkkinoilla ja toteaa, että ne voivat hidastaa taloutta; korostaa, että elpyminen jatkuu todennäköisesti epätasaisena ja että finanssipolitiikalla olisi rajoitettava pitkäaikaisia kielteisiä vaikutuksia ja vähennettävä eriarvoisuutta tukemalla niitä talouden ja yhteiskunnan osia, joissa eriytymisen riski on muita suurempi; |
| --- | --- |

13.

panee merkille pandemian aiheuttamat pitkän aikavälin vaikutukset pääomanmuodostuksessa ja työmarkkinoilla ja toteaa, että ne voivat hidastaa taloutta; korostaa, että elpyminen jatkuu todennäköisesti epätasaisena ja että finanssipolitiikalla olisi rajoitettava pitkäaikaisia kielteisiä vaikutuksia ja vähennettävä eriarvoisuutta tukemalla niitä talouden ja yhteiskunnan osia, joissa eriytymisen riski on muita suurempi;

| 14. | kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään laadukkaan finanssipoliittisen tuen uskottaviin keskipitkän aikavälin kehyksiin ja laatimaan vankkoja keskipitkän aikavälin finanssipolitiikan suunnitelmia sen varmistamiseksi, että kun elvyttävät finanssipoliittiset toimet ovat tarpeen, niitä tuetaan kasvua edistävillä ja osallistavilla toimenpiteillä, ja varmistamaan finanssipolitiikan suhdanteita tasoittavan roolin ottaen huomioon, että finanssipoliittiset hätätoimenpiteet ovat väliaikaisia, rajoitettuja ja kohdennettuja, jotta varmistetaan julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä; kehottaa jäsenvaltioita tarvittaessa tarkkailemaan julkisen talouden riskejä, etenkin ehdollisia velkoja; muistuttaa, että kestävyyteen liittyvien julkisen talouden riskien seuraaminen on yhä tärkeämpää; toteaa, että tällaiset hyvät julkisen varainhoidon käytännöt parantaisivat avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; |
| --- | --- |

14.

kehottaa jäsenvaltioita sisällyttämään laadukkaan finanssipoliittisen tuen uskottaviin keskipitkän aikavälin kehyksiin ja laatimaan vankkoja keskipitkän aikavälin finanssipolitiikan suunnitelmia sen varmistamiseksi, että kun elvyttävät finanssipoliittiset toimet ovat tarpeen, niitä tuetaan kasvua edistävillä ja osallistavilla toimenpiteillä, ja varmistamaan finanssipolitiikan suhdanteita tasoittavan roolin ottaen huomioon, että finanssipoliittiset hätätoimenpiteet ovat väliaikaisia, rajoitettuja ja kohdennettuja, jotta varmistetaan julkisen talouden kestävyys keskipitkällä aikavälillä; kehottaa jäsenvaltioita tarvittaessa tarkkailemaan julkisen talouden riskejä, etenkin ehdollisia velkoja; muistuttaa, että kestävyyteen liittyvien julkisen talouden riskien seuraaminen on yhä tärkeämpää; toteaa, että tällaiset hyvät julkisen varainhoidon käytännöt parantaisivat avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta;

| 15. | suhtautuu myönteisesti unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden välittömiin ja koordinoituihin talouspoliittisiin toimiin, joilla pyritään välttämään yritysten maksukyvyttömyystapausten ja työttömyyden jyrkkä lisääntyminen; suosittelee, että yleisempi tuki korvataan asteittain kohdennetummilla järjestelmillä yritysten ahdingon ja pitkäaikaisten vaikutusten riskin rajoittamiseksi; suosittelee Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja digitaalistrategia huomioon ottaen julkisen tuen keskittämistä vain yrityksiin, jotka ovat pitkällä aikavälillä elinkelpoisia; |
| --- | --- |

15.

suhtautuu myönteisesti unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden välittömiin ja koordinoituihin talouspoliittisiin toimiin, joilla pyritään välttämään yritysten maksukyvyttömyystapausten ja työttömyyden jyrkkä lisääntyminen; suosittelee, että yleisempi tuki korvataan asteittain kohdennetummilla järjestelmillä yritysten ahdingon ja pitkäaikaisten vaikutusten riskin rajoittamiseksi; suosittelee Euroopan vihreän kehityksen ohjelma ja digitaalistrategia huomioon ottaen julkisen tuen keskittämistä vain yrityksiin, jotka ovat pitkällä aikavälillä elinkelpoisia;

| 16. | toteaa, että jäsenvaltioiden tasolla finanssipolitiikan viritys ja makrotaloudellinen tilanne ovat monissa tapauksissa edistäneet sekä hyvinä että huonoina aikoina myötäsyklistä finanssipolitiikkaa, jolloin toisina aikoina ei ole muodostunut riittäviä puskureita eikä toisina aikoina ole käytetty julkisen talouden liikkumavaraa riittävästi; panee lisäksi merkille, että jäsenvaltioiden finanssipoliittinen liikkumavara korreloi positiivisesti niiden kykyyn ottaa käyttöön finanssipoliittisia elvytyspaketteja paljon nopeammin ja ilman siihen liittyviä lainakustannuksia, mikä on auttanut lieventämään pandemian kielteisiä sosioekonomisia vaikutuksia; |
| --- | --- |

16.

toteaa, että jäsenvaltioiden tasolla finanssipolitiikan viritys ja makrotaloudellinen tilanne ovat monissa tapauksissa edistäneet sekä hyvinä että huonoina aikoina myötäsyklistä finanssipolitiikkaa, jolloin toisina aikoina ei ole muodostunut riittäviä puskureita eikä toisina aikoina ole käytetty julkisen talouden liikkumavaraa riittävästi; panee lisäksi merkille, että jäsenvaltioiden finanssipoliittinen liikkumavara korreloi positiivisesti niiden kykyyn ottaa käyttöön finanssipoliittisia elvytyspaketteja paljon nopeammin ja ilman siihen liittyviä lainakustannuksia, mikä on auttanut lieventämään pandemian kielteisiä sosioekonomisia vaikutuksia;

| 17. | korostaa finanssipolitiikan roolin merkitystä yhtäältä siinä, että jäsenvaltiot voivat tasavertaisesti varmistaa kestävän, vihreän, digitaalisen ja osallistavan elpymisen, ja toisaalta siinä, että ne voivat varmistaa finanssipolitiikan ja valtionvelan kestävyyden pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

17.

korostaa finanssipolitiikan roolin merkitystä yhtäältä siinä, että jäsenvaltiot voivat tasavertaisesti varmistaa kestävän, vihreän, digitaalisen ja osallistavan elpymisen, ja toisaalta siinä, että ne voivat varmistaa finanssipolitiikan ja valtionvelan kestävyyden pitkällä aikavälillä;

| 18. | katsoo, että yhteinen eurooppalainen finanssipoliittinen reaktio (Next Generation EU -elpymisväline) on ratkaisevan tärkeä elpymisen kannalta; kehottaa käyttämään elpymisvälineestä saatavia varoja nopeasti ja vaikuttavasti noudattaen täysimääräisesti sovittuja kriteerejä ja toteaa, että tällä on tärkeä rooli talouden kestävän ja osallistavan elpymisen tukemisessa ja tuottavuuden ja investointien parantamisessa kaikkialla EU:ssa; |
| --- | --- |

18.

katsoo, että yhteinen eurooppalainen finanssipoliittinen reaktio (Next Generation EU -elpymisväline) on ratkaisevan tärkeä elpymisen kannalta; kehottaa käyttämään elpymisvälineestä saatavia varoja nopeasti ja vaikuttavasti noudattaen täysimääräisesti sovittuja kriteerejä ja toteaa, että tällä on tärkeä rooli talouden kestävän ja osallistavan elpymisen tukemisessa ja tuottavuuden ja investointien parantamisessa kaikkialla EU:ssa;

Makrotaloudellisten lainsäädäntöpuitteiden uudelleentarkastelu

Makrotaloudellisten lainsäädäntöpuitteiden uudelleentarkastelu

| 19. | korostaa raha- ja finanssipolitiikan luontaista vuorovaikutusta kunnioittaen täysin EKP:n toimeksiantoa, sen riippumattomuutta ja sen demokraattisen legitimiteetin suojaamista; panee merkille, että kummankin politiikan asianmukainen ja vastuullinen rakenne on auttanut menestyksekkäästi tarjoamaan talouksille tarvittavaa tukea covid-19-pandemian jälkeisessä tilanteessa siten, että rahapolitiikalla pidetään yllä suotuisia rahoitusoloja ja finanssipolitiikalla tuetaan yrityksiä, työntekijöitä ja ihmisiä, mikä osoittaa näiden politiikkojen valmiuden vastata kriisiin; katsoo, että finanssipolitiikan ennenaikaista lopettamista olisi myös vältettävä, jotta ei heikennetä elpymisohjelman elvyttävää vaikutusta; |
| --- | --- |

19.

korostaa raha- ja finanssipolitiikan luontaista vuorovaikutusta kunnioittaen täysin EKP:n toimeksiantoa, sen riippumattomuutta ja sen demokraattisen legitimiteetin suojaamista; panee merkille, että kummankin politiikan asianmukainen ja vastuullinen rakenne on auttanut menestyksekkäästi tarjoamaan talouksille tarvittavaa tukea covid-19-pandemian jälkeisessä tilanteessa siten, että rahapolitiikalla pidetään yllä suotuisia rahoitusoloja ja finanssipolitiikalla tuetaan yrityksiä, työntekijöitä ja ihmisiä, mikä osoittaa näiden politiikkojen valmiuden vastata kriisiin; katsoo, että finanssipolitiikan ennenaikaista lopettamista olisi myös vältettävä, jotta ei heikennetä elpymisohjelman elvyttävää vaikutusta;

| 20. | korostaa, että viime vuosina ja kriisien aikana rahapolitiikka on ollut pääosin vastuussa vakauttamisesta; toteaa pandemian aiheuttaman kriisin osoittaneen, että vakauttaminen ei voi olla yksin rahapolitiikan vastuulla ja että finanssipolitiikalla olisi oltava vahvempi rooli; toteaa, että tämänhetkiset rahapoliittiset olosuhteet ovat kasvua tukevat ja tukevat talouden elpymistä kriisissä, mutta varoittaa tukeutumasta liikaa rahapolitiikan kasvua tukevaan viritykseen ja valtionvelan erittäin alhaisiin kustannuksiin; |
| --- | --- |

20.

korostaa, että viime vuosina ja kriisien aikana rahapolitiikka on ollut pääosin vastuussa vakauttamisesta; toteaa pandemian aiheuttaman kriisin osoittaneen, että vakauttaminen ei voi olla yksin rahapolitiikan vastuulla ja että finanssipolitiikalla olisi oltava vahvempi rooli; toteaa, että tämänhetkiset rahapoliittiset olosuhteet ovat kasvua tukevat ja tukevat talouden elpymistä kriisissä, mutta varoittaa tukeutumasta liikaa rahapolitiikan kasvua tukevaan viritykseen ja valtionvelan erittäin alhaisiin kustannuksiin;

| 21. | korostaa, että kansallisilla finanssipolitiikoilla on yhdessä unionin politiikkojen kanssa tärkeä rooli Euroopan unionin sitoumusten ja vastuiden täyttämisessä maailmanlaajuisessa taistelussa ilmastonmuutosta vastaan; |
| --- | --- |

21.

korostaa, että kansallisilla finanssipolitiikoilla on yhdessä unionin politiikkojen kanssa tärkeä rooli Euroopan unionin sitoumusten ja vastuiden täyttämisessä maailmanlaajuisessa taistelussa ilmastonmuutosta vastaan;

| 22. | korostaa, että rakenteelliset tekijät, kuten ikääntyminen, säästöjen lisääntyminen, alhainen inflaatio, investointihalukkuus ja tuottavuuden hiipuminen, voivat pitää reaalikorot alhaisina keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; katsoo, että makrotalouspolitiikalla olisi puututtava pitkän hitaan talouskasvun ajanjakson riskin taustalla oleviin tekijöihin kestävien, kasvua ja tuottavuutta lisäävien, tasapainoisten ja sosiaalisesti oikeudenmukaisten uudistusten avulla; muistuttaa, että pitkän hitaan talouskasvun ajanjaksolle on tyypillistä muun muassa työvoiman väheneminen, alhainen kysyntä, liiallinen säästäminen ja vähäiset investoinnit; |
| --- | --- |

22.

korostaa, että rakenteelliset tekijät, kuten ikääntyminen, säästöjen lisääntyminen, alhainen inflaatio, investointihalukkuus ja tuottavuuden hiipuminen, voivat pitää reaalikorot alhaisina keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä; katsoo, että makrotalouspolitiikalla olisi puututtava pitkän hitaan talouskasvun ajanjakson riskin taustalla oleviin tekijöihin kestävien, kasvua ja tuottavuutta lisäävien, tasapainoisten ja sosiaalisesti oikeudenmukaisten uudistusten avulla; muistuttaa, että pitkän hitaan talouskasvun ajanjaksolle on tyypillistä muun muassa työvoiman väheneminen, alhainen kysyntä, liiallinen säästäminen ja vähäiset investoinnit;

| 23. | korostaa tarvetta olla valmiina vähemmän myönteisiin skenaarioihin; toteaa, että covid-19-pandemian aiheuttaman häiriön vaikutukset ovat lisänneet säästämistä ja että jotkin investointivalinnat ovat viivästyneet; huomauttaa, että kun rajoituksia lievennetään ja talous elpyy, korot saattavat nousta korkeampien inflaatio-odotusten vuoksi; korostaa, että on tärkeää edistää julkisia ja yksityisiä investointeja lisäpääoman vapauttamiseksi erityisesti EU:n elpymisen yhteydessä; korostaa, että kasvun kannalta tärkeää ei ole ainoastaan investointien määrä vaan myös investointiohjelmien rakenne, laatu ja täytäntöönpano; toteaa, että viime kriisin aikana investoinnit vähenivät merkittävästi, ja korostaa talouden elpymisen merkitystä investointien kannattavuuden lisäämiseksi; |
| --- | --- |

23.

korostaa tarvetta olla valmiina vähemmän myönteisiin skenaarioihin; toteaa, että covid-19-pandemian aiheuttaman häiriön vaikutukset ovat lisänneet säästämistä ja että jotkin investointivalinnat ovat viivästyneet; huomauttaa, että kun rajoituksia lievennetään ja talous elpyy, korot saattavat nousta korkeampien inflaatio-odotusten vuoksi; korostaa, että on tärkeää edistää julkisia ja yksityisiä investointeja lisäpääoman vapauttamiseksi erityisesti EU:n elpymisen yhteydessä; korostaa, että kasvun kannalta tärkeää ei ole ainoastaan investointien määrä vaan myös investointiohjelmien rakenne, laatu ja täytäntöönpano; toteaa, että viime kriisin aikana investoinnit vähenivät merkittävästi, ja korostaa talouden elpymisen merkitystä investointien kannattavuuden lisäämiseksi;

| 24. | pitää asianmukaista ja uskottavaa talouden ohjausjärjestelmää välttämättömänä edellytyksenä kestävälle finanssipolitiikalle ja velka- ja alijäämäkehitykselle, jolla varmistetaan uskottavat velan vähentämisnäkymät edistämällä pitkän aikavälin kestävää ja osallistavaa kasvua ja varmistamalla samalla suotuisat rahoitusolot etenkin pitkällä aikavälillä; katsoo lisäksi, että järjestelmään olisi sisällytettävä tekijöitä, joilla vältetään myötäsyklistä politiikkaa ja luodaan hyvinä aikoina riittävästi puskureita, jotta voidaan tarvittaessa toteuttaa lyhyen aikavälin makrotalouden vakautusjärjestely ja varmistaa parempi ja avoimempi ohjaus, joka puolestaan tekee taloudesta ihmisten hyväksi toimivan; |
| --- | --- |

24.

pitää asianmukaista ja uskottavaa talouden ohjausjärjestelmää välttämättömänä edellytyksenä kestävälle finanssipolitiikalle ja velka- ja alijäämäkehitykselle, jolla varmistetaan uskottavat velan vähentämisnäkymät edistämällä pitkän aikavälin kestävää ja osallistavaa kasvua ja varmistamalla samalla suotuisat rahoitusolot etenkin pitkällä aikavälillä; katsoo lisäksi, että järjestelmään olisi sisällytettävä tekijöitä, joilla vältetään myötäsyklistä politiikkaa ja luodaan hyvinä aikoina riittävästi puskureita, jotta voidaan tarvittaessa toteuttaa lyhyen aikavälin makrotalouden vakautusjärjestely ja varmistaa parempi ja avoimempi ohjaus, joka puolestaan tekee taloudesta ihmisten hyväksi toimivan;

Kattava valtionvelan kestävyysanalyysi

Kattava valtionvelan kestävyysanalyysi

| 25. | panee merkille, että valtionvelan tasot ovat nousseet huomattavasti ja euroalueen yhteenlaskettu julkisen talouden velkasuhde on jo lähes 102 prosenttia ja sen ennustetaan nousevan edelleen vuosina 2021 ja 2022 ja että jotkut jäsenvaltiot ovat jo huomattavan velkaantuneita; toteaa, että olosuhteet ovat muuttuneet Maastrichtin kriteerien määrittelyn jälkeen; korostaa siksi, että talouden ohjausjärjestelmää olisi tarkasteltava uudelleen nykyisessä talouden toimintaympäristössä ja että sen olisi rakennuttava nykyisestä järjestelmästä saaduille kokemuksille, oltava täysin perussopimusten mukainen, perustuttava tosiseikkoihin ja oltava tulevaisuuteen suuntautunut; |
| --- | --- |

25.

panee merkille, että valtionvelan tasot ovat nousseet huomattavasti ja euroalueen yhteenlaskettu julkisen talouden velkasuhde on jo lähes 102 prosenttia ja sen ennustetaan nousevan edelleen vuosina 2021 ja 2022 ja että jotkut jäsenvaltiot ovat jo huomattavan velkaantuneita; toteaa, että olosuhteet ovat muuttuneet Maastrichtin kriteerien määrittelyn jälkeen; korostaa siksi, että talouden ohjausjärjestelmää olisi tarkasteltava uudelleen nykyisessä talouden toimintaympäristössä ja että sen olisi rakennuttava nykyisestä järjestelmästä saaduille kokemuksille, oltava täysin perussopimusten mukainen, perustuttava tosiseikkoihin ja oltava tulevaisuuteen suuntautunut;

| 26. | katsoo, että unionin talouden ohjausjärjestelmää on tarkasteltava uudelleen, jotta velkasääntöjä voidaan yksinkertaistaa ja täytäntöönpanokelpoisuutta parantaa, ja että se on suunniteltava siten, että sillä tuetaan pitkän aikavälin talouskasvua asianmukaisin julkisin ja yksityisin investoinnein; |
| --- | --- |

26.

katsoo, että unionin talouden ohjausjärjestelmää on tarkasteltava uudelleen, jotta velkasääntöjä voidaan yksinkertaistaa ja täytäntöönpanokelpoisuutta parantaa, ja että se on suunniteltava siten, että sillä tuetaan pitkän aikavälin talouskasvua asianmukaisin julkisin ja yksityisin investoinnein;

| 27. | katsoo, että tarkistetussa talouden ohjausjärjestelmässä olisi pohdittava, kuinka voidaan varmistaa valtionvelan maakohtaisen vähentämisen tahti, jolla turvataan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys sekä kestävä ja osallistava kasvu; kehottaa ottamaan velkatavoitteissa huomioon talouden uuden todellisuuden ja maakohtaiset haasteet; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että tarkistetussa talouden ohjausjärjestelmässä olisi pohdittava, kuinka voidaan varmistaa valtionvelan maakohtaisen vähentämisen tahti, jolla turvataan julkisen talouden pitkän aikavälin kestävyys sekä kestävä ja osallistava kasvu; kehottaa ottamaan velkatavoitteissa huomioon talouden uuden todellisuuden ja maakohtaiset haasteet;

| 28. | katsoo, että euroalueen turvallinen sijoitusväline lisäisi rahoitusvakautta, parantaisi rahapolitiikan välittymistä ja edistäisi euron kansainvälisen aseman vahvistamista; |
| --- | --- |

28.

katsoo, että euroalueen turvallinen sijoitusväline lisäisi rahoitusvakautta, parantaisi rahapolitiikan välittymistä ja edistäisi euron kansainvälisen aseman vahvistamista;

| 29. | on tietoinen siitä, että erittäin suuret julkisen talouden alijäämät vuosina 2020 ja 2021 sekä BKT:n nimellinen menetys näkyvät julkisen talouden velkasuhteissa; |
| --- | --- |

29.

on tietoinen siitä, että erittäin suuret julkisen talouden alijäämät vuosina 2020 ja 2021 sekä BKT:n nimellinen menetys näkyvät julkisen talouden velkasuhteissa;

| 30. | toteaa alhaisen korkotason vähentävän finanssipolitiikkaan kohdistuvaa painetta, sillä se pienentää valtionvelan hoitokustannuksia; vaatii, että valtionvelan keskipitkän aikavälin kestävyyttä analysoitaessa on otettava asianmukaisesti huomioon alhaisten korkojen, korkotason mahdollisen muutoksen ja mahdollisten tulevien rahapoliittisten toimien vaikutukset; panee merkille, että jäsenvaltioiden riskipreemiot saattavat kasvaa, etenkin jos niillä on paljon velkaa tai niiden velka kasvaa, ja että tämä voi lisätä finanssipolitiikkaan ja talouteen kohdistuvaa painetta; |
| --- | --- |

30.

toteaa alhaisen korkotason vähentävän finanssipolitiikkaan kohdistuvaa painetta, sillä se pienentää valtionvelan hoitokustannuksia; vaatii, että valtionvelan keskipitkän aikavälin kestävyyttä analysoitaessa on otettava asianmukaisesti huomioon alhaisten korkojen, korkotason mahdollisen muutoksen ja mahdollisten tulevien rahapoliittisten toimien vaikutukset; panee merkille, että jäsenvaltioiden riskipreemiot saattavat kasvaa, etenkin jos niillä on paljon velkaa tai niiden velka kasvaa, ja että tämä voi lisätä finanssipolitiikkaan ja talouteen kohdistuvaa painetta;

| 31. | korostaa, että velanhoitokustannukset pysyvät lähitulevaisuudessa todennäköisesti alhaisina, koska suurella osuudella velkataakasta on pitkä maturiteetti ja joukkovelkakirjalainoilla on toisinaan negatiivinen tuotto, ja että korkojen ja talouskasvun suotuisa suhde saattavat tasoittaa perusalijäämiä; korostaa, että velanhoitokustannusten suotuisa nykytila voi muuttua suhteellisen nopeasti, kun taas valtionvelkakannan kestävä vähentäminen vie huomattavasti enemmän aikaa; katsoo, että alhaisista velanhoitokustannuksista saatava hyöty tarjoaa tilaisuuden pitää yllä korkeaa velkatasoa ja vähentää sitä vähitellen kestävälle tasolle, vauhdittaa potentiaalista kasvua ja lisätä talouden palautumiskykyä; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että velanhoitokustannukset pysyvät lähitulevaisuudessa todennäköisesti alhaisina, koska suurella osuudella velkataakasta on pitkä maturiteetti ja joukkovelkakirjalainoilla on toisinaan negatiivinen tuotto, ja että korkojen ja talouskasvun suotuisa suhde saattavat tasoittaa perusalijäämiä; korostaa, että velanhoitokustannusten suotuisa nykytila voi muuttua suhteellisen nopeasti, kun taas valtionvelkakannan kestävä vähentäminen vie huomattavasti enemmän aikaa; katsoo, että alhaisista velanhoitokustannuksista saatava hyöty tarjoaa tilaisuuden pitää yllä korkeaa velkatasoa ja vähentää sitä vähitellen kestävälle tasolle, vauhdittaa potentiaalista kasvua ja lisätä talouden palautumiskykyä;

| 32. | huomauttaa, että jäsenvaltioiden epäsymmetristen kasvulukujen taustalla on rakenteellisia ongelmia; katsoo, että kasvu ei ole ainoa tavoite, koska ihmisten hyväksi toimivan talouden aikaansaaminen ja vihreän kehityksen ohjelman ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttävät kohdennettua toimintapoliittista tukea, finanssipoliittiset toimet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

32.

huomauttaa, että jäsenvaltioiden epäsymmetristen kasvulukujen taustalla on rakenteellisia ongelmia; katsoo, että kasvu ei ole ainoa tavoite, koska ihmisten hyväksi toimivan talouden aikaansaaminen ja vihreän kehityksen ohjelman ja Pariisin sopimuksen tavoitteiden saavuttaminen edellyttävät kohdennettua toimintapoliittista tukea, finanssipoliittiset toimet mukaan luettuina;

| 33. | muistuttaa uudistusten ohella kasvua edistävän politiikan sekä kasvupotentiaalin lisäämiseen, EU:n vihreään ja digitaaliseen siirtymään liittyvien tavoitteiden saavuttamiseen sekä kasvupotentiaalin, kilpailukyvyn ja tuottavuuden lisäämiseen ja sisämarkkinoiden vauhdittamiseen tähtäävien kestävien yksityisten ja julkisten investointien tärkeydestä; palauttaa mieliin, että tulevaisuuteen suuntautuvilla investoinneilla ja menoilla on myönteisiä heijastusvaikutuksia keskipitkän ja pitkän aikavälin velkakestävyyteen; kehottaa jäsenvaltioita harjoittamaan kestävää finanssipolitiikkaa ja säilyttämään samalla kansallisesti rahoitetut ja kasvua tukevat julkiset investoinnit; |
| --- | --- |

33.

muistuttaa uudistusten ohella kasvua edistävän politiikan sekä kasvupotentiaalin lisäämiseen, EU:n vihreään ja digitaaliseen siirtymään liittyvien tavoitteiden saavuttamiseen sekä kasvupotentiaalin, kilpailukyvyn ja tuottavuuden lisäämiseen ja sisämarkkinoiden vauhdittamiseen tähtäävien kestävien yksityisten ja julkisten investointien tärkeydestä; palauttaa mieliin, että tulevaisuuteen suuntautuvilla investoinneilla ja menoilla on myönteisiä heijastusvaikutuksia keskipitkän ja pitkän aikavälin velkakestävyyteen; kehottaa jäsenvaltioita harjoittamaan kestävää finanssipolitiikkaa ja säilyttämään samalla kansallisesti rahoitetut ja kasvua tukevat julkiset investoinnit;

| 34. | kehottaa komissiota tekemään kattavan ja avoimen valtionvelan kestävyysanalyysin, jotta voidaan tukea poliittisten päättäjien päätöstä vahvistaa asianmukainen, selkeä ja läpinäkyvä maakohtainen sopeuttamisura; korostaa innovatiivisten välineiden ja tekniikoiden, kuten stressitestien ja stokastisten analyysien käyttöä, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon julkisen velan kehitykseen kohdistuvat riskit, kuten koron ja BKT:n kasvuvauhdin erotus, velan koostumus, väestökehitys ja kestävyys, sekä julkisten menojen laatu; |
| --- | --- |

34.

kehottaa komissiota tekemään kattavan ja avoimen valtionvelan kestävyysanalyysin, jotta voidaan tukea poliittisten päättäjien päätöstä vahvistaa asianmukainen, selkeä ja läpinäkyvä maakohtainen sopeuttamisura; korostaa innovatiivisten välineiden ja tekniikoiden, kuten stressitestien ja stokastisten analyysien käyttöä, jotta voidaan ottaa paremmin huomioon julkisen velan kehitykseen kohdistuvat riskit, kuten koron ja BKT:n kasvuvauhdin erotus, velan koostumus, väestökehitys ja kestävyys, sekä julkisten menojen laatu;

EU:n finanssipolitiikan koordinointikehys

EU:n finanssipolitiikan koordinointikehys

| 35. | kehottaa komissiota pohtimaan uudelleentarkasteluprosessin aikana finanssipolitiikan roolia Euroopan taloudessa puututtaessa EU:n finanssipoliittisessa kehyksessä jo ennen pandemian puhkeamista havaittuihin puutteisiin (29) ja myös pandemian seurausten kannalta; |
| --- | --- |

35.

kehottaa komissiota pohtimaan uudelleentarkasteluprosessin aikana finanssipolitiikan roolia Euroopan taloudessa puututtaessa EU:n finanssipoliittisessa kehyksessä jo ennen pandemian puhkeamista havaittuihin puutteisiin (29

| 36. | kehottaa komissiota arvioimaan, kuinka voidaan edistää julkisen talouden kestävyyttä ja suhdanteita tasaavia sääntöjä, ja harkitsemaan kehyksen yksinkertaistamista ja komission itsenäisyyden parantamista sääntöjen täytäntöönpanossa vastuullisemmassa kehyksessä, johon liittyy suurempi omavastuullisuus; kehottaa lisäksi ottamaan käyttöön hyvin määriteltyjä ja avoimesti käynnistettyjä joustomekanismeja aina, kun jousto on hyvin perusteltu siten, että se lisää vaikuttavuutta ja uskottavuutta; korostaa sellaisen kehyksen merkitystä, jolla varmistetaan finanssipolitiikan koordinointi ja jossa otetaan huomioon taloudessa ja rahoitusoloissa tapahtuvat muutokset sekä jäsenvaltioiden erityispiirteet ja poliittiset tavoitteet; katsoo lisäksi, että EU:n finanssipolitiikan koordinointikehyksen olisi mahdollistettava EU:n pitkän aikavälin kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen siten, että säilytetään velkakestävyyteen liittyviä riskejä koskevat suojatoimet; |
| --- | --- |

36.

kehottaa komissiota arvioimaan, kuinka voidaan edistää julkisen talouden kestävyyttä ja suhdanteita tasaavia sääntöjä, ja harkitsemaan kehyksen yksinkertaistamista ja komission itsenäisyyden parantamista sääntöjen täytäntöönpanossa vastuullisemmassa kehyksessä, johon liittyy suurempi omavastuullisuus; kehottaa lisäksi ottamaan käyttöön hyvin määriteltyjä ja avoimesti käynnistettyjä joustomekanismeja aina, kun jousto on hyvin perusteltu siten, että se lisää vaikuttavuutta ja uskottavuutta; korostaa sellaisen kehyksen merkitystä, jolla varmistetaan finanssipolitiikan koordinointi ja jossa otetaan huomioon taloudessa ja rahoitusoloissa tapahtuvat muutokset sekä jäsenvaltioiden erityispiirteet ja poliittiset tavoitteet; katsoo lisäksi, että EU:n finanssipolitiikan koordinointikehyksen olisi mahdollistettava EU:n pitkän aikavälin kestävän ja osallistavan kasvun edistäminen siten, että säilytetään velkakestävyyteen liittyviä riskejä koskevat suojatoimet;

| 37. | panee merkille EFB:n ehdotuksen, jonka mukaan EU:n finanssipoliittista kehystä olisi uudistettava niin, että se perustuu kolmeen periaatteeseen: i) velka-ankkuri – velkasuhdetta koskeva tavoite ja siihen tähtäävä maakohtainen aleneva sopeuttamisura, ii) yksi ainoa julkisen talouden kehitystä kuvaava indikaattori – menoja koskeva sääntö maille, joiden velka ylittää velkasuhdetta koskevan tavoitteen, ja iii) yleinen poikkeuslauseke, jota tuetaan riippumattomaan analyysiin ja neuvoihin perustuvalla lausunnolla; |
| --- | --- |

37.

panee merkille EFB:n ehdotuksen, jonka mukaan EU:n finanssipoliittista kehystä olisi uudistettava niin, että se perustuu kolmeen periaatteeseen: i) velka-ankkuri – velkasuhdetta koskeva tavoite ja siihen tähtäävä maakohtainen aleneva sopeuttamisura, ii) yksi ainoa julkisen talouden kehitystä kuvaava indikaattori – menoja koskeva sääntö maille, joiden velka ylittää velkasuhdetta koskevan tavoitteen, ja iii) yleinen poikkeuslauseke, jota tuetaan riippumattomaan analyysiin ja neuvoihin perustuvalla lausunnolla;

| 38. | huomauttaa, että tarvitaan realistinen ja avoimesti määritelty maakohtainen velan sopeuttamisura, jotta se vastaisi paremmin maiden realiteetteja ja kuvastaisi jäsenvaltioiden velkakestävyysastetta; |
| --- | --- |

38.

huomauttaa, että tarvitaan realistinen ja avoimesti määritelty maakohtainen velan sopeuttamisura, jotta se vastaisi paremmin maiden realiteetteja ja kuvastaisi jäsenvaltioiden velkakestävyysastetta;

| 39. | katsoo, että EFB:n ehdotuksen mukaisesti menosääntö, jossa nimellisille julkisille menoille asetetaan yläraja (30), kun maan julkinen velka ylittää tietyn kynnysarvon, voi tarjota EU:ssa avoimemmat finanssipoliittiset säännöt; toteaa, että menojen ylärajan kasvu riippuisi odotetusta potentiaalisesta tuotannon kasvusta, odotetusta inflaatiosta ja siitä, kuinka kaukana ollaan velka-ankkurista; panee merkille, että velanhoitokustannuksia ja työttömyysetuusmaksuja (muuttumattomina) ei oteta huomioon ja että menojen kasvua mukautetaan valtion tulojen (eli välittömien ja välillisten verojen) päätösperäisten muutosten vaikutukseen; |
| --- | --- |

39.

katsoo, että EFB:n ehdotuksen mukaisesti menosääntö, jossa nimellisille julkisille menoille asetetaan yläraja (30

| 40. | toteaa, että maakohtaisella uralla, josta jäsenvaltiot ottavat vastuun, lisätään uskottavuutta ja parannetaan sitä, kuinka jäsenvaltiot noudattavat sääntöjä; toteaa lisäksi, että maakohtaisen uran olisi perustuttava avoimeen ja kattavaan taloudelliseen analyysiin ja jäsenvaltioiden ja komission talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä käymään keskusteluun, jossa voitaisiin tarvittaessa kuulla EFB:tä ja kansallisia riippumattomia finanssipolitiikan instituutioita; |
| --- | --- |

40.

toteaa, että maakohtaisella uralla, josta jäsenvaltiot ottavat vastuun, lisätään uskottavuutta ja parannetaan sitä, kuinka jäsenvaltiot noudattavat sääntöjä; toteaa lisäksi, että maakohtaisen uran olisi perustuttava avoimeen ja kattavaan taloudelliseen analyysiin ja jäsenvaltioiden ja komission talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä käymään keskusteluun, jossa voitaisiin tarvittaessa kuulla EFB:tä ja kansallisia riippumattomia finanssipolitiikan instituutioita;

| 41. | korostaa, että menosäännöillä on sisäänrakennettuja automaattisen vakauttamisen ominaisuuksia (31); huomauttaa, että menosäännöt ovat osoittautuneet vaikuttavammiksi finanssipolitiikan myötäsyklisten taipumusten vähentämisessä (32); korostaa automaattisten vakauttajien merkitystä kasvavan epävarmuuden edessä; panee lisäksi merkille EFB:n suosituksen perustaa kompensaatiotili, johon ohjataan poikkeamat suunnitellusta nettomääräisten perusmenojen kasvusta; |
| --- | --- |

41.

korostaa, että menosäännöillä on sisäänrakennettuja automaattisen vakauttamisen ominaisuuksia (31

32

| 42. | huomauttaa, että talouden ohjausjärjestelmän ytimessä olevien mittareiden on oltava helposti havaittavia ja poliittisten päätöksentekijöiden hallittavissa, jotta lisätään avoimuutta ja ymmärrettävyyttä sekä poliittisille päättäjille että yleisölle; toteaa, että tuotantokuiluanalyysin kaltaiset käsitteet eivät täytä näitä kriteerejä; korostaa, että kriisin jälkeisenä aikana tuotantokuiluun liittyvä epävarmuus on vielä suurempaa kuin aiemmin; toteaa, että koska tuotannon potentiaalinen kasvu ei ole havaittavissa ja siitä voi esittää vain arvioita, tehtävät tarkistukset koskenevat pikemminkin tuotantokuilua; |
| --- | --- |

42.

huomauttaa, että talouden ohjausjärjestelmän ytimessä olevien mittareiden on oltava helposti havaittavia ja poliittisten päätöksentekijöiden hallittavissa, jotta lisätään avoimuutta ja ymmärrettävyyttä sekä poliittisille päättäjille että yleisölle; toteaa, että tuotantokuiluanalyysin kaltaiset käsitteet eivät täytä näitä kriteerejä; korostaa, että kriisin jälkeisenä aikana tuotantokuiluun liittyvä epävarmuus on vielä suurempaa kuin aiemmin; toteaa, että koska tuotannon potentiaalinen kasvu ei ole havaittavissa ja siitä voi esittää vain arvioita, tehtävät tarkistukset koskenevat pikemminkin tuotantokuilua;

| 43. | ehdottaa EFB:n tavoin, että ennakoimattoman talouskehityksen tapauksessa komissio suosittelee yleistä poikkeuslauseketta ja neuvosto tekee siitä päätöksen ja että sen tukena voi olla riippumattomaan ja hyvin määriteltyyn taloudelliseen analyysiin perustuva lausunto, jotta voidaan vähentää monimutkaisuutta ja säilyttää toimintakyky ennakoimattomissa olosuhteissa; korostaa kuitenkin, että jos tähän osallistuu riippumaton elin, sen kokoonpanoa on selvennettävä edelleen, jotta varmistetaan sääntöjen arvioinnin objektiivisuus, millä taattaisiin elimen riippumattomuus ja varmistettaisiin, että prosessi ei viivästy; |
| --- | --- |

43.

ehdottaa EFB:n tavoin, että ennakoimattoman talouskehityksen tapauksessa komissio suosittelee yleistä poikkeuslauseketta ja neuvosto tekee siitä päätöksen ja että sen tukena voi olla riippumattomaan ja hyvin määriteltyyn taloudelliseen analyysiin perustuva lausunto, jotta voidaan vähentää monimutkaisuutta ja säilyttää toimintakyky ennakoimattomissa olosuhteissa; korostaa kuitenkin, että jos tähän osallistuu riippumaton elin, sen kokoonpanoa on selvennettävä edelleen, jotta varmistetaan sääntöjen arvioinnin objektiivisuus, millä taattaisiin elimen riippumattomuus ja varmistettaisiin, että prosessi ei viivästy;

| 44. | korostaa, että kun julkiseen talouteen kohdistuu paineita, on tapana leikata julkisia investointeja; toteaa, että EU:n nykyiset taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät haasteet edellyttävät kohdennettuja toimia, jotka liittyvät erityisesti sosiaaliseen palautumiskykyyn, ilmastonmuutokseen ja digitalisaatioon; korostaa EU:n talouden ohjausjärjestelmän merkitystä, sillä sen ansiosta hallitukset voivat suojella julkisia investointeja vaarantamatta velkakestävyyttä; korostaa, että julkisen talouden laadun parantamiseksi on toteutettava lisätoimia; kehottaa painottamaan uudistetussa kehyksessä enemmän julkisen velan laatua; korostaa, että julkisen talouden laatu parantaa maan pitkän aikavälin velkakestävyyttä ja lisää pitkän aikavälin kasvupotentiaalia; |
| --- | --- |

44.

korostaa, että kun julkiseen talouteen kohdistuu paineita, on tapana leikata julkisia investointeja; toteaa, että EU:n nykyiset taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät haasteet edellyttävät kohdennettuja toimia, jotka liittyvät erityisesti sosiaaliseen palautumiskykyyn, ilmastonmuutokseen ja digitalisaatioon; korostaa EU:n talouden ohjausjärjestelmän merkitystä, sillä sen ansiosta hallitukset voivat suojella julkisia investointeja vaarantamatta velkakestävyyttä; korostaa, että julkisen talouden laadun parantamiseksi on toteutettava lisätoimia; kehottaa painottamaan uudistetussa kehyksessä enemmän julkisen velan laatua; korostaa, että julkisen talouden laatu parantaa maan pitkän aikavälin velkakestävyyttä ja lisää pitkän aikavälin kasvupotentiaalia;

| 45. | korostaa EFB:n lausuntoa, jonka mukaan tietyt selvästi rajatut, kestävät, kasvua edistävät menot jätettäisiin nettomääräisten perusmenojen kasvun ylärajan ulkopuolelle; |
| --- | --- |

45.

korostaa EFB:n lausuntoa, jonka mukaan tietyt selvästi rajatut, kestävät, kasvua edistävät menot jätettäisiin nettomääräisten perusmenojen kasvun ylärajan ulkopuolelle;

| 46. | korostaa, että valtioiden tulot ovat tärkeä osa julkisen talouden kestävyyttä ja että niiden vakaus voi auttaa varmistamaan valtionvelan vähentämistä koskevan uskottavan strategian; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin veropetosten, veronkierron ja verovilpin sekä rahanpesun torjumiseksi edelleen; toteaa jälleen, että jäsenvaltioiden tällä alalla toteuttamat tehokkaat toimet luovat luottamusta julkisen talouden ohjaukseen; toteaa, että on varmistettava vastuullinen menopolitiikka, jotta vältetään verojen korotuspaineet; |
| --- | --- |

46.

korostaa, että valtioiden tulot ovat tärkeä osa julkisen talouden kestävyyttä ja että niiden vakaus voi auttaa varmistamaan valtionvelan vähentämistä koskevan uskottavan strategian; kehottaa jäsenvaltioita ryhtymään toimiin veropetosten, veronkierron ja verovilpin sekä rahanpesun torjumiseksi edelleen; toteaa jälleen, että jäsenvaltioiden tällä alalla toteuttamat tehokkaat toimet luovat luottamusta julkisen talouden ohjaukseen; toteaa, että on varmistettava vastuullinen menopolitiikka, jotta vältetään verojen korotuspaineet;

| 47. | toteaa, että EFB on kannattanut voimakkaasti sellaisen yhteisen rahoituskapasiteetin käyttöönottoa EU:n tasolla, joka kannustaisi noudattamaan paremmin EU:n finanssipoliittisia sääntöjä; panee lisäksi merkille, että muut instituutiot, kuten IMF ja EKP, ovat yhtyneet tähän lausuntoon; |
| --- | --- |

47.

toteaa, että EFB on kannattanut voimakkaasti sellaisen yhteisen rahoituskapasiteetin käyttöönottoa EU:n tasolla, joka kannustaisi noudattamaan paremmin EU:n finanssipoliittisia sääntöjä; panee lisäksi merkille, että muut instituutiot, kuten IMF ja EKP, ovat yhtyneet tähän lausuntoon;

| 48. | pitää Next Generation EU- ja SURE-aloitteita myönteisinä; korostaa, että Next Generation EU -välinettä rahoitetaan laskemalla liikkeeseen velkakirjoja, jotka taataan EU:n talousarviosta; korostaa, että EU:n liikkeeseen laskemat velkakirjat (33) tarjoavat uusia eurooppalaisia korkealaatuisia ja turvallisia omaisuuseriä; kehottaa komissiota hyödyntämään kattavasti elpymispaketin ja SURE-tukivälineen mahdollisuuksia parantaa jäsenvaltioiden välistä lähentymistä, edistää EU:n politiikkoja ja vähentää EU:n haavoittuvuutta talouden häiriöille; panee merkille, että nykyiset Next Generation EU -väline ja SURE-tukiväline on suunniteltu tilapäisiksi, ja korostaa, että on tärkeää laatia avoin takaisinmaksusuunnitelma Next Generation EU -välineen ja SURE-tukivälineen joukkolainoista syntyvälle velalle; |
| --- | --- |

48.

pitää Next Generation EU- ja SURE-aloitteita myönteisinä; korostaa, että Next Generation EU -välinettä rahoitetaan laskemalla liikkeeseen velkakirjoja, jotka taataan EU:n talousarviosta; korostaa, että EU:n liikkeeseen laskemat velkakirjat (33

Makrotalouden epätasapainon seuranta

Makrotalouden epätasapainon seuranta

| 49. | korostaa makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn merkitystä pyrittäessä havaitsemaan, estämään ja korjaamaan makrotalouden epätasapainoa EU:ssa; panee merkille Euroopan tilintarkastustuomioistuimen (34) havainnot, joiden mukaan makrotalouden epätasapainoa koskeva menettely on yleisesti ottaen hyvin suunniteltu mutta sen potentiaalia ei ole hyödynnetty kokonaisuudessaan siten, että epätasapainon vaikuttava ennaltaehkäiseminen ja korjaaminen varmistettaisiin; panee lisäksi merkille, että sellaisten jäsenvaltioiden luokittelu, joissa on epätasapainoa, ei ole avointa, yleinen tietoisuus menettelystä ja sen vaikutuksista on puutteellista eikä suosituksilla edistetä riittävästi politiikkatoimia, joilla puututaan tällaiseen epätasapainoon, etenkin euroalueella; |
| --- | --- |

49.

korostaa makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn merkitystä pyrittäessä havaitsemaan, estämään ja korjaamaan makrotalouden epätasapainoa EU:ssa; panee merkille Euroopan tilintarkastustuomioistuimen (34

| 50. | kehottaa käyttämään vaikuttavammin varoitusmekanismia koskevaa kertomusta mutta panee samalla merkille komission makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn tulostauluun tekemän uusimman teknisen tarkistuksen ja suhtautuu myönteisesti kertomuksen perustana olevaan yksityiskohtaiseen ja kattavaan analyysiin; vaatii, että makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn tulostaulu kohdennetaan ja mukautetaan merkityksellisiin indikaattoreihin ja kynnysarvoihin, joilla voidaan määrittää paremmin epätasapaino euroalueella, ja että se on dataan perustuva ja avoin; muistuttaa, että maakohtaiset suositukset ovat jäsenvaltioille osoitettuja ennakoivia ohjeita; katsoo, että väljien suositusten noudattamista on kyettävä parantamaan ja makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn kannalta merkityksellisissä maakohtaisissa suosituksissa olisi keskityttävä politiikkatoimiin, joilla voi olla suora vaikutus epätasapainoon, ja niiden olisi oltava tapauksen mukaan johdonmukaisia euroalueen suositusten kanssa; |
| --- | --- |

50.

kehottaa käyttämään vaikuttavammin varoitusmekanismia koskevaa kertomusta mutta panee samalla merkille komission makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn tulostauluun tekemän uusimman teknisen tarkistuksen ja suhtautuu myönteisesti kertomuksen perustana olevaan yksityiskohtaiseen ja kattavaan analyysiin; vaatii, että makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn tulostaulu kohdennetaan ja mukautetaan merkityksellisiin indikaattoreihin ja kynnysarvoihin, joilla voidaan määrittää paremmin epätasapaino euroalueella, ja että se on dataan perustuva ja avoin; muistuttaa, että maakohtaiset suositukset ovat jäsenvaltioille osoitettuja ennakoivia ohjeita; katsoo, että väljien suositusten noudattamista on kyettävä parantamaan ja makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn kannalta merkityksellisissä maakohtaisissa suosituksissa olisi keskityttävä politiikkatoimiin, joilla voi olla suora vaikutus epätasapainoon, ja niiden olisi oltava tapauksen mukaan johdonmukaisia euroalueen suositusten kanssa;

| 51. | katsoo, että makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn ja vakaus- ja kasvusopimuksen välisen vuorovaikutuksen selkeys ja johdonmukaisuus ovat avainasemassa varmistettaessa, että niiden tavoitteet saavutetaan; |
| --- | --- |

51.

katsoo, että makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn ja vakaus- ja kasvusopimuksen välisen vuorovaikutuksen selkeys ja johdonmukaisuus ovat avainasemassa varmistettaessa, että niiden tavoitteet saavutetaan;

| 52. | kannattaa tässä yhteydessä EFB:n ehdotuksia ottaa huomioon makrotalouden epätasapainoa koskevasta menettelystä saatavat huomiot määritettäessä edellä mainittua menosääntöä ja toteaa, että tässä yhteydessä yhteisen sopimuksen perusteella mailla, joilla on suuri vaihtotaseen alijäämä, menotavoitteiden yläraja olisi alhaisempi, kun taas mailla, joilla on liiallinen ulkoinen ylijäämä, menojen kasvuvauhdin raja olisi korkeampi; |
| --- | --- |

52.

kannattaa tässä yhteydessä EFB:n ehdotuksia ottaa huomioon makrotalouden epätasapainoa koskevasta menettelystä saatavat huomiot määritettäessä edellä mainittua menosääntöä ja toteaa, että tässä yhteydessä yhteisen sopimuksen perusteella mailla, joilla on suuri vaihtotaseen alijäämä, menotavoitteiden yläraja olisi alhaisempi, kun taas mailla, joilla on liiallinen ulkoinen ylijäämä, menojen kasvuvauhdin raja olisi korkeampi;

| 53. | kehottaa lisäämään makrotason vakauden valvonnasta vastaavien viranomaisten osallistumista, jotta makrotalouden epätasapaino havaitaan paremmin makrotason vakauden näkökulmasta, ja kansallisten tuottavuusneuvostojen osallistumista, jotta voidaan lisätä yhteisymmärrystä makrotalouden kehityksestä makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä; |
| --- | --- |

53.

kehottaa lisäämään makrotason vakauden valvonnasta vastaavien viranomaisten osallistumista, jotta makrotalouden epätasapaino havaitaan paremmin makrotason vakauden näkökulmasta, ja kansallisten tuottavuusneuvostojen osallistumista, jotta voidaan lisätä yhteisymmärrystä makrotalouden kehityksestä makrotalouden epätasapainoa koskevassa menettelyssä;

Talouden ohjaus

Talouden ohjaus

| 54. | korostaa EU:n institutionaalisen kehyksen ja yhteisömenetelmän merkitystä sääntöjen asettamisessa ja vaikuttavassa täytäntöönpanon valvonnassa ja vahvan poliittisen omavastuullisuuden ja vastuuvelvollisuuden turvaamisessa ja vahvistamisessa ja korostaa, että heikko poliittinen omavastuullisuus tai vastuuvelvollisuus kansallisella tasolla pahentaa noudattamatta jättämistä; |
| --- | --- |

54.

korostaa EU:n institutionaalisen kehyksen ja yhteisömenetelmän merkitystä sääntöjen asettamisessa ja vaikuttavassa täytäntöönpanon valvonnassa ja vahvan poliittisen omavastuullisuuden ja vastuuvelvollisuuden turvaamisessa ja vahvistamisessa ja korostaa, että heikko poliittinen omavastuullisuus tai vastuuvelvollisuus kansallisella tasolla pahentaa noudattamatta jättämistä;

| 55. | korostaa, että talouden ohjausjärjestelmän demokraattista oikeutusta, vastuuvelvollisuutta ja valvontaa on vahvistettava; katsoo, että omavastuullisuuden parantamiseksi vastuut on jaettava sillä tasolla, jolla päätökset tehdään tai pannaan täytäntöön, ja kansallisten parlamenttien on valvottava kansallisia hallituksia ja Euroopan parlamentin on valvottava unionin toimeenpanevia elimiä; korostaa sen vuoksi toimielinten roolia ja painottaa, että on tärkeää varmistaa vastuiden asianmukainen tasapaino eri toimielinten välillä EU:n finanssipoliittisen talouden ohjausjärjestelmän täytäntöönpanossa; |
| --- | --- |

55.

korostaa, että talouden ohjausjärjestelmän demokraattista oikeutusta, vastuuvelvollisuutta ja valvontaa on vahvistettava; katsoo, että omavastuullisuuden parantamiseksi vastuut on jaettava sillä tasolla, jolla päätökset tehdään tai pannaan täytäntöön, ja kansallisten parlamenttien on valvottava kansallisia hallituksia ja Euroopan parlamentin on valvottava unionin toimeenpanevia elimiä; korostaa sen vuoksi toimielinten roolia ja painottaa, että on tärkeää varmistaa vastuiden asianmukainen tasapaino eri toimielinten välillä EU:n finanssipoliittisen talouden ohjausjärjestelmän täytäntöönpanossa;

| 56. | palauttaa mieliin, että EU-ohjausjakso on vakiintunut kehys, jolla koordinoidaan budjetti-, talous-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikkaa koko Euroopan unionissa ja tuetaan EU:n pitkäaikaisia kestävän kasvun, kestävän julkisen talouden ja ylöspäin tapahtuvan lähentymisen tavoitteita; panee merkille, että ohjausjaksoa on sen käyttöönoton jälkeen laajennettu siten, että se kattaa muun muassa rahoitusalaan ja verotukseen liittyvät kysymykset sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteet; toteaa, että taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn lisäämiseksi entisestään EU:n on noudatettava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita; muistuttaa, että kestävän kasvun edistäminen tarkoittaa sellaisen finanssipolitiikan edistämistä, jolla pyritään saavuttamaan keskipitkällä aikavälillä maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema ja varmistamaan julkisen talouden kestävyys, edistämään sosiaalisesti oikeudenmukaisia rakenneuudistuksia, lisäämään investointeja kasvupotentiaalin lisäämiseksi ja tukemaan osallistavaa siirtymää kestävään ja digitaaliseen talouteen; korostaa, että on tärkeää lisätä työllisyys- ja sosiaaliasioista vastaavien ministerien ja valtiovarainministerien välistä yhteistyötä politiikan koordinoinnissa erityisesti euroalueella; panee merkille, että EU-ohjausjakson käsite otettiin käyttöön asetuksella (EU) N:o 1175/2011, joka on osa EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelua, ja pitää myönteisinä komission ehdotuksia ohjausjakson parantamisesta; |
| --- | --- |

56.

palauttaa mieliin, että EU-ohjausjakso on vakiintunut kehys, jolla koordinoidaan budjetti-, talous-, sosiaali- ja työllisyyspolitiikkaa koko Euroopan unionissa ja tuetaan EU:n pitkäaikaisia kestävän kasvun, kestävän julkisen talouden ja ylöspäin tapahtuvan lähentymisen tavoitteita; panee merkille, että ohjausjaksoa on sen käyttöönoton jälkeen laajennettu siten, että se kattaa muun muassa rahoitusalaan ja verotukseen liittyvät kysymykset sekä YK:n kestävän kehityksen tavoitteet; toteaa, että taloudellisen ja sosiaalisen palautumiskyvyn lisäämiseksi entisestään EU:n on noudatettava Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteita; muistuttaa, että kestävän kasvun edistäminen tarkoittaa sellaisen finanssipolitiikan edistämistä, jolla pyritään saavuttamaan keskipitkällä aikavälillä maltillisella tasolla oleva julkisen talouden rahoitusasema ja varmistamaan julkisen talouden kestävyys, edistämään sosiaalisesti oikeudenmukaisia rakenneuudistuksia, lisäämään investointeja kasvupotentiaalin lisäämiseksi ja tukemaan osallistavaa siirtymää kestävään ja digitaaliseen talouteen; korostaa, että on tärkeää lisätä työllisyys- ja sosiaaliasioista vastaavien ministerien ja valtiovarainministerien välistä yhteistyötä politiikan koordinoinnissa erityisesti euroalueella; panee merkille, että EU-ohjausjakson käsite otettiin käyttöön asetuksella (EU) N:o 1175/2011, joka on osa EU:n talouden ohjausjärjestelmän uudelleentarkastelua, ja pitää myönteisinä komission ehdotuksia ohjausjakson parantamisesta;

| 57. | huomauttaa, että omavastuullisuuden puuttuminen on EU-ohjausjakson suurimpia puutteita; toteaa, että tämän kehyksen rakenteeseen on sisällyttävä EU:n tason pitkän aikavälin tavoitteita ja ohjeita, joilla koordinoidaan toimintavaihtoehtoja, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon kansalliset tarpeet ja painopisteet, joita tuetaan EU:n ja kansallisten toimielinten ja sidosryhmien välisellä avoimella ja osallistavalla poliittisella vuoropuhelua; katsoo, että elpymis- ja palautumistukivälineen hallintorakenteesta saadut kokemukset tarjoavat erinomaisen tilaisuuden, jota voidaan käyttää kansallisen omavastuullisuuden, EU:n strategisten tavoitteiden edistämisen, kestävän kasvun ja maakohtaisten suositusten aloilla; |
| --- | --- |

57.

huomauttaa, että omavastuullisuuden puuttuminen on EU-ohjausjakson suurimpia puutteita; toteaa, että tämän kehyksen rakenteeseen on sisällyttävä EU:n tason pitkän aikavälin tavoitteita ja ohjeita, joilla koordinoidaan toimintavaihtoehtoja, joissa otetaan asianmukaisesti huomioon kansalliset tarpeet ja painopisteet, joita tuetaan EU:n ja kansallisten toimielinten ja sidosryhmien välisellä avoimella ja osallistavalla poliittisella vuoropuhelua; katsoo, että elpymis- ja palautumistukivälineen hallintorakenteesta saadut kokemukset tarjoavat erinomaisen tilaisuuden, jota voidaan käyttää kansallisen omavastuullisuuden, EU:n strategisten tavoitteiden edistämisen, kestävän kasvun ja maakohtaisten suositusten aloilla;

| 58. | kehottaa ottamaan Euroopan parlamentin asianmukaisesti mukaan EU-ohjausjakson prosessiin; korostaa, että on tärkeää käydä kattavaa keskustelua, jossa määritellään yleiset tavoitteet ja ohjeet; |
| --- | --- |

58.

kehottaa ottamaan Euroopan parlamentin asianmukaisesti mukaan EU-ohjausjakson prosessiin; korostaa, että on tärkeää käydä kattavaa keskustelua, jossa määritellään yleiset tavoitteet ja ohjeet;

| 59. | palauttaa mieliin, että paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä sopimuksessa muistutetaan, että lainsäädäntövallan käyttäjinä Euroopan parlamentti ja neuvosto käyttävät toimivaltaansa tasavertaisesti ja että komission on siksi kohdeltava niitä tasa-arvoisesti, ja korostetaan kansallisten parlamenttien merkitystä ja vastuuta; muistuttaa, että SEUT 121 ja 126 artiklan mukaan Euroopan parlamentti ei voi valvoa tai muuttaa talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annettuja neuvoston suosituksia; |
| --- | --- |

59.

palauttaa mieliin, että paremmasta lainsäädännöstä tehdyssä sopimuksessa muistutetaan, että lainsäädäntövallan käyttäjinä Euroopan parlamentti ja neuvosto käyttävät toimivaltaansa tasavertaisesti ja että komission on siksi kohdeltava niitä tasa-arvoisesti, ja korostetaan kansallisten parlamenttien merkitystä ja vastuuta; muistuttaa, että SEUT 121 ja 126 artiklan mukaan Euroopan parlamentti ei voi valvoa tai muuttaa talouspolitiikan EU-ohjausjakson yhteydessä annettuja neuvoston suosituksia;

| 60. | vaatii tiukempaa demokraattista valvontaa EU:n tasolla ja kansallisella tasolla, jotta kansalliset hallitukset voidaan saattaa vastuuseen; painottaa, että kansallisen poliittisen omavastuullisuuden tai vastuuvelvollisuuden vahvistaminen auttaa parantamaan sääntöjen noudattamista; kehottaa kehittämään edelleen parlamenttien välistä yhteistyötä, myös finanssipoliittisen sopimuksen 13 artiklassa tarkoitettua parlamenttien välistä kokousta, jotta voidaan tarvittaessa käydä oikea-aikaisesti tärkeitä keskusteluja; |
| --- | --- |

60.

vaatii tiukempaa demokraattista valvontaa EU:n tasolla ja kansallisella tasolla, jotta kansalliset hallitukset voidaan saattaa vastuuseen; painottaa, että kansallisen poliittisen omavastuullisuuden tai vastuuvelvollisuuden vahvistaminen auttaa parantamaan sääntöjen noudattamista; kehottaa kehittämään edelleen parlamenttien välistä yhteistyötä, myös finanssipoliittisen sopimuksen 13 artiklassa tarkoitettua parlamenttien välistä kokousta, jotta voidaan tarvittaessa käydä oikea-aikaisesti tärkeitä keskusteluja;

| 61. | pitää tärkeänä EU:n makrotaloudellista vuoropuhelua, jotta voidaan lisätä omavastuullisuutta ja parantaa politiikan koordinointia, ja kehottaa siksi elvyttämään niitä euroalueella ja kansallisella tasolla hallituksen, työnantajajärjestöjen ja ammattiliittojen edustajien kanssa käytävällä vuoropuhelulla ja harkitsemaan kummallakin tasolla näkemysten vaihtoa keskuspankkien kanssa; |
| --- | --- |

61.

pitää tärkeänä EU:n makrotaloudellista vuoropuhelua, jotta voidaan lisätä omavastuullisuutta ja parantaa politiikan koordinointia, ja kehottaa siksi elvyttämään niitä euroalueella ja kansallisella tasolla hallituksen, työnantajajärjestöjen ja ammattiliittojen edustajien kanssa käytävällä vuoropuhelulla ja harkitsemaan kummallakin tasolla näkemysten vaihtoa keskuspankkien kanssa;

| 62. | muistuttaa, että lainsäädännön mukaan Euroopan parlamentin asiasta vastaava valiokunta voi kutsua kyseisen valiokunnan kuultavaksi neuvoston puheenjohtajan, komission edustajan ja tarvittaessa Eurooppa-neuvoston tai euroryhmän puheenjohtajan sekä talouden ohjausjärjestelmään liittyvien erityiskysymysten yhteydessä jäsenvaltioiden edustajia; |
| --- | --- |

62.

muistuttaa, että lainsäädännön mukaan Euroopan parlamentin asiasta vastaava valiokunta voi kutsua kyseisen valiokunnan kuultavaksi neuvoston puheenjohtajan, komission edustajan ja tarvittaessa Eurooppa-neuvoston tai euroryhmän puheenjohtajan sekä talouden ohjausjärjestelmään liittyvien erityiskysymysten yhteydessä jäsenvaltioiden edustajia;

| 63. | korostaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon ja ympäristötavoitteiden saavuttamisen merkitystä ilmastoa, ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevien EU:n sitoumusten mukaisesti; kehottaa komissiota ja Eurooppa-neuvostoa ottamaan nämä sitoumukset kiireellisesti huomioon unionin talouden ohjausjärjestelmässä; kehottaa ottamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun kaikilta osin huomioon, kun valvotaan jäsenvaltioiden tuloksellisuutta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden suhteen; panee merkille komission aloitteen vahvistaa, että tarkistettu sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu on osa politiikan koordinointikehystä EU-ohjausjakson yhteydessä; panee merkille, että EU:n johtajat suhtautuivat myönteisesti eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten yhteiseen ehdotukseen vaihtoehtoisista indikaattoreista, joilla mitataan taloudellista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvää edistystä ja täydennetään BKT:tä osallistavaa ja kestävää kasvua koskevana hyvinvoinnin mittarina; kehottaa ottamaan tulostaulut paremmin huomioon toimintapoliittisissa suosituksissa; |
| --- | --- |

63.

korostaa Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin täytäntöönpanon ja ympäristötavoitteiden saavuttamisen merkitystä ilmastoa, ympäristöä ja kestävää kehitystä koskevien EU:n sitoumusten mukaisesti; kehottaa komissiota ja Eurooppa-neuvostoa ottamaan nämä sitoumukset kiireellisesti huomioon unionin talouden ohjausjärjestelmässä; kehottaa ottamaan Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin sosiaali-indikaattoreiden tulostaulun kaikilta osin huomioon, kun valvotaan jäsenvaltioiden tuloksellisuutta Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin periaatteiden suhteen; panee merkille komission aloitteen vahvistaa, että tarkistettu sosiaali-indikaattoreiden tulostaulu on osa politiikan koordinointikehystä EU-ohjausjakson yhteydessä; panee merkille, että EU:n johtajat suhtautuivat myönteisesti eurooppalaisten työmarkkinaosapuolten yhteiseen ehdotukseen vaihtoehtoisista indikaattoreista, joilla mitataan taloudellista, sosiaalista ja ympäristöön liittyvää edistystä ja täydennetään BKT:tä osallistavaa ja kestävää kasvua koskevana hyvinvoinnin mittarina; kehottaa ottamaan tulostaulut paremmin huomioon toimintapoliittisissa suosituksissa;

| 64. | katsoo, että kansallisten finanssipolitiikkojen mukauttamisen EU:n Pariisin sopimuksen mukaisiin sitoumuksiin olisi oltava ensisijainen tavoite ja että vuoden 2020 vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa määritetyn kilpailukykyisen kestävyyden ja sen neljän toimintalinjan olisi edelleen oltava EU:n pitkän aikavälin kasvustrategian yleisiä painopisteitä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti; toteaa, että ilmasto aiheuttaa todellisia ja vakavia riskejä jäsenvaltioiden finanssipolitiikan kestävyydelle; |
| --- | --- |

64.

katsoo, että kansallisten finanssipolitiikkojen mukauttamisen EU:n Pariisin sopimuksen mukaisiin sitoumuksiin olisi oltava ensisijainen tavoite ja että vuoden 2020 vuotuisessa kestävän kasvun strategiassa määritetyn kilpailukykyisen kestävyyden ja sen neljän toimintalinjan olisi edelleen oltava EU:n pitkän aikavälin kasvustrategian yleisiä painopisteitä Euroopan vihreän kehityksen ohjelman mukaisesti; toteaa, että ilmasto aiheuttaa todellisia ja vakavia riskejä jäsenvaltioiden finanssipolitiikan kestävyydelle;

| 65. | on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että EU-ohjausjakson maakohtaiset suositukset on suunniteltava ja pantava täytäntöön paremmin (35); ehdottaa, että toimintapoliittiset suositukset kohdennetaan paremmin lyhyen ja pitkän aikavälin maakohtaisiin politiikkatavoitteisiin; |
| --- | --- |

65.

on yhtä mieltä tilintarkastustuomioistuimen kanssa siitä, että EU-ohjausjakson maakohtaiset suositukset on suunniteltava ja pantava täytäntöön paremmin (35

| 66. | suhtautuu myönteisesti riippumattomien finanssipolitiikan instituutioiden roolin merkittävään kohentamiseen kansallisessa talousarviomenettelyssä, sillä se lisää finanssipolitiikan avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta seurannan ja riippumattomien analyysien avulla; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että riippumattomat finanssipolitiikan instituutiot täyttävät toimeksiantojensa ja tehtäviensä hoitamisen edellytykset, ja korostaa, että on tärkeää varmistaa näiden instituutioiden vastuuvelvollisuus Euroopan parlamentille ja kansallisille parlamenteille tapauksen mukaan; |
| --- | --- |

66.

suhtautuu myönteisesti riippumattomien finanssipolitiikan instituutioiden roolin merkittävään kohentamiseen kansallisessa talousarviomenettelyssä, sillä se lisää finanssipolitiikan avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta seurannan ja riippumattomien analyysien avulla; kehottaa jäsenvaltioita varmistamaan, että riippumattomat finanssipolitiikan instituutiot täyttävät toimeksiantojensa ja tehtäviensä hoitamisen edellytykset, ja korostaa, että on tärkeää varmistaa näiden instituutioiden vastuuvelvollisuus Euroopan parlamentille ja kansallisille parlamenteille tapauksen mukaan;

| 67. | korostaa, että täytäntöönpanon valvonnan parantamiseksi kunkin jäsenvaltion olisi pyrittävä sitoutumaan vahvasti talouspoliittisiin suosituksiin ja että tässä yhteydessä olisi pyrittävä löytämään oikea tasapaino vertaistuen ja vertaispaineen sekä taloudellisten kannustimien ja pidäkkeiden välillä; |
| --- | --- |

67.

korostaa, että täytäntöönpanon valvonnan parantamiseksi kunkin jäsenvaltion olisi pyrittävä sitoutumaan vahvasti talouspoliittisiin suosituksiin ja että tässä yhteydessä olisi pyrittävä löytämään oikea tasapaino vertaistuen ja vertaispaineen sekä taloudellisten kannustimien ja pidäkkeiden välillä;

| 68. | panee tyytyväisenä merkille Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission hyväksymän toimielinten välisen sopimuksen uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi; |
| --- | --- |

68.

panee tyytyväisenä merkille Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission hyväksymän toimielinten välisen sopimuksen uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi;

| 69. | kehottaa komissiota pohtimaan edelleen makrotalouden sopeutusohjelmien suunnittelua ja täytäntöönpanoa ja etenkin tarvetta lisätä entisestään päätöksentekoprosessin avoimuutta, omavastuullisuutta ja demokraattista vastuuvelvollisuutta siten, että sidosryhmät ja Euroopan parlamentti osallistuvat siihen asianmukaisesti; muistuttaa tässä yhteydessä komissiota ja neuvostoa täysistunnossa hyväksymästään kannasta asetukseen (EU) N:o 472/2013; |
| --- | --- |

69.

kehottaa komissiota pohtimaan edelleen makrotalouden sopeutusohjelmien suunnittelua ja täytäntöönpanoa ja etenkin tarvetta lisätä entisestään päätöksentekoprosessin avoimuutta, omavastuullisuutta ja demokraattista vastuuvelvollisuutta siten, että sidosryhmät ja Euroopan parlamentti osallistuvat siihen asianmukaisesti; muistuttaa tässä yhteydessä komissiota ja neuvostoa täysistunnossa hyväksymästään kannasta asetukseen (EU) N:o 472/2013;

| 70. | toteaa, että kun makrotalouden sopeutusohjelma lopetetaan, jäsenvaltio kuuluu myös tehostetun valvonnan piiriin EU-ohjausjakson puitteissa ja että tarvittaessa voidaan tehdä perusteellisia tarkasteluja; |
| --- | --- |

70.

toteaa, että kun makrotalouden sopeutusohjelma lopetetaan, jäsenvaltio kuuluu myös tehostetun valvonnan piiriin EU-ohjausjakson puitteissa ja että tarvittaessa voidaan tehdä perusteellisia tarkasteluja;

| 71. | muistuttaa, että euroryhmä ja eurohuippukokous ovat talous- ja raha-asioita käsittelevän neuvoston (Ecofin) epävirallisia keskustelufoorumeita; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan yhteisökehyksen puitteissa ja varmistamaan Euroopan parlamentin roolin toisena lainsäätäjänä ja sen oikeuden demokraattiseen valvontaan; |
| --- | --- |

71.

muistuttaa, että euroryhmä ja eurohuippukokous ovat talous- ja raha-asioita käsittelevän neuvoston (Ecofin) epävirallisia keskustelufoorumeita; kehottaa jäsenvaltioita toimimaan yhteisökehyksen puitteissa ja varmistamaan Euroopan parlamentin roolin toisena lainsäätäjänä ja sen oikeuden demokraattiseen valvontaan;

| 72. | kehottaa soveltamaan euroryhmään menettelysääntöjä, joilla lisätään päätöksenteon avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; kehottaa luomaan euroryhmän ja Euroopan parlamentin välille yhteisymmärryksen siitä, kuinka nämä tavoitteet voitaisiin parhaiten saavuttaa; korostaa sellaisten mekanismien merkitystä, joiden avulla euroalueeseen kuulumattomat jäsenvaltiot voivat tarvittaessa osallistua keskusteluun; |
| --- | --- |

72.

kehottaa soveltamaan euroryhmään menettelysääntöjä, joilla lisätään päätöksenteon avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta; kehottaa luomaan euroryhmän ja Euroopan parlamentin välille yhteisymmärryksen siitä, kuinka nämä tavoitteet voitaisiin parhaiten saavuttaa; korostaa sellaisten mekanismien merkitystä, joiden avulla euroalueeseen kuulumattomat jäsenvaltiot voivat tarvittaessa osallistua keskusteluun;

| 73. | korostaa, että EU:n talouden ohjausjärjestelmää koskevan päätöksentekokehyksen on kuuluttava yhteisömenetelmän piiriin; |
| --- | --- |

73.

korostaa, että EU:n talouden ohjausjärjestelmää koskevan päätöksentekokehyksen on kuuluttava yhteisömenetelmän piiriin;

| 74. | korostaa, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin yhteydessä on tärkeää keskustella talouden ohjausjärjestelmästä kansalaisten, kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten sekä erilaisten sidosryhmien kanssa unionin ja jäsenvaltioiden sekä alueellisella ja paikallisella tasolla; pitää tässä yhteydessä Euroopan tulevaisuutta käsittelevää konferenssia mahdollisena foorumina, jolla voidaan pohtia demokraattisen oikeutuksen vahvistamista siten, että Euroopan parlamentti osallistuu laajemmin sellaisen julkisen ja demokraattisen foorumin tarjoamiseen, jolla määritellään ja pannaan täytäntöön talouspolitiikan koordinointia koskevia EU:n yhteisiä sääntöjä; |
| --- | --- |

74.

korostaa, että Euroopan tulevaisuutta käsittelevän konferenssin yhteydessä on tärkeää keskustella talouden ohjausjärjestelmästä kansalaisten, kansalaisjärjestöjen ja työmarkkinaosapuolten sekä erilaisten sidosryhmien kanssa unionin ja jäsenvaltioiden sekä alueellisella ja paikallisella tasolla; pitää tässä yhteydessä Euroopan tulevaisuutta käsittelevää konferenssia mahdollisena foorumina, jolla voidaan pohtia demokraattisen oikeutuksen vahvistamista siten, että Euroopan parlamentti osallistuu laajemmin sellaisen julkisen ja demokraattisen foorumin tarjoamiseen, jolla määritellään ja pannaan täytäntöön talouspolitiikan koordinointia koskevia EU:n yhteisiä sääntöjä;

o

o o

| 75. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, euroryhmälle, alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

75.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, euroryhmälle, alueiden komitealle ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  EUVL C 70 E, 8.3.2012, s. 19.

1

(2)  EUVL C 33 E, 5.2.2013, s. 140.

2

(3)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 41.

3

(4)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 1.

4

(5)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 8.

5

(6)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 12.

6

(7)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 25.

7

(8)  EUVL L 306, 23.11.2011, s. 33.

8

(9)  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 1.

9

(10)  EUVL L 140, 27.5.2013, s. 11.

10

(11)  EUVL C 407, 4.11.2016, s. 86.

11

(12)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

12

(13)  EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13.

13

(14)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

14

(15)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0054.

15

(16)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0124.

16

(17)  EUVL L 159, 20.5.2020, s. 1.

17

(18)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0206.

18

(19)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0220.

19

(20)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0305.

20

(21)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

21

(22)  Komissio, SWD(2020)0098, Identifying Europe’s recovery needs, 27.5.2020, s. 14–16.

22

(23)  Tämä arvio kattaa vain terveydenhoidon ja pitkäaikaishoidon (70 miljardia euroa), koulutuksen ja elinikäisen oppimisen (15 miljardia euroa) sekä kohtuuhintaisen asumisen (57 miljardia euroa). Lähde: Fransen, L., Bufalo, G., Reviglio, E., ”Boosting Investment in Social Infrastructure in Europe – Report of the High-Level Task Force on Financing Social Infrastructure in Europe”, 2018, s. 116.

23

(24)  Komissio, SWD(2020)0098, Identifying Europe’s recovery needs, 27.5.2020, s. 18–20.

24

(25)  Äärimmäiset katastrofit yleensä alentavat talouden tuotosta (Botzen, Deschenes ja Sanders, 2019). IMF:n ennusteiden mukaan suurilla säähän liittyvillä katastrofeilla voi olla kielteinen vaikutus henkeä kohti laskettuun reaaliseen BKT:hen ja maat, joilla on paremmat valmiudet kohdata suuria luonnonkatastrofeja, voivat lieventää vaikutusta helpommin.

25

(26)  Komission kevään 2021 talousennusteiden mukaan EU:n BKT supistui 6,1 prosenttia ja euroalueen BKT 6,6 prosenttia vuonna 2020. BKT:n kasvun ennustetaan elpyvän lyhyellä aikavälillä hitaasti: 4,2 prosenttia vuonna 2021 ja 4,4 prosenttia vuonna 2022 EU:ssa ja 4,3 prosenttia vuonna 2021 ja 4,4 prosenttia vuonna 2022 euroalueella.

26

(27)  World Economic Outlook: Managing Divergent Recoveries, IMF (huhtikuu 2021).

27

(28)  Erityisesti elpymispaketti ja SURE-tukiväline.

28

(29)  Euroopan finanssipoliittinen komitea (2018), vuosikertomus 2018, syyskuu, ja Euroopan finanssipoliittinen komitea (2020), vuosikertomus 2020, syyskuu.

29

(30)  Enimmäismäärä vahvistettaisiin 3–5 vuodeksi, ja se riippuisi odotetusta potentiaalisesta tuotannon kasvusta, odotetusta inflaatiosta ja siitä, kuinka kaukana ollaan velka-ankkurista.

30

(31)  EFB:n EU:n finanssipoliittisia sääntöjä koskeva arvio, jossa pääpaino oli talouspolitiikan ohjauspakettia (six-pack) ja budjettikuripakettia (two-pack) koskevassa lainsäädännössä: nettomääräisten perusmenojen enimmäismäärällä on sisäänrakennettu automaattinen vakauttava ominaisuus: kun toteutunut tuotos kasvaa potentiaalisen tuotoksen suuntauksen tasoa hitaammin, nettomääräisten perusmenojen kasvu ylittää viimeksi mainitun samalla, kun menojen ja BKT:n suhteen kasvu auttaa vakauttamaan taloutta, ja päinvastoin, kun toteutunut BKT kasvaa suuntausta nopeammin, nettomääräiset menot pienenevät suhteessa BKT:hen.

31

(32)  Manescu, C., Bova, E. (2021), Effectiveness of national expenditure rules: Evidence from EU member states.

32

(33)  Next Generation EU -välineen ja SURE-tukivälineen joukkovelkakirjat.

33

(34)  Erityiskertomus nro 03/2018: Makrotalouden epätasapainoa koskevan menettelyn (MIP) tarkastus, Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

34

(35)  Euroopan tilintarkastustuomioistuin.

35

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/204 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/204

---

P9_TA(2021)0359

Nicaraguan tilanne

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Nicaraguan tilanteesta (2021/2777(RSP))

(2022/C 99/22)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Nicaraguasta ja erityisesti 19. joulukuuta 2019 Nicaraguan ihmisoikeus- ja demokratiatilanteesta (1) ja 8. lokakuuta 2020 ulkomaisia agentteja koskevasta laista Nicaraguassa (2) antamansa päätöslauselmat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Nicaraguasta ja erityisesti 19. joulukuuta 2019 Nicaraguan ihmisoikeus- ja demokratiatilanteesta (1) ja 8. lokakuuta 2020 ulkomaisia agentteja koskevasta laista Nicaraguassa (2) antamansa päätöslauselmat,

| — | ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisestä assosiaatiosta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sopimuksen Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden sekä Keski-Amerikan välisestä assosiaatiosta (3),

| — | ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (4) ja neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1999 (5), Nicaraguan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2019/1720 muuttamisesta 4. toukokuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/607 (6), Nicaraguan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2019/1716 täytäntöönpanosta 4. toukokuuta 2020 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/606 (7) sekä kyseisten pakotteiden soveltamisen jatkamisesta 15. lokakuuta 2021 saakka annetun päätöksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon rajoittavista toimenpiteistä vakavien ihmisoikeusloukkausten ja -rikkomusten torjumiseksi 7. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU) 2020/1998 (4) ja neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/1999 (5), Nicaraguan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun päätöksen (YUTP) 2019/1720 muuttamisesta 4. toukokuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (YUTP) 2020/607 (6), Nicaraguan tilanteen johdosta määrättävistä rajoittavista toimenpiteistä annetun asetuksen (EU) 2019/1716 täytäntöönpanosta 4. toukokuuta 2020 annetun neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2020/606 (7) sekä kyseisten pakotteiden soveltamisen jatkamisesta 15. lokakuuta 2021 saakka annetun päätöksen,

| — | ottaa huomioon korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 10. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman Nicaraguan poliittisen tilanteen heikkenemisestä, korkean edustajan tiedottajan 6. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman uudesta vaalilaista ja 22. kesäkuuta 2021 pidetyssä YK:n ihmisoikeusneuvoston 47. istunnossa annetun 59 maan yhteisen julkilausuman Nicaraguasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korkean edustajan Euroopan unionin puolesta 10. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman Nicaraguan poliittisen tilanteen heikkenemisestä, korkean edustajan tiedottajan 6. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman uudesta vaalilaista ja 22. kesäkuuta 2021 pidetyssä YK:n ihmisoikeusneuvoston 47. istunnossa annetun 59 maan yhteisen julkilausuman Nicaraguasta,

| — | ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajan ja suhteista Keski-Amerikan maihin vastaavan valtuuskunnan puheenjohtajan 15. kesäkuuta 2021 antaman yhteisen julkilausuman oppositiojohtajien pitämisestä edelleen vangittuina Nicaraguassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ulkoasiainvaliokunnan puheenjohtajan ja suhteista Keski-Amerikan maihin vastaavan valtuuskunnan puheenjohtajan 15. kesäkuuta 2021 antaman yhteisen julkilausuman oppositiojohtajien pitämisestä edelleen vangittuina Nicaraguassa,

| — | ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 28. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman Nicaraguasta ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n 22. kesäkuuta 2021 pidetyssä ihmisoikeusneuvoston 47. istunnossa antaman suullisen tilannekatsauksen Nicaraguan ihmisoikeustilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n ihmisoikeusvaltuutetun tiedottajan 28. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman Nicaraguasta ja YK:n ihmisoikeusvaltuutetun Michelle Bachelet’n 22. kesäkuuta 2021 pidetyssä ihmisoikeusneuvoston 47. istunnossa antaman suullisen tilannekatsauksen Nicaraguan ihmisoikeustilanteesta,

| — | ottaa huomioon Amerikan valtioiden järjestön (OAS) pääsihteeristön 6. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman Nicaraguan keskusvaalilautakunnan tuomarien vaalista ja vaaliuudistuksesta sekä OAS:n 15. kesäkuuta 2021 antaman päätöslauselman Nicaraguan tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amerikan valtioiden järjestön (OAS) pääsihteeristön 6. toukokuuta 2021 antaman julkilausuman Nicaraguan keskusvaalilautakunnan tuomarien vaalista ja vaaliuudistuksesta sekä OAS:n 15. kesäkuuta 2021 antaman päätöslauselman Nicaraguan tilanteesta,

| — | ottaa huomioon Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan julkilausumat, Nicaraguan erityisen seurantamekanismin (MESENI) julkaisemat uutiskirjeet ja Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan puheenjohtajan Antonia Urrejolan OAS:n pysyvän neuvoston erityisistunnossa 23. kesäkuuta 2021 esittämät huomiot Nicaraguan tilanteesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan julkilausumat, Nicaraguan erityisen seurantamekanismin (MESENI) julkaisemat uutiskirjeet ja Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan puheenjohtajan Antonia Urrejolan OAS:n pysyvän neuvoston erityisistunnossa 23. kesäkuuta 2021 esittämät huomiot Nicaraguan tilanteesta,

| — | ottaa huomioon neuvoston 21. kesäkuuta 2021 hyväksymään EU:n vuosikertomukseen ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2020 sisältyvän Nicaraguaa koskevan luvun, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 21. kesäkuuta 2021 hyväksymään EU:n vuosikertomukseen ihmisoikeuksista ja demokratiasta maailmassa 2020 sisältyvän Nicaraguaa koskevan luvun,

| — | ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1966 tehdyn kansalaisoikeuksia ja poliittisia oikeuksia koskevan kansainvälisen yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Nicaraguan perustuslain, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Nicaraguan perustuslain,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Nicaraguan ihmisoikeus- ja demokratiatilanne on heikentynyt edelleen merkittävästi sen jälkeen, kun kansalaisten protestit tukahdutettiin väkivaltaisesti huhtikuussa 2018; ottaa huomioon, että tämän jälkeen vähintään 130 henkilöä on menettänyt vapautensa poliittisista syistä ja että hallituksen vastustajiin ja heidän perheisiinsä kohdistuu jatkuva henkilökohtaisen ja verkkohäirinnän uhka poliisin ja hallituksen tukijoiden taholta; ottaa huomioon, että mielivaltaisia pidätyksiä on käytetty yhä enemmän aktivistien ja toisinajattelijoiden rankaisemisvälineenä vuoden 2018 mielenosoitusten jälkeen; ottaa huomioon, että aktivisteilla on erityisen suuri vaara joutua väkivallan, myös seksuaalisen ja sukupuolistuneen väkivallan, uhreiksi; ottaa huomioon, että pidätettyjä pahoinpidellään vankilassa, heiltä evätään lääketieteellinen hoito ja oikeus ottaa yhteyttä asianajajaansa, heitä vastaan hyökätään ja heihin kohdistetaan seksuaalista väkivaltaa ja että hallitusta vastustavat henkilöt sijoitetaan korkeimman turvallisuustason selleihin, joissa heihin kohdistetaan tehostettua valvontaa ja tarkastuksia ja heidät eristetään; ottaa huomioon, että vapautensa menettäneiden naisten ja ikääntyneiden ihmisten tilanne on erityisen huolestuttava; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Nicaraguan ihmisoikeus- ja demokratiatilanne on heikentynyt edelleen merkittävästi sen jälkeen, kun kansalaisten protestit tukahdutettiin väkivaltaisesti huhtikuussa 2018; ottaa huomioon, että tämän jälkeen vähintään 130 henkilöä on menettänyt vapautensa poliittisista syistä ja että hallituksen vastustajiin ja heidän perheisiinsä kohdistuu jatkuva henkilökohtaisen ja verkkohäirinnän uhka poliisin ja hallituksen tukijoiden taholta; ottaa huomioon, että mielivaltaisia pidätyksiä on käytetty yhä enemmän aktivistien ja toisinajattelijoiden rankaisemisvälineenä vuoden 2018 mielenosoitusten jälkeen; ottaa huomioon, että aktivisteilla on erityisen suuri vaara joutua väkivallan, myös seksuaalisen ja sukupuolistuneen väkivallan, uhreiksi; ottaa huomioon, että pidätettyjä pahoinpidellään vankilassa, heiltä evätään lääketieteellinen hoito ja oikeus ottaa yhteyttä asianajajaansa, heitä vastaan hyökätään ja heihin kohdistetaan seksuaalista väkivaltaa ja että hallitusta vastustavat henkilöt sijoitetaan korkeimman turvallisuustason selleihin, joissa heihin kohdistetaan tehostettua valvontaa ja tarkastuksia ja heidät eristetään; ottaa huomioon, että vapautensa menettäneiden naisten ja ikääntyneiden ihmisten tilanne on erityisen huolestuttava;

| B. | ottaa huomioon, että vallitsevan tilanteen johdosta vuodesta 2018 lähtien yli 108 000 nicaragualaista on joutunut pakenemaan ja hakemaan turvapaikkaa naapurimaista ja että kolme neljäsosaa paenneista on hakenut suojelua Costa Ricasta; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että vallitsevan tilanteen johdosta vuodesta 2018 lähtien yli 108 000 nicaragualaista on joutunut pakenemaan ja hakemaan turvapaikkaa naapurimaista ja että kolme neljäsosaa paenneista on hakenut suojelua Costa Ricasta;

| C. | ottaa huomioon, että Nicaraguan kansalliskokous hyväksyi 4. toukokuuta 2021 vaalilain 331 uudistuksen, johon sisältyy hiljattain hyväksyttyjä rankaisevia lakeja; ottaa huomioon, että edellä mainittu uudistus sisältää myös sääntöjä, joilla rajoitetaan vaalikilpailua ja poliittisten oikeuksien käyttöä rajoittaen poliittisen opposition osallistumista entisestään, ja sillä rajoitetaan kansainvälisten normien vastaisesti julkisia vapauksia ja erityisesti muun muassa oikeutta osallistua julkisten asioiden hoitamiseen, yhdistymisvapautta, sananvapautta, oikeutta yhteiskunnallisiin protesteihin ja oikeutta puolustaa oikeuksia; toteaa, että näissä uudistuksissa ei otettu huomioon opposition, kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisen yhteisön vaatimuksia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että Nicaraguan kansalliskokous hyväksyi 4. toukokuuta 2021 vaalilain 331 uudistuksen, johon sisältyy hiljattain hyväksyttyjä rankaisevia lakeja; ottaa huomioon, että edellä mainittu uudistus sisältää myös sääntöjä, joilla rajoitetaan vaalikilpailua ja poliittisten oikeuksien käyttöä rajoittaen poliittisen opposition osallistumista entisestään, ja sillä rajoitetaan kansainvälisten normien vastaisesti julkisia vapauksia ja erityisesti muun muassa oikeutta osallistua julkisten asioiden hoitamiseen, yhdistymisvapautta, sananvapautta, oikeutta yhteiskunnallisiin protesteihin ja oikeutta puolustaa oikeuksia; toteaa, että näissä uudistuksissa ei otettu huomioon opposition, kansalaisyhteiskunnan ja kansainvälisen yhteisön vaatimuksia;

| D. | ottaa huomioon, että uusi keskusvaalilautakunta on elin, joka valvoo ja hallinnoi vaaliprosessia Nicaraguassa; katsoo, että kyseessä on prosessi, jonka hallinnoinnista olisi oltava vastuussa puolueeton, riippumaton ja avoimesti toimiva elin, joka noudattaa demokraattisia periaatteita ja tukee väestön kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien todellista ja moniarvoista toteutumista; ottaa huomioon, että Nicaraguan kansalliskokous, joka on tiukasti Ortegan määräysvallan alaisena, nimitti keskusvaalilautakunnan jäsenet; toteaa, että tämän vuoksi keskusvaalilautakunta on puolueellinen ja ei-avoimesti toimiva elin, mikä heikentää poliittista prosessia entisestään; toteaa, että nämä nimitykset ja viimeaikainen vaaliuudistus ovat vallassa olevan enemmistön määräämiä eivätkä perustu hallituksen ja oppositioryhmien väliseen vuoropuheluun, jota EU ja kansainvälinen yhteisö ovat toistuvasti vaatineet; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että uusi keskusvaalilautakunta on elin, joka valvoo ja hallinnoi vaaliprosessia Nicaraguassa; katsoo, että kyseessä on prosessi, jonka hallinnoinnista olisi oltava vastuussa puolueeton, riippumaton ja avoimesti toimiva elin, joka noudattaa demokraattisia periaatteita ja tukee väestön kansalaisoikeuksien ja poliittisten oikeuksien todellista ja moniarvoista toteutumista; ottaa huomioon, että Nicaraguan kansalliskokous, joka on tiukasti Ortegan määräysvallan alaisena, nimitti keskusvaalilautakunnan jäsenet; toteaa, että tämän vuoksi keskusvaalilautakunta on puolueellinen ja ei-avoimesti toimiva elin, mikä heikentää poliittista prosessia entisestään; toteaa, että nämä nimitykset ja viimeaikainen vaaliuudistus ovat vallassa olevan enemmistön määräämiä eivätkä perustu hallituksen ja oppositioryhmien väliseen vuoropuheluun, jota EU ja kansainvälinen yhteisö ovat toistuvasti vaatineet;

| E. | ottaa huomioon, että Nicaraguan viranomaiset ovat viime viikkoina hajottaneet kaksi poliittista puoluetta ilman asianmukaista menettelyä ja turvautuen kansainvälisten normien vastaisiin menetelmiin; ottaa huomioon, että poliittisten puolueiden (Partido de Restauración Democrática ja Partido Conservador) hajottaminen ja sellaisten poliittisesti motivoituneiden ja tekaistujen rikostutkintojen käynnistäminen, jotka voisivat johtaa demokraattisen opposition ehdokkaiden hylkäämiseen ilman asianmukaista menettelyä, heikentävät sekä ehdokkaaksi haluavien oikeutta asettua ehdolle vaaleissa että äänestäjien oikeutta valita valitsemansa ehdokkaat; toteaa, että nämä toimenpiteet ja oikeusjärjestelmän poliittinen käyttö ovat demokraattisten perusperiaatteiden vastaisia ja loukkaavat vakavasti Nicaraguan kansan oikeuksia, jotka perustuvat Nicaraguan perustuslakiin ja kansainväliseen oikeuteen; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Nicaraguan viranomaiset ovat viime viikkoina hajottaneet kaksi poliittista puoluetta ilman asianmukaista menettelyä ja turvautuen kansainvälisten normien vastaisiin menetelmiin; ottaa huomioon, että poliittisten puolueiden (Partido de Restauración Democrática ja Partido Conservador) hajottaminen ja sellaisten poliittisesti motivoituneiden ja tekaistujen rikostutkintojen käynnistäminen, jotka voisivat johtaa demokraattisen opposition ehdokkaiden hylkäämiseen ilman asianmukaista menettelyä, heikentävät sekä ehdokkaaksi haluavien oikeutta asettua ehdolle vaaleissa että äänestäjien oikeutta valita valitsemansa ehdokkaat; toteaa, että nämä toimenpiteet ja oikeusjärjestelmän poliittinen käyttö ovat demokraattisten perusperiaatteiden vastaisia ja loukkaavat vakavasti Nicaraguan kansan oikeuksia, jotka perustuvat Nicaraguan perustuslakiin ja kansainväliseen oikeuteen;

| F. | ottaa huomioon, että kesäkuun 2021 alusta lähtien ainakin 21 demokraattisen opposition jäsentä, mukaan lukien kuusi presidenttiehdokasta sekä joitakin ammattiyhdistysjohtajia ja poliittisia johtajia, on pidätetty mielivaltaisesti tulkinnanvaraisten poliittisesti motivoituneiden, tekaistujen rikosoikeudellisten syytteiden nojalla ilman minkäänlaista näyttöä soveltaen menettelyä, jota ovat leimanneet vakavat menettelyllisten takeiden loukkaukset, mikä osoittaa, ettei maan oikeuslaitos ole riippumaton; ottaa huomioon, että kymmenet hallituksen tunnetuimmista vastustajista kertovat olevansa järjestelmällisen häirinnän ja jatkuvan pelottelun kohteena ja että poliisit päivystävät lähes pysyvästi heidän kotiensa edessä tai seuraavat heitä kadulla, mikä estää heitä liikkumasta vapaasti; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että kesäkuun 2021 alusta lähtien ainakin 21 demokraattisen opposition jäsentä, mukaan lukien kuusi presidenttiehdokasta sekä joitakin ammattiyhdistysjohtajia ja poliittisia johtajia, on pidätetty mielivaltaisesti tulkinnanvaraisten poliittisesti motivoituneiden, tekaistujen rikosoikeudellisten syytteiden nojalla ilman minkäänlaista näyttöä soveltaen menettelyä, jota ovat leimanneet vakavat menettelyllisten takeiden loukkaukset, mikä osoittaa, ettei maan oikeuslaitos ole riippumaton; ottaa huomioon, että kymmenet hallituksen tunnetuimmista vastustajista kertovat olevansa järjestelmällisen häirinnän ja jatkuvan pelottelun kohteena ja että poliisit päivystävät lähes pysyvästi heidän kotiensa edessä tai seuraavat heitä kadulla, mikä estää heitä liikkumasta vapaasti;

| G. | ottaa huomioon, että viime vuosina Nicaraguan hallitus on hyväksynyt yhä rajoittavampia lakeja, kuten lain ulkomaisten agenttien sääntelystä, kyberrikollisuutta koskevan erityislain, viharikosten torjuntaa koskevan lain, lain ihmisten oikeuksista riippumattomuuteen, suvereniteettiin ja rauhaa palvelevaan itsemääräämisoikeuteen ja rikosprosessia muuttaneen lain, jolla tutkintavankeuden kestoa jatkettiin perustuslaissa vahvistetusta 48 tunnista 90 päivään; toteaa, että näillä laeilla vakiinnutetaan sortotoimet ja laillistetaan teot, joihin maassa on syyllistytty niiden hyväksymisestä lähtien; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että viime vuosina Nicaraguan hallitus on hyväksynyt yhä rajoittavampia lakeja, kuten lain ulkomaisten agenttien sääntelystä, kyberrikollisuutta koskevan erityislain, viharikosten torjuntaa koskevan lain, lain ihmisten oikeuksista riippumattomuuteen, suvereniteettiin ja rauhaa palvelevaan itsemääräämisoikeuteen ja rikosprosessia muuttaneen lain, jolla tutkintavankeuden kestoa jatkettiin perustuslaissa vahvistetusta 48 tunnista 90 päivään; toteaa, että näillä laeilla vakiinnutetaan sortotoimet ja laillistetaan teot, joihin maassa on syyllistytty niiden hyväksymisestä lähtien;

| H. | toteaa, että riippumattomien tiedotusvälineiden jatkuva häirintä ja kriminalisointi rajoittavat sananvapautta ja heikentävät yleisön oikeutta saada tosiasiallisesti tietoa; ottaa huomioon, että sananvapaus sekä verkossa että sen ulkopuolella on tärkeää kaikille demokratioille kaikkina aikoina, mutta se on äärimmäisen tärkeää vaalien aikaan; ottaa huomioon, että valtion viranomaisten ja hallitusta tukevien tiedotusvälineiden julkisilla lausunnoilla on pyritty leimaamaan toisinajattelijoiksi katsottuja henkilöitä; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että riippumattomien tiedotusvälineiden jatkuva häirintä ja kriminalisointi rajoittavat sananvapautta ja heikentävät yleisön oikeutta saada tosiasiallisesti tietoa; ottaa huomioon, että sananvapaus sekä verkossa että sen ulkopuolella on tärkeää kaikille demokratioille kaikkina aikoina, mutta se on äärimmäisen tärkeää vaalien aikaan; ottaa huomioon, että valtion viranomaisten ja hallitusta tukevien tiedotusvälineiden julkisilla lausunnoilla on pyritty leimaamaan toisinajattelijoiksi katsottuja henkilöitä;

| I. | toteaa, että tämä Nicaraguan hallituksen johdolla tapahtunut huolestuttava kehitys osoittaa, että hallinto on ajautumassa syvemmälle autoritarismiin estämällä demokratian toteutumista, kansallisen ymmärryksen syntymistä ja kansainvälisen sovittelun toteuttamista rauhanomaisen ratkaisun löytämiseksi konfliktiin ja vaikeuttamalla selvästi vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien järjestämistä 7. marraskuuta 2021; ottaa huomioon, että EU, muut kansainväliset toimijat ja ihmisoikeusjärjestöt ovat varoittaneet, että näitä lakeja saatetaan hyvinkin käyttää sellaisia henkilöitä vastaan, jotka vastustavat sortopolitiikkaa; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että tämä Nicaraguan hallituksen johdolla tapahtunut huolestuttava kehitys osoittaa, että hallinto on ajautumassa syvemmälle autoritarismiin estämällä demokratian toteutumista, kansallisen ymmärryksen syntymistä ja kansainvälisen sovittelun toteuttamista rauhanomaisen ratkaisun löytämiseksi konfliktiin ja vaikeuttamalla selvästi vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalien järjestämistä 7. marraskuuta 2021; ottaa huomioon, että EU, muut kansainväliset toimijat ja ihmisoikeusjärjestöt ovat varoittaneet, että näitä lakeja saatetaan hyvinkin käyttää sellaisia henkilöitä vastaan, jotka vastustavat sortopolitiikkaa;

| J. | ottaa huomioon, että Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan eri alojen riippumattomien asiantuntijoiden ryhmä on jo todennut, että katumielenosoitusten tukahduttamisessa käytettyjä menetelmiä voidaan pitää rikoksina ihmisyyttä vastaan; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnan eri alojen riippumattomien asiantuntijoiden ryhmä on jo todennut, että katumielenosoitusten tukahduttamisessa käytettyjä menetelmiä voidaan pitää rikoksina ihmisyyttä vastaan;

| K. | ottaa huomioon, että Nicaraguassa ei ole pantu täytäntöön juuri lainkaan YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston Nicaragualle antamia suosituksia, mikä on johtanut rankaisemattomuuden jatkumiseen ja uusiin loukkauksiin; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Nicaraguassa ei ole pantu täytäntöön juuri lainkaan YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimiston Nicaragualle antamia suosituksia, mikä on johtanut rankaisemattomuuden jatkumiseen ja uusiin loukkauksiin;

| L. | ottaa huomioon, että Nicaraguan kansalliskokouksen kuluttajalakiin (laki 842) tekemät uudistukset velvoittavat pankit avaamaan tilejä sellaisten henkilöiden sukulaisille, joille Yhdysvaltojen hallitus ja muut maat ovat määränneet pakotteita ja joita syytetään korruptiosta, rahanpesusta ja ihmisoikeusloukkauksista; ottaa huomioon, että Ortega-Murillon perhettä syytetään yritysimperiumin rakentamisesta televiestintä-, energia- ja muilla aloilla; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että Nicaraguan kansalliskokouksen kuluttajalakiin (laki 842) tekemät uudistukset velvoittavat pankit avaamaan tilejä sellaisten henkilöiden sukulaisille, joille Yhdysvaltojen hallitus ja muut maat ovat määränneet pakotteita ja joita syytetään korruptiosta, rahanpesusta ja ihmisoikeusloukkauksista; ottaa huomioon, että Ortega-Murillon perhettä syytetään yritysimperiumin rakentamisesta televiestintä-, energia- ja muilla aloilla;

| M. | katsoo, että demokratian ja oikeusvaltion kehittäminen ja vahvistaminen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen ovat olennainen osa unionin ulkoista toimintaa, ja toteaa, että ne kuuluvat EU:n ja Keski-Amerikan maiden väliseen assosiaatiosopimukseen vuodelta 2012; |
| --- | --- |

M.

katsoo, että demokratian ja oikeusvaltion kehittäminen ja vahvistaminen sekä ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen ovat olennainen osa unionin ulkoista toimintaa, ja toteaa, että ne kuuluvat EU:n ja Keski-Amerikan maiden väliseen assosiaatiosopimukseen vuodelta 2012;

| 1. | ilmaisee solidaarisuutensa Nicaraguan kansalle ja tuomitsee voimakkaasti Nicaraguan viranomaisten kaikki sortotoimet, joiden kohteena ovat olleet demokraattiset oppositiopuolueet ja niiden jäsenet, toimittajat ja muut media-alan työntekijät, opiskelijat, alkuperäiskansat, ihmisoikeuksien puolustajat ja kansalaisyhteiskunnan edustajat sekä heidän perheenjäsenensä; tuomitsee erityisesti aiheutetut kuolemantapaukset; kehottaa lopettamaan välittömästi rajoittavien toimenpiteiden määräämisen, sortotoimet ja ihmisoikeusloukkaukset ja saattamaan Nicaraguan hallinnon vastuuseen vakavista loukkauksista, joihin se on syyllistynyt vuodesta 2018 lähtien; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vaatii vapauttamaan välittömästi ja ehdoitta kaikki mielivaltaisesti pidätetyt poliittiset vangit, mukaan lukien Cristiana Chamorro, Arturo Cruz, Félix Maradiaga, Juan Sebastián Chamorro, Miguel Mora ja Medardo Mairena, jotka ovat ilmoittaneet presidenttiehdokkuudestaan, poliittiset johtajat José Pallais, José Adan Aguerri, Dora María Téllez, Hugo Torres, Víctor Hugo Tinoco, Violeta Granera, Ana Margarita Vijil, Suyén Barahona ja Pedro Joaquín Chamorro sekä muut oppositioaktivistit, ihmisoikeuksien puolustajat ja toimittajat; kehottaa lisäksi varmistamaan heidän perustavanlaatuisten oikeudellisten takeidensa, ihmisoikeuksiensa, kansalaisoikeuksiensa ja poliittisten oikeuksiensa kunnioittamisen; vaatii hallitusta toimittamaan välittömästi näyttöä siitä, että vangittuina olevat ovat yhä elossa, ja todisteita heidän olinpaikastaan; muistuttaa, että maanpaossa oleville on annettava kattavat takeet, jotta he voivat palata kotimaahansa; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vaatii Nicaraguan hallitusta lakkauttamaan käytännössä vallitsevan piiritystilan, kunnioittamaan kansallisen poliisin roolia epäpoliittisena, puolueettomana ja neuvottelemattomana voimana, riisumaan puolisotilaalliset joukot aseista, noudattamaan Kansallisen liittoutuman kanssa allekirjoitettuja sopimuksia ja palauttamaan kansalaisten oikeudet; kehottaa jälleen hallitusta sallimaan kansalaisyhteiskunnan järjestöjen toiminnan turvallisessa ja suotuisassa ympäristössä ilman pelkoa kostotoimista; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa jälleen palauttamaan osallistavan vuoropuhelun ja demokratian, sillä se on ainoa rauhanomainen keino selviytyä Nicaraguan poliittisesta, taloudellisesta ja sosiaalisesta kriisistä; korostaa tarvetta hyväksyä uudistuksia osallistavalla ja avoimella tavalla; kehottaa EU:n edustustoa Nicaraguassa jatkamaan ja tehostamaan diplomaattista toimintaa ennen vaaliprosessia ja olemaan edelleen yhteydessä viranomaisiin poliittisen ratkaisun löytämiseksi Nicaraguan kriisiin; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Nicaraguan viranomaisia tekemään välittömästi muutoksia vaalilakiin niiden kansainvälisten parametrien mukaisesti, joita OAS vaati 21. lokakuuta 2020 antamassaan päätöslauselmassa, nimittämään puolueettomia edustajia eri vaalirakenteisiin, palauttamaan oikeudellisen aseman sen menettäneille puolueille, kunnioittamaan Nicaraguan kansalaisten oikeutta valita ja tulla valituiksi sekä takaamaan kansallisten ja kansainvälisten vaalitarkkailuelinten rajoittamattoman läsnäolon ja sitoutumaan samalla poliittiseen rinnakkaiseloon vaalien jälkeen; korostaa, että OAS:n ja kansainvälisten järjestöjen pyytämien muutosten täytäntöönpano ja erityisesti sellaisten oikeuksien ja vapauksien palauttaminen, jotka mahdollistavat vapaan, uskottavan ja tasapuolisen vaaliprosessin, ovat edellytyksiä sille, että Euroopan parlamentti tunnustaa vaalit ja niiden seurauksena muodostetun hallituksen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuomitsee rajoittavien ja rankaisevien lakien hyväksymisen ja täytäntöönpanon ja kehottaa kumoamaan ne välittömästi; korostaa, että nämä lait ovat ristiriidassa Nicaraguan tasavallan perustuslaissa, Amerikan maiden demokratian peruskirjassa ja muissa Nicaraguan allekirjoittamissa kansainvälisissä sopimuksissa vahvistettujen Nicaraguan kansalaisten oikeuksien ja vapauksien kanssa; torjuu sen, että Nicaraguan autoritaarinen hallitus käyttää valtiollisia elimiä ja lakeja väärin tarkoituksenaan kriminalisoida kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja poliittisia vastustajia; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa jälleen Nicaraguan viranomaisia sallimaan esteettömän pääsyn YK:n ihmisoikeusvaltuutetun toimistolle (OHCHR), Amerikan valtioiden ihmisoikeustoimikunnalle (IACHR) ja sen eri alojen riippumattomien asiantuntijoiden ryhmälle (GIEI), Nicaraguan erityiselle seurantamekanismille (MESENI), kansainvälisille kansalaisyhteiskunnan järjestöille ja Euroopan unionin toimielimille ihmisoikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi Nicaraguassa; kehottaa jälleen kerran palauttamaan välittömästi ihmisoikeuksia puolustavien järjestöjen, kuten Centro Nicaragüense de Derechos Humanos -järjestön (CENIDH), oikeushenkilöyden; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kehottaa Nicaraguan hallitusta perustamaan riippumattoman tutkintaelimen, johon osallistuu kansainvälisiä asiantuntijoita, valvomaan yleisen syyttäjän viraston toteuttamaa uskottavaa, puolueetonta ja perusteellista tutkintaa, joka koskee ylimpien poliisiviranomaisten väitettyä vastuuta vakavista ihmisoikeusloukkauksista, joihin syyllistyttiin vuoden 2018 voimatoimien aikana ja niiden jälkeen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa Keski-Amerikan integraatiojärjestelmää (SICA) ja sen jäsenvaltioita toimimaan aktiivisesti demokratian puolustamisessa, suojelemisessa ja edistämisessä sekä ihmisoikeuksien puolustamisessa Nicaraguassa, kuten todetaan vuonna 1991 tehdyssä Tegucigalpan pöytäkirjassa ja Keski-Amerikan demokraattista turvallisuutta koskevassa vuoden 1995 puitesopimuksessa, jonka 1 artiklan mukaan demokratia perustuu siihen, että on olemassa hallituksia, jotka valitaan yleisillä ja vapailla vaaleilla vaalisalaisuutta noudattaen, ja että kaikkien ihmisoikeuksia kunnioitetaan ehdoitta Keski-Amerikan alueella sijaitsevissa valtioissa; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kehottaa rahanpesun ja terrorismin rahoittamisen vastaista toimintaryhmää (FATF) harjoittamaan tarvittavaa koordinointia Yhdysvaltojen ulkomaisten varojen valvontatoimiston kanssa, jotta voidaan varmistaa kansainvälinen taloudellinen turvallisuus, kun otetaan huomioon laittomat operaatiot, jotka ovat peräisin Ortega-Murillon hallinnon ja sen yhteistyökumppaneiden kaupallisista suhteista ja varoista Euroopan maissa; korostaa, että Nicaragua on ollut FATF:n mustalla listalla lokakuusta 2020 lähtien; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kehottaa neuvostoa laajentamaan nopeasti luetteloa pakotteiden kohteena olevista henkilöistä ja yhteisöistä, ja sisällyttämään luetteloon Nicaraguan presidentin ja varapresidentin sekä heidän sisäpiirinsä, ja kiinnittämään erityistä huomiota siihen, ettei Nicaraguan kansalle aiheudu haittaa; korostaa, että on jatkettava muun muassa EU:n kehitysohjelmien ja humanitaarisen avun ohjelmien kautta annettavaa EU:n tukea Nicaraguan kansalaisyhteiskunnan järjestöille, ihmisoikeuksien puolustajille ja kansalle ja että on varmistettava, että tuki saavuttaa todelliset edunsaajansa eikä päädy hallinnon tai viranomaisten haltuun, jotta voidaan lieventää covid-19-pandemian ja nykyisen hallituksen harjoittaman sorron vaikutuksia ja estää kriisin muuttuminen humanitaariseksi kriisiksi; muistuttaa, että EU:n ja Keski-Amerikan maiden välisen assosiaatiosopimuksen mukaisesti Nicaraguan on kunnioitettava ja vahvistettava oikeusvaltion, demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamisen periaatteita, ja toistaa vaatimuksensa, joka koskee assosiaatiosopimuksen demokratialausekkeen soveltamista nykyisten olosuhteiden vuoksi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kiittää ja tukee toimia ja myönteistä työtä, jota EU:n edustusto Nicaraguassa on toteuttanut hyvin haastavassa ympäristössä; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita seuraamaan tiiviisti tilannetta paikan päällä Nicaraguassa olevien edustajiensa ja suurlähetystöjensä kautta, myös seuraamalla oikeudenkäyntejä ja vierailemalla vankilassa tai kotiarestissa olevien arvostelijoiden ja oppositiojohtajien luona; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kehottaa EU:n edustustoa Nicaraguassa ja jäsenvaltioita tarvittaessa helpottamaan hätäviisumien myöntämistä ja tarjoamaan tilapäistä suojaa EU:n jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pyytää puheenjohtajakokousta lähettämään suhteista Keski-Amerikan maihin vastaavan parlamentin valtuuskunnan tiedonhankintamatkalle Nicaraguaan ihmisoikeustilanteen ja poliittisen tilanteen arvioimiseksi paikan päällä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | muistuttaa 14. maaliskuuta 2019 antamassaan päätöslauselmassa esittämästään kehotuksesta luovuttaa välittömästi Alessio Casimirri, joka asuu edelleen Managuassa Nicaraguan hallituksen suojeluksessa, Italiaan, jossa hänen on suoritettava kuusi elinkautista vankeusrangaistusta todistetusta osallisuudestaan entisen pääministerin ja kristillisdemokraattisen puolueen puheenjohtajan Aldo Moron kidnappaukseen ja surmaamiseen ja tämän henkivartijoiden murhaan, jotka tehtiin Roomassa 16. maaliskuuta 1978; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, Amerikan valtioiden järjestön pääsihteerille, EU:n ja Latinalaisen Amerikan parlamentaariselle edustajakokoukselle, Keski-Amerikan parlamentille, Liman ryhmälle sekä Nicaraguan tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  EUVL C 255, 29.6.2021, s. 65.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0259.

(3)  EUVL L 346, 15.12.2012, s. 3.

(4)  EUVL L 410 I, 7.12.2020, s. 1.

(5)  EUVL L 410 I, 7.12.2020, s. 13.

(6)  EUVL L 139 I, 4.5.2020, s. 4.

(7)  EUVL L 139 I, 4.5.2020, s. 1.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/209 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/209

---

P9_TA(2021)0360

Oppositioon ja erityisesti HDP-puolueeseen kohdistetut tukahduttamistoimet Turkissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 oppositioon ja erityisesti Kansojen demokraattiseen puolueeseen (HDP) kohdistetuista tukahduttamistoimista Turkissa (2021/2788(RSP))

(2022/C 99/23)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Turkista, erityisesti 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Turkkia koskevista komission vuosien 2019 ja 2020 kertomuksista (1), 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Turkin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti Selahattin Demirtaşin ja muiden mielipidevankien tapauksesta (2), ja 19. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Turkin tilanteesta, erityisesti valittujen pormestareiden erottamisesta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon aiemmat päätöslauselmansa Turkista, erityisesti 19. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman Turkkia koskevista komission vuosien 2019 ja 2020 kertomuksista (1), 20. tammikuuta 2021 antamansa päätöslauselman Turkin ihmisoikeustilanteesta, erityisesti Selahattin Demirtaşin ja muiden mielipidevankien tapauksesta (2), ja 19. syyskuuta 2019 antamansa päätöslauselman Turkin tilanteesta, erityisesti valittujen pormestareiden erottamisesta (3),

| — | ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n laajentumispolitiikasta (COM(2020)0660) ja siihen liittyvän Turkkia koskevan vuoden 2020 kertomuksen (SWD(2020)0355), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. lokakuuta 2020 annetun komission tiedonannon EU:n laajentumispolitiikasta (COM(2020)0660) ja siihen liittyvän Turkkia koskevan vuoden 2020 kertomuksen (SWD(2020)0355),

| — | ottaa huomioon 3. lokakuuta 2005 hyväksytyn Turkin neuvottelukehyksen ja sen, että kaikkien muiden ehdokasmaiden tavoin Turkin liittyminen EU:hun edellyttää Kööpenhaminan arviointiperusteiden noudattamista kaikilta osin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. lokakuuta 2005 hyväksytyn Turkin neuvottelukehyksen ja sen, että kaikkien muiden ehdokasmaiden tavoin Turkin liittyminen EU:hun edellyttää Kööpenhaminan arviointiperusteiden noudattamista kaikilta osin,

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät ulkosuhteista ja muut Turkkia koskevat asiaan liittyvät neuvoston ja Eurooppa-neuvoston päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 annetut Eurooppa-neuvoston päätelmät ulkosuhteista ja muut Turkkia koskevat asiaan liittyvät neuvoston ja Eurooppa-neuvoston päätelmät,

| — | ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2021 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n ja Turkin poliittisista, taloudellisista ja kauppasuhteista (JOIN(2021)0008), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. maaliskuuta 2021 annetun komission sekä unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen tiedonannon EU:n ja Turkin poliittisista, taloudellisista ja kauppasuhteista (JOIN(2021)0008),

| — | ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon ulkoasioista ja turvallisuuspolitiikasta vastaavan tiedottajan 19. elokuuta 2019 antaman julkilausuman vaaleilla valittujen pormestareiden erottamisesta ja satojen ihmisten pidätyksistä Kaakkois-Turkissa sekä 21. ja 25. joulukuuta 2020 annetut julkilausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ulkosuhdehallinnon ulkoasioista ja turvallisuuspolitiikasta vastaavan tiedottajan 19. elokuuta 2019 antaman julkilausuman vaaleilla valittujen pormestareiden erottamisesta ja satojen ihmisten pidätyksistä Kaakkois-Turkissa sekä 21. ja 25. joulukuuta 2020 annetut julkilausumat,

| — | ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin ja naapuruuspolitiikasta ja laajentumisesta vastaavan komission jäsenen Olivér Várhelyin 18. maaliskuuta 2021 antaman yhteisen julkilausuman viimeisimmistä Kansojen demokraattista puoluetta koskevista toimista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission varapuheenjohtajan / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan Josep Borrellin ja naapuruuspolitiikasta ja laajentumisesta vastaavan komission jäsenen Olivér Várhelyin 18. maaliskuuta 2021 antaman yhteisen julkilausuman viimeisimmistä Kansojen demokraattista puoluetta koskevista toimista,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen 46 artiklan, jonka mukaan korkeat sopimuspuolet sitoutuvat noudattamaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen lopullisia tuomioita asioissa, joiden osapuolina ne ovat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen 46 artiklan, jonka mukaan korkeat sopimuspuolet sitoutuvat noudattamaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen lopullisia tuomioita asioissa, joiden osapuolina ne ovat,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen suuren jaoston 22. joulukuuta 2020 antaman tuomion asiassa Selahattin Demirtaş v. Turkki (14305/17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen suuren jaoston 22. joulukuuta 2020 antaman tuomion asiassa Selahattin Demirtaş v. Turkki (14305/17),

| — | ottaa huomioon poliittisen opposition ja toisinajattelijoiden tukahduttamisesta Turkissa 23. lokakuuta 2020 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen (PACE) päätöslauselman 2347 ”New crackdown on political opposition and civil dissent in Turkey: urgent need to safeguard Council of Europe standards” sekä oppositiopoliitikkojen tilanteesta Turkissa 24. tammikuuta 2019 annetun PACE:n päätöslauselman 2260 ”The worsening situation of opposition politicians in Turkey: what can be done to protect their fundamental rights in a Council of Europe member State?””, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisen opposition ja toisinajattelijoiden tukahduttamisesta Turkissa 23. lokakuuta 2020 annetun Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen (PACE) päätöslauselman 2347 ”New crackdown on political opposition and civil dissent in Turkey: urgent need to safeguard Council of Europe standards” sekä oppositiopoliitikkojen tilanteesta Turkissa 24. tammikuuta 2019 annetun PACE:n päätöslauselman 2260 ”The worsening situation of opposition politicians in Turkey: what can be done to protect their fundamental rights in a Council of Europe member State?””,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 ja 4 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Turkin yleisen tilanteen taantuessa ja perusoikeuksien ja oikeusvaltion tilan sen myötä heikentyessä Turkin viranomaiset ovat jatkuvasti ja yhä enenevässä määrin ottaneet kohteekseen Turkin oppositiopuolueet ja erityisesti Kansojen demokraattisen puolueen (HDP); |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Turkin yleisen tilanteen taantuessa ja perusoikeuksien ja oikeusvaltion tilan sen myötä heikentyessä Turkin viranomaiset ovat jatkuvasti ja yhä enenevässä määrin ottaneet kohteekseen Turkin oppositiopuolueet ja erityisesti Kansojen demokraattisen puolueen (HDP);

| B. | panee merkille, että Turkin kassaatiotuomioistuimen pääsyyttäjä toimitti 17. maaliskuuta 2021 perustuslakituomioistuimelle kirjelmän, jossa vaadittiin Turkin parlamentin kolmanneksi suurimman puolueen HDP:n lakkauttamista; ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuimen yleiskokous havaitsi 31. maaliskuuta 2021 menettelyllisiä puutteita tässä syytekirjelmässä ja päätti palauttaa sen pääsyyttäjän virastoon; panee merkille, että 7. kesäkuuta 2021 toimitettiin tarkistettu syytekirjelmä, jossa puolueen lakkauttamisen lisäksi vaadittiin poliittisen toiminnan kieltämistä lähes 500:lta HDP-puolueen poliitikolta sekä puolueen pankkitilien jäädyttämistä; toteaa, että perustuslakituomioistuimen yleiskokous hyväksyi tarkistetun syytekirjelmän 21. kesäkuuta 2021 yksimielisesti; |
| --- | --- |

B.

panee merkille, että Turkin kassaatiotuomioistuimen pääsyyttäjä toimitti 17. maaliskuuta 2021 perustuslakituomioistuimelle kirjelmän, jossa vaadittiin Turkin parlamentin kolmanneksi suurimman puolueen HDP:n lakkauttamista; ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuimen yleiskokous havaitsi 31. maaliskuuta 2021 menettelyllisiä puutteita tässä syytekirjelmässä ja päätti palauttaa sen pääsyyttäjän virastoon; panee merkille, että 7. kesäkuuta 2021 toimitettiin tarkistettu syytekirjelmä, jossa puolueen lakkauttamisen lisäksi vaadittiin poliittisen toiminnan kieltämistä lähes 500:lta HDP-puolueen poliitikolta sekä puolueen pankkitilien jäädyttämistä; toteaa, että perustuslakituomioistuimen yleiskokous hyväksyi tarkistetun syytekirjelmän 21. kesäkuuta 2021 yksimielisesti;

| C. | ottaa huomioon, että pääsyyttäjä perusti suurimman osan HDP:tä vastaan esittämistään syytöksistä Kobanin mielenosoituksiin, joista on meneillään oikeuskäsittely HDP:n poliitikkoja, muun muassa entisiä yhteispuheenjohtajia Selahattin Demirtașia ja Figen Yüksekdağia, vastaan; ottaa huomioon, että nämä syytökset perustuivat pääasiassa HDP:n puolueneuvoston 6. lokakuuta 2014 päivättyyn tviittiin, jossa ihmisiä kehotettiin solidaarisuudenosoituksena kobanilaisia kohtaan osoittamaan mieltään Isisiä ja Turkin Kobaniin kohdistamaa saartoa vastaan; toteaa, että mielenosoituksissa kuoli yli 50 ihmistä, joista valtaosa oli yhteenotoissa Turkin poliisin kanssa surmansa saaneita HDP:n jäseniä tai kannattajia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että pääsyyttäjä perusti suurimman osan HDP:tä vastaan esittämistään syytöksistä Kobanin mielenosoituksiin, joista on meneillään oikeuskäsittely HDP:n poliitikkoja, muun muassa entisiä yhteispuheenjohtajia Selahattin Demirtașia ja Figen Yüksekdağia, vastaan; ottaa huomioon, että nämä syytökset perustuivat pääasiassa HDP:n puolueneuvoston 6. lokakuuta 2014 päivättyyn tviittiin, jossa ihmisiä kehotettiin solidaarisuudenosoituksena kobanilaisia kohtaan osoittamaan mieltään Isisiä ja Turkin Kobaniin kohdistamaa saartoa vastaan; toteaa, että mielenosoituksissa kuoli yli 50 ihmistä, joista valtaosa oli yhteenotoissa Turkin poliisin kanssa surmansa saaneita HDP:n jäseniä tai kannattajia;

| D. | ottaa huomioon, että niin kutsutussa Kobani-oikeudenkäynnissä on 108 vastaajaa HDP:stä; ottaa huomioon, että 28 heistä on tutkintavankeudessa; ottaa huomioon, että kuudelle henkilölle on asetettu lainkäytöllisiä rajoituksia ja 75 henkilöstä on tehty pidätysmääräys; toteaa, että parlamentti aikoo seurata edelleen tiiviisti Kobani-oikeudenkäyntiä ja muita asiaa koskevia tapauksia; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että niin kutsutussa Kobani-oikeudenkäynnissä on 108 vastaajaa HDP:stä; ottaa huomioon, että 28 heistä on tutkintavankeudessa; ottaa huomioon, että kuudelle henkilölle on asetettu lainkäytöllisiä rajoituksia ja 75 henkilöstä on tehty pidätysmääräys; toteaa, että parlamentti aikoo seurata edelleen tiiviisti Kobani-oikeudenkäyntiä ja muita asiaa koskevia tapauksia;

| E. | ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin on aiemmin kieltänyt kuusi kurdimyönteistä puoluetta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että perustuslakituomioistuin on aiemmin kieltänyt kuusi kurdimyönteistä puoluetta;

| F. | toteaa, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on toistuvasti katsonut, että puolueiden lakkauttaminen loukkaa Euroopan ihmisoikeussopimuksen 11 artiklaan kirjattua oikeutta yhdistymisvapauteen; ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto totesi 24. kesäkuuta 2021 hyväksymissään päätelmissä, että poliittisten puolueiden vastaiset toimet merkitsevät huomattavaa takaiskua ihmisoikeuksien kannalta ja ovat vastoin Turkin velvoitteita kunnioittaa demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta ja että vuoropuhelun käyminen näistä kysymyksistä on edelleen olennainen osa EU:n ja Turkin suhteita; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on toistuvasti katsonut, että puolueiden lakkauttaminen loukkaa Euroopan ihmisoikeussopimuksen 11 artiklaan kirjattua oikeutta yhdistymisvapauteen; ottaa huomioon, että Eurooppa-neuvosto totesi 24. kesäkuuta 2021 hyväksymissään päätelmissä, että poliittisten puolueiden vastaiset toimet merkitsevät huomattavaa takaiskua ihmisoikeuksien kannalta ja ovat vastoin Turkin velvoitteita kunnioittaa demokratiaa ja oikeusvaltioperiaatetta ja että vuoropuhelun käyminen näistä kysymyksistä on edelleen olennainen osa EU:n ja Turkin suhteita;

| G. | ottaa huomioon, että HDP:n työntekijä ja jäsen Deniz Poyraz murhattiin 17. kesäkuuta 2021 puolueen toimistossa İzmirissä; toteaa, että on esitetty väitteitä, joiden mukaan hänen ruumistaan oli hänen kuoltuaan silvottu; ottaa huomioon, että vuosina 2015 ja 2016 satoja HDP:n puoluetoimistoja, myös Ankaran-päämajaa, vastaan hyökättiin ja monet niistä poltettiin; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että HDP:n työntekijä ja jäsen Deniz Poyraz murhattiin 17. kesäkuuta 2021 puolueen toimistossa İzmirissä; toteaa, että on esitetty väitteitä, joiden mukaan hänen ruumistaan oli hänen kuoltuaan silvottu; ottaa huomioon, että vuosina 2015 ja 2016 satoja HDP:n puoluetoimistoja, myös Ankaran-päämajaa, vastaan hyökättiin ja monet niistä poltettiin;

| H. | toteaa, että noin 4 000 HDP:n jäsentä ja virkailijaa, myös useita parlamentin jäseniä, on edelleen vankilassa; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että noin 4 000 HDP:n jäsentä ja virkailijaa, myös useita parlamentin jäseniä, on edelleen vankilassa;

| I. | ottaa huomioon, että kolmelta HDP:n kansanedustajalta on riistetty edustajanpaikka ja parlamentaarinen koskemattomuus ja heidät on sen jälkeen pidätetty; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että kolmelta HDP:n kansanedustajalta on riistetty edustajanpaikka ja parlamentaarinen koskemattomuus ja heidät on sen jälkeen pidätetty;

| J. | ottaa huomioon, että oikeusministeriön syyttäjät toimittivat 30. kesäkuuta 2021 Turkin kansalliskokouksen yhteiselle parlamentaariselle perustuslaki- ja oikeusvaliokunnalle yhteenvedot menettelyistä, joilla pyritään poistamaan kuutta eri oppositiopuoluetta edustavilta 20:ltä opposition lainsäätäjältä parlamentaarinen koskemattomuus; ottaa huomioon, että nämä menettelyt koskevat 15:tä HDP:n kansanedustajaa, Tasavaltalaisen kansanpuolueen (CHP) johtajaa Kemal Kılıçdaroğlua ja yhtä lainsäätäjää kustakin muusta oppositiopuolueesta, jotka ovat Demokraattinen alueiden puolue (DBP), İYİ Parti (Hyvä puolue), Turkin työväenpuolue (TİP) ja Demokraattinen puolue (DP); |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että oikeusministeriön syyttäjät toimittivat 30. kesäkuuta 2021 Turkin kansalliskokouksen yhteiselle parlamentaariselle perustuslaki- ja oikeusvaliokunnalle yhteenvedot menettelyistä, joilla pyritään poistamaan kuutta eri oppositiopuoluetta edustavilta 20:ltä opposition lainsäätäjältä parlamentaarinen koskemattomuus; ottaa huomioon, että nämä menettelyt koskevat 15:tä HDP:n kansanedustajaa, Tasavaltalaisen kansanpuolueen (CHP) johtajaa Kemal Kılıçdaroğlua ja yhtä lainsäätäjää kustakin muusta oppositiopuolueesta, jotka ovat Demokraattinen alueiden puolue (DBP), İYİ Parti (Hyvä puolue), Turkin työväenpuolue (TİP) ja Demokraattinen puolue (DP);

| K. | ottaa huomioon, että pääoppositiopuolueen johtajaa Kılıçdaroğlua syytetään Turkin presidentin väitetystä loukkaamisesta, josta hänet voidaan tuomita enintään neljän vuoden vankeusrangaistukseen; ottaa huomioon, että myös presidentti Recep Tayyip Erdoğan nosti 11. tammikuuta 2021 häntä vastaan kanteen, jossa tämä vaati miljoonan Turkin liiran vahingonkorvauksia; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että pääoppositiopuolueen johtajaa Kılıçdaroğlua syytetään Turkin presidentin väitetystä loukkaamisesta, josta hänet voidaan tuomita enintään neljän vuoden vankeusrangaistukseen; ottaa huomioon, että myös presidentti Recep Tayyip Erdoğan nosti 11. tammikuuta 2021 häntä vastaan kanteen, jossa tämä vaati miljoonan Turkin liiran vahingonkorvauksia;

| L. | ottaa huomioon, että HDP:n entinen yhteispuheenjohtaja ja vuosien 2014 ja 2018 presidentinvaalien ehdokas Demirtaș on ollut vangittuna yli neljän vuoden ajan perusteettomien syytteiden nojalla ja huolimatta siitä, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on antanut kaksi hänen vapauttamistaan puoltavaa ratkaisua; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että HDP:n entinen yhteispuheenjohtaja ja vuosien 2014 ja 2018 presidentinvaalien ehdokas Demirtaș on ollut vangittuna yli neljän vuoden ajan perusteettomien syytteiden nojalla ja huolimatta siitä, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin on antanut kaksi hänen vapauttamistaan puoltavaa ratkaisua;

| M. | ottaa huomioon, että samassa tuomiossa Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi, että HDP:n puoluejohdon kehotusta solidaarisuuteen Kobanin väestöä kohtaan voitiin pitää poliittisena mielipiteenilmaisuna eikä sitä voinut tulkita yllytykseksi väkivaltaan; panee merkille tuomioistuimen lausuneen, että 6.–8. lokakuuta 2014 tapahtuneita, sinänsä valitettavia väkivaltaisuuksia ei voida pitää suorana seurauksena HDP:n puoluejohdon tviiteistä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että samassa tuomiossa Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi, että HDP:n puoluejohdon kehotusta solidaarisuuteen Kobanin väestöä kohtaan voitiin pitää poliittisena mielipiteenilmaisuna eikä sitä voinut tulkita yllytykseksi väkivaltaan; panee merkille tuomioistuimen lausuneen, että 6.–8. lokakuuta 2014 tapahtuneita, sinänsä valitettavia väkivaltaisuuksia ei voida pitää suorana seurauksena HDP:n puoluejohdon tviiteistä;

| N. | ottaa huomioon, että 31. maaliskuuta 2019 pidettyjen paikallisvaalien jälkeen Turkin kaakkoisosassa demokraattisesti valituista 65:stä HDP:n pormestarista 59 on korvattu hallituksen nimittämillä maaherroilla tai edunvalvojilla sillä perusteella, että he olivat rikostutkinnan kohteena väitettyjen terroristiyhteyksien vuoksi; ottaa huomioon, että 36 pidätetystä 32 vapautettiin oikeusprosessin aikana mutta kuusi vaaleilla valittua yhteispormestaria on edelleen vankilassa; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että 31. maaliskuuta 2019 pidettyjen paikallisvaalien jälkeen Turkin kaakkoisosassa demokraattisesti valituista 65:stä HDP:n pormestarista 59 on korvattu hallituksen nimittämillä maaherroilla tai edunvalvojilla sillä perusteella, että he olivat rikostutkinnan kohteena väitettyjen terroristiyhteyksien vuoksi; ottaa huomioon, että 36 pidätetystä 32 vapautettiin oikeusprosessin aikana mutta kuusi vaaleilla valittua yhteispormestaria on edelleen vankilassa;

| O. | ottaa huomioon, että pahenevat rakenteelliset ongelmat, jotka johtavat oikeuslaitoksen puutteelliseen institutionaaliseen riippumattomuuteen, vaikuttavat edelleen oppositiopuolueiden oikeuksiin; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että pahenevat rakenteelliset ongelmat, jotka johtavat oikeuslaitoksen puutteelliseen institutionaaliseen riippumattomuuteen, vaikuttavat edelleen oppositiopuolueiden oikeuksiin;

| 1. | on edelleenkin syvästi huolissaan Turkin oppositiopuolueisiin kohdistuvista jatkuvista hyökkäyksistä ja painostuksesta ja erityisesti siitä, että Turkin viranomaiset ovat ottaneet erityisesti ja lisääntyvässä määrin kohteekseen HDP:n ja sen nuorisojärjestön; tuomitsee jyrkästi HDP:hen ja muihin Turkin oppositiopuolueisiin kohdistetut tukahduttamistoimet, jotka heikentävät demokraattisen järjestelmän asianmukaista toimintaa; vaatii Turkin hallitusta korjaamaan tilanteen ja varmistamaan, että kaikki maan puolueet voivat harjoittaa vapaasti ja täysimääräisesti laillista toimintaansa moniarvoisen ja demokraattisen järjestelmän perusperiaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tuomitsee jyrkästi Turkin pääsyyttäjän perustuslakituomioistuimessa uudelleen nostaman syytteen, jossa vaaditaan HDP:n hajottamista ja poliittisen toiminnan kieltoa lähes 500:lle HDP:n jäsenelle, muun muassa suurimmalle osalle sen nykyisestä johdosta, mikä estäisi heitä harjoittamasta minkäänlaista poliittista toimintaa seuraavien viiden vuoden aikana; on syvästi huolissaan perustuslakituomioistuimen yksimielisestä päätöksestä ottaa asia käsiteltäväksi; panee erittäin huolestuneena merkille, että HDP:n hajottamista koskeva asia on puolueeseen kohdistettujen vuosia jatkuneiden tukahduttamispyrkimysten kulminaatiopiste, ja toteaa, että tukahduttamistoimien yhteydessä tuhannet puolueen jäsenet, johtajat, kansanedustajat, paikallisvaltuuston jäsenet ja yhteispormestarit ovat joutuneet oikeuteen pääasiassa terrorismiin liittyvien syytteiden nojalla; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uskoo vakaasti, että se, että HDP:n osallistumista Turkin demokraattisiin instituutioihin ei vaikeuteta, on yksi peruskeinoista, joiden avulla voidaan tehdä Turkin yhteiskunnasta osallistavampi ja luoda myönteisiä näkymiä, jotka johtavat kurdikysymyksen rauhanomaiseen ratkaisuun; muistuttaa tässä yhteydessä, että kun otetaan huomioon HDP:n vakaa sitoutuminen toimintaan demokraattisten instituutioiden kautta, puolueen kieltäminen olisi keskipitkällä aikavälillä vakava poliittinen virhe ja merkitsisi peruuttamatonta iskua moniarvoisuudelle ja demokraattisille periaatteille ja jättäisi miljoonat äänestäjät Turkissa vaille edustusta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuomitsee jyrkästi HDP:n jäsenen ja työntekijän Deniz Poyrazin hirvittävän surman ja puolueen toimistoon İzmirissä tehdyn hyökkäyksen; ilmaisee osanottonsa hänen omaisilleen ja ystävilleen; kehottaa viranomaisia tutkimaan tapauksen perusteellisesti ja saattamaan syylliset oikeuden eteen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa Turkin viranomaisia pidättymään lietsomasta HDP:n vastaista toimintaa ja toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet puolueen toimistojen ja toimihenkilöiden, myös kansanedustajien ja vaaleilla valittujen kunnanvaltuutettujen ja yhteispormestarien, suojelemiseksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuomitsee oikeusvaltioperiaatteen mielivaltaisen soveltamisen meneillään olevassa Kobani-oikeudenkäynnissä, mikä johti asian ottamiseen uudelleen tutkittavaksi, ja siihen liittyvissä menettelyissä, erityisesti oikeuslaitoksen riippumattomuutta, puolueettomuutta, täydellistä oikeudenmukaisuutta ja menettelytakeita koskevat puutteet; on erittäin huolissaan terrorismin torjuntaa koskevan lavean lainsäädännön väärinkäytöstä; kehottaa jälleen Turkin viranomaisia mukauttamaan terrorismin torjuntaa koskevan lainsäädäntönsä kansainvälisiin normeihin, jotta varmistetaan perusoikeuksien ja -vapauksien tehokas suojelu sekä suhteellisuus ja tasa-arvo lain edessä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuomitsee päätöksen viedä HDP:n kansanedustajilta Leyla Güveniltä, Ömer Faruk Gergerlioğlulta ja Musa Farisoğullarılta heidän paikkansa parlamentissa ja pidättää heidän koskemattomuutensa ja tuomitsee heidän myöhemmät pidätyksensä; pitää myönteisenä perustuslakituomioistuimen 1. heinäkuuta 2021 antamaa tuoretta tuomiota, jossa se totesi yksimielisesti, että kansanedustaja Gergerlioğlun vaalikelpoisuutta ja oikeutta osallistua poliittiseen toimintaan sekä hänen oikeuttaan henkilökohtaiseen vapauteen ja turvallisuuteen oli loukattu; panee tyytyväisenä merkille hänen vapauttamisensa ja kehottaa Turkin viranomaisia ja alempia tuomioistuimia panemaan täytäntöön perustuslakituomioistuimen päätöksen ja palauttamaan hänen asemansa parlamentin jäsenenä; kehottaa vapauttamaan kaksi muuta HDP:n kansanedustajaa välittömästi ja luopumaan kaikista heitä vastaan nostetuista syytteistä; tuomitsee toistuvasti tapahtuneen oppositioon kuuluvien kansanedustajien parlamentaarisen aseman kumoamisen, joka vahingoittaa vakavasti kuvaa Turkin parlamentista demokraattisena instituutiona; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tuomitsee jyrkästi HDP:n entisten yhteispuheenjohtajien Figen Yüksekdağin ja Selahattin Demirtașin, oppositiojohtajan ja entisen presidenttiehdokkaan, marraskuusta 2016 jatkuneen vangittuna pitämisen; palauttaa mieliin Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen asiassa Selahattin Demirtaş v. Turkki 20. marraskuuta 2018 antaman tuomion, jonka ihmisoikeustuomioistuimen suuri jaosto vahvisti 22. joulukuuta 2020 ja jossa Turkin viranomaisia kehotetaan vapauttamaan Demirtaş välittömästi; on järkyttynyt siitä, että Turkin viranomaiset jättävät jatkuvasti huomiotta ja soveltamatta ihmisoikeustuomioistuimen tuomioita myös muissa tapauksissa, kuten Osman Kavalan tapauksessa, ja toteaa, että Euroopan neuvoston ministerikomitea voisi käynnistää niiden johdosta rikkomusmenettelyn Turkkia vastaan; kehottaa maata tekemään kaikilta osin yhteistyötä Euroopan neuvoston kanssa oikeusvaltion, vähemmistöjen oikeuksien, demokratian ja perusoikeuksien lujittamiseksi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on syvästi huolissaan siitä, että pääoppositiopuolueeseen (CHP) ja sen johtajaan Kemal Kılıçdaroğluun kohdistetaan asteittain kasvavaa painostusta, josta ovat esimerkkeinä puolue-esitteiden takavarikointi tuomioistuimen määräyksellä, häntä vastaan esitetyt julkiset uhkaukset ja häneen kohdistuneet fyysiset hyökkäykset; tuomitsee pyynnön Kılıçdaroğlun koskemattomuuden pidättämisestä hänen poliittisten lausuntojensa vuoksi sekä häntä vastaan Turkin presidentin väitetystä loukkaamisesta nostetut syytteet, joiden nojalla hänet voidaan tuomita enintään neljän vuoden vankeusrangaistukseen; ilmaisee jälleen vakavan huolensa CHP:n Istanbulin maakuntajohtajan Canan Kaftancıoğlun jatkuvasta poliittisesta häirinnästä ja oikeudellisesta ajojahdista; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on syvästi huolissaan kaikkiin oppositiopuolueisiin kohdistetusta kasvavasta painostuksesta ja oikeusministeriön syyttäjien viimeisimmästä päätöksestä toimittaa Turkin kansalliskokouksen yhteiselle perustuslaki- ja oikeusvaliokunnalle yhteenvedot menettelyistä, joilla pyritään poistamaan kuutta eri oppositiopuoluetta edustavien 20 opposition lainsäätäjän parlamentaarinen koskemattomuus; korostaa, että yleisesti vihamielinen toimintaympäristö vaikuttaa muihin oppositiojohtajiin, kuten İYİ Parti -puolueen puheenjohtajaan Meral Akşeneriin, jota vastaan hallitsevan puolueen kannattajat hyökkäsivät hiljattain sanallisesti hänen vieraillessaan Rizessä; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuomitsee Turkin viranomaisten päätöksen erottaa demokraattisesti valitut pormestarit virasta kyseenalaisten todisteiden perusteella ja korvata heidät edunvalvojilla, joita ei ole valittu vaaleilla, mikä horjuttaa paikallisdemokratiaa; panee merkille Turkin hallituksen poliittiset, lainsäädännölliset ja hallinnolliset toimenpiteet oppositiopuolueita edustavien pormestarien johtamien kaupunkien toiminnan lamaannuttamiseksi Istanbulissa, Ankarassa ja İzmirissä; pitää valitettavana, että istuva hallitus käyttää väärin valtion varoja ja hallintovaltaa heikentääkseen oppositiota tai vaientaakseen sen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että nämä toimet heikentävät edelleen poliittisen opposition kykyä käyttää oikeuksiaan ja täyttää demokraattiset tehtävänsä; on syvästi huolissaan tästä oppositiopuolueiden toimintavapauden vakavasta taantumisesta, joka paljastaa Turkin surkean ihmisoikeustilanteen sekä demokratian ja oikeusvaltion jatkuvan rapautumisen Kööpenhaminan arviointiperusteiden vastaisesti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | katsoo, että oikeusvaltion rapautuminen ja järjestelmään juurtunut oikeuslaitoksen riippumattomuuden puute kytkeytyvät edelleen oppositiopuolueiden toimintavapautta koskeviin tuomioistuimen päätöksiin; kehottaa Turkkia varmistamaan moniarvoisuuden ja kunnioittamaan yhdistymis- ja sananvapautta Turkin perustuslaissa vahvistettujen takeiden sekä Turkin kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa EU:n Turkin-edustustoa seuraamaan edelleen poliittisen opposition tilannetta muun muassa tarkkailemalla oikeudenkäyntejä, mukaan lukien Kobani-oikeudenkäynti, antamalla julkilausumia ja pyytämällä lupaa tehdä vankilakäyntejä; |
| --- | --- |

14.

| 15. | katsoo, että etenemisen sellaisessa myönteisessä toimintaohjelmassa, jota Turkille voitaisiin tarjota, olisi oltava riippuvainen paitsi parannuksista ulkopoliittisissa kysymyksissä myös maan kansalaisoikeus- ja ihmisoikeustilanteen sekä oikeusvaltioperiaatteen noudattamisen paranemisesta, mukaan lukien naisten oikeudet, esimerkiksi Istanbulin yleissopimuksessa taatut oikeudet, uskonnonvapaus ja etnisten vähemmistöjen ja hlbti-yhteisön oikeudet; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle sekä Turkin tasavallan hallitukselle ja parlamentille. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0234.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0028.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2019)0017.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/214 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/214

---

P9_TA(2021)0361

Etelämantereen merellisten suojelualueiden perustaminen ja Eteläisen jäämeren biologisen monimuotoisuuden suojelu

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Etelämantereen merellisten suojelualueiden perustamisesta ja Eteläisen jäämeren biologisen monimuotoisuuden suojelusta (2021/2757(RSP))

(2022/C 99/24)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti tavoitteet 13 ja 14, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen kestävän kehityksen tavoitteet, erityisesti tavoitteet 13 ja 14,

| — | ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (biodiversiteettisopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon biologista monimuotoisuutta koskevan Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen (biodiversiteettisopimus),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja erityisesti sen XII osan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen ja erityisesti sen XII osan,

| — | ottaa huomioon yleissopimuksen Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisestä (CAMLR-yleissopimus), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleissopimuksen Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen säilyttämisestä (CAMLR-yleissopimus),

| — | ottaa huomioon 31. toukokuuta 2019 julkaistun biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) globaalin arviointiraportin biodiversiteetistä ja ekosysteemipalveluista (”Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. toukokuuta 2019 julkaistun biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) globaalin arviointiraportin biodiversiteetistä ja ekosysteemipalveluista (”Global Assessment Report on Biodiversity and Ecosystem Services”),

| — | ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) 24. syyskuuta 2019 päivätyn erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa sekä 8. lokakuuta 2018 päivätyn IPCC:n erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin (IPCC) 24. syyskuuta 2019 päivätyn erityisraportin valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa sekä 8. lokakuuta 2018 päivätyn IPCC:n erityisraportin ilmaston lämpenemisestä 1,5 celsiusasteella,

| — | ottaa huomioon terveitä valtameriä, meriä sekä rannikko- ja sisävesiä käsittelevän komission missiolautakunnan 22. syyskuuta 2020 julkaistun raportin ”Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon terveitä valtameriä, meriä sekä rannikko- ja sisävesiä käsittelevän komission missiolautakunnan 22. syyskuuta 2020 julkaistun raportin ”Mission Starfish 2030: Restore our Ocean and Waters”,

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2019 annetun komission tiedonannon Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (COM(2019)0640),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Vuoteen 2030 ulottuva EU:n biodiversiteettistrategia: Luonto takaisin osaksi elämäämme” (COM(2020)0380),

| — | ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin Euroopan parlamentin täysistunnossa 16. syyskuuta 2020 unionin tilasta pitämän puheen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission puheenjohtajan Ursula von der Leyenin Euroopan parlamentin täysistunnossa 16. syyskuuta 2020 unionin tilasta pitämän puheen,

| — | ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2019 pidetyssä EU:n ja Kiinan 21. huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. huhtikuuta 2019 pidetyssä EU:n ja Kiinan 21. huippukokouksessa annetun yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon G7-maiden johtajien 13. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman ”Our Shared Agenda for Global Action to Build Back Better”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G7-maiden johtajien 13. kesäkuuta 2021 antaman julkilausuman ”Our Shared Agenda for Global Action to Build Back Better”,

| — | ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2021 annetun EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen julkilausuman ”Towards a renewed Transatlantic partnership”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. kesäkuuta 2021 annetun EU:n ja Yhdysvaltojen huippukokouksen julkilausuman ”Towards a renewed Transatlantic partnership”,

| — | ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 28. marraskuuta 2019 antamansa päätöslauselman ilmasto- ja ympäristöhätätilasta (1),

| — | ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman Euroopan vihreän kehityksen ohjelmasta (2),

| — | ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 9. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme (3),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15) (4),

| — | ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman merten roskaantumisen vaikutuksista kalatalouteen (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman merten roskaantumisen vaikutuksista kalatalouteen (5),

| — | ottaa huomioon 1. joulukuuta 1959 allekirjoitetun Etelämannerta koskevan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 1. joulukuuta 1959 allekirjoitetun Etelämannerta koskevan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon 4. lokakuuta 1991 allekirjoitetun Etelämannerta koskevaan sopimukseen liittyvän Madridin ympäristönsuojelupöytäkirjan (Madridin pöytäkirja), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. lokakuuta 1991 allekirjoitetun Etelämannerta koskevaan sopimukseen liittyvän Madridin ympäristönsuojelupöytäkirjan (Madridin pöytäkirja),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että valtamerten hyvä ekologinen tila on ratkaisevan tärkeä biologisen monimuotoisuuden turvaamiseksi ja niiden ekosysteemipalvelujen, kuten hiilidioksidin talteenoton ja hapentuotannon, jatkuvuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että valtamerten hyvä ekologinen tila on ratkaisevan tärkeä biologisen monimuotoisuuden turvaamiseksi ja niiden ekosysteemipalvelujen, kuten hiilidioksidin talteenoton ja hapentuotannon, jatkuvuuden varmistamiseksi;

| B. | ottaa huomioon, että Etelämanner ja Eteläinen jäämeri muodostavat kasveista ja eläimistä koostuvan erittäin rikkaan luonnonvaraisen ekosysteemin ja että tietyt lajit on merkitty Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton uhanalaisten lajien punaisella listalla erittäin uhanalaisiksi tai vaarantuneiksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Etelämanner ja Eteläinen jäämeri muodostavat kasveista ja eläimistä koostuvan erittäin rikkaan luonnonvaraisen ekosysteemin ja että tietyt lajit on merkitty Kansainvälisen luonnonsuojeluliiton uhanalaisten lajien punaisella listalla erittäin uhanalaisiksi tai vaarantuneiksi;

| C. | ottaa huomioon, että valtameret ovat olennaisen tärkeitä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja että ne ovat absorboineet yli 90 prosenttia hiilidioksidipäästöjemme pidättämästä lämmöstä; ottaa huomioon, että valtameret muodostavat maailman suurimman aktiivisen hiilinielun, johon on sitoutunut yli 30 prosenttia näistä päästöistä peräisin olevasta hiilestä (6); |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että valtameret ovat olennaisen tärkeitä ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi ja että ne ovat absorboineet yli 90 prosenttia hiilidioksidipäästöjemme pidättämästä lämmöstä; ottaa huomioon, että valtameret muodostavat maailman suurimman aktiivisen hiilinielun, johon on sitoutunut yli 30 prosenttia näistä päästöistä peräisin olevasta hiilestä (6);

| D. | ottaa huomioon, että vuosina 1989–2018 Etelämanner lämpeni 1,8 celsiusasteella, mikä on kolme kertaa enemmän kuin maailmanlaajuinen keskiarvo (7); ottaa huomioon, että Grönlannin ja Etelämantereen jääpeitteen massan ennustetaan hupenevan kiihtyvää vauhtia koko 2000-luvun ajan ja sen jälkeen; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että vuosina 1989–2018 Etelämanner lämpeni 1,8 celsiusasteella, mikä on kolme kertaa enemmän kuin maailmanlaajuinen keskiarvo (7); ottaa huomioon, että Grönlannin ja Etelämantereen jääpeitteen massan ennustetaan hupenevan kiihtyvää vauhtia koko 2000-luvun ajan ja sen jälkeen;

| E. | ottaa huomioon, että etelänkrilli on olennainen osa monen merten petoeläimen (pingviinit, valaat, hylkeet, kalat) ravintoketjua Eteläisellä jäämerellä; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että etelänkrilli on olennainen osa monen merten petoeläimen (pingviinit, valaat, hylkeet, kalat) ravintoketjua Eteläisellä jäämerellä;

| F. | ottaa huomioon, että IPCC:n erityisraportissa valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa (8) esitettiin, kuinka ilmastomekanismit ovat riippuvaisia valtameri- ja meriekosysteemien terveydestä, ja todettiin, että näihin ekosysteemeihin vaikuttavat tällä hetkellä maapallon lämpeneminen, saasteet, merten biologisen monimuotoisuuden ylihyödyntäminen, happamoituminen, happivaje ja rannikoiden eroosio; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että IPCC:n erityisraportissa valtameristä ja kryosfääristä muuttuvassa ilmastossa (8) esitettiin, kuinka ilmastomekanismit ovat riippuvaisia valtameri- ja meriekosysteemien terveydestä, ja todettiin, että näihin ekosysteemeihin vaikuttavat tällä hetkellä maapallon lämpeneminen, saasteet, merten biologisen monimuotoisuuden ylihyödyntäminen, happamoituminen, happivaje ja rannikoiden eroosio;

| G. | ottaa huomioon, että Yhdistyneet kansakunnat on julistanut vuosikymmenen 2021–2030 kestävän kehityksen valtameritutkimuksen vuosikymmeneksi valtameritutkimuksen ja yhteisen tietämyksen lisäämiseksi; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että Yhdistyneet kansakunnat on julistanut vuosikymmenen 2021–2030 kestävän kehityksen valtameritutkimuksen vuosikymmeneksi valtameritutkimuksen ja yhteisen tietämyksen lisäämiseksi;

| H. | ottaa huomioon, että 60 vuotta sitten 23. kesäkuuta 1961 voimaan tulleen Etelämannerta koskevan sopimuksen IX artiklassa kehotetaan elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen ja suojeluun Etelämantereella; toteaa, että nämä toimet määritellään Madridin pöytäkirjassa; ottaa huomioon, että pöytäkirjassa nimetään Etelämanner ”rauhalle ja tieteelle omistetuksi luonnonsuojelualueeksi” ja vahvistetaan Etelämantereella tapahtuvaan toimintaan sovellettavat perusperiaatteet; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että 60 vuotta sitten 23. kesäkuuta 1961 voimaan tulleen Etelämannerta koskevan sopimuksen IX artiklassa kehotetaan elollisten luonnonvarojen säilyttämiseen ja suojeluun Etelämantereella; toteaa, että nämä toimet määritellään Madridin pöytäkirjassa; ottaa huomioon, että pöytäkirjassa nimetään Etelämanner ”rauhalle ja tieteelle omistetuksi luonnonsuojelualueeksi” ja vahvistetaan Etelämantereella tapahtuvaan toimintaan sovellettavat perusperiaatteet;

| I. | ottaa huomioon, että Yhdysvallat ja Uusi-Seelanti liittyivät 28. huhtikuuta 2021 Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Australian, Norjan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Uruguayn rinnalle tukijoiksi ehdotukselle perustaa Eteläisen jäämeren alueelle kaksi merellistä suojelualuetta itäiselle Etelämantereelle ja Weddellinmerelle; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että Yhdysvallat ja Uusi-Seelanti liittyivät 28. huhtikuuta 2021 Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Australian, Norjan, Yhdistyneen kuningaskunnan ja Uruguayn rinnalle tukijoiksi ehdotukselle perustaa Eteläisen jäämeren alueelle kaksi merellistä suojelualuetta itäiselle Etelämantereelle ja Weddellinmerelle;

| J. | ottaa huomioon, että näiden kahden uuden merellisen suojelualueen perustamisesta neuvotellaan parhaillaan Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen suojelukomissiossa (CCAMLR) ja että niiden yhteenlaskettu koko olisi noin 3 miljoonaa neliökilometriä; katsoo, että näiden merellisten suojelualueiden hyväksyminen edistäisi merten biologisen monimuotoisuuden suojelua koskevien EU:n ja maailmanlaajuisten sitoumusten täyttämistä; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että näiden kahden uuden merellisen suojelualueen perustamisesta neuvotellaan parhaillaan Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen suojelukomissiossa (CCAMLR) ja että niiden yhteenlaskettu koko olisi noin 3 miljoonaa neliökilometriä; katsoo, että näiden merellisten suojelualueiden hyväksyminen edistäisi merten biologisen monimuotoisuuden suojelua koskevien EU:n ja maailmanlaajuisten sitoumusten täyttämistä;

| K. | ottaa huomioon, että merelliset suojelualueet ovat tärkeä väline valtamerten ekosysteemien suojelussa, koska ne voivat lisätä lajien monimuotoisuutta ja runsautta samalla kun ne parantavat valtamerten kykyä sietää ympäristövaikutuksia, myös ilmastonmuutosta; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että merelliset suojelualueet ovat tärkeä väline valtamerten ekosysteemien suojelussa, koska ne voivat lisätä lajien monimuotoisuutta ja runsautta samalla kun ne parantavat valtamerten kykyä sietää ympäristövaikutuksia, myös ilmastonmuutosta;

| L. | ottaa huomioon, että G7-maiden johtajat ovat ilmoittaneet kannattavansa varauksitta CCAMLR:n sitoumusta kehittää CAMLR-yleissopimuksen alueelle Eteläisellä jäämerellä edustava merellisten suojelualueiden järjestelmä parhaan käytettävissä olevan tieteellisen tiedon pohjalta; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että G7-maiden johtajat ovat ilmoittaneet kannattavansa varauksitta CCAMLR:n sitoumusta kehittää CAMLR-yleissopimuksen alueelle Eteläisellä jäämerellä edustava merellisten suojelualueiden järjestelmä parhaan käytettävissä olevan tieteellisen tiedon pohjalta;

| M. | ottaa huomioon, että EU ja Yhdysvallat ovat ilmaisseet olevansa täysin sitoutuneita edistämään menestyksekästä ja kunnianhimoista vuoden 2020 jälkeistä maailmanlaajuista biodiversiteettikehystä biodiversiteettisopimuksen puitteissa ja antavansa täyden tukensa uusien merellisten suojelualueiden nimeämiselle Eteläiselle jäämerelle sekä olevansa täysin sitoutuneita jatkamaan yhteistyötä kestävän sinisen talouden, kestävän kalastuksen sekä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) estämisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EU ja Yhdysvallat ovat ilmaisseet olevansa täysin sitoutuneita edistämään menestyksekästä ja kunnianhimoista vuoden 2020 jälkeistä maailmanlaajuista biodiversiteettikehystä biodiversiteettisopimuksen puitteissa ja antavansa täyden tukensa uusien merellisten suojelualueiden nimeämiselle Eteläiselle jäämerelle sekä olevansa täysin sitoutuneita jatkamaan yhteistyötä kestävän sinisen talouden, kestävän kalastuksen sekä laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastus) estämisen edistämiseksi;

| N. | ottaa huomioon, että parlamentti on ilmaissut voimakkaan tukensa kunnianhimoisille toimille merten biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, erityisesti päätöslauselmassaan vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme ja päätöslauselmassaan biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että parlamentti on ilmaissut voimakkaan tukensa kunnianhimoisille toimille merten biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja ennallistamiseksi, erityisesti päätöslauselmassaan vuoteen 2030 ulottuvasta EU:n biodiversiteettistrategiasta – Luonto takaisin osaksi elämäämme ja päätöslauselmassaan biodiversiteettisopimuksen sopimuspuolten konferenssin 15. kokouksesta (COP15);

| O. | ottaa huomioon, että parlamentti on kehottanut komissiota edistämään merten biologista monimuotoisuutta kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla koskevaa kunnianhimoista kansainvälistä hallintomallia ja tunnustamaan kaikki meret ja valtameret koko maailman yhteiseksi hyväksi; toteaa lisäksi kehottaneensa EU:ta vaatimaan, kun kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisten merialueiden biologista monimuotoisuutta koskeva konferenssi seuraavan kerran kokoontuu, että tehdään kunnianhimoinen maailmanlaajuinen valtamerisopimus merten biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla kautta maailman; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että parlamentti on kehottanut komissiota edistämään merten biologista monimuotoisuutta kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla koskevaa kunnianhimoista kansainvälistä hallintomallia ja tunnustamaan kaikki meret ja valtameret koko maailman yhteiseksi hyväksi; toteaa lisäksi kehottaneensa EU:ta vaatimaan, kun kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisten merialueiden biologista monimuotoisuutta koskeva konferenssi seuraavan kerran kokoontuu, että tehdään kunnianhimoinen maailmanlaajuinen valtamerisopimus merten biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla kautta maailman;

| P. | ottaa huomioon, että Yhdistyneissä kansakunnissa käydään parhaillaan neuvotteluja täytäntöönpanosopimuksesta merten biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla YK:n merioikeusyleissopimuksen nojalla, jossa määrätään merellisten suojelualueiden perustamisesta aavalle merelle; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Yhdistyneissä kansakunnissa käydään parhaillaan neuvotteluja täytäntöönpanosopimuksesta merten biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi kansallisen lainkäyttövallan ulkopuolisilla alueilla YK:n merioikeusyleissopimuksen nojalla, jossa määrätään merellisten suojelualueiden perustamisesta aavalle merelle;

| 1. | korostaa, että Etelämantereella ja Eteläisellä jäämerellä on poikkeuksellisen arvokkaita ja tieteellisesti merkittäviä ekosysteemejä ja biologista monimuotoisuutta ja että Weddellinmeri on keskeisessä asemassa maailman merivirtausten ja ilmaston kannalta; korostaa, että on tärkeää varmistaa niiden nopea ja tehokas suojelu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | antaa täyden tukensa Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden, Australian, Norjan, Yhdistyneen kuningaskunnan, Uruguayn, Yhdysvaltojen ja Uuden-Seelannin pyrkimyksille perustaa Eteläisen jäämeren alueelle kaksi uutta merellistä suojelualuetta itäiselle Etelämantereelle ja Weddellinmerelle; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita tehostamaan CCAMLR:n vuoden 2021 vuosikokoukseen valmistautuessaan kahden- ja monenvälisiä toimiaan tuen saamiseksi näiden merellisten suojelualueiden perustamiselle lähikuukausina ja keskittymään erityisesti niihin CCAMLR:n jäseniin, jotka ovat ilmaisseet vastustavansa merellisiä suojelualueita koskevia ehdotuksia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | muistuttaa, että vuoteen 2030 ulottuvan biodiversiteettistrategian mukaan EU:n olisi käytettävä kaikkia diplomaattisia vaikutusmahdollisuuksiaan ja tiedotusvalmiuksiaan edistääkseen sopimukseen pääsemistä laajojen merellisten suojelualueiden nimeämisestä Eteläiselle jäämerelle; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että unioni on antanut merten suojelusta sitoumuksen, jonka mukaan oikeudellisen suojelun piirissä on vähintään 30 prosenttia EU:n merialueista ja 10 prosenttia sen meristä kuuluu tiukan suojelun piiriin; muistuttaa, että EU:n olisi varmistettava, että vuoden 2020 jälkeiseen maailmanlaajuiseen kehykseen sisältyy kunnianhimoisia maailmanlaajuisia tavoitteita vuodelle 2030 EU:n sitoumusten mukaisesti; muistuttaa lisäksi kannastaan, että EU:n olisi toimittava globaalina edelläkävijänä ja ajettava maailmanlaajuista kehystä koskevissa neuvotteluissa kunnianhimoista, sen omaa tasoa vastaavaa tai tiukempaa tavoitetasoa, johon olisi sisällyttävä oikeudellisesti sitovat maailmanlaajuiset ennallistamis- ja suojelutavoitteet, jotka on asetettava vuodelle 2030 vähintään 30 prosenttiin; korostaa, että suojelualueita on suojeltava tehokkaasti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | muistuttaa CCAMLR:n sitoumuksesta luoda CAMLR-yleissopimuksen alueelle vuoteen 2012 mennessä edustava merellisten suojelualueiden järjestelmä, jolla suojellaan edustavia esimerkkejä meriekosysteemeistä, biologisesta monimuotoisuudesta ja elinympäristöistä; |
| --- | --- |

5.

| 6. | korostaa, että Madridin pöytäkirjassa kielletään Etelämantereen mineraalivaroihin kohdistuva toiminta tieteellisiä tutkimustarkoituksia lukuun ottamatta; kehottaa säilyttämään tämän keskeisen määräyksen tulevissa sopimuksissa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | huomauttaa, että Eteläisen jäämeren maantieteellinen eristyneisyys mutkistaa ja vaikeuttaa valvontatoimia CAMLR-yleissopimuksen alueella; |
| --- | --- |

7.

| 8. | korostaa, että yli 80 prosenttia merenpohjasta on edelleen tutkimatta (9) ja että tarvitaan lisää valtameritutkimusta erityisesti saastumisen ja ilmastonmuutoksen vaikutuksista ekosysteemeihin; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita vahvistamaan yhdessä globaalien kumppaneiden kanssa merellisten suojelualueiden verkostoa maailmanlaajuisesti tehostamalla hallinnointia sekä parantamalla aluesuunnittelua, arviointeja ja täytäntöönpanon valvontaa, jotta voidaan lisätä merellisten suojelualueiden ekologista yhtenäisyyttä ja kytkeytyneisyyttä; |
| --- | --- |

9.

| 10. | korostaa, että LIS-kalastus on merkittävä uhka kestävälle kalastukselle ja meriekosysteemien sietokyvylle; |
| --- | --- |

10.

| 11. | korostaa, että Etelämantereen matkailua on harjoitettava kestävällä tavalla; kehottaa siksi CCAMLR:ää varmistamaan, että matkailua todella harjoitetaan kestävällä tavalla ja että se ei vaikuta haitallisesti ekosysteemiin; |
| --- | --- |

11.

| 12. | korostaa, että näiden kahden uuden merellisen suojelualueen perustaminen edistäisi merkittävästi EU:n biodiversiteettistrategian globaalia ulottuvuutta; kehottaa komissiota ja jäsenvaltioita käyttämään näiden merellisten suojelualueiden perustamista pohjana maailmanlaajuisissa neuvotteluissa, joita käydään biodiversiteettisopimuksen puitteissa YK:n COP15-biodiversiteettikokouksessa Kunmingissa Kiinassa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toteaa, että perustamalla yli 3 miljoonaa neliökilometriä kattavat merelliset suojelualueet itäiselle Etelämantereelle ja Weddellinmerelle luotaisiin yksi historian suurimmista merellisistä suojelualueista; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, Euroopan komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle ja CCAMLR:n jäsenvaltioille. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  EUVL C 232, 16.6.2021, s. 28.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0005.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0277.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0015.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0096.

(6)  Bindoff, N. ym., ”Observations: Oceanic Climate Change and Sea Level”, Climate Change 2007: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fourth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Cambridge University Press, Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta, ja New York, Yhdysvallat, 2007. https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/ar4-wg1-chapter5-1.pdf; Rhein, M. ym., ”Observations: Ocean”, Climate Change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change, Cambridge University Press, Cambridge, Yhdistynyt kuningaskunta, ja New York, Yhdysvallat, 2013. https://www.ipcc.ch/site/assets/uploads/2018/02/WG1AR5_Chapter03_FINAL.pdf;

Cheng L ym., 2019, ”Record-Setting Ocean Warmth Continued in 2019”, Advances in Atmospheric Sciences, nro 37, helmikuu 2020. https://link.springer.com/article/10.1007/s00376-020-9283-7

(7)  Kyle R. Clem, Ryan L. Fogt, John Turner, Benjamin R. Lintner, Gareth J. Marshall, James R. Miller, James A. Renwick, ”Record warming at the South Pole during the past three decades”, Nature Climate Change, 2020; DOI: 10.1038/s41558-020-0815-z.

(8)  IPCC Special Report on the Ocean and Cryosphere in a Changing Climate. Summary for Policymakers, 2019. https://www.ipcc.ch/srocc/chapter/summary-for-policymakers/

(9)  Yhdysvaltojen kansallinen valtameripalvelu (National Ocean Service), 2021: https://oceanservice.noaa.gov/facts/exploration.html.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/218 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/218

---

P9_TA(2021)0362

Unkarin parlamentin hyväksymistä lakimuutoksista johtuvat EU:n oikeuden ja hlbtiq-kansalaisten oikeuksien loukkaukset Unkarissa

Euroopan parlamentin päätöslauselma 8. heinäkuuta 2021 Unkarin parlamentin hyväksymistä lakimuutoksista johtuvista EU:n oikeuden ja hlbtiq-kansalaisten oikeuksien loukkauksista Unkarissa (2021/2780(RSP))

(2022/C 99/25)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeuskirjan, jäljempänä ”perusoikeuskirja”,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen (SEU) 2 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja siihen liittyvän Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeussopimuksen ja siihen liittyvän Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen ja Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen oikeuskäytännön,

| — | ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. marraskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Tasa-arvon unioni: hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskeva strategia 2020–2025” (COM(2020)0698),

| — | ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon lasten oikeuksia koskevasta EU:n strategiasta (2020–2025) (COM(2021)0142), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. maaliskuuta 2021 annetun komission tiedonannon lasten oikeuksia koskevasta EU:n strategiasta (2020–2025) (COM(2021)0142),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vuonna 2019 käynnistämän EU:n hlbt-kyselyn tulokset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin perusoikeusviraston (FRA) vuonna 2019 käynnistämän EU:n hlbt-kyselyn tulokset,

| — | ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (1) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisestä ehdollisuusjärjestelmästä unionin talousarvion suojaamiseksi 16. joulukuuta 2020 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 (1) (”oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettu asetus”),

| — | ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta, jolla neuvostoa pyydetään toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. syyskuuta 2018 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta, jolla neuvostoa pyydetään toteamaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan nojalla, onko olemassa selvä vaara, että Unkari loukkaa vakavasti unionin perustana olevia arvoja (2),

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman hlbti-henkilöihin kohdistuvasta julkisesta syrjinnästä ja vihapuheesta, mukaan lukien hlbti-vapaat alueet (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2019 antamansa päätöslauselman hlbti-henkilöihin kohdistuvasta julkisesta syrjinnästä ja vihapuheesta, mukaan lukien hlbti-vapaat alueet (3),

| — | ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman käynnissä olevista SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisista Puolaa ja Unkaria koskevista kuulemisista (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. tammikuuta 2020 antamansa päätöslauselman käynnissä olevista SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisista Puolaa ja Unkaria koskevista kuulemisista (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 3. kesäkuuta 2021 asiassa C-650/18 antaman tuomion, jolla hylättiin Unkarin kanne parlamentin 12. syyskuuta 2018 antamasta päätöslauselmasta, jolla käynnistettiin menettely sen määrittämiseksi, onko olemassa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio loukkaa vakavasti Euroopan unionin perustana olevia arvoja (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin tuomioistuimen 3. kesäkuuta 2021 asiassa C-650/18 antaman tuomion, jolla hylättiin Unkarin kanne parlamentin 12. syyskuuta 2018 antamasta päätöslauselmasta, jolla käynnistettiin menettely sen määrittämiseksi, onko olemassa selvä vaara, että jokin jäsenvaltio loukkaa vakavasti Euroopan unionin perustana olevia arvoja (5),

| — | ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. lokakuuta 2020 antamansa päätöslauselman demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskevan EU:n järjestelmän perustamisesta (6),

| — | ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n julistamisesta hlbtiq-vapauden alueeksi (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. maaliskuuta 2021 antamansa päätöslauselman EU:n julistamisesta hlbtiq-vapauden alueeksi (7),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman seksuaali- ja lisääntymisterveyden ja -oikeuksien tilanteesta EU:ssa naisten terveyden osalta (8),

| — | ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. syyskuuta 2020 annetun komission tiedonannon ”Oikeusvaltiokertomus 2020 – Oikeusvaltiotilanne Euroopan unionissa” (COM(2020)0580),

| — | ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman komission oikeusvaltiokertomuksesta 2020 (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 24. kesäkuuta 2021 antamansa päätöslauselman komission oikeusvaltiokertomuksesta 2020 (9),

| — | ottaa huomioon vuonna 2021 annetun Unkarin lain LXXIX, joka koskee ankarampia toimia pedofiilirikollisia vastaan ja tiettyjen lastensuojelulakien muuttamista (jäljempänä ”lakiesitys” ja hyväksymisen jälkeen ”laki”), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2021 annetun Unkarin lain LXXIX, joka koskee ankarampia toimia pedofiilirikollisia vastaan ja tiettyjen lastensuojelulakien muuttamista (jäljempänä ”lakiesitys” ja hyväksymisen jälkeen ”laki”),

| — | ottaa huomioon tasa-arvoasioista vastaavan komission jäsenen 16. kesäkuuta 2021 käynnistämän tutkinnan Unkarin lain yhteensopivuudesta unionin oikeuden kanssa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon tasa-arvoasioista vastaavan komission jäsenen 16. kesäkuuta 2021 käynnistämän tutkinnan Unkarin lain yhteensopivuudesta unionin oikeuden kanssa,

| — | ottaa huomioon oikeus- ja sisämarkkina-asioista vastaavien komission jäsenten Unkarin oikeusministerille osoittaman kirjeen (Ares S(2021) 4587976) siitä, että lakiesitys ei ole useiden EU:n säännösten mukainen, mukaan lukien ihmisoikeuksien kunnioittamista, vapautta ja syrjimättömyyttä koskeva SEU-sopimuksen 2 artikla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeus- ja sisämarkkina-asioista vastaavien komission jäsenten Unkarin oikeusministerille osoittaman kirjeen (Ares S(2021) 4587976) siitä, että lakiesitys ei ole useiden EU:n säännösten mukainen, mukaan lukien ihmisoikeuksien kunnioittamista, vapautta ja syrjimättömyyttä koskeva SEU-sopimuksen 2 artikla,

| — | ottaa huomioon 17 valtion- tai hallitusten johtajien Eurooppa-neuvoston kokouksessa kesäkuussa 2021 allekirjoittaman kirjeen, jossa sitouduttiin jatkamaan hlbti-yhteisöön kohdistuvan syrjinnän torjuntaa (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17 valtion- tai hallitusten johtajien Eurooppa-neuvoston kokouksessa kesäkuussa 2021 allekirjoittaman kirjeen, jossa sitouduttiin jatkamaan hlbti-yhteisöön kohdistuvan syrjinnän torjuntaa (10),

| — | ottaa huomioon yleisten asioiden neuvoston 22. kesäkuuta 2021 pidetyn kokouksen ohessa Unkarin lakiesityksen hyväksymisestä annetun lausuman, jonka 18 jäsenvaltiota allekirjoitti (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon yleisten asioiden neuvoston 22. kesäkuuta 2021 pidetyn kokouksen ohessa Unkarin lakiesityksen hyväksymisestä annetun lausuman, jonka 18 jäsenvaltiota allekirjoitti (11),

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean jäsenvaltioille antaman suosituksen CM/Rec(2010)5 toimenpiteistä seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen hyväksymät normit, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerikomitean jäsenvaltioille antaman suosituksen CM/Rec(2010)5 toimenpiteistä seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi sekä Euroopan neuvoston parlamentaarisen yleiskokouksen hyväksymät normit,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun lausuman lakiesityksestä (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutetun lausuman lakiesityksestä (12),

| — | ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 20. kesäkuuta 2017 antaman tuomion asiassa Bayev ym. v. Venäjä (kanteet nro 67667/09 ja 2 muuta) (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan ihmisoikeustuomioistuimen 20. kesäkuuta 2017 antaman tuomion asiassa Bayev ym. v. Venäjä (kanteet nro 67667/09 ja 2 muuta) (13),

| — | ottaa huomioon komissiolle 22. kesäkuuta 2021 esitetyn suullisesti vastattavan kysymyksen EU:n oikeuden ja hlbtiq-henkilöiden oikeuksien rikkomisesta Unkarissa Unkarin parlamentissa hyväksyttyjen lakimuutosten tuloksena (O-000050/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komissiolle 22. kesäkuuta 2021 esitetyn suullisesti vastattavan kysymyksen EU:n oikeuden ja hlbtiq-henkilöiden oikeuksien rikkomisesta Unkarissa Unkarin parlamentissa hyväksyttyjen lakimuutosten tuloksena (O-000050/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 132 artiklan 2 kohdan,

| A. | ottaa huomioon, että Unkarin kansalliskokous hyväksyi 15. kesäkuuta 2021 lakiehdotuksen, jonka tarkoituksena on suojella lapsia pedofiilirikollisilta, mikä on kaikkien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden yhteinen tavoite; toteaa, että lakiehdotus hyväksyttiin 23. kesäkuuta 2021 ja se tulee voimaan 8. heinäkuuta 2021 (14); katsoo, että lailla rajoitetaan vakavasti ja tarkoituksellisesti hlbtiq-henkilöiden oikeuksia ja vapauksia sekä lasten oikeuksia; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Unkarin kansalliskokous hyväksyi 15. kesäkuuta 2021 lakiehdotuksen, jonka tarkoituksena on suojella lapsia pedofiilirikollisilta, mikä on kaikkien unionin toimielinten ja jäsenvaltioiden yhteinen tavoite; toteaa, että lakiehdotus hyväksyttiin 23. kesäkuuta 2021 ja se tulee voimaan 8. heinäkuuta 2021 (14); katsoo, että lailla rajoitetaan vakavasti ja tarkoituksellisesti hlbtiq-henkilöiden oikeuksia ja vapauksia sekä lasten oikeuksia;

| B. | ottaa huomioon, että Unkari on antanut neuvostossa äskettäin useita lausumia, joissa se tulkitsee tietyissä teksteissä sukupuolen (engl. gender) käsitteen viittaukseksi biologiseen sukupuoleen (engl. sex) ja kieltää näin ollen sen olemassaolon muussa kuin biologisen sukupuolen merkityksessä, ja toteaa, että erityisesti kyse on teksteistä, jotka koskevat kriisinhallinnan toiminta-ajatusta yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) mahdollisessa suoraa täytäntöönpanoa sisältämättömässä sotilasoperaatiossa Mosambikissa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskevaa asetusta ja yhteisiä säännöksiä koskevaa asetusta, ja muista vastaavista yhteyksistä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Unkari on antanut neuvostossa äskettäin useita lausumia, joissa se tulkitsee tietyissä teksteissä sukupuolen (engl. gender) käsitteen viittaukseksi biologiseen sukupuoleen (engl. sex) ja kieltää näin ollen sen olemassaolon muussa kuin biologisen sukupuolen merkityksessä, ja toteaa, että erityisesti kyse on teksteistä, jotka koskevat kriisinhallinnan toiminta-ajatusta yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) mahdollisessa suoraa täytäntöönpanoa sisältämättömässä sotilasoperaatiossa Mosambikissa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa koskevaa asetusta ja yhteisiä säännöksiä koskevaa asetusta, ja muista vastaavista yhteyksistä;

| C. | katsoo, että lain määritelmät ovat tarkoituksellisesti epämääräisiä, ja toteaa, että niillä pyritään lamaannuttavaan vaikutukseen; ottaa huomioon, että laissa kielletään ”biologisen sukupuolen mukaisesta sukupuoli-identiteetistä poikkeavan sukupuoli-identiteetin, sukupuolenkorjausten ja homoseksuaalisuuden kuvaus ja niiden mainostaminen” kouluissa, televisio-ohjelmissa ja alle 18-vuotiaille suunnatussa julkisessa mainonnassa millä tahansa foorumilla myös valistustarkoituksessa; toteaa, että lain mukaan tällaista sisältöä ei saa pitää viranomaistiedottamisena tai sosiaalisesti vastuullisena mainontana edes silloin, kun se on suunnattu aikuisille; toteaa, että lailla muutetaan lastensuojelulakia, perheensuojelulakia, yritysmainontaa koskevaa lakia, medialakia ja julkista opetusta koskevaa lakia; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että lain määritelmät ovat tarkoituksellisesti epämääräisiä, ja toteaa, että niillä pyritään lamaannuttavaan vaikutukseen; ottaa huomioon, että laissa kielletään ”biologisen sukupuolen mukaisesta sukupuoli-identiteetistä poikkeavan sukupuoli-identiteetin, sukupuolenkorjausten ja homoseksuaalisuuden kuvaus ja niiden mainostaminen” kouluissa, televisio-ohjelmissa ja alle 18-vuotiaille suunnatussa julkisessa mainonnassa millä tahansa foorumilla myös valistustarkoituksessa; toteaa, että lain mukaan tällaista sisältöä ei saa pitää viranomaistiedottamisena tai sosiaalisesti vastuullisena mainontana edes silloin, kun se on suunnattu aikuisille; toteaa, että lailla muutetaan lastensuojelulakia, perheensuojelulakia, yritysmainontaa koskevaa lakia, medialakia ja julkista opetusta koskevaa lakia;

| D. | ottaa huomioon, että parlamentti on aiemmin tuominnut alaikäisten saatavilla olevia tietoja koskevien lakien väärinkäytön siihen, että sensuroidaan hlbti-henkilöihin liittyvää sisältöä ja materiaalia erityisesti opetuksessa ja tiedotusvälineissä etenkin Liettuassa ja Latviassa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että parlamentti on aiemmin tuominnut alaikäisten saatavilla olevia tietoja koskevien lakien väärinkäytön siihen, että sensuroidaan hlbti-henkilöihin liittyvää sisältöä ja materiaalia erityisesti opetuksessa ja tiedotusvälineissä etenkin Liettuassa ja Latviassa;

| E. | ottaa huomioon, että Puolan presidentti Andrzej Duda ilmoitti vuonna 2018 harkitsevansa Venäjällä hyväksytyn ns. homopropagandalain kaltaista lakia, jolla kiellettäisiin hlbtiq-media ja -kirjallisuus ja Priden kaltaiset kokoontumiset; ottaa huomioon, että Puolan varaoikeusministeri Michal Wos ilmoitti kesäkuussa 2021, että Puola valmistelee parhaillaan lakia, jolla pyritään kieltämään ”hlbt-propaganda”; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että Puolan presidentti Andrzej Duda ilmoitti vuonna 2018 harkitsevansa Venäjällä hyväksytyn ns. homopropagandalain kaltaista lakia, jolla kiellettäisiin hlbtiq-media ja -kirjallisuus ja Priden kaltaiset kokoontumiset; ottaa huomioon, että Puolan varaoikeusministeri Michal Wos ilmoitti kesäkuussa 2021, että Puola valmistelee parhaillaan lakia, jolla pyritään kieltämään ”hlbt-propaganda”;

| F. | ottaa huomioon, että Tšekin tasavallan presidentti Milos Zeman esitti kesäkuussa 2021 transyhteisöä koskevia halventavia huomautuksia haastattelussa, jossa käsiteltiin Unkarin uutta hlbtiq-vastaista lakia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että Tšekin tasavallan presidentti Milos Zeman esitti kesäkuussa 2021 transyhteisöä koskevia halventavia huomautuksia haastattelussa, jossa käsiteltiin Unkarin uutta hlbtiq-vastaista lakia;

| G. | toteaa, että vastaavaa huolestuttavaa kehitystä on havaittu Kroatiassa, mitä tulee erityisesti konservatiivisen Most-puolueen julkistamaan ehdotukseen sisällyttää Kroatian parlamentissa käsiteltävinä oleviin lakeihin kielto, joka koskee lasten altistumista hlbt-propagandalle, ja hyökkäyksiin hlbti-henkilöitä kohtaan 3. heinäkuuta 2021 eli 20. Zagreb Pride -päivänä; ottaa huomioon, että Most-puolueen puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja ilmoittivat 4. heinäkuuta 2021 kanteista niitä hlbti-järjestöjä vastaan, jotka olivat syyttäneet Most-puoluetta suvaitsemattomuuden ja homofobian levittämisestä sekä kahtiajaon ja vihan yllyttämisestä; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että vastaavaa huolestuttavaa kehitystä on havaittu Kroatiassa, mitä tulee erityisesti konservatiivisen Most-puolueen julkistamaan ehdotukseen sisällyttää Kroatian parlamentissa käsiteltävinä oleviin lakeihin kielto, joka koskee lasten altistumista hlbt-propagandalle, ja hyökkäyksiin hlbti-henkilöitä kohtaan 3. heinäkuuta 2021 eli 20. Zagreb Pride -päivänä; ottaa huomioon, että Most-puolueen puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja ilmoittivat 4. heinäkuuta 2021 kanteista niitä hlbti-järjestöjä vastaan, jotka olivat syyttäneet Most-puoluetta suvaitsemattomuuden ja homofobian levittämisestä sekä kahtiajaon ja vihan yllyttämisestä;

| H. | ottaa huomioon, että Venäjä otti vuonna 2013 käyttöön liittovaltion lain ”suojellakseen lapsia tiedottamiselta, jolla edistetään perinteisten perhearvojen kieltämistä” ja että tällä lailla pyrittiin kieltämään homoseksuaalisuuden normalisointi tiedotusvälineissä; ottaa huomioon, että lukuisat ihmisoikeusjärjestöt eri puolilla maailmaa ovat todenneet, että Venäjän lainsäädäntö asettaa hlbtiq-nuoret vaaraan; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että Venäjä otti vuonna 2013 käyttöön liittovaltion lain ”suojellakseen lapsia tiedottamiselta, jolla edistetään perinteisten perhearvojen kieltämistä” ja että tällä lailla pyrittiin kieltämään homoseksuaalisuuden normalisointi tiedotusvälineissä; ottaa huomioon, että lukuisat ihmisoikeusjärjestöt eri puolilla maailmaa ovat todenneet, että Venäjän lainsäädäntö asettaa hlbtiq-nuoret vaaraan;

| I. | toteaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan mukaan unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 2 artiklan mukaan unionin perustana olevat arvot ovat ihmisarvon kunnioittaminen, vapaus, kansanvalta, tasa-arvo, oikeusvaltio ja ihmisoikeuksien kunnioittaminen, vähemmistöihin kuuluvien oikeudet mukaan luettuina;

| J. | toteaa, että hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevassa komission strategiassa vahvistetaan unionin yhteinen suunta hlbtiq-henkilöiden oikeuksien suojelemiseksi kaikissa jäsenvaltioissa, ja palauttaa mieliin, että tasa-arvo ja syrjimättömyys ovat EU:n perusarvoja ja perusoikeuksia, jotka on vahvistettu sen perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevassa komission strategiassa vahvistetaan unionin yhteinen suunta hlbtiq-henkilöiden oikeuksien suojelemiseksi kaikissa jäsenvaltioissa, ja palauttaa mieliin, että tasa-arvo ja syrjimättömyys ovat EU:n perusarvoja ja perusoikeuksia, jotka on vahvistettu sen perussopimuksissa ja perusoikeuskirjassa;

| K. | toteaa, että komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen kuvasi lakia häpeäpilkuksi ja kehotti asiasta vastaavia komission jäseniä puhumaan asiasta Unkarin hallitukselle (15); toteaa, että oikeus- ja sisämarkkina-asioista vastaavat komission jäsenet lähettivät Unkarin oikeusministerille kirjeen, jossa he totesivat, että laki loukkaa seuraavia oikeuksia: oikeus yksityis- ja perhe-elämään (perusoikeuskirjan 7 ja 9 artikla), oikeus sananvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen (perusoikeuskirjan 11 artikla), elinkeinovapaus (perusoikeuskirjan 16 artikla) ja syrjintäkielto (perusoikeuskirjan 21 artikla); toteaa, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä (16), sähköistä kaupankäyntiä koskevaa direktiiviä (17) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 56 artiklaa sovelletaan ainakin joihinkin säännellyistä tapauksista ja että lain kiistanalaiset säännökset saattavat soveltua myös SEUT-sopimuksen 34 ja 36 artiklaan ja rikkoa niitä; toteaa, että tähän kirjeeseen pyydettiin vastausta 30. kesäkuuta 2021 mennessä (18); ottaa huomioon, että Unkarin oikeusministeri vastasi kirjeeseen 1. heinäkuuta 2021; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että komission puheenjohtaja Ursula von der Leyen kuvasi lakia häpeäpilkuksi ja kehotti asiasta vastaavia komission jäseniä puhumaan asiasta Unkarin hallitukselle (15); toteaa, että oikeus- ja sisämarkkina-asioista vastaavat komission jäsenet lähettivät Unkarin oikeusministerille kirjeen, jossa he totesivat, että laki loukkaa seuraavia oikeuksia: oikeus yksityis- ja perhe-elämään (perusoikeuskirjan 7 ja 9 artikla), oikeus sananvapauteen ja tiedonvälityksen vapauteen (perusoikeuskirjan 11 artikla), elinkeinovapaus (perusoikeuskirjan 16 artikla) ja syrjintäkielto (perusoikeuskirjan 21 artikla); toteaa, että audiovisuaalisia mediapalveluja koskevaa direktiiviä (16), sähköistä kaupankäyntiä koskevaa direktiiviä (17) ja Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 56 artiklaa sovelletaan ainakin joihinkin säännellyistä tapauksista ja että lain kiistanalaiset säännökset saattavat soveltua myös SEUT-sopimuksen 34 ja 36 artiklaan ja rikkoa niitä; toteaa, että tähän kirjeeseen pyydettiin vastausta 30. kesäkuuta 2021 mennessä (18); ottaa huomioon, että Unkarin oikeusministeri vastasi kirjeeseen 1. heinäkuuta 2021;

| L. | ottaa huomioon, että 18 jäsenvaltiota allekirjoitti lausuman (19), jossa ne kehottivat komissiota käyttämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä varmistaakseen, että EU:n lainsäädäntöä noudatetaan täysimääräisesti, myös viemällä asia Euroopan unionin tuomioistuimeen; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 18 jäsenvaltiota allekirjoitti lausuman (19), jossa ne kehottivat komissiota käyttämään kaikkia käytettävissään olevia välineitä varmistaakseen, että EU:n lainsäädäntöä noudatetaan täysimääräisesti, myös viemällä asia Euroopan unionin tuomioistuimeen;

| M. | ottaa huomioon, että 17 valtion- tai hallitusten johtajaa antoi 24. kesäkuuta 2021 yhteisen lausuman, jossa he totesivat jatkavansa hlbtiq-yhteisöön kohdistuvan syrjinnän torjuntaa ja vahvistavat puolustavansa hlbtiq-henkilöiden perusoikeuksia (20); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että 17 valtion- tai hallitusten johtajaa antoi 24. kesäkuuta 2021 yhteisen lausuman, jossa he totesivat jatkavansa hlbtiq-yhteisöön kohdistuvan syrjinnän torjuntaa ja vahvistavat puolustavansa hlbtiq-henkilöiden perusoikeuksia (20);

| N. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu kehotti Unkarin parlamentin jäseniä hylkäämään lakiesityksen; ottaa huomioon, että hän totesi, että lakiesitys loukkaa hlbtiq-henkilöiden oikeuksia ja identiteettejä ja että se myös rajoittaa kaikkien unkarilaisten sananvapautta ja koulutuksen vapautta (21); |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ihmisoikeusvaltuutettu kehotti Unkarin parlamentin jäseniä hylkäämään lakiesityksen; ottaa huomioon, että hän totesi, että lakiesitys loukkaa hlbtiq-henkilöiden oikeuksia ja identiteettejä ja että se myös rajoittaa kaikkien unkarilaisten sananvapautta ja koulutuksen vapautta (21);

| O. | ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitean jäsenvaltioille antamassa suosituksessa CM/Rec(2010)5, joka koski toimenpiteitä seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi, todettiin, että Euroopan neuvoston jäsenvaltioiden johtajilla on vastuu valistamisesta, ennakkoluulojen ja syrjinnän torjumisesta sekä hlbtiq-henkilöiden hyväksynnän edistämisestä; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston ministerikomitean jäsenvaltioille antamassa suosituksessa CM/Rec(2010)5, joka koski toimenpiteitä seksuaaliseen suuntautumiseen tai sukupuoli-identiteettiin perustuvan syrjinnän torjumiseksi, todettiin, että Euroopan neuvoston jäsenvaltioiden johtajilla on vastuu valistamisesta, ennakkoluulojen ja syrjinnän torjumisesta sekä hlbtiq-henkilöiden hyväksynnän edistämisestä;

| P. | ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi asiassa Bayev ym. v. Venäjä, että homoseksuaalisuuden edistämisen kieltämistä koskeva lainsäädäntö (nk. homopropagandalaki) oli Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan (ilmaisunvapaus) ja 14 artiklan (syrjintäkielto) vastainen ja että se oli siten syrjivä ja vahvisti hlbtiq-henkilöiden vastaisia ennakkoluuloja, mikä on ristiriidassa demokraattisen yhteiskunnan arvojen kanssa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että Euroopan ihmisoikeustuomioistuin totesi asiassa Bayev ym. v. Venäjä, että homoseksuaalisuuden edistämisen kieltämistä koskeva lainsäädäntö (nk. homopropagandalaki) oli Euroopan ihmisoikeussopimuksen 10 artiklan (ilmaisunvapaus) ja 14 artiklan (syrjintäkielto) vastainen ja että se oli siten syrjivä ja vahvisti hlbtiq-henkilöiden vastaisia ennakkoluuloja, mikä on ristiriidassa demokraattisen yhteiskunnan arvojen kanssa;

| Q. | huomauttaa, että parlamentti on useaan otteeseen kannustanut jäsenvaltioita takaamaan oikeuden kattavaan seksuaali-, sukupuoli- ja ihmissuhdekasvatukseen, joka on tieteellisesti paikkansapitävää, näyttöön perustuvaa, ikätasolle sopivaa ja ei-tuomitsevaa; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston kaltaiset kansainväliset ihmisoikeuselimet (22) ovat vahvistaneet, että lapsilla ja nuorilla on oikeus kattavaan seksuaalivalistukseen; |
| --- | --- |

Q.

huomauttaa, että parlamentti on useaan otteeseen kannustanut jäsenvaltioita takaamaan oikeuden kattavaan seksuaali-, sukupuoli- ja ihmissuhdekasvatukseen, joka on tieteellisesti paikkansapitävää, näyttöön perustuvaa, ikätasolle sopivaa ja ei-tuomitsevaa; ottaa huomioon, että Euroopan neuvoston kaltaiset kansainväliset ihmisoikeuselimet (22) ovat vahvistaneet, että lapsilla ja nuorilla on oikeus kattavaan seksuaalivalistukseen;

| R. | ottaa huomioon, että perusoikeusviraston hlbt-kyselystä käy ilmi, että yli puolet vastaajista, joiden koulutoverin tai vertaisryhmään kuuluvan katsottiin olevan hlbti-henkilö, oli kuullut kielteisiä kommentteja tai nähnyt kielteistä käytöstä koulussa jatkuvasti tai usein; katsoo, että 15–17-vuotiaiden ikäluokassa näiden vastaajien määrä nousee 70 prosenttiin, mikä osoittaa, että kasvatuksessa on korostettava hyväksymistä ja suvaitsevaisuutta; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että perusoikeusviraston hlbt-kyselystä käy ilmi, että yli puolet vastaajista, joiden koulutoverin tai vertaisryhmään kuuluvan katsottiin olevan hlbti-henkilö, oli kuullut kielteisiä kommentteja tai nähnyt kielteistä käytöstä koulussa jatkuvasti tai usein; katsoo, että 15–17-vuotiaiden ikäluokassa näiden vastaajien määrä nousee 70 prosenttiin, mikä osoittaa, että kasvatuksessa on korostettava hyväksymistä ja suvaitsevaisuutta;

Laki, sen säännökset ja unionin oikeuden rikkominen

| 1. | tuomitsee mitä jyrkimmin Unkarin parlamentin hyväksymän lain, joka rikkoo selvästi EU:n arvoja, periaatteita ja oikeutta; muistuttaa, että lailla sisällytetään Unkarin lainsäädäntöön säännöksiä, jotka loukkaavat perusoikeuskirjan ja perussopimusten sekä EU:n sisämarkkinalainsäädännön (audiovisuaalisia mediapalveluja koskeva direktiivi ja sähköistä kaupankäyntiä koskeva direktiivi) mukaisia perusoikeuksia; katsoo, että laki rikkoo EU:n vakiintunutta säännöstöä; |
| --- | --- |

1.

| 2. | panee tyytyväisenä merkille 18 jäsenvaltion allekirjoittaman lausuman, jossa komissiota kehotetaan ryhtymään oikeudellisiin toimiin ja jossa komission puheenjohtajaa ja yksittäisiä komission jäseniä kehotettiin tuomitsemaan lakiesitys; panee merkille Unkarin oikeusministerille lähetetyn kirjeen, jossa pyydetään 30. kesäkuuta 2021 mennessä selvennystä ja tietoja esiin tulleista seikoista; kehottaa komissiota julkistamaan oikeusministerin vastauksen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille komission kehotuksen käydä rakentava ja lojaali keskustelu Unkarin kanssa; pitää valitettavana, että 23. kesäkuuta 2021 laki kuitenkin hyväksyttiin kansainvälisten järjestöjen protesteista huolimatta; kehottaa komissiota ryhtymään välittömästi oikeustoimiin ja käynnistämään Unkaria vastaan lakia koskevan nopeutetun rikkomusmenettelyn SEUT-sopimuksen 258 artiklan mukaisesti; kehottaa komissiota käyttämään tarvittaessa kaikkia tuomioistuimen menettelyvälineitä, kuten nopeutettua menettelyä ja välitoimia koskevia pyyntöjä, mukaan lukien seuraamukset viimeksi mainittujen noudattamatta jättämisestä; |
| --- | --- |

3.

| 4. | muistuttaa, että SEUT-sopimuksen 259 artiklan mukaan jäsenvaltio, joka katsoo, että toinen jäsenvaltio ei ole täyttänyt perussopimusten mukaista velvoitettaan, voi saattaa asian unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi; kehottaa jäsenvaltioita soveltamaan lakiin tätä artiklaa, jos komissio ei ryhdy toimiin; kehottaa jäsenvaltioita toimittamaan Euroopan ihmisoikeustuomioistuimelle valtiovalituksen näkökohdista, jotka eivät kuulu EU:n lainsäädännön piiriin; |
| --- | --- |

4.

Käynnissä olevat 7 artiklan 1 kohdan mukaiset menettelyt

| 5. | korostaa, että laki ei ole yksittäinen esimerkki vaan pikemminkin toinen tahallinen ja harkittu esimerkki perusoikeuksien asteittaisesta purkamisesta Unkarissa; korostaa, että järjestäytyneistä valtion tukemista hlbtiq-fobiasta ja disinformaatiokampanjoista on tullut Unkarin hallituksen poliittisen sensuurin välineitä, ja katsoo, että tämä on SEU-sopimuksen 2 artiklan vastaista; muistuttaa, että Euroopan unioni on julistettu hlbtiq-vapauden alueeksi (23); |
| --- | --- |

5.

| 6. | muistuttaa, että hlbtiq-henkilöiden ihmisoikeuksien loukkaaminen on osa laajempaa poliittista ohjelmaa, joka johtaa demokratian ja oikeusvaltion, myös tiedotusvälineiden vapauden, purkamiseen, ja että sitä olisi pidettävä SEU-sopimuksen 2 artiklan järjestelmällisenä rikkomisena; muistuttaa, että jo parlamentin 12. syyskuuta 2018 antamassa päätöslauselmassa (24) ilmaistiin huolenaiheita, jotka liittyivät yhdenvertaisen kohtelun oikeuteen ja sananvapauteen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ilmaisee syvän huolensa siitä, että sen jälkeen, kun parlamentti käynnisti 7 artiklan 1 kohdan mukaisen menettelyn, oikeusvaltio- ja perusoikeustilanne on edelleen huonontunut Unkarissa; korostaa, että neuvosto ei ole vuosien mittaan ryhtynyt toimiin eikä ottanut vastuuta tältä osin; |
| --- | --- |

7.

| 8. | panee tyytyväisenä merkille, että puheenjohtajavaltio Portugali on järjestänyt ensimmäisen 7 artiklan 1 kohdan mukaisen kuulemistilaisuuden oikeusvaltioperiaatteesta Unkarissa vuodesta 2019 lähtien, ja 18 jäsenvaltion lausuman, jossa laki tuomitaan; korostaa kuitenkin, että vuoropuhelun on tuotettava konkreettisia tuloksia ja johdettava toimiin, jotta voidaan aktiivisesti puuttua esimerkkeihin perusoikeuksien heikentymisestä Unkarissa; toistaa pyyntönsä, että neuvosto antaisi konkreettisia suosituksia Unkarille SEU-sopimuksen 7 artiklan 1 kohdan mukaisesti, mukaan lukien suositus lain kumoamisesta, ja ilmoittaisi määräajat näiden suositusten täytäntöönpanolle; kehottaa puheenjohtajavaltio Sloveniaa järjestämään kuulemisen Unkarista syyskuussa 2021 ja järjestämään suosituksista äänestyksen mahdollisimman pian; panee merkille, että hlbtiq-henkilöiden ihmisoikeuksia on vähitellen kavennettu viime vuosina; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palauttaa mieliin, että Unkarin medianeuvosto ilmoitti 2. maaliskuuta 2021 oikeustoimista RTL Hungary -mediaryhmää vastaan ”Family is Family” -kampanjan televisioinnin jälkeen; katsoo, että nämä toimet ovat mediasisällön ja mainonnan sensurointia ja näin ollen audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin vastaisia; korostaa, että useat lähetystoiminnan harjoittajat, kuten myös kansalaisyhteiskunnan järjestöt, eri puolilla EU:ta ovat pyytäneet komissiota käynnistämään rikkomusmenettelyitä (25); kehottaa komissiota käyttämään kaikkia käytettävissään olevia oikeudellisia välineitä puuttuakseen audiovisuaalisia mediapalveluja koskevan direktiivin mukaisen aineiston sensurointiin ottaen huomioon perusoikeuskirjan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ilmaisee syvän huolensa siitä, että tiedotusvälineiden vapauden heikentyminen johtaa vähemmistöjen, myös hlbtiq-henkilöiden, syyllistämiseen ja maalittamiseen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | muistuttaa, että Unkarin perustuslakia muutettiin joulukuussa 2020 siten, että siinä täsmennetään, että äiti on nainen ja isä on mies, ja että Unkari suojelee lasten oikeutta vahvistaa identiteettinsä biologisen sukupuolen mukaisesti ja oikeutta opetukseen maan perustuslaillisen identiteetin ja kristilliseen kulttuuriin perustuvan arvojärjestelmän mukaisesti; toteaa, että vaikka perheoikeus kuuluu kansalliseen toimivaltaan, perustuslain muuttaminen tällä tavoin yhdessä johdetun lainsäädännön, myös käsiteltävänä olevan lain, kanssa, heikentää suoraan SEU-sopimuksen 2 artiklassa määrättyjen arvojen suojelua; panee merkille, että Venetsian komissio on antanut lausunnon Unkarin parlamentin joulukuussa 2020 hyväksymistä perustuslain muutoksista (26); |
| --- | --- |

11.

| 12. | muistuttaa, että Venetsian komissio antoi 18. kesäkuuta 2013 lausunnon CDL-AD(2013)022-e ”homoseksuaalisuutta koskevan propagandan” kieltämisestä joidenkin Euroopan neuvoston jäsenvaltioiden viimeaikaisen lainsäädännön valossa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palauttaa mieliin, että Unkarin parlamentti on hyväksynyt lainsäädäntöä, jolla adoptio-oikeus rajoitetaan koskemaan vain naimisissa olevia pariskuntia ja jolla tosiasiallisesti kielletään adoptio samaa sukupuolta olevien parisuhteessa eläviltä henkilöiltä sekä naimattomilta ja avoliitossa olevilta henkilöiltä, ellei perhepolitiikasta vastaava ministeri anna siihen erityislupaa; korostaa, että viimeksi mainittu vaatimus antaa hallituksen jäsenelle valmiudet tehdä asiaa koskevia yksipuolisia päätöksiä; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palauttaa mieliin, että vuoden 2020 koontisäädöksen 33 artiklan hyväksyminen tosiasiallisesti kielsi transihmisten ja intersukupuolisten sukupuolen juridisen tunnustamisen Unkarissa ja loukkasi näin heidän oikeuttaan yksityisyyteen ja altisti heidät syrjinnälle, jolla voi olla vakavia psykologisia vaikutuksia ja joka voi rajoittaa heidän oikeuttaan osallistua aktiivisesti kansalaisyhteiskuntaan; panee merkille, että kansallinen tietosuoja- ja tiedonvapausviranomainen on antanut lausunnon 33 artiklasta ja katsoo, että se on yleisen tietosuoja-asetuksen 5 artiklan 1 kohdan d alakohdan vastainen (27); huomauttaa, että komissio ei ole tähän mennessä ryhtynyt toimiin tämän ongelman ratkaisemiseksi; kehottaa komissiota tutkimaan asiaa ja ryhtymään tarvittaessa oikeustoimiin; toteaa, että vaikka Unkarin perustuslakituomioistuin (28) katsoi, että osa laista on perustuslain vastainen, viranomaiset eivät ole vieläkään panneet sen päätöstä täytäntöön ja hylkäävät edelleen hakemukset, vaikka ne olisi esitetty ennen lain voimaantuloa; toteaa, että tämä rikkoo oikeusvaltioperiaatetta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuomitsee Budapestin kuluttajansuojaviranomaisen päätöksen (29) määrätä kirjankustantajat painamaan vastuuvapauslausekkeita sateenkaariperheistä kertoviin lastenkirjoihin sen tähden, että niihin sisältyy ”perinteisten sukupuoliroolien vastaista käyttäytymistä”; |
| --- | --- |

15.

| 16. | on erittäin huolissaan kansalaisjärjestöjen, myös hlbtiq-kansalaisjärjestöjen, toimintamahdollisuuksien kaventumisesta Unkarissa; panee tyytyväisenä merkille Euroopan unionin tuomioistuimen asiassa C-78/18 (30) antaman tuomion, jossa todettiin, että ulkomailta tuettujen järjestöjen avoimuudesta vuonna 2017 annetulla lailla nro LXXVI otettiin käyttöön syrjiviä ja perusteettomia rajoituksia, jotka koskevat ulkomaisia lahjoituksia kansalaisjärjestöille, mikä on vastoin velvoitteita, jotka koskevat pääomien vapaata liikkuvuutta, yksityiselämän kunnioittamista, henkilötietojen suojaa ja yhdistymisvapautta; panee merkille, että kyseinen laki kumottiin, mutta korostaa huolenaiheita, jotka liittyvät kansalaisyhteiskunnan rahoituksen uusiin rajoituksiin Unkarissa, kuten valtion tilintarkastusviraston suorittamat valikoivat tarkastukset ja velvollisuus ilmoittaa julkisesti saatavilla olevissa julkista etua koskevissa kertomuksissa kaikki lahjoittajat; katsoo, että tällaiset rajoitukset eivät ole välttämättömiä eivätkä oikeasuhteisia eivätkä noudata Euroopan unionin tuomioistuimen oikeuskäytäntöä eivätkä Venetsian komission 118. täysistunnossaan 15.–16. maaliskuuta 2019 hyväksymän yhdistysten rahoitusta koskevan raportin päätelmiä; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ilmaisee horjumattoman sitoutumisensa lasten oikeuksien puolustamiseen EU:ssa ja sen ulkopuolella; katsoo, että suvaitsevaisuuden, hyväksynnän ja monimuotoisuuden edistämisen mieluummin kuin hlbtiq-fobian ja -vihan edistämisen olisi toimittava ohjaavina periaatteina, joilla varmistetaan lapsen edun kunnioittaminen; katsoo tässä yhteydessä, että seksuaalisen suuntautumisen ja sukupuoli-identiteetin yhdistäminen pedofiliaan tai lasten oikeuksiin kohdistuviin hyökkäyksiin on selkeä yritys hyödyntää ihmisoikeusretoriikkaa syrjivän politiikan toteuttamiseksi; katsoo tämän olevan vastoin kansainvälisiä ihmisoikeusperiaatteita ja -normeja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on huolissaan siitä, että laki muistuttaa Venäjällä vuonna 2013 annettua nk. hlbt-propagandalakia, joka aiheutti vakavaa vahinkoa Venäjän hlbtiq-yhteisölle; kehottaa komissiota tutkimaan edelleen hlbtiq-henkilöiden vastaisten kampanjoiden rahoitusta EU:ssa, sillä ne ovat selvästi uhka EU:n demokratialle ja kansalliselle turvallisuudelle; |
| --- | --- |

18.

Toimet, joihin komission on ryhdyttävä

| 19. | kehottaa uudestaan komissiota ja neuvostoa tunnustamaan vihdoin, että tarvitaan kiireellisiä toimia SEU-sopimuksen 2 artiklassa vahvistettujen arvojen puolustamiseksi, ja myöntämään, että jäsenvaltio ei voi muuttaa lainsäädäntöään, ei myöskään perustuslain säännöksiä, siten, että näiden arvojen suojelu heikkenee (31); korostaa, että tämä on kielletty perussopimuksissa, kuten Euroopan unionin tuomioistuin on äskettäin tulkinnut asiassa C-896/19 (32); |
| --- | --- |

19.

| 20. | katsoo, että laki on suoraan ristiriidassa komission hlbtiq-henkilöiden tasa-arvoa koskevan strategian kanssa; kehottaa komissiota varmistamaan, että tätä strategiaa sovelletaan EU:n kaikissa jäsenvaltioissa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kehottaa neuvostoa ja komissiota jatkamaan kiireellisesti horisontaalista syrjintää koskevan direktiivin käsittelyä, sillä sen käsittely on ollut pysähdyksissä neuvostossa yli kymmenen vuotta (33); |
| --- | --- |

21.

| 22. | palauttaa mieliin, että parlamentin aloitteeseen perustaa demokratiaa, oikeusvaltiota ja perusoikeuksia koskeva EU:n järjestelmä, jota hallinnoidaan parlamentin, komission ja neuvoston välisellä toimielinten välisellä sopimuksella, ei ole vielä annettu asianmukaista vastausta; kehottaa komissiota ja neuvostoa aloittamaan parlamentin kanssa viipymättä neuvottelut toimielinten välisestä sopimuksesta SEUT-sopimuksen 295 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | toistaa kantansa oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annettuun asetukseen, joka tuli voimaan 1. tammikuuta 2021 ja jota sovelletaan sellaisenaan kokonaisuudessaan Euroopan unionissa ja kaikissa sen jäsenvaltioissa kaikkiin EU:n talousarvion varoihin, mukaan lukien kyseisestä päivästä lähtien EU:n elpymisvälineestä myönnetyt varat; |
| --- | --- |

23.

| 24. | muistuttaa, että oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetussa asetuksessa määritellään selkeästi oikeusvaltioperiaate, joka on ymmärrettävä suhteessa muihin unionin arvoihin, perusoikeudet ja syrjimättömyys mukaan luettuina; katsoo, että valtion tukema vähemmistöihin kohdistuva syrjintä vaikuttaa suoraan siihen, mihin hankkeisiin jäsenvaltiot päättävät käyttää EU:n varoja, ja vaikuttaa siten suoraan unionin taloudellisten etujen suojaamiseen; kehottaa komissiota käynnistämään välittömästi oikeusvaltioperiaatetta koskevasta ehdollisuudesta annetun asetuksen 6 artiklan 1 kohdan mukaisen menettelyn; |
| --- | --- |

24.

| 25. | katsoo, että Unkarin viranomaisten valmiudet hallinnoida EU:n varoja syrjimättömästi ja perusoikeuskirjan mukaisesti herättävät vakavaa huolta; kehottaa komissiota arvioimaan lain hyväksymistä suhteessa perusoikeuskirjaan liittyvään horisontaaliseen mahdollistavaan edellytykseen, joka koskee 24. kesäkuuta 2021 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) 2021/1060 Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahasto plussaa, koheesiorahastoa, oikeudenmukaisen siirtymän rahastoa ja Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja varainhoitosäännöistä sekä turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahastoa, sisäisen turvallisuuden rahastoa ja rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitusvälinettä koskevista varainhoitosäännöistä (34) (yhteisiä säännöksiä koskeva asetus); kehottaa komissiota toteuttamaan yhteisiä säännöksiä koskevassa asetuksessa säädetyt toimet asianomaisiin rahastoihin liittyvien menojen osalta ja varmistamaan, että vuosien 2021–2027 kumppanuussopimusta ja Unkaria koskevia ohjelmia ei hyväksytä ennen kuin varmistetaan perusoikeuskirjan noudattamiseen liittyvän horisontaalisen mahdollistavan edellytyksen täysimääräinen noudattaminen yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen artiklojen mukaisesti; muistuttaa, että komission toimet, jotka eivät ole EU:n lainsäädännön mukaisia, voidaan saattaa Euroopan unionin tuomioistuimen käsiteltäväksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | epäilee vakavasti, onko Unkarin elpymis- ja palautumissuunnitelmaluonnos elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta 12. helmikuuta 2021 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/241 (35) ja perusoikeuskirjan mukainen; kehottaa komissiota ja neuvostoa analysoimaan huolella kaikki Unkarin elpymis- ja palautumissuunnitelmaluonnoksessa esitetyt toimenpiteet ja hyväksymään suunnitelman vain, jos todetaan, ettei se edistä lain täytäntöönpanoa ja johda näin ollen siihen, että EU:n talousarviolla edistetään aktiivisesti perusoikeuksien rikkomista Unkarissa; |
| --- | --- |

26.

| 27. | muistuttaa, että hlbtiq-oikeudet ovat ihmisoikeuksia; kehottaa jälleen jäsenvaltioita, erityisesti Unkaria, varmistamaan, että alaikäisten opetusta ja valistusta koskeva tämänhetkinen lainsäädäntö on täysin EU:n ja kansainvälisessä oikeudessa vahvistettujen perusoikeuksien mukainen ja että saatavilla on kattavaa seksuaali- ja ihmissuhdekasvatusta, joka on tieteellisesti paikkansapitävää, näyttöön perustuvaa, ikätasolle sopivaa ja ei-tuomitsevaa; muistuttaa, että julkaissuissa tiedoissa olisi otettava huomioon seksuaalisen suuntautumisen, sukupuoli-identiteettien, sukupuolen ilmaisemisen ja sukupuoliominaisuuksien moninaisuus, jotta voidaan torjua stereotypioihin tai vinoumiin perustuvia virheellisiä tietoja; kehottaa komissiota ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimiin perusoikeuksien kunnioittamisen varmistamiseksi; kehottaa EU:n toimielimiä ja jäsenvaltioita puuttumaan erityisesti hallitusten ja poliitikkojen harjoittamaan hlbtiq-vihapuheeseen; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, neuvostolle, komissiolle ja alueiden komitealle. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(2)  EUVL C 433, 23.12.2019, s. 66.

(3)  EUVL C 255, 29.6.2021, s. 7.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0014.

(5)  Tuomio 3. kesäkuuta 2021, Unkari v. Euroopan parlamentti, C-650/18, ECLI:EU:C:2021:426.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0251.

(7)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0089.

(8)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0314.

(9)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0313.

(10)  https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457/photo/1

(11)  https://wilmes.belgium.be/en/thirteen-countries-unite-belgiums-initiative-defend-lgbtiq-rights-europe

(12)  https://www.coe.int/en/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(13)  http://hudoc.echr.coe.int/eng?i=001-174422

(14)  Laki julkaistu virallisessa lehdessä: https://njt.hu/jogszabaly/2021-79-00-00; https://magyarkozlony.hu/dokumentumok/ba643dee7b59c2a1901132e6e3320483d2245b56/megtekintes

(15)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/detail/en/statement_21_3164

(16)  EUVL L 303, 28.11.2018, s. 69.

(17)  EYVL L 178, 17.7.2000, s. 1.

(18)  https://ec.europa.eu/commission/presscorner/api/files/attachment/869254/ Letter%20by%20Commissioners%20Reynders%20and%20Breton.pdf

(19)  Belgia, Tanska, Viro, Suomi, Ranska, Saksa, Irlanti, Liettua, Luxemburg, Alankomaat, Espanja, Ruotsi, Latvia, Italia, Kreikka, Itävalta, Kypros ja Portugali,

(20)  https://twitter.com/alexanderdecroo/status/1407977290189971457?s=20

(21)  https://www.coe.int/be/web/commissioner/-/commissioner-mijatovic-urges-hungary-s-parliamentarians-to-reject-draft-amendments-banning-discussion-about-sexual-and-gender-identity-and-diversity

(22)  Convention on the Rights of the Child, Convention on the Elimination of All Forms of Discrimination Against Women, Report of the UN Special Rapporteur on the Right to Education.

(23)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 11. maaliskuuta 2021, EU:n julistamisesta hlbtiq-vapauden alueeksi.

(24)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2018)0340.

(25)  ACT, Hungary: Broadcasting associations across Europe express dismay at anti-LGBTIQ bill & urge European Commission to open infringement proceedings, Bryssel, 29. kesäkuuta 2021.

(26)  Hungary – Opinion on the constitutional amendments adopted by the Hungarian parliament, joulukuu 2020, Venetsian komission 127. täysistunto, Venetsiassa ja verkossa 2.–3. heinäkuuta 2021 (CDL-AD(2021)029-e).

(27)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27. huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(28)  http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/CB4CA4E8F72D33DFC125863A 00604976?OpenDocument. Englanninkielinen tiivistelmä saatavilla osoitteessa http://public.mkab.hu/dev/dontesek.nsf/0/CB4CA4E8F72D33DFC125863A00604976?OpenDocument&english&english

(29)  https://www.kormanyhivatal.hu/hu/budapest/hirek/tisztessegtelen-kereskedelmi-gyakorlatot-folytat-a-labrisz-egyesulet-a-meseorszag-mindenkie-cimu-konyv-ertekesitesekor.

(30)  Unionin tuomioistuimen tuomio 18. kesäkuuta 2020, komissio v. Unkari, C-78/18, ECLI:EU:C:2020:476.

(31)  Euroopan parlamentin päätöslauselma, annettu 10. kesäkuuta 2021, oikeusvaltiotilanteesta Euroopan unionissa ja ehdollisuusjärjestelmästä annetun asetuksen (EU, Euratom) 2020/2092 soveltamisesta.

(32)  Unionin tuomioistuimen tuomio, 20. huhtikuuta 2021, Repubblika v. Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

(33)  Ehdotus neuvoston direktiiviksi uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä tai sukupuolisesta suuntautumisesta riippumattoman yhdenvertaisen kohtelun periaatteen täytäntöönpanosta, annettu 2. heinäkuuta 2008 (COM(2008)0426).

(34)  EUVL L 231, 30.6.2021, s. 159.

(35)  EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17.

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan parlamentti

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2021

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/226 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/226

---

P9_TA(2021)0330

Parlamentin työjärjestyksen muuttaminen

Euroopan parlamentin päätös 7. heinäkuuta 2021 Euroopan parlamentin työjärjestyksen 99, 197, 213, 214, 222, 223, 230, 235 artiklan ja liitteen V muuttamisesta ja uuden 106 a artiklan lisäämisestä (2021/2048(REG))

(2022/C 99/26)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 236 ja 237 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 236 ja 237 artiklan,

| — | ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0214/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0214/2021),

1.

päättää muuttaa työjärjestystä jäljempänä esitetyllä tavalla;

2.

| a) | sukupuolten tasapuolista edustusta koskeva 213 artiklan 1 kohdan muutos, joka tulee voimaan, kun Euroopan parlamentin seuraavien, vuonna 2024 pidettävien vaalien jälkeinen ensimmäinen istuntojakso avataan; |
| --- | --- |

a)

sukupuolten tasapuolista edustusta koskeva 213 artiklan 1 kohdan muutos, joka tulee voimaan, kun Euroopan parlamentin seuraavien, vuonna 2024 pidettävien vaalien jälkeinen ensimmäinen istuntojakso avataan;

| b) | valtuuskuntien puheenjohtajistojen jäsenten toimikautta koskeva 223 artiklan muutos, joka tulee voimaan, kun Euroopan parlamentin seuraavien, vuonna 2024 pidettävien vaalien jälkeinen ensimmäinen istuntojakso avataan; |
| --- | --- |

b)

valtuuskuntien puheenjohtajistojen jäsenten toimikautta koskeva 223 artiklan muutos, joka tulee voimaan, kun Euroopan parlamentin seuraavien, vuonna 2024 pidettävien vaalien jälkeinen ensimmäinen istuntojakso avataan;

3.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle.

Tarkistus 1

Tarkistus 1

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

99 artikla

99 artikla

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Määräyksiä menettelystä, jolla myönnetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen varainhoitoa koskevien määräysten ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom)
  N:o 966/2012

   (1), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, mukaisesti talousarvion toteuttamista koskeva vastuuvapaus komissiolle, ovat tämän työjärjestyksen liitteenä. | Määräyksiä menettelystä, jolla myönnetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen varainhoitoa koskevien määräysten ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom)
  2018/1046

   (1), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, mukaisesti talousarvion toteuttamista koskeva vastuuvapaus komissiolle, ovat tämän työjärjestyksen liitteenä. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

Määräyksiä menettelystä, jolla myönnetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen varainhoitoa koskevien määräysten ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom)
  N:o 966/2012

   (1), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, mukaisesti talousarvion toteuttamista koskeva vastuuvapaus komissiolle, ovat tämän työjärjestyksen liitteenä.

N:o 966/2012

1

Määräyksiä menettelystä, jolla myönnetään Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen varainhoitoa koskevien määräysten ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom)
  2018/1046

   (1), jäljempänä ”varainhoitoasetus”, mukaisesti talousarvion toteuttamista koskeva vastuuvapaus komissiolle, ovat tämän työjärjestyksen liitteenä.

2018/1046

1

Tarkistus 2

Tarkistus 2

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

106 a artikla (uusi)

106 a artikla (uusi)

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 106 a artikla |
| | Menettely Euroopan parlamentin kannan esittämiseksi ulkoisia toimia koskevan unionin erityisrahaston perustamisesta tai sen voimassaoloajan pidentämisestä |
| | 1.
     
  Kun komissio kuulee Euroopan parlamenttia aikomuksestaan perustaa unionin erityisrahasto hätätoimia tai hätätilaa seuraavia toimia varten varainhoitoasetuksen 234 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan tai 234 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, asiasta vastaava valiokunta laatii suositusluonnoksia. |
| | Nämä suositusluonnokset voivat sisältää komissiolle osoitettuja erityisiä suosituksia, jotka koskevat erityisrahaston yksityiskohtia, kuten tavoitteita tai toimintatapoja. |
| | Jäljempänä olevan 118 artiklan 2–6 kohdan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin. |
| | 2.
     
  Kun komissio pyytää parlamenttia antamaan hyväksyntänsä päätösluonnokselle erityisrahaston perustamisesta tai sen voimassaoloajan pidentämisestä varainhoitoasetuksen 234 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan tai 234 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, asiasta vastaava valiokunta laatii suosituksen päätösluonnoksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä. |
| | Edellä olevan 105 artiklan 1–4 kohdan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin. |
| | 3.
     
  Vähintään keskitason vähimmäismäärän saavuttamiseksi tarvittava määrä jäseniä tai yksi tai useampi poliittinen ryhmä taikka asiasta vastaava valiokunta voi jättää parlamentin käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa komissiota pyydetään lopettamaan unionin erityisrahaston määrärahat tai tarkistamaan unionin erityisrahaston perustamissopimusta rahaston purkamiseksi varainhoitoasetuksen 234 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan mukaisesti. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

106 a artikla

106 a artikla

Menettely Euroopan parlamentin kannan esittämiseksi ulkoisia toimia koskevan unionin erityisrahaston perustamisesta tai sen voimassaoloajan pidentämisestä

Menettely Euroopan parlamentin kannan esittämiseksi ulkoisia toimia koskevan unionin erityisrahaston perustamisesta tai sen voimassaoloajan pidentämisestä

1.
     
  Kun komissio kuulee Euroopan parlamenttia aikomuksestaan perustaa unionin erityisrahasto hätätoimia tai hätätilaa seuraavia toimia varten varainhoitoasetuksen 234 artiklan 1 kohdan kolmannen alakohdan tai 234 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, asiasta vastaava valiokunta laatii suositusluonnoksia.

Nämä suositusluonnokset voivat sisältää komissiolle osoitettuja erityisiä suosituksia, jotka koskevat erityisrahaston yksityiskohtia, kuten tavoitteita tai toimintatapoja.

Nämä suositusluonnokset voivat sisältää komissiolle osoitettuja erityisiä suosituksia, jotka koskevat erityisrahaston yksityiskohtia, kuten tavoitteita tai toimintatapoja.

Jäljempänä olevan 118 artiklan 2–6 kohdan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin.

Jäljempänä olevan 118 artiklan 2–6 kohdan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin.

2.
     
  Kun komissio pyytää parlamenttia antamaan hyväksyntänsä päätösluonnokselle erityisrahaston perustamisesta tai sen voimassaoloajan pidentämisestä varainhoitoasetuksen 234 artiklan 1 kohdan neljännen alakohdan tai 234 artiklan 5 kohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti, asiasta vastaava valiokunta laatii suosituksen päätösluonnoksen hyväksymisestä tai hylkäämisestä.

Edellä olevan 105 artiklan 1–4 kohdan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin.

Edellä olevan 105 artiklan 1–4 kohdan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin.

3.
     
  Vähintään keskitason vähimmäismäärän saavuttamiseksi tarvittava määrä jäseniä tai yksi tai useampi poliittinen ryhmä taikka asiasta vastaava valiokunta voi jättää parlamentin käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen, jossa komissiota pyydetään lopettamaan unionin erityisrahaston määrärahat tai tarkistamaan unionin erityisrahaston perustamissopimusta rahaston purkamiseksi varainhoitoasetuksen 234 artiklan 5 kohdan toisen alakohdan mukaisesti.

Tarkistus 3

Tarkistus 3

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

197 artikla

197 artikla

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 197 artikla | Poistetaan. |
| Esitys siitä, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi | |
| 1.
     
  Poliittinen ryhmä tai vähintään alhaisen vähimmäismäärän saavuttamiseksi tarvittava määrä jäseniä voi esittää esityslistan kohtaa koskevan keskustelun alussa, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi. Esityksestä äänestetään heti. | |
| Aikomuksesta jättää esitys siitä, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi, on ilmoitettava puhemiehelle vähintään 24 tuntia etukäteen, ja puhemies ilmoittaa siitä viipymättä parlamentille. | |
| 2.
     
  Jos esitys hyväksytään, parlamentti siirtyy suoraan seuraavaan esityslistan kohtaan. | |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

197 artikla

197 artikla

Poistetaan.

Poistetaan.

Esitys siitä, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi

Esitys siitä, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi

1.
     
  Poliittinen ryhmä tai vähintään alhaisen vähimmäismäärän saavuttamiseksi tarvittava määrä jäseniä voi esittää esityslistan kohtaa koskevan keskustelun alussa, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi. Esityksestä äänestetään heti.

Aikomuksesta jättää esitys siitä, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi, on ilmoitettava puhemiehelle vähintään 24 tuntia etukäteen, ja puhemies ilmoittaa siitä viipymättä parlamentille.

Aikomuksesta jättää esitys siitä, että asiaa ei oteta käsiteltäväksi, on ilmoitettava puhemiehelle vähintään 24 tuntia etukäteen, ja puhemies ilmoittaa siitä viipymättä parlamentille.

2.
     
  Jos esitys hyväksytään, parlamentti siirtyy suoraan seuraavaan esityslistan kohtaan.

Tarkistus 4

Tarkistus 4

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

213 artikla – 1 kohta

213 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Ensimmäisessä kokouksessa, jonka valiokunta pitää sen jälkeen kun sen jäsenet on nimitetty 209 artiklan mukaisesti, ja jälleen kahden ja puolen vuoden kuluttua valiokunta valitsee puheenjohtajiston, joka koostuu puheenjohtajasta sekä valiokuntaan kuuluvien varsinaisten jäsenten keskuudesta eri äänestyskierroksilla valittavista varapuheenjohtajista. Parlamentti päättää valittavien varapuheenjohtajien määrästä puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta. Parlamentin moninaisuuden on näyttävä kunkin valiokunnan puheenjohtajistossa.
  Puheenjohtajistossa ei saa olla pelkästään naisia tai miehiä, eivätkä varapuheenjohtajat
  saa olla kaikki samasta jäsenvaltiosta. | 1.   Ensimmäisessä kokouksessa, jonka valiokunta pitää sen jälkeen kun sen jäsenet on nimitetty 209 artiklan mukaisesti, ja jälleen kahden ja puolen vuoden kuluttua valiokunta valitsee puheenjohtajiston, joka koostuu puheenjohtajasta sekä valiokuntaan kuuluvien varsinaisten jäsenten keskuudesta eri äänestyskierroksilla valittavista varapuheenjohtajista. Parlamentti päättää valittavien varapuheenjohtajien määrästä puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta. Parlamentin moninaisuuden on näyttävä kunkin valiokunnan puheenjohtajistossa.
  Valiokunnan puheenjohtaja ja ensimmäinen varapuheenjohtaja eivät saa olla samaa sukupuolta. Periaate sukupuolten tasapuolisesta edustuksesta pätee myös puheenjohtajiston muuhun jäsenistöön. Puheenjohtajiston jäsenet eivät
  saa olla kaikki samasta jäsenvaltiosta. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Ensimmäisessä kokouksessa, jonka valiokunta pitää sen jälkeen kun sen jäsenet on nimitetty 209 artiklan mukaisesti, ja jälleen kahden ja puolen vuoden kuluttua valiokunta valitsee puheenjohtajiston, joka koostuu puheenjohtajasta sekä valiokuntaan kuuluvien varsinaisten jäsenten keskuudesta eri äänestyskierroksilla valittavista varapuheenjohtajista. Parlamentti päättää valittavien varapuheenjohtajien määrästä puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta. Parlamentin moninaisuuden on näyttävä kunkin valiokunnan puheenjohtajistossa.
  Puheenjohtajistossa ei saa olla pelkästään naisia tai miehiä, eivätkä varapuheenjohtajat
  saa olla kaikki samasta jäsenvaltiosta.

1.   Ensimmäisessä kokouksessa, jonka valiokunta pitää sen jälkeen kun sen jäsenet on nimitetty 209 artiklan mukaisesti, ja jälleen kahden ja puolen vuoden kuluttua valiokunta valitsee puheenjohtajiston, joka koostuu puheenjohtajasta sekä valiokuntaan kuuluvien varsinaisten jäsenten keskuudesta eri äänestyskierroksilla valittavista varapuheenjohtajista. Parlamentti päättää valittavien varapuheenjohtajien määrästä puheenjohtajakokouksen ehdotuksesta. Parlamentin moninaisuuden on näyttävä kunkin valiokunnan puheenjohtajistossa.
  Valiokunnan puheenjohtaja ja ensimmäinen varapuheenjohtaja eivät saa olla samaa sukupuolta. Periaate sukupuolten tasapuolisesta edustuksesta pätee myös puheenjohtajiston muuhun jäsenistöön. Puheenjohtajiston jäsenet eivät
  saa olla kaikki samasta jäsenvaltiosta.

Tarkistus 6

Tarkistus 6

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

214 artikla – 2 kohta – 4 alakohta

214 artikla – 2 kohta – 4 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Puheenjohtaja ilmoittaa valiokunnassa kaikista koordinaattoreiden päätöksistä ja suosituksista, ja ne katsotaan hyväksytyiksi, jollei niitä vastusteta.
  Ne
  mainitaan valiokunnan kokouksen pöytäkirjassa. | Puheenjohtaja ilmoittaa valiokunnassa kaikista koordinaattoreiden päätöksistä ja suosituksista, ja ne katsotaan hyväksytyiksi, jollei niitä vastusteta.
  Jos päätöksiä tai suosituksia vastustetaan, valiokunta päättää niistä äänestyksessä yksinkertaisella enemmistöllä. Nämä päätökset ja suositukset
  mainitaan valiokunnan kokouksen pöytäkirjassa. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

Puheenjohtaja ilmoittaa valiokunnassa kaikista koordinaattoreiden päätöksistä ja suosituksista, ja ne katsotaan hyväksytyiksi, jollei niitä vastusteta.
  Ne
  mainitaan valiokunnan kokouksen pöytäkirjassa.

Ne

Puheenjohtaja ilmoittaa valiokunnassa kaikista koordinaattoreiden päätöksistä ja suosituksista, ja ne katsotaan hyväksytyiksi, jollei niitä vastusteta.
  Jos päätöksiä tai suosituksia vastustetaan, valiokunta päättää niistä äänestyksessä yksinkertaisella enemmistöllä. Nämä päätökset ja suositukset
  mainitaan valiokunnan kokouksen pöytäkirjassa.

Jos päätöksiä tai suosituksia vastustetaan, valiokunta päättää niistä äänestyksessä yksinkertaisella enemmistöllä. Nämä päätökset ja suositukset

Tarkistus 7

Tarkistus 7

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

222 artikla – 1 kohta – johdantokappale

222 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kun komissio on julkaissut
  kansalaisaloitteen
  tarkoitukseen varatussa rekisterissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU)
  N:o 211/2011

   (1)

  10
   artiklan 1 kohdan
  a alakohdan
  mukaisesti, parlamentin puhemies valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan ehdotuksesta | 1.   Kun komissio on julkaissut
  ilmoituksen kansalaisaloitteesta
  tarkoitukseen varatussa rekisterissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU)
  2019/788

   (1)

  14
   artiklan 1 kohdan mukaisesti, parlamentin puhemies valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan ehdotuksesta |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kun komissio on julkaissut
  kansalaisaloitteen
  tarkoitukseen varatussa rekisterissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU)
  N:o 211/2011

   (1)

  10
   artiklan 1 kohdan
  a alakohdan
  mukaisesti, parlamentin puhemies valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan ehdotuksesta

1.   Kun komissio on julkaissut
  ilmoituksen kansalaisaloitteesta
  tarkoitukseen varatussa rekisterissä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU)
  2019/788

   (1)

  14
   artiklan 1 kohdan mukaisesti, parlamentin puhemies valiokuntien puheenjohtajakokouksen puheenjohtajan ehdotuksesta

Tarkistus 8

Tarkistus 8

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

222 artikla – 1 kohta – a alakohta

222 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | antaa liitteen VI nojalla asiasisällöstä vastaavan valiokunnan tehtäväksi järjestää asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 11 artiklassa
  tarkoitettu julkinen kuuleminen; vetoomuksista vastaava valiokunta osallistuu automaattisesti yhteistyöhön työjärjestyksen 57 artiklan mukaisesti, |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

antaa liitteen VI nojalla asiasisällöstä vastaavan valiokunnan tehtäväksi järjestää asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 11 artiklassa
  tarkoitettu julkinen kuuleminen; vetoomuksista vastaava valiokunta osallistuu automaattisesti yhteistyöhön työjärjestyksen 57 artiklan mukaisesti,

N:o 211/2011 11 artiklassa

| (a) | antaa liitteen VI nojalla asiasisällöstä vastaavan valiokunnan tehtäväksi järjestää asetuksen (EU)
  2019/788 14 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettu julkinen kuuleminen; vetoomuksista vastaava valiokunta osallistuu automaattisesti yhteistyöhön työjärjestyksen 57 artiklan mukaisesti, |
| --- | --- |

(a)

antaa liitteen VI nojalla asiasisällöstä vastaavan valiokunnan tehtäväksi järjestää asetuksen (EU)
  2019/788 14 artiklan 2 kohdassa
  tarkoitettu julkinen kuuleminen; vetoomuksista vastaava valiokunta osallistuu automaattisesti yhteistyöhön työjärjestyksen 57 artiklan mukaisesti,

2019/788 14 artiklan 2 kohdassa

Tarkistus 9

Tarkistus 9

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

222 artikla – 1 kohta – b alakohta

222 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | voi siinä tapauksessa, että kaksi tai useampi tarkoitukseen varatussa rekisterissä asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 10
  artiklan 1 kohdan
  a alakohdan
  mukaisesti
  julkaistua kansalaisaloitetta
  koskee samankaltaista aihetta, järjestäjiä kuultuaan päättää, että järjestetään yhteinen julkinen kuuleminen, jossa kaikkia asiaan liittyviä kansalaisaloitteita käsitellään tasapuolisesti. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

voi siinä tapauksessa, että kaksi tai useampi tarkoitukseen varatussa rekisterissä asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 10
  artiklan 1 kohdan
  a alakohdan
  mukaisesti
  julkaistua kansalaisaloitetta
  koskee samankaltaista aihetta, järjestäjiä kuultuaan päättää, että järjestetään yhteinen julkinen kuuleminen, jossa kaikkia asiaan liittyviä kansalaisaloitteita käsitellään tasapuolisesti.

N:o 211/2011 10

a alakohdan

julkaistua kansalaisaloitetta

| (b) | voi siinä tapauksessa, että kaksi tai useampi
  kansalaisaloitetta, joista on julkaistu ilmoitukset
  tarkoitukseen varatussa rekisterissä asetuksen (EU)
  2019/788 14
  artiklan 1 kohdan mukaisesti, koskee samankaltaista aihetta, järjestäjiä kuultuaan päättää, että järjestetään yhteinen julkinen kuuleminen, jossa kaikkia asiaan liittyviä kansalaisaloitteita käsitellään tasapuolisesti. |
| --- | --- |

(b)

voi siinä tapauksessa, että kaksi tai useampi
  kansalaisaloitetta, joista on julkaistu ilmoitukset
  tarkoitukseen varatussa rekisterissä asetuksen (EU)
  2019/788 14
  artiklan 1 kohdan mukaisesti, koskee samankaltaista aihetta, järjestäjiä kuultuaan päättää, että järjestetään yhteinen julkinen kuuleminen, jossa kaikkia asiaan liittyviä kansalaisaloitteita käsitellään tasapuolisesti.

kansalaisaloitetta, joista on julkaistu ilmoitukset

2019/788 14

Tarkistus 10

Tarkistus 10

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

222 artikla – 2 kohta – a alakohta

222 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | tutkii, onko komissio vastaanottanut
  järjestäjät
  asianmukaisella tasolla asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 10
  artiklan 1 kohdan
  b alakohdan
  mukaisesti, |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

tutkii, onko komissio vastaanottanut
  järjestäjät
  asianmukaisella tasolla asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 10
  artiklan 1 kohdan
  b alakohdan
  mukaisesti,

järjestäjät

N:o 211/2011 10

b alakohdan

| (a) | tutkii, onko komissio vastaanottanut
  järjestäjäryhmän
  asianmukaisella tasolla asetuksen (EU)
  2019/788 15
  artiklan 1 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

(a)

tutkii, onko komissio vastaanottanut
  järjestäjäryhmän
  asianmukaisella tasolla asetuksen (EU)
  2019/788 15
  artiklan 1 kohdan mukaisesti,

järjestäjäryhmän

2019/788 15

Tarkistus 11

Tarkistus 11

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

222 artikla – 3 kohta

222 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Asiasisällöstä vastaavan valiokunnan puheenjohtaja kutsuu julkisen kuulemisen koolle sopivana ajankohtana kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun kansalaisaloite on toimitettu komissiolle asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 9
  artiklan mukaisesti. | 3.   Asiasisällöstä vastaavan valiokunnan puheenjohtaja kutsuu julkisen kuulemisen koolle sopivana ajankohtana kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun kansalaisaloite on toimitettu komissiolle asetuksen (EU)
  2019/788 13
  artiklan mukaisesti. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Asiasisällöstä vastaavan valiokunnan puheenjohtaja kutsuu julkisen kuulemisen koolle sopivana ajankohtana kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun kansalaisaloite on toimitettu komissiolle asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 9
  artiklan mukaisesti.

3.   Asiasisällöstä vastaavan valiokunnan puheenjohtaja kutsuu julkisen kuulemisen koolle sopivana ajankohtana kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun kansalaisaloite on toimitettu komissiolle asetuksen (EU)
  2019/788 13
  artiklan mukaisesti.

Tarkistus 12

Tarkistus 12

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

222 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

222 artikla – 4 kohta – 2 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Asiasisällöstä vastaava valiokunta kutsuu järjestäjiä edustavan ryhmän, johon kuuluu ainakin yksi asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 3
  artiklan
  2
  kohdan
  toisessa
  alakohdassa tarkoitetuista yhteyshenkilöistä, esittelemään aloitteen kuulemistilaisuudessa. | Asiasisällöstä vastaava valiokunta kutsuu järjestäjiä edustavan ryhmän, johon kuuluu ainakin yksi asetuksen (EU)
  2019/788 5
  artiklan
  3
  kohdan
  ensimmäisessä
  alakohdassa tarkoitetuista yhteyshenkilöistä, esittelemään aloitteen kuulemistilaisuudessa. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

Asiasisällöstä vastaava valiokunta kutsuu järjestäjiä edustavan ryhmän, johon kuuluu ainakin yksi asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 3
  artiklan
  2
  kohdan
  toisessa
  alakohdassa tarkoitetuista yhteyshenkilöistä, esittelemään aloitteen kuulemistilaisuudessa.

N:o 211/2011 3

2

toisessa

Asiasisällöstä vastaava valiokunta kutsuu järjestäjiä edustavan ryhmän, johon kuuluu ainakin yksi asetuksen (EU)
  2019/788 5
  artiklan
  3
  kohdan
  ensimmäisessä
  alakohdassa tarkoitetuista yhteyshenkilöistä, esittelemään aloitteen kuulemistilaisuudessa.

2019/788 5

3

ensimmäisessä

Tarkistus 13

Tarkistus 13

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

222 artikla – 8 kohta

222 artikla – 8 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   Parlamentti keskustelee kansalaisaloitteista,
  jotka
  on julkaistu asiaa koskevassa rekisterissä asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 10
  artiklan 1 kohdan
  a alakohdan
  mukaisesti, julkista kuulemista seuraavalla istuntojaksolla ja päättää ottaessaan keskustelun esityslistalle, esittääkö se keskustelun päätteeksi päätöslauselman vai ei. Keskustelun päätteeksi ei esitetä päätöslauselmaa, jos samaa tai samankaltaista aihetta koskeva mietintö on määrä käsitellä samalla tai seuraavalla istuntojaksolla, ellei puhemies poikkeuksellisin perustein ehdota toisin. Jos parlamentti päättää esittää keskustelun päätteeksi päätöslauselman, asiasisällöstä vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään alhaisen vähimmäismäärän saavuttamiseksi tarvittava määrä jäseniä voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen. Päätöslauselmaesitysten käsiteltäväksi jättämistä ja niistä äänestämistä koskevia 132 artiklan 3–8 kohdan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin. | 8.   Parlamentti keskustelee kansalaisaloitteista,
  joista
  on julkaistu
  ilmoitus
  asiaa koskevassa rekisterissä asetuksen (EU)
  2019/788 14
  artiklan 1 kohdan mukaisesti, julkista kuulemista seuraavalla istuntojaksolla ja päättää ottaessaan keskustelun esityslistalle, esittääkö se keskustelun päätteeksi päätöslauselman vai ei. Keskustelun päätteeksi ei esitetä päätöslauselmaa, jos samaa tai samankaltaista aihetta koskeva mietintö on määrä käsitellä samalla tai seuraavalla istuntojaksolla, ellei puhemies poikkeuksellisin perustein ehdota toisin. Jos parlamentti päättää esittää keskustelun päätteeksi päätöslauselman, asiasisällöstä vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään alhaisen vähimmäismäärän saavuttamiseksi tarvittava määrä jäseniä voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen. Päätöslauselmaesitysten käsiteltäväksi jättämistä ja niistä äänestämistä koskevia 132 artiklan 3–8 kohdan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.   Parlamentti keskustelee kansalaisaloitteista,
  jotka
  on julkaistu asiaa koskevassa rekisterissä asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 10
  artiklan 1 kohdan
  a alakohdan
  mukaisesti, julkista kuulemista seuraavalla istuntojaksolla ja päättää ottaessaan keskustelun esityslistalle, esittääkö se keskustelun päätteeksi päätöslauselman vai ei. Keskustelun päätteeksi ei esitetä päätöslauselmaa, jos samaa tai samankaltaista aihetta koskeva mietintö on määrä käsitellä samalla tai seuraavalla istuntojaksolla, ellei puhemies poikkeuksellisin perustein ehdota toisin. Jos parlamentti päättää esittää keskustelun päätteeksi päätöslauselman, asiasisällöstä vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään alhaisen vähimmäismäärän saavuttamiseksi tarvittava määrä jäseniä voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen. Päätöslauselmaesitysten käsiteltäväksi jättämistä ja niistä äänestämistä koskevia 132 artiklan 3–8 kohdan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin.

8.   Parlamentti keskustelee kansalaisaloitteista,
  joista
  on julkaistu
  ilmoitus
  asiaa koskevassa rekisterissä asetuksen (EU)
  2019/788 14
  artiklan 1 kohdan mukaisesti, julkista kuulemista seuraavalla istuntojaksolla ja päättää ottaessaan keskustelun esityslistalle, esittääkö se keskustelun päätteeksi päätöslauselman vai ei. Keskustelun päätteeksi ei esitetä päätöslauselmaa, jos samaa tai samankaltaista aihetta koskeva mietintö on määrä käsitellä samalla tai seuraavalla istuntojaksolla, ellei puhemies poikkeuksellisin perustein ehdota toisin. Jos parlamentti päättää esittää keskustelun päätteeksi päätöslauselman, asiasisällöstä vastaava valiokunta, poliittinen ryhmä tai vähintään alhaisen vähimmäismäärän saavuttamiseksi tarvittava määrä jäseniä voi jättää käsiteltäväksi päätöslauselmaesityksen. Päätöslauselmaesitysten käsiteltäväksi jättämistä ja niistä äänestämistä koskevia 132 artiklan 3–8 kohdan määräyksiä sovelletaan soveltuvin osin.

Tarkistus 14

Tarkistus 14

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

223 artikla – 3 kohta

223 artikla – 3 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Valtuuskuntien puheenjohtajistot asetetaan
  pysyville valiokunnille
  vahvistettuja menettelyjä noudattaen 213 artiklan mukaisesti. | 3.   Valtuuskuntien puheenjohtajistot asetetaan
  valiokuntien puheenjohtajistoille
  vahvistettuja menettelyjä noudattaen 213 artiklan mukaisesti.
  Valtuuskuntien puheenjohtajistojen jäsenet valitaan kuitenkin koko vaalikauden ajaksi. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Valtuuskuntien puheenjohtajistot asetetaan
  pysyville valiokunnille
  vahvistettuja menettelyjä noudattaen 213 artiklan mukaisesti.

3.   Valtuuskuntien puheenjohtajistot asetetaan
  valiokuntien puheenjohtajistoille
  vahvistettuja menettelyjä noudattaen 213 artiklan mukaisesti.
  Valtuuskuntien puheenjohtajistojen jäsenet valitaan kuitenkin koko vaalikauden ajaksi.

Tarkistus 15

Tarkistus 15

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

230 artikla – 1 kohta

230 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kun parlamentille ilmoitetaan, että komissiota on pyydetty tekemään ehdotus säädökseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja asetuksen (EU)
  N:o 211/2011
  nojalla, vetoomuksista vastaava valiokunta varmistaa, vaikuttaako tämä valiokunnan työhön, ja tiedottaa asiasta tarvittaessa niille, jotka ovat esittäneet vetoomuksen asiaan liittyvistä aiheista. | 1.   Kun parlamentille ilmoitetaan, että komissiota on pyydetty tekemään ehdotus säädökseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja asetuksen (EU)
  2019/788
  nojalla, vetoomuksista vastaava valiokunta varmistaa, vaikuttaako tämä valiokunnan työhön, ja tiedottaa asiasta tarvittaessa niille, jotka ovat esittäneet vetoomuksen asiaan liittyvistä aiheista. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kun parlamentille ilmoitetaan, että komissiota on pyydetty tekemään ehdotus säädökseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja asetuksen (EU)
  N:o 211/2011
  nojalla, vetoomuksista vastaava valiokunta varmistaa, vaikuttaako tämä valiokunnan työhön, ja tiedottaa asiasta tarvittaessa niille, jotka ovat esittäneet vetoomuksen asiaan liittyvistä aiheista.

1.   Kun parlamentille ilmoitetaan, että komissiota on pyydetty tekemään ehdotus säädökseksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 11 artiklan 4 kohdan mukaisesti ja asetuksen (EU)
  2019/788
  nojalla, vetoomuksista vastaava valiokunta varmistaa, vaikuttaako tämä valiokunnan työhön, ja tiedottaa asiasta tarvittaessa niille, jotka ovat esittäneet vetoomuksen asiaan liittyvistä aiheista.

Tarkistus 16

Tarkistus 16

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

230 artikla – 2 kohta

230 artikla – 2 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 4
  artiklan mukaisesti rekisteröityjä ehdotettuja kansalaisaloitteita, joita ei voida toimittaa komissiolle asetuksen
  9
  artiklan mukaisesti, koska kaikkia säädettyjä asiaankuuluvia menettelyjä ja edellytyksiä ei ole noudatettu, voidaan käsitellä vetoomuksista vastaavassa valiokunnassa, jos tämä pitää seurantaa tarpeellisena. Edellä olevien 226, 227, 228 ja 229 artiklan määräyksiä noudatetaan soveltuvin osin. | 2.   Asetuksen (EU)
  2019/788 6
  artiklan mukaisesti rekisteröityjä ehdotettuja kansalaisaloitteita, joita ei voida toimittaa komissiolle asetuksen
  13
  artiklan mukaisesti, koska kaikkia säädettyjä asiaankuuluvia menettelyjä ja edellytyksiä ei ole noudatettu, voidaan käsitellä vetoomuksista vastaavassa valiokunnassa, jos tämä pitää seurantaa tarpeellisena. Edellä olevien 226, 227, 228 ja 229 artiklan määräyksiä noudatetaan soveltuvin osin. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Asetuksen (EU)
  N:o 211/2011 4
  artiklan mukaisesti rekisteröityjä ehdotettuja kansalaisaloitteita, joita ei voida toimittaa komissiolle asetuksen
  9
  artiklan mukaisesti, koska kaikkia säädettyjä asiaankuuluvia menettelyjä ja edellytyksiä ei ole noudatettu, voidaan käsitellä vetoomuksista vastaavassa valiokunnassa, jos tämä pitää seurantaa tarpeellisena. Edellä olevien 226, 227, 228 ja 229 artiklan määräyksiä noudatetaan soveltuvin osin.

2.   Asetuksen (EU)
  2019/788 6
  artiklan mukaisesti rekisteröityjä ehdotettuja kansalaisaloitteita, joita ei voida toimittaa komissiolle asetuksen
  13
  artiklan mukaisesti, koska kaikkia säädettyjä asiaankuuluvia menettelyjä ja edellytyksiä ei ole noudatettu, voidaan käsitellä vetoomuksista vastaavassa valiokunnassa, jos tämä pitää seurantaa tarpeellisena. Edellä olevien 226, 227, 228 ja 229 artiklan määräyksiä noudatetaan soveltuvin osin.

Tarkistus 17

Tarkistus 17

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

235 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

235 artikla – 1 kohta – 1 alakohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jos parlamentti päättää varainhoitoasetuksen
  65
   artiklan 1 kohdan mukaisesti varata itselleen oikeuden hyväksyä menoja, se toimii puhemiehistönsä välityksellä. | 1.   Jos parlamentti päättää varainhoitoasetuksen
  73
  artiklan 1 kohdan mukaisesti varata itselleen oikeuden hyväksyä menoja, se toimii puhemiehistönsä välityksellä. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jos parlamentti päättää varainhoitoasetuksen
  65
   artiklan 1 kohdan mukaisesti varata itselleen oikeuden hyväksyä menoja, se toimii puhemiehistönsä välityksellä.

1.   Jos parlamentti päättää varainhoitoasetuksen
  73
  artiklan 1 kohdan mukaisesti varata itselleen oikeuden hyväksyä menoja, se toimii puhemiehistönsä välityksellä.

Tarkistus 18

Tarkistus 18

Euroopan parlamentin työjärjestys

Euroopan parlamentin työjärjestys

Liite V – 2 artikla – 1 kohta

Liite V – 2 artikla – 1 kohta

| Nykyinen teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Parlamentti käsittelee asiasta vastaavan valiokunnan laatiman mietinnön vastuuvapaudesta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen hyväksymistä seuraavan vuoden
  30.
   päivään
  huhtikuuta
  mennessä varainhoitoasetuksen mukaisesti. | 1.   Parlamentti käsittelee asiasta vastaavan valiokunnan laatiman mietinnön vastuuvapaudesta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen hyväksymistä seuraavan vuoden
  15
   päivään
  toukokuuta
  mennessä varainhoitoasetuksen mukaisesti. |

Nykyinen teksti

Nykyinen teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Parlamentti käsittelee asiasta vastaavan valiokunnan laatiman mietinnön vastuuvapaudesta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen hyväksymistä seuraavan vuoden
  30.
   päivään
  huhtikuuta
  mennessä varainhoitoasetuksen mukaisesti.

1.   Parlamentti käsittelee asiasta vastaavan valiokunnan laatiman mietinnön vastuuvapaudesta tilintarkastustuomioistuimen vuosikertomuksen hyväksymistä seuraavan vuoden
  15
   päivään
  toukokuuta
  mennessä varainhoitoasetuksen mukaisesti.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom)
  N:o 966/2012
  , annettu
  25 päivänä lokakuuta 2012
  , unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä ja
  neuvoston
  asetuksen (
  EY
  , Euratom) N:
  o 1605/2002
  kumoamisesta (EUVL L
  298
  ,
  26.10.2012,
  s. 1).

1

N:o 966/2012

25 päivänä lokakuuta 2012

neuvoston

EY

o 1605/2002

298

26.10.2012,

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom)
  2018/1046
  , annettu
  18 päivänä heinäkuuta 2018
  , unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä
  , asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014
  ja
  päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä
  asetuksen (
  EU
  , Euratom) N:
  o 966/2012
  kumoamisesta (EUVL L
  193
  ,
  30.7.2018,
  s. 1).

1

2018/1046

18 päivänä heinäkuuta 2018

, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014

päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä

EU

o 966/2012

193

30.7.2018,

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
  N:o 211/2011
  , annettu
  16
  päivänä
  helmikuuta 2011
  , kansalaisaloitteesta (EUVL L
  65, 11.3.2011,
  s.
  1

  ).

1

N:o 211/2011

16

helmikuuta 2011

65, 11.3.2011,

1

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
  2019/788
  , annettu
  17
  päivänä
  huhtikuuta 2019
  ,
  eurooppalaisesta
  kansalaisaloitteesta (EUVL L
  130, ,


  17.5.2019
  s.
  55

  ).

1

2019/788

17

huhtikuuta 2019

eurooppalaisesta

130, ,

17.5.2019

55

---

III Valmistelevat säädökset

Euroopan parlamentti

Tiistai 6. heinäkuuta 2021

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/234 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/234

---

P9_TA(2021)0318

Euroopan laajuisen liikenneverkon toteuttamisen yhdenmukaistamistoimenpiteet ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin antamiseksi Euroopan laajuisen liikenneverkon (TEN-T) toteuttamista edistävistä yhdenmukaistamistoimenpiteistä (10537/1/2020 – C9-0215/2021 – 2018/0138(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 99/27)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (10537/1/2020– C9-0215/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (10537/1/2020– C9-0215/2021),

| — | ottaa huomioon Tšekin senaatin, Saksan liittopäivien, Irlannin parlamentin ja Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Tšekin senaatin, Saksan liittopäivien, Irlannin parlamentin ja Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antamat perustellut lausunnot, joiden mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 7. helmikuuta 2019 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 7. helmikuuta 2019 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0277), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0277),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0223/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0223/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 269.

(2)  EUVL C 168, 16.5.2019, s. 91.

(3)  EUVL C 449, 23.12.2020, s. 576.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/235 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/235

---

P9_TA(2021)0319

Teknologiat, joita käytetään tietojen käsittelyyn verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi (tilapäinen poikkeus direktiivistä 2002/58/EY) ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi tilapäisestä poikkeuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2002/58/EY tietyistä säännöksistä siltä osin kuin on kyse teknologioista, joita numeroista riippumattomien henkilöiden välisten viestintäpalvelujen tarjoajat käyttävät henkilötietojen ja muiden tietojen käsittelyyn verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi (COM(2020)0568 – C9-0288/2020 – 2020/0259(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 99/28)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0568), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2020)0568),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 16 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0288/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 16 artiklan 2 kohdan ja 114 artiklan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0288/2020),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 29. lokakuuta 2020 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen ja neuvoston edustajan 21. toukokuuta 2021 päivätyssä kirjeessä antaman lupauksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen ja neuvoston edustajan 21. toukokuuta 2021 päivätyssä kirjeessä antaman lupauksen hyväksyä parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0258/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan mietinnön (A9-0258/2020),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 10, 11.1.2021, s. 63.

---

P9_TC1-COD(2020)0259

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2021/... antamiseksi tilapäisestä poikkeuksesta direktiivin 2002/58/EY tiettyihin säännöksiin siltä osin kuin on kyse teknologioista, joita numeroista riippumattomien henkilöiden välisten viestintäpalvelujen tarjoajat käyttävät henkilötietojen ja muiden tietojen käsittelyyn verkossa tapahtuvan lasten seksuaalisen hyväksikäytön torjumiseksi

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, asetusta (EU) 2021/1232.)

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/236 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/236

---

P9_TA(2021)0320

Kolmansien maiden todistusten tunnustaminen sisävesiliikenteen alalla ***I

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiiviksi direktiivin (EU) 2017/2397 muuttamisesta kolmansien maiden todistusten tunnustamista koskevien siirtymätoimenpiteiden osalta (COM(2021)0071 – C9-0026/2021 – 2021/0039(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 99/29)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0071), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2021)0071),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0026/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 2 kohdan sekä 91 artiklan 1 kohdan, joiden mukaisesti komissio on antanut ehdotuksen Euroopan parlamentille (C9-0026/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 3 kohdan,

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 24. maaliskuuta 2021 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 24. maaliskuuta 2021 antaman lausunnon (1),

| — | on kuullut alueiden komiteaa, |
| --- | --- |

—

on kuullut alueiden komiteaa,

| — | ottaa huomioon neuvoston edustajan 30. kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston edustajan 30. kesäkuuta 2021 päivätyllä kirjeellä antaman sitoumuksen hyväksyä Euroopan parlamentin kanta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 4 kohdan mukaisesti,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 59 artiklan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0210/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan mietinnön (A9-0210/2021),

| 1. | vahvistaa jäljempänä esitetyn ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää komissiota antamaan asian uudelleen Euroopan parlamentin käsiteltäväksi, jos se korvaa ehdotuksensa, muuttaa sitä huomattavasti tai aikoo muuttaa sitä huomattavasti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUVL C 220, 9.6.2021, s. 87.

---

P9_TC1-COD(2021)0039

Euroopan parlamentin kanta, vahvistettu ensimmäisessä käsittelyssä 6. heinäkuuta 2021, Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2021/... antamiseksi direktiivin (EU) 2017/2397 muuttamisesta kolmannen maan todistusten tunnustamista koskevien siirtymätoimenpiteiden osalta

(Euroopan parlamentin ja neuvoston päästyä sopimukseen parlamentin kanta vastaa lopullista säädöstä, direktiiviä (EU) 2021/1233.)

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/237 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/237

---

P9_TA(2021)0321

Lisätalousarvioesitys nro 3/2021: varainhoitovuoden 2020 ylijäämä

Euroopan parlamentin päätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston kannasta esitykseen Euroopan unionin lisätalousarvioksi nro 3/2021 varainhoitovuodeksi 2021 – varainhoitovuoden 2020 ylijäämän ottaminen talousarvioon (09904/2021 – C9-0232/2021 – 2021/0102(BUD))

(2022/C 99/30)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 314 artiklan,

| — | ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan atomienergiayhteisön perustamissopimuksen 106 A artiklan,

| — | ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta 18. heinäkuuta 2018 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (1) ja erityisesti sen 44 artiklan,

| — | ottaa huomioon 18. joulukuuta 2020 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2021 (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. joulukuuta 2020 lopullisesti hyväksytyn Euroopan unionin yleisen talousarvion varainhoitovuodeksi 2021 (2),

| — | ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosia 2021–2027 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta 17. joulukuuta 2020 annetun neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2020/2093 (3),

| — | ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talousarviota koskevasta kurinalaisuudesta, talousarvioyhteistyöstä ja moitteettomasta varainhoidosta sekä uusista omista varoista, mukaan lukien etenemissuunnitelma uusien omien varojen käyttöönottamiseksi, 16. joulukuuta 2020 tehdyn Euroopan parlamentin, Euroopan unionin neuvoston ja Euroopan komission välisen toimielinten sopimuksen (4),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin omien varojen järjestelmästä 14. joulukuuta 2020 annetun neuvoston päätöksen (EU, Euratom) 2020/2053 (5),

| — | ottaa huomioon komission 15. huhtikuuta 2021 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 3/2021 (COM(2021)0270), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 15. huhtikuuta 2021 antaman esityksen lisätalousarvioksi nro 3/2021 (COM(2021)0270),

| — | ottaa huomioon neuvoston 21. kesäkuuta 2021 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 3/2021 (09904/2021 – C9-0232/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 21. kesäkuuta 2021 vahvistaman ja samana päivänä parlamentille toimittaman kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 3/2021 (09904/2021 – C9-0232/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 94 ja 96 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0218/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0218/2021),

| A. | ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 3/2021 tarkoituksena on sisällyttää vuoden 2021 talousarvioon varainhoitovuoden 2020 ylijäämä, joka on 1 768 617 610 euroa; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että lisätalousarvioesityksen nro 3/2021 tarkoituksena on sisällyttää vuoden 2021 talousarvioon varainhoitovuoden 2020 ylijäämä, joka on 1 768 617 610 euroa;

| B. | ottaa huomioon, että ylijäämä muodostui pääasiassa tulojen positiivisesta toteutumasta (1 647,3 miljoonaa euroa) sekä määrärahojen ennakoitua vähäisemmästä käytöstä (121,3 miljoonaa euroa); |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että ylijäämä muodostui pääasiassa tulojen positiivisesta toteutumasta (1 647,3 miljoonaa euroa) sekä määrärahojen ennakoitua vähäisemmästä käytöstä (121,3 miljoonaa euroa);

| C. | ottaa huomioon, että tulopuolella ylijäämä johtuu pääasiassa kerättyjen tullimaksujen odotettua suuremmasta määrästä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tulopuolella ylijäämä johtuu pääasiassa kerättyjen tullimaksujen odotettua suuremmasta määrästä;

| D. | ottaa huomioon, että menopuolella komissio jätti vuonna 2020 käyttämättä määrärahoja 100,98 miljoonaa euroa (joista 61,7 miljoonaa liittyi otsakkeeseen 5 – Hallinto, johtuen covid-19-pandemian vaikutuksesta virkamatkoihin, kokouksiin, harjoitteluun ja rekrytointiin) ja muut toimielimet jättivät käyttämättä 120,38 miljoonaa euroa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että menopuolella komissio jätti vuonna 2020 käyttämättä määrärahoja 100,98 miljoonaa euroa (joista 61,7 miljoonaa liittyi otsakkeeseen 5 – Hallinto, johtuen covid-19-pandemian vaikutuksesta virkamatkoihin, kokouksiin, harjoitteluun ja rekrytointiin) ja muut toimielimet jättivät käyttämättä 120,38 miljoonaa euroa;

| 1. | panee merkille komission antaman lisätalousarvioesityksen nro 3/2021, jonka ainoana tarkoituksena on sisällyttää talousarvioon vuoden 2020 ylijäämä 1 768 617 610 euroa varainhoitoasetuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti, ja lisätalousarvioesitystä koskevan neuvoston kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toistaa kantansa, että kaikki käytettävissä olevat varat ja unionin talousarviossa käyttämättä jääneet varat, myös ylijäämä, olisi käytettävä nopean rahoitustuen antamiseen niille, joita covid-19-pandemia on koetellut eniten; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita käyttämään BKTL-perusteisten maksuosuuksiensa odotetut vähennykset, jotka johtuvat vuoden 2020 ylijäämästä, kokonaan covid-19-pandemian vaikutusten torjumiseen ja unionin elpymiseen ja palautumiskykyyn liittyvien toimien budjetointiin, jotta varmistetaan varojen optimaalinen kohdentaminen; |
| --- | --- |

2.

| 3. | hyväksyy neuvoston kannan esitykseen lisätalousarvioksi nro 3/2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä toteamaan lisätalousarvion nro 2/2021 lopullisesti hyväksytyksi ja huolehtimaan sen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle ja komissiolle, asianomaisille muille toimielimille ja elimille sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1.

(2)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 23.

(3)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 11.

(4)  EUVL L 433 I, 22.12.2020, s. 28.

(5)  EUVL L 424, 15.12.2020, s. 1.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/239 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/239

---

P9_TA(2021)0322

Euroopan unionin perusoikeusvirasto ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 esityksestä neuvoston asetukseksi Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 168/2007 muuttamisesta (09827/2021 – C9-0243/2021 – 2020/0112(APP))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – hyväksyntä)

(2022/C 99/31)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston asetukseksi (09827/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston asetukseksi (09827/2021),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artiklan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0243/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 352 artiklan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0243/2021),

| — | ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 168/2007 muuttamisesta (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. toukokuuta 2021 antamansa päätöslauselman ehdotuksesta neuvoston asetukseksi Euroopan unionin perusoikeusviraston perustamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 168/2007 muuttamisesta (1),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 52 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 52 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunnan lausunnon,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A9-0227/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen (A9-0227/2021),

| 1. | antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston asetukseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2021)0258.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/240 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/240

---

P9_TA(2021)0323

Interbus-sopimus: linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä koskeva pöytäkirja ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi linja-autoilla harjoitettavaa satunnaista kansainvälistä matkustajaliikennettä koskevaan sopimukseen (Interbus-sopimus) liitettävän linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä koskevan pöytäkirjan tekemisestä Euroopan unionin puolesta (11441/2020 – C9-0027/2021 – 2020/0258(NLE))

(Hyväksyntä)

(2022/C 99/32)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11441/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (11441/2020),

| — | ottaa huomioon luonnoksen linja-autoilla harjoitettavasta satunnaisesta kansainvälisestä matkustajaliikenteestä tehtyyn sopimukseen (Interbus-sopimus) liitettäväksi linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä koskevaksi pöytäkirjaksi (11442/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon luonnoksen linja-autoilla harjoitettavasta satunnaisesta kansainvälisestä matkustajaliikenteestä tehtyyn sopimukseen (Interbus-sopimus) liitettäväksi linja-autoilla harjoitettavaa säännöllistä kansainvälistä matkustajaliikennettä ja säännöllistä kansainvälistä erityismatkustajaliikennettä koskevaksi pöytäkirjaksi (11442/2020),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0027/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 91 artiklan ja 218 artiklan 6 kohdan toisen alakohdan a alakohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0027/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan sekä 114 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A9-0176/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen (A9-0176/2021),

| 1. | antaa hyväksyntänsä pöytäkirjan tekemiselle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/241 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/241

---

P9_TA(2021)0324

Sisäisen turvallisuuden rahasto***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi sisäisen turvallisuuden rahaston perustamisesta (06488/1/2021 – C9-0227/2021 – 2018/0250(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 99/33)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06488/1/2021 – C9-0227/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06488/1/2021 – C9-0227/2021),

| — | ottaa huomioon 18. lokakuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. lokakuuta 2018 annetun Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0472), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0472),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0221/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0221/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 189.

(2)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 451.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/242 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/242

---

P9_TA(2021)0325

Meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahasto ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan meri-, kalatalous- ja vesiviljelyrahaston perustamisesta ja asetuksen (EU) 2017/1004 muuttamisesta (06975/3/2021 – C9-0224/2021 – 2018/0210(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 99/34)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06975/3/2021 – C9-0224/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06975/3/2021 – C9-0224/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 12. joulukuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 16. toukokuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 16. toukokuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0390), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0390),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan ja 42 artiklan, 43 artiklan 2 kohdan, 91 artiklan 1 kohdan, 100 artiklan 2 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 175 artiklan, 188 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan, 194 artiklan 2 kohdan, 195 artiklan 2 kohdan sekä 349 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan ja 42 artiklan, 43 artiklan 2 kohdan, 91 artiklan 1 kohdan, 100 artiklan 2 kohdan, 173 artiklan 3 kohdan, 175 artiklan, 188 artiklan, 192 artiklan 1 kohdan, 194 artiklan 2 kohdan, 195 artiklan 2 kohdan sekä 349 artiklan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0222/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kalatalousvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0222/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hyväksyy tämän päätöslauselman liitteenä olevan Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteisen lausuman; |
| --- | --- |

2.

| 3. | panee merkille tämän päätöslauselman liitteenä olevan neuvoston ja komission yhteisen lausuman sekä komission lausumat; |
| --- | --- |

3.

| 4. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUVL C 110, 22.3.2019, s. 104.

(2)  EUVL C 361, 5.10.2018, s. 9.

(3)  EUVL C 116, 31.3.2021, s. 81.

---

LAINSÄÄDÄNTÖPÄÄTÖSLAUSELMAN LIITE

Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission yhteinen lausuma

Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio tunnustavat tarpeen edistää kiireellisesti toimia meri- ja rannikkoekosysteemien sekä biologisen monimuotoisuuden suojelemiseksi ja säilyttämiseksi. Nämä kolme toimielintä ovat yhtä mieltä siitä, että biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen torjunta sekä ekosysteemien suojelu ja ennallistaminen tai niiden pitäminen hyvässä kunnossa edellyttävät merkittäviä julkisia ja yksityisiä investointeja kansallisella ja EU:n tasolla ja että merkittävä osa EMKVR:n menoista olisi investoitava biologiseen monimuotoisuuteen. Nämä kolme toimielintä ovat yhtä mieltä siitä, että komissio tekee yhteistyötä jäsenvaltioiden kanssa EMKVR:n kauden 2021–2027 ohjelmasuunnittelun yhteydessä saavuttaakseen johdanto-osan 15 kappaleessa korostetun biologista monimuotoisuutta koskevien menojen yleisen tavoitteen.

Neuvoston ja komission yhteinen lausuma

Neuvosto ja komissio ovat edelleen sitoutuneet välttämään kestävää kalastusta koskevien kumppanuussopimusten mukaisen kalastustoiminnan keskeytymistä pyrkimällä uudistamaan kestävää kalastusta koskevat kumppanuussopimukset ja niiden täytäntöönpanopöytäkirjat ajoissa.

Komission lausuma

Komissio on hyväksynyt kalastuksenvalvontaan ja sääntöjen täytäntöönpanon liittyvien investointien tukikelpoisuuden riippumatta siitä, ovatko ne pakollisia vai eivät, kaikkien unionin kalastusalusten osalta. Komissio katsoo, että jäsenvaltiot voivat näiden investointien avulla hyödyntää täysimääräisesti EMKVR:ssä valvonta- ja täytäntöönpanotoimia varten käytettävissä olevia varoja täyttääkseen valvonta-asetuksen ja muiden yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen mukaiset velvoitteensa ja parantaakseen merkittävästi sääntöjen noudattamisen kulttuuria kalastusalalla. Lisäksi komissio odottaa, että Euroopan parlamentti ja neuvosto tukevat valvonta-asetuksen käynnissä olevan tarkistamisen yhteydessä nykyisten valvontavälineiden nykyaikaistamista ja uusien tekniikoiden käyttöä komission ehdotuksen mukaisesti. Tämä tarkoittaa erityisesti älykkäiden ratkaisujen käyttöönottoa pienimuotoista kalastusta harjoittavien alusten jäljittämistä ja niiden saaliiden ilmoittamista varten, järjestelmien asentamista konetehon jatkuvaa seurantaa varten, siirtymistä täysin digitaalisiin jäljitysjärjestelmiin, jotka kattavat kaikki kalastustuotteet (tuoreet, jäädytetyt ja jalostetut), ja pakollisten sähköisten etävalvontajärjestelmien käyttöönottoa kalastusaluksilla riskinarvioinnin perusteella ainoana tehokkaana keinona valvoa purkamisvelvoitteen soveltamista sekä herkkien lajien sivusaaliita ja poisheittämisiä.

Komission lausuma

Komissio ottaa huomioon tähän mennessä havaitut vaikeudet myöntää valtiontukea syrjäisimpien alueiden laivastojen uudistamiseen. Edistääkseen kyseisten alueiden kestävää kehitystä komissio pyrkii auttamaan jäsenvaltioita parantamaan sellaisten tieteellisten tietojen keräämistä, joita valtiontuen suuntaviivoissa vahvistettujen tukikelpoisuusedellytysten noudattaminen edellyttää, syrjäisimpien alueiden kalastus- ja vesiviljelyalan valtiontukien tarkastelemista koskevien suuntaviivojen soveltamisen helpottamiseksi.

Komission lausuma

Komissio kannustaa EMKVR:n kauden 2021–2027 ohjelmasuunnittelun yhteydessä aktiivisesti jäsenvaltioita maksimoimaan ohjelmiinsa sisältyvien toimenpiteiden käytön, erityisesti 25 artiklan (biologisen monimuotoisuuden ja ekosysteemien suojelu) mukaisesti, saavuttaakseen yleisen tavoitteen myöntää monivuotisesta rahoituskehyksestä vuotuisia menoja biologisen monimuotoisuuden köyhtymisen torjumiseksi, ekosysteemien suojelemiseksi ja ennallistamiseksi sekä ekosysteemien pitämiseksi hyvässä kunnossa seuraavasti: 7,5 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisista menoista osoitetaan biologista monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin vuonna 2024 ja 10 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen vuotuisista menoista osoitetaan biologista monimuotoisuutta koskeviin tavoitteisiin vuosina 2026 ja 2027. Komissio seuraa säännöllisesti näiden menojen tasoa tuensaajien hallintoviranomaiselle ilmoittamien tukikelpoisten menojen kokonaismäärän ja jäsenvaltion toimittamien tietojen perusteella. Jos seuranta osoittaa, että yleisen tavoitteen saavuttamisessa ei ole edistytty riittävästi, komissio toimii aktiivisesti jäsenvaltioiden kanssa vuotuisessa tarkastelukokouksessa korjaavien toimenpiteiden toteuttamiseksi, mukaan lukien ohjelman muuttaminen.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/244 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/244

---

P9_TA(2021)0326

Turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahasto 2021–2027 ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 6. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi turvapaikka-, maahanmuutto- ja kotouttamisrahaston perustamisesta (06486/2/2021 – C9-0225/2021 – 2018/0248(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 99/35)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06486/2/2021 – C9-0225/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06486/2/2021 – C9-0225/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0471), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0471),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0224/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0224/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 184.

(2)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 356.

---

Keskiviikko 7. heinäkuuta 2021

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/245 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/245

---

P9_TA(2021)0329

Yhteinen arvonlisäverojärjestelmä: täytäntöönpanovallan siirtäminen komissiolle tietyissä säännöksissä käytettävien ilmaisujen merkityksen määrittelemiseksi *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston direktiiviksi direktiivin 2006/112/EY muuttamisesta siltä osin kuin on kyse täytäntöönpanovallan siirtämisestä komissiolle mainitun direktiivin tietyissä säännöksissä käytettävien ilmaisujen merkityksen määrittelemiseksi (COM(2020)0749 – C9-0002/2021 – 2020/0331(CNS))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – kuuleminen)

(2022/C 99/36)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0749), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0749),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0002/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 113 artiklan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0002/2021),

| — | ottaa huomioon Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Ruotsin valtiopäivien toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen soveltamisesta tehdyn pöytäkirjan N:o 2 mukaisesti antaman perustellun lausunnon, jonka mukaan esitys lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi ei ole toissijaisuusperiaatteen mukainen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0201/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon talous- ja raha-asioiden valiokunnan mietinnön (A9-0201/2021),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

4.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/246 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/246

---

P9_TA(2021)0339

Verkkojen Eurooppa -väline ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Verkkojen Eurooppa -välineestä ja asetusten (EU) N:o 1316/2013 ja (EU) N:o 283/2014 kumoamisesta (06115/2/2021 – C9-0214/2021 – 2018/0228(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 99/37)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06115/2/2021 – C9-0214/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06115/2/2021 – C9-0214/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon alueiden komitean 10. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon alueiden komitean 10. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (2),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0438), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (3) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0438),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavien valiokuntien työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavien valiokuntien työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0219/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunnan sekä liikenne- ja matkailuvaliokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0219/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 191.

(2)  EUVL C 461, 21.12.2018, s. 173.

(3)  EUVL C 158, 30.4.2021, s. 884.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/247 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/247

---

P9_TA(2021)0340

EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämät säännökset ***

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 esityksestä neuvoston päätökseksi Euroopan yhteisön perustamissopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyn pöytäkirjan täytäntöönpanon edellyttämistä säännöksistä tehdyn neuvoston päätöksen 2003/76/EY muuttamisesta (09399/2021 – C9-0242/2021 – 2020/0142(APP))

(Erityinen lainsäätämisjärjestys – hyväksyntä)

(2022/C 99/38)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (09399/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon esityksen neuvoston päätökseksi (09399/2021),

| — | ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 37 olevan 2 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0242/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn, EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta tehdyssä pöytäkirjassa N:o 37 olevan 2 artiklan ensimmäisen kohdan mukaisesti esittämän hyväksyntää koskevan pyynnön (C9-0242/2021),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 105 artiklan 1 ja 4 kohdan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan suosituksen (A9-0229/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan suosituksen (A9-0229/2021),

| 1. | antaa hyväksyntänsä esitykselle neuvoston päätökseksi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

2.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/248 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/248

---

P9_TA(2021)0341

Selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitaminen *

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 ehdotuksesta neuvoston päätökseksi monivuotisten taloudellisten suuntaviivojen vahvistamisesta selvitystilassa olevan EHTY:n varojen ja selvityksen päätyttyä hiili- ja terästutkimusrahaston varojen hoitamista varten tehdyn päätöksen 2003/77/EY muuttamisesta (COM(2020)0321 – C9-0216/2020 – 2020/0143(NLE))

(Kuuleminen)

(2022/C 99/39)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0321), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ehdotuksen neuvostolle (COM(2020)0321),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 37 EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta sekä erityisesti sen 2 artiklan toisen kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0216/2020), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitetyn pöytäkirjan N:o 37 EHTY:n perustamissopimuksen voimassaolon päättymisen taloudellisista seurauksista ja hiili- ja terästutkimusrahastosta sekä erityisesti sen 2 artiklan toisen kohdan, jonka mukaisesti neuvosto on kuullut parlamenttia (C9-0216/2020),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 82 artiklan,

| — | ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0228/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon budjettivaliokunnan mietinnön (A9-0228/2021),

| 1. | hyväksyy komission ehdotuksen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pyytää neuvostoa ilmoittamaan parlamentille, jos se aikoo poiketa parlamentin hyväksymästä sanamuodosta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pyytää tulla kuulluksi uudelleen, jos neuvosto aikoo tehdä huomattavia muutoksia parlamentin hyväksymään tekstiin; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

4.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/249 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/249

---

P9_TA(2021)0342

Viisumitietojärjestelmä (VIS): viisumihakemusten käsittely ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EY) N:o 767/2008, (EY) N:o 810/2009, (EU) 2016/399, (EU) 2017/2226, (EU) 2018/1240, (EU) 2018/1860, (EU) 2018/1861, (EU) 2019/817 ja (EU) 2019/1896 muuttamisesta ja neuvoston päätösten 2004/512/EY ja 2008/633/YOS kumoamisesta viisumitietojärjestelmän uudistamiseksi (05950/1/2021 – C9-0198/2021 – 2018/0152A(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 99/40)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05950/1/2021 – C9-0198/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05950/1/2021 – C9-0198/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0302),

| — | ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon oikeudellisten asioiden valiokunnan lausunnon ehdotetusta oikeusperustasta,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 25. syyskuuta 2020 tekemän päätöksen, jolla kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle myönnettiin lupa jakaa lainsäädäntömenettely kahteen osaan ja jatkaa käsittelyä tältä pohjalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 25. syyskuuta 2020 tekemän päätöksen, jolla kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle myönnettiin lupa jakaa lainsäädäntömenettely kahteen osaan ja jatkaa käsittelyä tältä pohjalta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 ja 40 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 ja 40 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0207/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0207/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 154.

(2)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 286.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/250 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/250

---

P9_TA(2021)0343

Viisumitietojärjestelmä (VIS): viisumitietojärjestelmän tarkoituksia varten tapahtuvan muihin EU:n tietojärjestelmiin pääsyn edellytykset ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi asetusten (EU) N:o 603/2013, (EU) 2016/794, (EU) 2018/1862, (EU) 2019/816 ja (EU) 2019/818 muuttamisesta viisumitietojärjestelmän tarkoituksia varten tapahtuvan muihin EU:n tietojärjestelmiin pääsyn edellytysten vahvistamisen osalta (05951/1/2021 – C9-0199/2021 – 2018/0152B(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 99/41)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05951/1/2021 – C9-0199/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (05951/1/2021 – C9-0199/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 19. syyskuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0302), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0302),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 25. syyskuuta 2020 tekemän päätöksen, jolla kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle myönnettiin lupa jakaa lainsäädäntömenettely kahteen osaan ja jatkaa käsittelyä tältä pohjalta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen 25. syyskuuta 2020 tekemän päätöksen, jolla kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnalle myönnettiin lupa jakaa lainsäädäntömenettely kahteen osaan ja jatkaa käsittelyä tältä pohjalta,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0208/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0208/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 440, 6.12.2018, s. 154.

(2)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 286.

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/251 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/251

---

P9_TA(2021)0344

Yhdennetyn rajaturvallisuuden rahasto: rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukiväline 2021–2027 ***II

Euroopan parlamentin lainsäädäntöpäätöslauselma 7. heinäkuuta 2021 neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannasta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen antamiseksi rajaturvallisuuden ja viisumipolitiikan rahoitustukivälineen perustamisesta yhdennetyn rajaturvallisuuden rahaston osaksi (06487/2/2021 – C9-0226/2021 – 2018/0249(COD))

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: toinen käsittely)

(2022/C 99/42)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06487/2/2021 – C9-0226/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan (06487/2/2021 – C9-0226/2021),

| — | ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean 17. lokakuuta 2018 antaman lausunnon (1),

| — | ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0473), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon ensimmäisessä käsittelyssä vahvistamansa kannan (2) komission ehdotuksesta Euroopan parlamentille ja neuvostolle (COM(2018)0473),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 294 artiklan 7 kohdan,

| — | ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiasta vastaavan valiokunnan työjärjestyksen 74 artiklan 4 kohdan mukaisesti hyväksymän alustavan sopimuksen,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 67 artiklan,

| — | ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0220/2021), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunnan suosituksen toiseen käsittelyyn (A9-0220/2021),

| 1. | hyväksyy neuvoston ensimmäisen käsittelyn kannan; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toteaa, että säädös annetaan neuvoston kannan mukaisesti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kehottaa puhemiestä allekirjoittamaan säädöksen yhdessä neuvoston puheenjohtajan kanssa Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 297 artiklan 1 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kehottaa pääsihteeriä allekirjoittamaan säädöksen, kun on tarkistettu, että kaikki menettelyt on suoritettu asianmukaisesti, ja julkaisemaan sen yhteisymmärryksessä neuvoston pääsihteerin kanssa Euroopan unionin virallisessa lehdessä; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kehottaa puhemiestä välittämään parlamentin kannan neuvostolle ja komissiolle sekä kansallisille parlamenteille. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUVL C 62, 15.2.2019, s. 184.

(2)  EUVL C 23, 21.1.2021, s. 406.

---

Torstai 8. heinäkuuta 2021

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/252 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/252

---

P9_TA(2021)0351

Euroopan lääkevirasto ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. heinäkuuta 2021 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi Euroopan lääkeviraston roolin vahvistamisesta kriisivalmiudessa ja -hallinnassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden osalta (COM(2020)0725) – C9-0365/2020 – 2020/0321(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 99/43)

Tarkistus 1

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 a) | Covid-19-pandemia on tuonut esiin riskit, joita luonnonvaraisten eläinten ja kasvien ja muiden luonnonvarojen liikakäyttö sekä maapallon biologisen monimuotoisuuden kiihtyvä väheneminen aiheuttavat ihmisten terveydelle. Noin 70 prosenttia uusista taudeista ja lähes kaikki tunnetut pandemiat (influenssa, hiv/aids ja covid-19) ovat zoonooseja. Nämä taudit ovat lisääntyneet maailmanlaajuisesti 60 viime vuoden aikana, ja ihmisen toiminnan ja sen ekologisen jalanjäljen tuloksena zoonoottisia taudinaiheuttajia on yhä enemmän. Maankäytön muutokset, metsäkato, kaupungistuminen, maatalouden laajentuminen ja voimaperäistyminen, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa ja kulutustottumukset myötävaikuttavat voimakkaasti tähän lisääntymiseen. Zoonoottiset taudinaiheuttajat voivat olla bakteereja, viruksia tai loisia taikka epätavanomaisia taudinaiheuttajia, ja ne voivat levitä ihmisiin suorassa kosketuksessa tai elintarvikkeiden, veden tai ympäristön kautta. Jotkin sairaudet, kuten hiv/aids, alkavat zoonooseina mutta mutatoituvat myöhemmin vain ihmisillä esiintyviksi kannoiksi. Eräät zoonoosit, kuten ebola ja salmonelloosi, voivat synnyttää toistuvasti tautipesäkkeitä. Toiset taas, kuten covid-19-pandemiaa aiheuttava koronavirus, voivat aiheuttaa maailmanlaajuisia pandemioita. Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) mukaan nisäkkäissä ja linnuissa arvioidaan olevan noin 1,7 miljoonaa vielä tuntematonta virusta. Näistä viruksista 631 000 –827 000 voi mahdollisesti tarttua ihmiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 a)

Covid-19-pandemia on tuonut esiin riskit, joita luonnonvaraisten eläinten ja kasvien ja muiden luonnonvarojen liikakäyttö sekä maapallon biologisen monimuotoisuuden kiihtyvä väheneminen aiheuttavat ihmisten terveydelle. Noin 70 prosenttia uusista taudeista ja lähes kaikki tunnetut pandemiat (influenssa, hiv/aids ja covid-19) ovat zoonooseja. Nämä taudit ovat lisääntyneet maailmanlaajuisesti 60 viime vuoden aikana, ja ihmisen toiminnan ja sen ekologisen jalanjäljen tuloksena zoonoottisia taudinaiheuttajia on yhä enemmän. Maankäytön muutokset, metsäkato, kaupungistuminen, maatalouden laajentuminen ja voimaperäistyminen, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien laiton kauppa ja kulutustottumukset myötävaikuttavat voimakkaasti tähän lisääntymiseen. Zoonoottiset taudinaiheuttajat voivat olla bakteereja, viruksia tai loisia taikka epätavanomaisia taudinaiheuttajia, ja ne voivat levitä ihmisiin suorassa kosketuksessa tai elintarvikkeiden, veden tai ympäristön kautta. Jotkin sairaudet, kuten hiv/aids, alkavat zoonooseina mutta mutatoituvat myöhemmin vain ihmisillä esiintyviksi kannoiksi. Eräät zoonoosit, kuten ebola ja salmonelloosi, voivat synnyttää toistuvasti tautipesäkkeitä. Toiset taas, kuten covid-19-pandemiaa aiheuttava koronavirus, voivat aiheuttaa maailmanlaajuisia pandemioita. Biologista monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) mukaan nisäkkäissä ja linnuissa arvioidaan olevan noin 1,7 miljoonaa vielä tuntematonta virusta. Näistä viruksista 631 000 –827 000 voi mahdollisesti tarttua ihmiseen.

Tarkistus 2

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 1 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (1 b) | Kuten Maailman terveysjärjestö on todennut, monesti samat mikrobit aiheuttavat tartuntatauteja eläimissä ja ihmisissä, joten ongelmaa ei voida estää tai poistaa pelkästään yhden alan toimilla. Taudit voivat tarttua ihmisistä eläimiin tai päinvastoin, minkä vuoksi niitä on torjuttava molemmissa hyödyntäen mahdollisia synergioita tutkimuksessa ja hoidoissa. Covid-19-pandemia on selkeä osoitus tarpeesta tehostaa yhteinen terveys -lähestymistavan soveltamista unionissa parempien kansanterveystulosten saavuttamiseksi, sillä kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/522

   (1 a)

  perustetussa EU4Health-ohjelmassa todetaan, ihmisten terveys on yhteydessä eläinten terveyteen ja ympäristöön, minkä vuoksi terveysuhkien torjunnassa on otettava huomioon nämä kolme ulottuvuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(1 b)

Kuten Maailman terveysjärjestö on todennut, monesti samat mikrobit aiheuttavat tartuntatauteja eläimissä ja ihmisissä, joten ongelmaa ei voida estää tai poistaa pelkästään yhden alan toimilla. Taudit voivat tarttua ihmisistä eläimiin tai päinvastoin, minkä vuoksi niitä on torjuttava molemmissa hyödyntäen mahdollisia synergioita tutkimuksessa ja hoidoissa. Covid-19-pandemia on selkeä osoitus tarpeesta tehostaa yhteinen terveys -lähestymistavan soveltamista unionissa parempien kansanterveystulosten saavuttamiseksi, sillä kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/522

   (1 a)

  perustetussa EU4Health-ohjelmassa todetaan, ihmisten terveys on yhteydessä eläinten terveyteen ja ympäristöön, minkä vuoksi terveysuhkien torjunnassa on otettava huomioon nämä kolme ulottuvuutta.

Tarkistus 3

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (2) | Ennennäkemätön covid-19-pandemia on osoittanut, että unionin
  olisi toimittava
  kansanterveyteen kohdistuvien uhkien torjumiseksi
  tehokkaammin
  lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden
  saatavuuden hallinnoinnissa ja lääketieteellisten vastatoimien kehittämisessä
  . Unionin toimintakyvylle on ollut merkittävää haittaa siitä, että pandemian vastatoimilla ei ole selkeästi määriteltyä oikeudellista kehystä ja että unionilla on rajallinen valmius reagoida kansanterveysuhkaan, joka vaikuttaa lähes kaikkiin jäsenvaltioihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(2)

Ennennäkemätön covid-19-pandemia on osoittanut, että unionin
  olisi toimittava
  kansanterveyteen kohdistuvien uhkien torjumiseksi
  tehokkaammin
  lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden
  saatavuuden hallinnoinnissa ja lääketieteellisten vastatoimien kehittämisessä
  . Unionin toimintakyvylle on ollut merkittävää haittaa siitä, että pandemian vastatoimilla ei ole selkeästi määriteltyä oikeudellista kehystä ja että unionilla on rajallinen valmius reagoida kansanterveysuhkaan, joka vaikuttaa lähes kaikkiin jäsenvaltioihin.

| (2) | Ennennäkemätön covid-19-pandemia on
  myös
  osoittanut, että unionin
  ja jäsenvaltioiden on vaikea selviytyä tällaisesta kansanterveysuhasta ja että unionin roolia on vahvistettava, jotta se voi tehokkaammin hallinnoida lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuutta ja kehittää lääketieteellisiä vastatoimia
  kansanterveyteen kohdistuvien uhkien torjumiseksi
  jo varhaisessa vaiheessa ja yhdenmukaisesti varmistaen yhteistyön ja koordinoinnin unionin, kansallisten ja alueellisten toimivaltaisten viranomaisten, teollisuudenalan sekä
  lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden
  toimitusketjujen muiden toimijoiden, myös terveydenhuollon ammattihenkilöstön, kesken. Unionin on asetettava terveys keskeisemmälle sijalle, varmistettava korkealaatuisten terveydenhuoltopalveluiden jatkuva tarjonta ja valmistauduttava selviytymään epidemioista ja muista terveysuhkista
  . Unionin toimintakyvylle on ollut merkittävää haittaa siitä, että pandemian vastatoimilla ei ole selkeästi määriteltyä oikeudellista kehystä
  , että unionin terveysvirastojen valtuudet ja resurssit ovat riittämättömät
  ja että unionilla
  ja jäsenvaltioilla
  on rajallinen valmius reagoida kansanterveysuhkaan, joka vaikuttaa lähes kaikkiin jäsenvaltioihin. |
| --- | --- |

(2)

Ennennäkemätön covid-19-pandemia on
  myös
  osoittanut, että unionin
  ja jäsenvaltioiden on vaikea selviytyä tällaisesta kansanterveysuhasta ja että unionin roolia on vahvistettava, jotta se voi tehokkaammin hallinnoida lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saatavuutta ja kehittää lääketieteellisiä vastatoimia
  kansanterveyteen kohdistuvien uhkien torjumiseksi
  jo varhaisessa vaiheessa ja yhdenmukaisesti varmistaen yhteistyön ja koordinoinnin unionin, kansallisten ja alueellisten toimivaltaisten viranomaisten, teollisuudenalan sekä
  lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden
  toimitusketjujen muiden toimijoiden, myös terveydenhuollon ammattihenkilöstön, kesken. Unionin on asetettava terveys keskeisemmälle sijalle, varmistettava korkealaatuisten terveydenhuoltopalveluiden jatkuva tarjonta ja valmistauduttava selviytymään epidemioista ja muista terveysuhkista
  . Unionin toimintakyvylle on ollut merkittävää haittaa siitä, että pandemian vastatoimilla ei ole selkeästi määriteltyä oikeudellista kehystä
  , että unionin terveysvirastojen valtuudet ja resurssit ovat riittämättömät
  ja että unionilla
  ja jäsenvaltioilla
  on rajallinen valmius reagoida kansanterveysuhkaan, joka vaikuttaa lähes kaikkiin jäsenvaltioihin.

Tarkistus 4

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 2 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (2 a) | Pulan taustalla on erilaisia ja monimutkaisia perimmäisiä syitä, joita on kartoitettava, ymmärrettävä ja analysoitava yhdessä kaikkien eri sidosryhmien kanssa, jotta niihin voidaan puuttua kattavasti. Paremman käsityksen saamiseksi pulan syistä olisi pyrittävä tunnistamaan toimitusketjun pullonkaulat. Covid-19-pandemian erityistapauksessa taudin adjuvanttihoitojen pulaan oli useita syitä, kuten tuotantovaikeudet kolmansissa maissa ja logistiset tai tuotantovaikeudet unionin sisällä, kun taas rokotepula johtui harvinaisemmasta syystä, nimittäin odottamattoman korkeasta ja kasvavasta kysynnästä. |

Komission teksti

Tarkistus

(2 a)

Pulan taustalla on erilaisia ja monimutkaisia perimmäisiä syitä, joita on kartoitettava, ymmärrettävä ja analysoitava yhdessä kaikkien eri sidosryhmien kanssa, jotta niihin voidaan puuttua kattavasti. Paremman käsityksen saamiseksi pulan syistä olisi pyrittävä tunnistamaan toimitusketjun pullonkaulat. Covid-19-pandemian erityistapauksessa taudin adjuvanttihoitojen pulaan oli useita syitä, kuten tuotantovaikeudet kolmansissa maissa ja logistiset tai tuotantovaikeudet unionin sisällä, kun taas rokotepula johtui harvinaisemmasta syystä, nimittäin odottamattoman korkeasta ja kasvavasta kysynnästä.

Tarkistus 5

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden usein
  monihaaraiset toimitusketjut
  , kansalliset vientirajoitukset ja -kiellot, tavaroiden vapaan liikkuvuuden estävä rajojen sulkeminen
  sekä
  tavaroiden tarjontaan ja kysyntään liittyvä epävarmuus covid-19-pandemian aikana ovat merkittävästi haitanneet sisämarkkinoiden sujuvaa toimintaa ja vakavien kansanterveydellisten uhkien torjuntaa. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden usein
  monihaaraiset toimitusketjut
  , kansalliset vientirajoitukset ja -kiellot, tavaroiden vapaan liikkuvuuden estävä rajojen sulkeminen
  sekä
  tavaroiden tarjontaan ja kysyntään liittyvä epävarmuus covid-19-pandemian aikana ovat merkittävästi haitanneet sisämarkkinoiden sujuvaa toimintaa ja vakavien kansanterveydellisten uhkien torjuntaa.

| (3) | Lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden usein
  monihaaraisten toimitusketjujen häiriöt
  , kansalliset vientirajoitukset ja -kiellot, tavaroiden vapaan liikkuvuuden estävä rajojen sulkeminen, tavaroiden tarjontaan ja kysyntään liittyvä epävarmuus covid-19-pandemian aikana
  sekä se seikka, että tiettyjä välttämättömiä lääkkeitä tai kemiallisia lääkeaineita ei tuoteta unionissa,
  ovat merkittävästi haitanneet sisämarkkinoiden sujuvaa toimintaa ja vakavien kansanterveydellisten uhkien torjuntaa
  eri puolilla unionia, millä on ollut vakavia seurauksia unionin kansalaisille
  . |
| --- | --- |

(3)

Lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden usein
  monihaaraisten toimitusketjujen häiriöt
  , kansalliset vientirajoitukset ja -kiellot, tavaroiden vapaan liikkuvuuden estävä rajojen sulkeminen, tavaroiden tarjontaan ja kysyntään liittyvä epävarmuus covid-19-pandemian aikana
  sekä se seikka, että tiettyjä välttämättömiä lääkkeitä tai kemiallisia lääkeaineita ei tuoteta unionissa,
  ovat merkittävästi haitanneet sisämarkkinoiden sujuvaa toimintaa ja vakavien kansanterveydellisten uhkien torjuntaa
  eri puolilla unionia, millä on ollut vakavia seurauksia unionin kansalaisille
  .

Tarkistus 6

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Lääkepulan
  torjuminen
  on jo pitkään ollut yksi jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin
  prioriteeteista
  , kuten ilmenee useista Euroopan parlamentin mietinnöistä (11) ja viimeaikaisilla Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajuuskausilla käydyistä keskusteluista. |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Lääkepulan
  torjuminen
  on jo pitkään ollut yksi jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin
  prioriteeteista
  , kuten ilmenee useista Euroopan parlamentin mietinnöistä (11) ja viimeaikaisilla Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajuuskausilla käydyistä keskusteluista.

| (4) | Lääkepulan
  korjaaminen
  on jo pitkään ollut yksi jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin
  ratkaisemattomista ensisijaisista ongelmista
  , kuten ilmenee useista Euroopan parlamentin mietinnöistä (11) ja viimeaikaisilla Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajuuskausilla käydyistä keskusteluista. |
| --- | --- |

(4)

Lääkepulan
  korjaaminen
  on jo pitkään ollut yksi jäsenvaltioiden ja Euroopan parlamentin
  ratkaisemattomista ensisijaisista ongelmista
  , kuten ilmenee useista Euroopan parlamentin mietinnöistä (11) ja viimeaikaisilla Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajuuskausilla käydyistä keskusteluista.

Tarkistus 7

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 4 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (4 a) | Lääkepula on kasvava uhka kansanterveydelle ja vaikuttaa vakavasti terveydenhuoltojärjestelmiin ja potilaiden oikeuteen saada asianmukaista lääketieteellistä hoitoa. Lisääntynyt maailmanlaajuinen kysyntä, jota covid-19-pandemia on voimistanut, on johtanut entistä pahempaan lääkepulaan, mikä on heikentänyt jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiä ja aiheuttanut potilaiden terveydelle ja hoidolle merkittäviä riskejä, erityisesti taudin etenemistä ja oireiden pahenemista, hoidon tai lääkehoidon viivästymistä tai keskeytymistä, sairaalahoidossa olon pitkittymistä, lisääntynyttä altistumista lääkeväärennöksille, lääkitysvirheitä, haittavaikutuksia, jotka johtuvat puuttuvien lääkkeiden korvaamisesta vaihtoehtoisilla lääkkeillä, huomattavaa henkistä ahdistusta potilaille ja lisää kustannuksia terveydenhuoltojärjestelmille. |

Komission teksti

Tarkistus

(4 a)

Lääkepula on kasvava uhka kansanterveydelle ja vaikuttaa vakavasti terveydenhuoltojärjestelmiin ja potilaiden oikeuteen saada asianmukaista lääketieteellistä hoitoa. Lisääntynyt maailmanlaajuinen kysyntä, jota covid-19-pandemia on voimistanut, on johtanut entistä pahempaan lääkepulaan, mikä on heikentänyt jäsenvaltioiden terveydenhuoltojärjestelmiä ja aiheuttanut potilaiden terveydelle ja hoidolle merkittäviä riskejä, erityisesti taudin etenemistä ja oireiden pahenemista, hoidon tai lääkehoidon viivästymistä tai keskeytymistä, sairaalahoidossa olon pitkittymistä, lisääntynyttä altistumista lääkeväärennöksille, lääkitysvirheitä, haittavaikutuksia, jotka johtuvat puuttuvien lääkkeiden korvaamisesta vaihtoehtoisilla lääkkeillä, huomattavaa henkistä ahdistusta potilaille ja lisää kustannuksia terveydenhuoltojärjestelmille.

Tarkistus 8

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Covid-19-pandemia on pahentanut eräiden pandemian torjumisen kannalta kriittisinä pidettyjen lääkkeiden pulaa ja paljastanut rakenteellisia puutteita unionin kyvyssä reagoida nopeasti ja tehokkaasti tällaisiin haasteisiin kansanterveyskriiseissä. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Covid-19-pandemia on pahentanut eräiden pandemian torjumisen kannalta kriittisinä pidettyjen lääkkeiden pulaa ja paljastanut rakenteellisia puutteita unionin kyvyssä reagoida nopeasti ja tehokkaasti tällaisiin haasteisiin kansanterveyskriiseissä.

| (5) | Covid-19-pandemia on pahentanut eräiden pandemian torjumisen kannalta kriittisinä pidettyjen lääkkeiden pulaa
  , joka oli ongelma jo aiemmin,
  ja paljastanut
  unionin riippuvuuden ulkomaista omassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden tuotannossaan, koordinoinnin puutteen sekä
  rakenteellisia puutteita unionin
  ja jäsenvaltioiden
  kyvyssä reagoida nopeasti ja tehokkaasti tällaisiin haasteisiin kansanterveyskriiseissä.
  Lisäksi se on tehnyt selväksi, että unionin teollisuuden rakennetta on tuettava ja vahvistettava asianmukaisilla politiikkatoimilla ja että unionin toimielinten, elinten ja laitosten on osallistuttava aktiivisemmin ja laajemmin unionin kansalaisten terveyteen liittyvien kysymysten ratkaisemiseen. |
| --- | --- |

(5)

Covid-19-pandemia on pahentanut eräiden pandemian torjumisen kannalta kriittisinä pidettyjen lääkkeiden pulaa
  , joka oli ongelma jo aiemmin,
  ja paljastanut
  unionin riippuvuuden ulkomaista omassa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden tuotannossaan, koordinoinnin puutteen sekä
  rakenteellisia puutteita unionin
  ja jäsenvaltioiden
  kyvyssä reagoida nopeasti ja tehokkaasti tällaisiin haasteisiin kansanterveyskriiseissä.
  Lisäksi se on tehnyt selväksi, että unionin teollisuuden rakennetta on tuettava ja vahvistettava asianmukaisilla politiikkatoimilla ja että unionin toimielinten, elinten ja laitosten on osallistuttava aktiivisemmin ja laajemmin unionin kansalaisten terveyteen liittyvien kysymysten ratkaisemiseen.

Tarkistus 9

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Covid-19-taudin nopea kehitys ja viruksen leviäminen ovat sysänneet hengityskoneiden, kirurgisten suu-nenäsuojusten ja koronavirustestipakkausten kaltaisten lääkinnällisten laitteiden kysynnän rajuun kasvuun, ja tuotannon keskeytykset tai rajallinen tuotannonlisäyskapasiteetti sekä lääkinnällisten laitteiden toimitusketjun monihaaraisuus ja globaalinen luonne ovat
  vaikuttaneet tarjontaan negatiivisesti
  . Tämä on johtanut siihen, että kyseisten tuotteiden tuotantoon on ilmaantunut uusia yrityksiä, mikä puolestaan on johtanut vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen ruuhkautumiseen ja vaatimustenvastaisten, vaarallisten ja jopa väärennettyjen tuotteiden esiintymiseen. Jotta kansanterveysuhan
  aiheuttamaa
  lääkinnällisten laitteiden
  pulaa voidaan seurata
  , on asianmukaista säätää asiaankuuluvassa unionin elimessä käyttöönotettavista pitkän aikavälin rakenteista. |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Covid-19-taudin nopea kehitys ja viruksen leviäminen ovat sysänneet hengityskoneiden, kirurgisten suu-nenäsuojusten ja koronavirustestipakkausten kaltaisten lääkinnällisten laitteiden kysynnän rajuun kasvuun, ja tuotannon keskeytykset tai rajallinen tuotannonlisäyskapasiteetti sekä lääkinnällisten laitteiden toimitusketjun monihaaraisuus ja globaalinen luonne ovat
  vaikuttaneet tarjontaan negatiivisesti
  . Tämä on johtanut siihen, että kyseisten tuotteiden tuotantoon on ilmaantunut uusia yrityksiä, mikä puolestaan on johtanut vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen ruuhkautumiseen ja vaatimustenvastaisten, vaarallisten ja jopa väärennettyjen tuotteiden esiintymiseen. Jotta kansanterveysuhan
  aiheuttamaa
  lääkinnällisten laitteiden
  pulaa voidaan seurata
  , on asianmukaista säätää asiaankuuluvassa unionin elimessä käyttöönotettavista pitkän aikavälin rakenteista.

| (6) | Covid-19-taudin nopea kehitys ja viruksen leviäminen ovat sysänneet hengityskoneiden, kirurgisten suu-nenäsuojusten ja koronavirustestipakkausten kaltaisten lääkinnällisten laitteiden kysynnän rajuun kasvuun, ja tuotannon keskeytykset tai rajallinen tuotannonlisäyskapasiteetti sekä lääkinnällisten laitteiden toimitusketjun monihaaraisuus ja globaalinen luonne ovat
  aiheuttaneet vaikeita saatavuushäiriöitä ja ajoittain hälyttävää varastojen ehtymistä, minkä vuoksi jäsenvaltiot ovat joutuneet kilpailemaan keskenään voidakseen vastata kansalaistensa oikeutettuihin tarpeisiin, mikä puolestaan on lisännyt koordinoimattomia kansallisen tason toimia, kuten varastojen haalimista ja kerryttämistä
  . Tämä on johtanut
  lisäksi
  siihen, että kyseisten tuotteiden
  kiirehdittyyn
  tuotantoon on ilmaantunut uusia yrityksiä, mikä puolestaan on johtanut vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen ruuhkautumiseen ja
  ylihinnoiteltujen,
  vaatimustenvastaisten, vaarallisten ja jopa väärennettyjen tuotteiden esiintymiseen. Jotta
  voidaan varmistaa vakaampi ja tehokkaampi koordinointi ja
  kansanterveysuhan
  aikana mahdollisesti ilmenevän
  lääkinnällisten laitteiden
  pulan seuranta
  , on asianmukaista
  ja kiireellistä
  säätää asiaankuuluvassa unionin elimessä käyttöönotettavista pitkän aikavälin rakenteista
  sekä lisätä lääkinnällisiä laitteita valmistavan teollisuuden ja terveydenhuollon ammattihenkilöstön kanssa varhaisessa vaiheessa käytävää vuoropuhelua tällaisen pulan estämiseksi ja lieventämiseksi
  . |
| --- | --- |

(6)

Covid-19-taudin nopea kehitys ja viruksen leviäminen ovat sysänneet hengityskoneiden, kirurgisten suu-nenäsuojusten ja koronavirustestipakkausten kaltaisten lääkinnällisten laitteiden kysynnän rajuun kasvuun, ja tuotannon keskeytykset tai rajallinen tuotannonlisäyskapasiteetti sekä lääkinnällisten laitteiden toimitusketjun monihaaraisuus ja globaalinen luonne ovat
  aiheuttaneet vaikeita saatavuushäiriöitä ja ajoittain hälyttävää varastojen ehtymistä, minkä vuoksi jäsenvaltiot ovat joutuneet kilpailemaan keskenään voidakseen vastata kansalaistensa oikeutettuihin tarpeisiin, mikä puolestaan on lisännyt koordinoimattomia kansallisen tason toimia, kuten varastojen haalimista ja kerryttämistä
  . Tämä on johtanut
  lisäksi
  siihen, että kyseisten tuotteiden
  kiirehdittyyn
  tuotantoon on ilmaantunut uusia yrityksiä, mikä puolestaan on johtanut vaatimustenmukaisuuden arviointimenettelyjen ruuhkautumiseen ja
  ylihinnoiteltujen,
  vaatimustenvastaisten, vaarallisten ja jopa väärennettyjen tuotteiden esiintymiseen. Jotta
  voidaan varmistaa vakaampi ja tehokkaampi koordinointi ja
  kansanterveysuhan
  aikana mahdollisesti ilmenevän
  lääkinnällisten laitteiden
  pulan seuranta
  , on asianmukaista
  ja kiireellistä
  säätää asiaankuuluvassa unionin elimessä käyttöönotettavista pitkän aikavälin rakenteista
  sekä lisätä lääkinnällisiä laitteita valmistavan teollisuuden ja terveydenhuollon ammattihenkilöstön kanssa varhaisessa vaiheessa käytävää vuoropuhelua tällaisen pulan estämiseksi ja lieventämiseksi
  .

Tarkistus 10

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 6 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (6 a) | Covid-19:n puhkeaminen ja siitä seurannut terveyskriisi paljastivat, että kriisinhallinnassa tarvitaan koordinoidumpaa unionin lähestymistapaa. Vaikka vaikutustenarvioinnin puute johtuukin tilanteen kiireellisyydestä, olisi varmistettava, että käyttöön osoitetaan riittävästi henkilöstöresursseja ja rahoitusta ottaen huomioon terveydenhuoltoalan erityispiirteet eri jäsenvaltioissa. |

Komission teksti

Tarkistus

(6 a)

Covid-19:n puhkeaminen ja siitä seurannut terveyskriisi paljastivat, että kriisinhallinnassa tarvitaan koordinoidumpaa unionin lähestymistapaa. Vaikka vaikutustenarvioinnin puute johtuukin tilanteen kiireellisyydestä, olisi varmistettava, että käyttöön osoitetaan riittävästi henkilöstöresursseja ja rahoitusta ottaen huomioon terveydenhuoltoalan erityispiirteet eri jäsenvaltioissa.

Tarkistus 11

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Tarjontaan ja kysyntään liittyvä epävarmuus sekä välttämättömien lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan riski covid-19-pandemian kaltaisen kansanterveysuhan aikana voivat johtaa jäsenvaltioiden välisen viennin rajoituksiin ja muihin kansallisiin suojatoimenpiteisiin. Tämä voi merkittävästi haitata sisämarkkinoiden toimintaa. Lääkepula voi aiheuttaa vakavia riskejä potilaiden terveydelle unionissa: jos lääkkeitä ei ole saatavilla, lääkityksessä voi tapahtua virheitä, sairaalassaoloajat voivat pidentyä ja epäsopivien tuotteiden käyttäminen puuttuvien tuotteiden sijalla voi aiheuttaa kielteisiä reaktioita. Lääkinnällisten laitteiden pula voi johtaa diagnoosiresurssipulaan, joka vaikuttaa kielteisesti kansanterveystoimenpiteisiin. Lisäksi pulan takia hoito voi olla puutteellista tai tauti pahentua, ja se myös estää terveysalan ammattilaisia suorittamasta tehtäviään asianmukaisesti. Pula voi merkittävästi vaikeuttaa myös tietyn taudinaiheuttajan leviämisen ehkäisyä, esimerkiksi silloin kun koronavirustestipakkauksia ei ole tarpeeksi. Sen vuoksi on tärkeää
  pyrkiä ratkaisemaan tämä saatavuuskysymys vahvistamalla
  ja
  virallistamalla
  kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden
  seurantamenetelmä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Tarjontaan ja kysyntään liittyvä epävarmuus sekä välttämättömien lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan riski covid-19-pandemian kaltaisen kansanterveysuhan aikana voivat johtaa jäsenvaltioiden välisen viennin rajoituksiin ja muihin kansallisiin suojatoimenpiteisiin. Tämä voi merkittävästi haitata sisämarkkinoiden toimintaa. Lääkepula voi aiheuttaa vakavia riskejä potilaiden terveydelle unionissa: jos lääkkeitä ei ole saatavilla, lääkityksessä voi tapahtua virheitä, sairaalassaoloajat voivat pidentyä ja epäsopivien tuotteiden käyttäminen puuttuvien tuotteiden sijalla voi aiheuttaa kielteisiä reaktioita. Lääkinnällisten laitteiden pula voi johtaa diagnoosiresurssipulaan, joka vaikuttaa kielteisesti kansanterveystoimenpiteisiin. Lisäksi pulan takia hoito voi olla puutteellista tai tauti pahentua, ja se myös estää terveysalan ammattilaisia suorittamasta tehtäviään asianmukaisesti. Pula voi merkittävästi vaikeuttaa myös tietyn taudinaiheuttajan leviämisen ehkäisyä, esimerkiksi silloin kun koronavirustestipakkauksia ei ole tarpeeksi. Sen vuoksi on tärkeää
  pyrkiä ratkaisemaan tämä saatavuuskysymys vahvistamalla
  ja
  virallistamalla
  kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden
  seurantamenetelmä
  .

| (7) | Tarjontaan ja kysyntään liittyvä epävarmuus sekä välttämättömien lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan riski covid-19-pandemian kaltaisen kansanterveysuhan aikana voivat johtaa jäsenvaltioiden välisen viennin rajoituksiin ja muihin kansallisiin suojatoimenpiteisiin. Tämä voi merkittävästi haitata sisämarkkinoiden toimintaa
  ja pahentaa kansanterveysvaikutuksia sekä johtaa siihen, että tarvitaan väliaikaisia viennin avoimuutta ja vientilupia koskevia mekanismeja
  . Lääkepula voi aiheuttaa vakavia riskejä potilaiden terveydelle unionissa: jos lääkkeitä ei ole saatavilla, lääkityksessä voi tapahtua virheitä, sairaalassaoloajat voivat pidentyä ja epäsopivien tuotteiden käyttäminen puuttuvien tuotteiden sijalla voi aiheuttaa kielteisiä reaktioita
  ja kuolemantapauksia
  . Lääkinnällisten laitteiden pula voi johtaa diagnoosiresurssipulaan, joka vaikuttaa kielteisesti kansanterveystoimenpiteisiin. Lisäksi pulan takia hoito voi olla puutteellista tai tauti pahentua, ja se myös estää terveysalan ammattilaisia suorittamasta tehtäviään asianmukaisesti
  tai suojautumasta niitä suorittaessaan, kuten covid-19-pandemian aikana on nähty, millä on vakavia seurauksia terveysalan ammattilaisten omalle terveydelle
  . Pula voi merkittävästi vaikeuttaa myös tietyn taudinaiheuttajan leviämisen ehkäisyä, esimerkiksi silloin kun koronavirustestipakkauksia ei ole tarpeeksi. Sen vuoksi on tärkeää
  luoda asianmukainen unionin tason kehys, jotta voidaan koordinoida jäsenvaltioiden toimia saatavuusongelmien ratkaisemiseksi
  ja kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden
  seurantamenetelmän vahvistamiseksi ja virallistamiseksi mahdollisimman tehokkaasti, jotta vältetään sellaisten tarpeettomien rasitteiden aiheuttaminen sidosryhmille, jotka voivat vaatia paljon resursseja ja aiheuttaa lisäviivästyksiä
  . |
| --- | --- |

(7)

Tarjontaan ja kysyntään liittyvä epävarmuus sekä välttämättömien lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan riski covid-19-pandemian kaltaisen kansanterveysuhan aikana voivat johtaa jäsenvaltioiden välisen viennin rajoituksiin ja muihin kansallisiin suojatoimenpiteisiin. Tämä voi merkittävästi haitata sisämarkkinoiden toimintaa
  ja pahentaa kansanterveysvaikutuksia sekä johtaa siihen, että tarvitaan väliaikaisia viennin avoimuutta ja vientilupia koskevia mekanismeja
  . Lääkepula voi aiheuttaa vakavia riskejä potilaiden terveydelle unionissa: jos lääkkeitä ei ole saatavilla, lääkityksessä voi tapahtua virheitä, sairaalassaoloajat voivat pidentyä ja epäsopivien tuotteiden käyttäminen puuttuvien tuotteiden sijalla voi aiheuttaa kielteisiä reaktioita
  ja kuolemantapauksia
  . Lääkinnällisten laitteiden pula voi johtaa diagnoosiresurssipulaan, joka vaikuttaa kielteisesti kansanterveystoimenpiteisiin. Lisäksi pulan takia hoito voi olla puutteellista tai tauti pahentua, ja se myös estää terveysalan ammattilaisia suorittamasta tehtäviään asianmukaisesti
  tai suojautumasta niitä suorittaessaan, kuten covid-19-pandemian aikana on nähty, millä on vakavia seurauksia terveysalan ammattilaisten omalle terveydelle
  . Pula voi merkittävästi vaikeuttaa myös tietyn taudinaiheuttajan leviämisen ehkäisyä, esimerkiksi silloin kun koronavirustestipakkauksia ei ole tarpeeksi. Sen vuoksi on tärkeää
  luoda asianmukainen unionin tason kehys, jotta voidaan koordinoida jäsenvaltioiden toimia saatavuusongelmien ratkaisemiseksi
  ja kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden
  seurantamenetelmän vahvistamiseksi ja virallistamiseksi mahdollisimman tehokkaasti, jotta vältetään sellaisten tarpeettomien rasitteiden aiheuttaminen sidosryhmille, jotka voivat vaatia paljon resursseja ja aiheuttaa lisäviivästyksiä
  .

Tarkistus 12

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Olisi kehitettävä turvallisia ja tehokkaita lääkkeitä, joilla hoidetaan, ehkäistään tai diagnosoidaan kansanterveysuhkia aiheuttavia tauteja, ja asetettava ne tällaisen kansanterveysuhan aikana mahdollisimman pian
  saataville unionissa
  . Covid-19-pandemia on myös paljastanut, ettei kansainvälisiin kliinisiin tutkimuksiin liittyvä koordinaatio ja päätöksenteko eikä myöskään unionin tason neuvonta, joka koskee lääkkeiden käyttöä kansallisissa erityiskäyttöohjelmissa tai muussa kuin hyväksytyssä käyttöaiheessa, ole optimaalista. Tämä viivästyttää tutkimustulosten hyväksyntää ja uusien tai uuteen käyttötarkoitukseen määritettyjen lääkkeiden kehittämistä ja saatavuutta. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Olisi kehitettävä turvallisia ja tehokkaita lääkkeitä, joilla hoidetaan, ehkäistään tai diagnosoidaan kansanterveysuhkia aiheuttavia tauteja, ja asetettava ne tällaisen kansanterveysuhan aikana mahdollisimman pian
  saataville unionissa
  . Covid-19-pandemia on myös paljastanut, ettei kansainvälisiin kliinisiin tutkimuksiin liittyvä koordinaatio ja päätöksenteko eikä myöskään unionin tason neuvonta, joka koskee lääkkeiden käyttöä kansallisissa erityiskäyttöohjelmissa tai muussa kuin hyväksytyssä käyttöaiheessa, ole optimaalista. Tämä viivästyttää tutkimustulosten hyväksyntää ja uusien tai uuteen käyttötarkoitukseen määritettyjen lääkkeiden kehittämistä ja saatavuutta.

| (8) | Olisi
  määritettävä ja
  kehitettävä
  , erityisesti viranomaisten, yksityisen sektorin ja tiedeyhteisön yhteisin toimin,
  turvallisia ja tehokkaita lääkkeitä, joilla hoidetaan, ehkäistään tai diagnosoidaan kansanterveysuhkia aiheuttavia tauteja, ja asetettava ne tällaisen kansanterveysuhan aikana mahdollisimman pian
  unionin kansalaisten saataville
  . Covid-19-pandemia on myös paljastanut, ettei kansainvälisiin kliinisiin tutkimuksiin liittyvä koordinaatio ja päätöksenteko eikä myöskään unionin tason neuvonta, joka koskee lääkkeiden käyttöä kansallisissa erityiskäyttöohjelmissa tai muussa kuin hyväksytyssä käyttöaiheessa, ole optimaalista. Tämä viivästyttää tutkimustulosten hyväksyntää ja uusien tai uuteen käyttötarkoitukseen määritettyjen lääkkeiden kehittämistä ja saatavuutta. |
| --- | --- |

(8)

Olisi
  määritettävä ja
  kehitettävä
  , erityisesti viranomaisten, yksityisen sektorin ja tiedeyhteisön yhteisin toimin,
  turvallisia ja tehokkaita lääkkeitä, joilla hoidetaan, ehkäistään tai diagnosoidaan kansanterveysuhkia aiheuttavia tauteja, ja asetettava ne tällaisen kansanterveysuhan aikana mahdollisimman pian
  unionin kansalaisten saataville
  . Covid-19-pandemia on myös paljastanut, ettei kansainvälisiin kliinisiin tutkimuksiin liittyvä koordinaatio ja päätöksenteko eikä myöskään unionin tason neuvonta, joka koskee lääkkeiden käyttöä kansallisissa erityiskäyttöohjelmissa tai muussa kuin hyväksytyssä käyttöaiheessa, ole optimaalista. Tämä viivästyttää tutkimustulosten hyväksyntää ja uusien tai uuteen käyttötarkoitukseen määritettyjen lääkkeiden kehittämistä ja saatavuutta.

Tarkistus 13

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Covid-19-pandemian aikana yhtenä tavoitteena on ollut asettaa saataville turvallisia ja tehokkaita covid-19-taudin hoitoon tai leviämisen ehkäisyyn tarkoitettuja lääkkeitä sekä helpottaa ja nopeuttaa hoitojen ja rokotteiden kehittämistä ja myyntilupien saamista; sitä varten on jouduttu turvautumaan tapauskohtaisiin ratkaisuihin, jollaisia ovat esimerkiksi komission, Euroopan lääkeviraston, jäljempänä ”lääkevirasto”, myyntilupien haltijoiden, valmistajien ja jäsenvaltioiden väliset ehdolliset järjestelyt. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Covid-19-pandemian aikana yhtenä tavoitteena on ollut asettaa saataville turvallisia ja tehokkaita covid-19-taudin hoitoon tai leviämisen ehkäisyyn tarkoitettuja lääkkeitä sekä helpottaa ja nopeuttaa hoitojen ja rokotteiden kehittämistä ja myyntilupien saamista; sitä varten on jouduttu turvautumaan tapauskohtaisiin ratkaisuihin, jollaisia ovat esimerkiksi komission, Euroopan lääkeviraston, jäljempänä ”lääkevirasto”, myyntilupien haltijoiden, valmistajien ja jäsenvaltioiden väliset ehdolliset järjestelyt.

| (9) | Covid-19-pandemian aikana yhtenä tavoitteena on ollut asettaa saataville turvallisia ja tehokkaita covid-19-taudin hoitoon tai leviämisen ehkäisyyn tarkoitettuja lääkkeitä sekä helpottaa ja nopeuttaa hoitojen ja rokotteiden kehittämistä ja myyntilupien saamista; sitä varten on jouduttu turvautumaan tapauskohtaisiin ratkaisuihin, jollaisia ovat esimerkiksi komission, Euroopan lääkeviraston, jäljempänä ”lääkevirasto”, myyntilupien haltijoiden, valmistajien
  tai lääkkeiden toimitusketjun muiden toimijoiden
  ja jäsenvaltioiden väliset ehdolliset järjestelyt. |
| --- | --- |

(9)

Covid-19-pandemian aikana yhtenä tavoitteena on ollut asettaa saataville turvallisia ja tehokkaita covid-19-taudin hoitoon tai leviämisen ehkäisyyn tarkoitettuja lääkkeitä sekä helpottaa ja nopeuttaa hoitojen ja rokotteiden kehittämistä ja myyntilupien saamista; sitä varten on jouduttu turvautumaan tapauskohtaisiin ratkaisuihin, jollaisia ovat esimerkiksi komission, Euroopan lääkeviraston, jäljempänä ”lääkevirasto”, myyntilupien haltijoiden, valmistajien
  tai lääkkeiden toimitusketjun muiden toimijoiden
  ja jäsenvaltioiden väliset ehdolliset järjestelyt.

Tarkistus 14

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Kyseisten tuotteiden sisämarkkinoiden paremman toiminnan ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi on aiheellista yhdenmukaistaa sääntöjä, jotka koskevat lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan seurantaa, sekä helpottaa sellaisten lääkkeiden tutkimusta ja kehittämistä, joilla voidaan hoitaa, ehkäistä tai diagnosoida kansanterveyskriisejä aiheuttavia tauteja. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Kyseisten tuotteiden sisämarkkinoiden paremman toiminnan ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi on aiheellista yhdenmukaistaa sääntöjä, jotka koskevat lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan seurantaa, sekä helpottaa sellaisten lääkkeiden tutkimusta ja kehittämistä, joilla voidaan hoitaa, ehkäistä tai diagnosoida kansanterveyskriisejä aiheuttavia tauteja.

| (10) | Kyseisten tuotteiden sisämarkkinoiden paremman toiminnan ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi on aiheellista yhdenmukaistaa
  ja lujittaa
  sääntöjä, jotka koskevat lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan seurantaa, sekä helpottaa sellaisten lääkkeiden tutkimusta ja kehittämistä, joilla voidaan hoitaa, ehkäistä tai diagnosoida kansanterveyskriisejä aiheuttavia tauteja
  , jotta täydennetään strategisesti komission ja unionin virastojen toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi samoin kuin tulevaisuudessa perustettavien keskeisten virastojen, kuten ehdotetun terveysuhkiin varautumisesta ja reagoimisesta vastaavan EU:n viranomaisen (HERA), toimia
  . |
| --- | --- |

(10)

Kyseisten tuotteiden sisämarkkinoiden paremman toiminnan ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi on aiheellista yhdenmukaistaa
  ja lujittaa
  sääntöjä, jotka koskevat lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan seurantaa, sekä helpottaa sellaisten lääkkeiden tutkimusta ja kehittämistä, joilla voidaan hoitaa, ehkäistä tai diagnosoida kansanterveyskriisejä aiheuttavia tauteja
  , jotta täydennetään strategisesti komission ja unionin virastojen toimia tämän tavoitteen saavuttamiseksi samoin kuin tulevaisuudessa perustettavien keskeisten virastojen, kuten ehdotetun terveysuhkiin varautumisesta ja reagoimisesta vastaavan EU:n viranomaisen (HERA), toimia
  .

Tarkistus 15

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden varmistamiseksi olisi otettava käyttöön stressitestejä, joilla arvioidaan terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä kriisitilanteissa, jotta voidaan tehokkaasti torjua pulaa pandemian puhjetessa sekä tunnistaa pulaa aiheuttavia rakenteellisia riskitekijöitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Terveydenhuoltojärjestelmien tehokkuuden varmistamiseksi olisi otettava käyttöön stressitestejä, joilla arvioidaan terveydenhuoltojärjestelmien selviytymiskykyä kriisitilanteissa, jotta voidaan tehokkaasti torjua pulaa pandemian puhjetessa sekä tunnistaa pulaa aiheuttavia rakenteellisia riskitekijöitä.

Tarkistus 16

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 10 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 b) | Lääkkeiden sisämarkkinoiden paremman toiminnan varmistamiseksi ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun edistämiseksi on aiheellista helpottaa sellaisten lääkkeiden tutkimusta ja kehittämistä, joilla voidaan mahdollisesti hoitaa, ehkäistä tai diagnosoida kansanterveyskriisejä aiheuttavia tauteja. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 b)

Lääkkeiden sisämarkkinoiden paremman toiminnan varmistamiseksi ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun edistämiseksi on aiheellista helpottaa sellaisten lääkkeiden tutkimusta ja kehittämistä, joilla voidaan mahdollisesti hoitaa, ehkäistä tai diagnosoida kansanterveyskriisejä aiheuttavia tauteja.

Tarkistus 17

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Tämän asetuksen tarkoituksena on varmistaa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden sisämarkkinoiden moitteeton toiminta
  niin, että tavoitteiden perustana on ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu
  . Lisäksi tällä asetuksella pyritään varmistamaan sellaisten lääkkeiden laatu, turvallisuus ja teho, joilla voidaan vastata kansanterveysuhkiin. Molempiin tavoitteisiin pyritään yhtäaikaisesti, ja tavoitteet liittyvät erottamattomasti toisiinsa eikä kumpikaan niistä ole toissijainen toiseen nähden. SEUT-sopimuksen 114 artiklan osalta tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan seuraamiseksi ja siitä raportoimiseksi kansanterveyskriiseissä. SEUT-sopimuksen 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan osalta tässä asetuksessa säädetään vahvistetusta unionin kehyksestä, jolla varmistetaan lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden laatu ja turvallisuus. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Tämän asetuksen tarkoituksena on varmistaa lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden sisämarkkinoiden moitteeton toiminta
  niin, että tavoitteiden perustana on ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu
  . Lisäksi tällä asetuksella pyritään varmistamaan sellaisten lääkkeiden laatu, turvallisuus ja teho, joilla voidaan vastata kansanterveysuhkiin. Molempiin tavoitteisiin pyritään yhtäaikaisesti, ja tavoitteet liittyvät erottamattomasti toisiinsa eikä kumpikaan niistä ole toissijainen toiseen nähden. SEUT-sopimuksen 114 artiklan osalta tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan seuraamiseksi ja siitä raportoimiseksi kansanterveyskriiseissä. SEUT-sopimuksen 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan osalta tässä asetuksessa säädetään vahvistetusta unionin kehyksestä, jolla varmistetaan lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden laatu ja turvallisuus.

| (11) | Tämän asetuksen tarkoituksena on varmistaa
  ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu turvaamalla
  lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden sisämarkkinoiden moitteeton toiminta. Lisäksi tällä asetuksella pyritään varmistamaan sellaisten lääkkeiden laatu, turvallisuus ja teho, joilla voidaan vastata kansanterveysuhkiin. Molempiin tavoitteisiin pyritään yhtäaikaisesti, ja tavoitteet liittyvät erottamattomasti toisiinsa eikä kumpikaan niistä ole toissijainen toiseen nähden. SEUT-sopimuksen 114 artiklan osalta tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan seuraamiseksi ja siitä raportoimiseksi kansanterveyskriiseissä. SEUT-sopimuksen 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan osalta tässä asetuksessa säädetään vahvistetusta unionin kehyksestä, jolla varmistetaan lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden laatu ja turvallisuus. |
| --- | --- |

(11)

Tämän asetuksen tarkoituksena on varmistaa
  ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu turvaamalla
  lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden sisämarkkinoiden moitteeton toiminta. Lisäksi tällä asetuksella pyritään varmistamaan sellaisten lääkkeiden laatu, turvallisuus ja teho, joilla voidaan vastata kansanterveysuhkiin. Molempiin tavoitteisiin pyritään yhtäaikaisesti, ja tavoitteet liittyvät erottamattomasti toisiinsa eikä kumpikaan niistä ole toissijainen toiseen nähden. SEUT-sopimuksen 114 artiklan osalta tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan seuraamiseksi ja siitä raportoimiseksi kansanterveyskriiseissä. SEUT-sopimuksen 168 artiklan 4 kohdan c alakohdan osalta tässä asetuksessa säädetään vahvistetusta unionin kehyksestä, jolla varmistetaan lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden laatu ja turvallisuus.

Tarkistus 18

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet, joiden ansiosta voidaan puuttua pulan ongelmaan kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana. Lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pula on kuitenkin jatkuva ongelma, joka on vuosikymmenien ajan vaikuttanut enenevässä määrin unionin kansalaisten terveyteen ja elämään. Sen tähden tämän asetuksen olisi oltava ensimmäinen toimi, jolla parannetaan unionin vastausta tähän pitkäaikaiseen ongelmaan. Komission olisi tämän jälkeen ehdotettava näiden puitteiden laajentamista sen varmistamiseksi, että pulakysymys saadaan ratkaistua laajasti ja pysyvästi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004

   (1 a)

  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY

   (1 b)

  tulevan tarkistamisen yhteydessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Tässä asetuksessa vahvistetaan puitteet, joiden ansiosta voidaan puuttua pulan ongelmaan kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana. Lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pula on kuitenkin jatkuva ongelma, joka on vuosikymmenien ajan vaikuttanut enenevässä määrin unionin kansalaisten terveyteen ja elämään. Sen tähden tämän asetuksen olisi oltava ensimmäinen toimi, jolla parannetaan unionin vastausta tähän pitkäaikaiseen ongelmaan. Komission olisi tämän jälkeen ehdotettava näiden puitteiden laajentamista sen varmistamiseksi, että pulakysymys saadaan ratkaistua laajasti ja pysyvästi Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 726/2004

   (1 a)

  ja Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2001/83/EY

   (1 b)

  tulevan tarkistamisen yhteydessä.

Tarkistus 19

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin liittyvän kriisivalmiuden ja -hallinnan parantamiseksi sekä palautumiskyvyn ja yhteisvastuullisuuden lisäämiseksi unionissa eri toimijoiden roolit ja velvollisuudet olisi selkeytettävä. Kehyksen olisi perustuttava niihin tapauskohtaisiin ratkaisuihin, joita on tähän mennessä kehitetty covid-19-pandemian osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin liittyvän kriisivalmiuden ja -hallinnan parantamiseksi sekä palautumiskyvyn ja yhteisvastuullisuuden lisäämiseksi unionissa eri toimijoiden roolit ja velvollisuudet olisi selkeytettävä. Kehyksen olisi perustuttava niihin tapauskohtaisiin ratkaisuihin, joita on tähän mennessä kehitetty covid-19-pandemian osalta.

| (12) | Lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin liittyvän kriisivalmiuden ja -hallinnan parantamiseksi sekä palautumiskyvyn ja yhteisvastuullisuuden lisäämiseksi unionissa eri toimijoiden roolit ja velvollisuudet olisi selkeytettävä. Kehyksen olisi perustuttava niihin tapauskohtaisiin ratkaisuihin, joita on tähän mennessä kehitetty covid-19-pandemian osalta
  ja jotka ovat osoittautuneet toimiviksi, sekä muiden maiden kokemuksiin ja esimerkkeihin, ja siinä olisi säilytettävä riittävä joustavuus, jotta mahdollisia tulevia terveyskriisejä voidaan torjua mahdollisimman tehokkaasti kansanterveyden ja potilaiden hyödyksi
  . |
| --- | --- |

(12)

Lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin liittyvän kriisivalmiuden ja -hallinnan parantamiseksi sekä palautumiskyvyn ja yhteisvastuullisuuden lisäämiseksi unionissa eri toimijoiden roolit ja velvollisuudet olisi selkeytettävä. Kehyksen olisi perustuttava niihin tapauskohtaisiin ratkaisuihin, joita on tähän mennessä kehitetty covid-19-pandemian osalta
  ja jotka ovat osoittautuneet toimiviksi, sekä muiden maiden kokemuksiin ja esimerkkeihin, ja siinä olisi säilytettävä riittävä joustavuus, jotta mahdollisia tulevia terveyskriisejä voidaan torjua mahdollisimman tehokkaasti kansanterveyden ja potilaiden hyödyksi
  .

Tarkistus 20

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Olisi otettava käyttöön lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan yhdenmukaistettu seurantajärjestelmä, jolla helpotetaan kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saantia kansanterveyteen mahdollisesti vakavasti vaikuttavissa kansanterveysuhkissa ja vakavissa tapahtumissa. Järjestelmää olisi täydennettävä parannetuilla rakenteilla, joilla varmistetaan kansanterveydellisten kriisitilanteiden asianmukainen hallinta sekä koordinoidaan ja annetaan neuvontaa tutkimuksesta ja kehittämisestä sellaisten lääkkeiden osalta, joilla voidaan mahdollisesti
  vastata kansanterveyskriiseihin
  . Jotta lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden potentiaaliseen tai todelliseen pulaan liittyvä seuranta ja raportointi olisi helpompaa, lääkeviraston pitäisi voida pyytää ja saada tietoja ja dataa asianomaisilta myyntilupien haltijoilta, valmistajilta ja jäsenvaltioilta nimitettyjen yhteyspisteiden välityksellä. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Olisi otettava käyttöön lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan yhdenmukaistettu seurantajärjestelmä, jolla helpotetaan kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saantia kansanterveyteen mahdollisesti vakavasti vaikuttavissa kansanterveysuhkissa ja vakavissa tapahtumissa. Järjestelmää olisi täydennettävä parannetuilla rakenteilla, joilla varmistetaan kansanterveydellisten kriisitilanteiden asianmukainen hallinta sekä koordinoidaan ja annetaan neuvontaa tutkimuksesta ja kehittämisestä sellaisten lääkkeiden osalta, joilla voidaan mahdollisesti
  vastata kansanterveyskriiseihin
  . Jotta lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden potentiaaliseen tai todelliseen pulaan liittyvä seuranta ja raportointi olisi helpompaa, lääkeviraston pitäisi voida pyytää ja saada tietoja ja dataa asianomaisilta myyntilupien haltijoilta, valmistajilta ja jäsenvaltioilta nimitettyjen yhteyspisteiden välityksellä.

| (13) | Olisi otettava käyttöön lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan yhdenmukaistettu seurantajärjestelmä, jolla helpotetaan kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saantia kansanterveyteen mahdollisesti vakavasti vaikuttavissa kansanterveysuhkissa ja vakavissa tapahtumissa. Järjestelmää olisi täydennettävä parannetuilla rakenteilla, joilla varmistetaan kansanterveydellisten kriisitilanteiden asianmukainen hallinta sekä koordinoidaan ja annetaan neuvontaa tutkimuksesta ja kehittämisestä sellaisten lääkkeiden osalta, joilla voidaan mahdollisesti
  lieventää kansanterveysuhkia
  . Jotta lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden potentiaaliseen tai todelliseen pulaan liittyvä seuranta ja raportointi olisi helpompaa, lääkeviraston pitäisi voida pyytää ja saada tietoja ja dataa asianomaisilta myyntilupien haltijoilta, valmistajilta ja jäsenvaltioilta nimitettyjen yhteyspisteiden välityksellä
  , missä yhteydessä olisi vältettävä pyydettyjen ja toimitettujen tietojen päällekkäisyyksiä
  . |
| --- | --- |

(13)

Olisi otettava käyttöön lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulan yhdenmukaistettu seurantajärjestelmä, jolla helpotetaan kriittisten lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden saantia kansanterveyteen mahdollisesti vakavasti vaikuttavissa kansanterveysuhkissa ja vakavissa tapahtumissa. Järjestelmää olisi täydennettävä parannetuilla rakenteilla, joilla varmistetaan kansanterveydellisten kriisitilanteiden asianmukainen hallinta sekä koordinoidaan ja annetaan neuvontaa tutkimuksesta ja kehittämisestä sellaisten lääkkeiden osalta, joilla voidaan mahdollisesti
  lieventää kansanterveysuhkia
  . Jotta lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden potentiaaliseen tai todelliseen pulaan liittyvä seuranta ja raportointi olisi helpompaa, lääkeviraston pitäisi voida pyytää ja saada tietoja ja dataa asianomaisilta myyntilupien haltijoilta, valmistajilta ja jäsenvaltioilta nimitettyjen yhteyspisteiden välityksellä
  , missä yhteydessä olisi vältettävä pyydettyjen ja toimitettujen tietojen päällekkäisyyksiä
  .

Tarkistus 21

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 13 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (13 a) | Jotta helpotettaisiin lääkepulan ehkäisyä, seurantaa ja siitä raportointia, unionin ja jäsenvaltioiden olisi perustettava sähköinen alusta, jonka avulla voidaan määrittää kulloinenkin varastojen määrä sekä havaita ja ennakoida lääkepulaa ja estää se. Tällaisen järjestelmän kehittämisessä voitaisiin hyödyntää esimerkiksi unionin Horisontti Eurooppa -ohjelmasta rahoittamasta CISMED-hankkeesta saatuja kokemuksia. Alustan olisi tarjottava kansallisille toimivaltaisille viranomaisille reaaliaikainen pääsy tietoihin tukkukauppiaiden, yleisölle avointen apteekkien ja sairaala-apteekkien täyttämättömistä tarpeista, ja sen olisi tarjottava täsmällistä tietoa toimitusketjun toiminnan ymmärtämiseksi ja potentiaalisen lääkepulan ennakoimiseksi. Alustan ollessa täysin toimintavalmis sen olisi lisäksi oltava ainoa portaali, jota kautta myyntiluvan haltijat ja tukkukauppiaat toimittavat tarvittavat tiedot vakavien tapahtumien ja kansanterveysuhkien aikana, jotta voidaan lisätä tehokkuutta, parantaa ennakoitavuutta kriisien aikana ja nopeuttaa päätöksentekoprosessia sekä välttää aiheuttamasta toimien päällekkäisyyttä ja perusteetonta rasitusta kaikille sidosryhmille. Jotta voidaan helpottaa lääkeviraston koordinointitehtävää, saatavuuden seurannassa käytettyjen jäsenvaltioiden alustojen olisi oltava yhteentoimivia ja niiden tiedot olisi toisinnettava lääkeviraston hallinnoimaan unionin tietokantaan. Jotta järjestelmä saataisiin pantua nopeammin täytäntöön unionin tasolla ja kansallisella tasolla, sen kehittämistä ja täytäntöönpanoa olisi tuettava unionin rahoituksella muun muassa EU4Health-ohjelmasta tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241

   (1 a)

  perustetusta elpymis- ja palautumistukivälineestä. |

Komission teksti

Tarkistus

(13 a)

Jotta helpotettaisiin lääkepulan ehkäisyä, seurantaa ja siitä raportointia, unionin ja jäsenvaltioiden olisi perustettava sähköinen alusta, jonka avulla voidaan määrittää kulloinenkin varastojen määrä sekä havaita ja ennakoida lääkepulaa ja estää se. Tällaisen järjestelmän kehittämisessä voitaisiin hyödyntää esimerkiksi unionin Horisontti Eurooppa -ohjelmasta rahoittamasta CISMED-hankkeesta saatuja kokemuksia. Alustan olisi tarjottava kansallisille toimivaltaisille viranomaisille reaaliaikainen pääsy tietoihin tukkukauppiaiden, yleisölle avointen apteekkien ja sairaala-apteekkien täyttämättömistä tarpeista, ja sen olisi tarjottava täsmällistä tietoa toimitusketjun toiminnan ymmärtämiseksi ja potentiaalisen lääkepulan ennakoimiseksi. Alustan ollessa täysin toimintavalmis sen olisi lisäksi oltava ainoa portaali, jota kautta myyntiluvan haltijat ja tukkukauppiaat toimittavat tarvittavat tiedot vakavien tapahtumien ja kansanterveysuhkien aikana, jotta voidaan lisätä tehokkuutta, parantaa ennakoitavuutta kriisien aikana ja nopeuttaa päätöksentekoprosessia sekä välttää aiheuttamasta toimien päällekkäisyyttä ja perusteetonta rasitusta kaikille sidosryhmille. Jotta voidaan helpottaa lääkeviraston koordinointitehtävää, saatavuuden seurannassa käytettyjen jäsenvaltioiden alustojen olisi oltava yhteentoimivia ja niiden tiedot olisi toisinnettava lääkeviraston hallinnoimaan unionin tietokantaan. Jotta järjestelmä saataisiin pantua nopeammin täytäntöön unionin tasolla ja kansallisella tasolla, sen kehittämistä ja täytäntöönpanoa olisi tuettava unionin rahoituksella muun muassa EU4Health-ohjelmasta tai Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2021/241

   (1 a)

  perustetusta elpymis- ja palautumistukivälineestä.

Tarkistus 22

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Lääkevirastoon olisi perustettava lääkkeiden toimeenpaneva ohjausryhmä, jotta vakaviin tapahtumiin voidaan reagoida määrätietoisesti ja koordinoida unionissa lääkkeiden toimitukseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi toteutettavia kiireellisiä toimia. Ohjausryhmän olisi laadittava luettelo kriittisistä lääkkeistä niiden seurannan varmistamiseksi, ja sen olisi voitava antaa neuvontaa tarvittavista toimista lääkkeiden turvallisuuden, laadun ja tehon takaamiseksi ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Lääkevirastoon olisi perustettava lääkkeiden toimeenpaneva ohjausryhmä, jotta vakaviin tapahtumiin voidaan reagoida määrätietoisesti ja koordinoida unionissa lääkkeiden toimitukseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi toteutettavia kiireellisiä toimia. Ohjausryhmän olisi laadittava luettelo kriittisistä lääkkeistä niiden seurannan varmistamiseksi, ja sen olisi voitava antaa neuvontaa tarvittavista toimista lääkkeiden turvallisuuden, laadun ja tehon takaamiseksi ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi.

| (15) | Lääkevirastoon olisi perustettava lääkkeiden toimeenpaneva ohjausryhmä, jotta vakaviin tapahtumiin voidaan reagoida määrätietoisesti ja koordinoida unionissa lääkkeiden toimitukseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi toteutettavia kiireellisiä toimia. Ohjausryhmän olisi laadittava luettelo kriittisistä lääkkeistä niiden seurannan varmistamiseksi, ja sen olisi voitava antaa neuvontaa
  ja suosituksia
  tarvittavista toimista lääkkeiden turvallisuuden, laadun ja tehon
  sekä niiden saatavuuden
  takaamiseksi ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi. |
| --- | --- |

(15)

Lääkevirastoon olisi perustettava lääkkeiden toimeenpaneva ohjausryhmä, jotta vakaviin tapahtumiin voidaan reagoida määrätietoisesti ja koordinoida unionissa lääkkeiden toimitukseen liittyvien ongelmien ratkaisemiseksi toteutettavia kiireellisiä toimia. Ohjausryhmän olisi laadittava luettelo kriittisistä lääkkeistä niiden seurannan varmistamiseksi, ja sen olisi voitava antaa neuvontaa
  ja suosituksia
  tarvittavista toimista lääkkeiden turvallisuuden, laadun ja tehon
  sekä niiden saatavuuden
  takaamiseksi ja ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi.

Tarkistus 23

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Hätätilannetyöryhmän työ olisi erotettava lääkeviraston tieteellisten komiteoiden työstä ja se olisi tehtävä rajoittamatta mainittujen komiteoiden tieteellisiä arviointeja. Hätätilannetyöryhmän olisi annettava suosituksia, jotka koskevat lääkkeiden käyttöä
  kansanterveyskriisin aiheuttaman taudin torjunnassa
  . Ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean olisi voitava käyttää kyseisiä suosituksia silloin kun se valmistelee tieteellisiä lausuntoja, jotka koskevat lääkkeen erityisluvallista käyttöä tai lääkkeen muunlaista käyttöä ennen kuin sillä on myyntilupa. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Hätätilannetyöryhmän työ olisi erotettava lääkeviraston tieteellisten komiteoiden työstä ja se olisi tehtävä rajoittamatta mainittujen komiteoiden tieteellisiä arviointeja. Hätätilannetyöryhmän olisi annettava suosituksia, jotka koskevat lääkkeiden käyttöä
  kansanterveyskriisin aiheuttaman taudin torjunnassa
  . Ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean olisi voitava käyttää kyseisiä suosituksia silloin kun se valmistelee tieteellisiä lausuntoja, jotka koskevat lääkkeen erityisluvallista käyttöä tai lääkkeen muunlaista käyttöä ennen kuin sillä on myyntilupa.

| (18) | Hätätilannetyöryhmän työ olisi erotettava lääkeviraston tieteellisten komiteoiden työstä ja se olisi tehtävä rajoittamatta mainittujen komiteoiden tieteellisiä arviointeja. Hätätilannetyöryhmän olisi annettava suosituksia, jotka koskevat lääkkeiden käyttöä
  kansanterveyskriisistä selviytymiseksi
  . Ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean olisi voitava käyttää kyseisiä suosituksia silloin kun se valmistelee tieteellisiä lausuntoja, jotka koskevat lääkkeen erityisluvallista käyttöä tai lääkkeen muunlaista käyttöä ennen kuin sillä on myyntilupa.
  Lääkepulaa ja lääkkeiden turvallisuutta käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä voisi myös hyödyntää hätätilannetyöryhmän työtä laatiessaan kriittisten lääkkeiden luetteloita. |
| --- | --- |

(18)

Hätätilannetyöryhmän työ olisi erotettava lääkeviraston tieteellisten komiteoiden työstä ja se olisi tehtävä rajoittamatta mainittujen komiteoiden tieteellisiä arviointeja. Hätätilannetyöryhmän olisi annettava suosituksia, jotka koskevat lääkkeiden käyttöä
  kansanterveyskriisistä selviytymiseksi
  . Ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevän komitean olisi voitava käyttää kyseisiä suosituksia silloin kun se valmistelee tieteellisiä lausuntoja, jotka koskevat lääkkeen erityisluvallista käyttöä tai lääkkeen muunlaista käyttöä ennen kuin sillä on myyntilupa.
  Lääkepulaa ja lääkkeiden turvallisuutta käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä voisi myös hyödyntää hätätilannetyöryhmän työtä laatiessaan kriittisten lääkkeiden luetteloita.

Tarkistus 24

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (19) | Jotta lääkkeiden – rokotteet mukaan lukien – arviointia kansanterveysuhan aikana voidaan tehostaa, hätätilannetyöryhmän perustana olisi oltava lääkeviraston covid-19-pandemian aikana antama tuki etenkin sellaisen tieteellisen neuvonnan osalta, joka koskee kliinisten tutkimusten suunnittelua ja tuotekehitystä sekä saadun näytön jatkuvaa arviointia (”rolling review”). |

Komission teksti

Tarkistus

(19)

Jotta lääkkeiden – rokotteet mukaan lukien – arviointia kansanterveysuhan aikana voidaan tehostaa, hätätilannetyöryhmän perustana olisi oltava lääkeviraston covid-19-pandemian aikana antama tuki etenkin sellaisen tieteellisen neuvonnan osalta, joka koskee kliinisten tutkimusten suunnittelua ja tuotekehitystä sekä saadun näytön jatkuvaa arviointia (”rolling review”).

| (19) | Jotta lääkkeiden – rokotteet mukaan lukien – arviointia kansanterveysuhan aikana voidaan tehostaa, hätätilannetyöryhmän perustana olisi oltava lääkeviraston covid-19-pandemian aikana antama tuki etenkin sellaisen tieteellisen neuvonnan osalta, joka koskee kliinisten tutkimusten suunnittelua ja tuotekehitystä sekä saadun näytön jatkuvaa arviointia (”rolling review”)
  , ja samalla olisi taattava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu
  . |
| --- | --- |

(19)

Jotta lääkkeiden – rokotteet mukaan lukien – arviointia kansanterveysuhan aikana voidaan tehostaa, hätätilannetyöryhmän perustana olisi oltava lääkeviraston covid-19-pandemian aikana antama tuki etenkin sellaisen tieteellisen neuvonnan osalta, joka koskee kliinisten tutkimusten suunnittelua ja tuotekehitystä sekä saadun näytön jatkuvaa arviointia (”rolling review”)
  , ja samalla olisi taattava ihmisten terveyden korkeatasoinen suojelu
  .

Tarkistus 25

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 a) | Kliinisistä lääketutkimuksista covid-19-pandemian aikana saadut kokemukset paljastivat huomattavan määrän päällekkäisyyksiä samoja interventioita koskevissa tutkimuksissa, pienimuotoisten lääketutkimusten runsaslukuisuuden, iän, sukupuolen, etnisen alkuperän tai sairauksien yhteisesiintymisen perusteella valittujen tärkeiden väestöryhmien aliedustuksen sekä yhteistyön puutteen, jotka kaikki lisäävät ”tutkimusjätteen” riskiä. Kansainvälisten sääntelyviranomaisten mukaan kliinisiä tutkimuksia koskevan ohjelman parantamiseksi tarvitaan vankkaa näyttöä lääkkeiden laadusta, tehokkuudesta ja turvallisuudesta. Tärkein tapa saada luotettavaa näyttöä on hankkia sitä koordinoitujen, hyvin suunniteltujen, tilastolliselta voimaltaan asianmukaisten laajojen satunnaistettujen ja kontrolloitujen lääketutkimusten avulla. Kliinisten lääketutkimusten tulokset ja tiedot olisi julkaistava. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 a)

Kliinisistä lääketutkimuksista covid-19-pandemian aikana saadut kokemukset paljastivat huomattavan määrän päällekkäisyyksiä samoja interventioita koskevissa tutkimuksissa, pienimuotoisten lääketutkimusten runsaslukuisuuden, iän, sukupuolen, etnisen alkuperän tai sairauksien yhteisesiintymisen perusteella valittujen tärkeiden väestöryhmien aliedustuksen sekä yhteistyön puutteen, jotka kaikki lisäävät ”tutkimusjätteen” riskiä. Kansainvälisten sääntelyviranomaisten mukaan kliinisiä tutkimuksia koskevan ohjelman parantamiseksi tarvitaan vankkaa näyttöä lääkkeiden laadusta, tehokkuudesta ja turvallisuudesta. Tärkein tapa saada luotettavaa näyttöä on hankkia sitä koordinoitujen, hyvin suunniteltujen, tilastolliselta voimaltaan asianmukaisten laajojen satunnaistettujen ja kontrolloitujen lääketutkimusten avulla. Kliinisten lääketutkimusten tulokset ja tiedot olisi julkaistava.

Tarkistus 26

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 19 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (19 b) | Kliinisten lääketutkimusten vaihe, jonka aikana lääke-ehdokkaiden turvallisuutta, tehoa ja laatua tutkitaan ihmisillä, on keskeinen vaihe lääkkeiden, myös rokotteiden, kehittämisessä. Sen vuoksi on tärkeää, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 536/2014

   (1 a)

  sovelletaan täysimääräisesti, etenkin toimivan kliinisiä lääketutkimuksia koskevan tietojärjestelmän käyttöönoton osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(19 b)

Kliinisten lääketutkimusten vaihe, jonka aikana lääke-ehdokkaiden turvallisuutta, tehoa ja laatua tutkitaan ihmisillä, on keskeinen vaihe lääkkeiden, myös rokotteiden, kehittämisessä. Sen vuoksi on tärkeää, että Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EU) N:o 536/2014

   (1 a)

  sovelletaan täysimääräisesti, etenkin toimivan kliinisiä lääketutkimuksia koskevan tietojärjestelmän käyttöönoton osalta.

Tarkistus 27

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 20 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (20) | Vaikka yksittäiset tutkimusyksiköt voivat sopia keskenään tai jonkin toisten osapuolen kanssa toimivansa toimeksiantajana yhden yhdenmukaistetun unionin laajuisen kliinisen lääketutkimuksen tutkimussuunnitelman laatimiseksi, covid-19-pandemian aikana saadun kokemuksen perusteella aloitteet laajojen kansainvälisten tutkimusten aloittamiseksi harvoin konkretisoituvat. Aloitteen toteutuminen edellyttäisi, että jokin yksikkö ottaa vastatakseen kaikista toimeksiantajan velvollisuuksista ja toiminnoista unionissa ja on vuorovaikutuksessa useiden jäsenvaltioiden kanssa. Sen vuoksi lääkeviraston olisi
  asianmukaista yksilöidä
  tällaisia aloitteita ja
  edistää
  niitä antamalla neuvontaa mahdollisuuksista toimia toimeksiantajana tai tapauksen mukaan määrittelemällä toimeksiantajien ryhmittymän jäsenten velvollisuudet asetuksen (EU) 536/2014 72 artiklan mukaisesti. Tällainen lähestymistapa vahvistaisi unionin tutkimusympäristöä, edistäisi yhdenmukaistamista ja poistaisi viiveet tutkimustulosten integroimisessa myyntilupaan. Tutkimuksen suunnittelun, lupahakuprosessin ja hakemuksen jättämisen ja toteutuksen helpottamiseksi unionin toimeksiantaja voisi saada kansanterveysuhan aikana käytettävissä olevaa unionin tutkimusrahoitusta ja hyödyntää olemassa olevia kliinisen tutkimuksen verkostoja. Tämä voi olla erityisen arvokasta tutkimuksille, jotka toteuttaa unioni tai kansainvälinen kansanterveys- tai tutkimusorganisaatio. |

Komission teksti

Tarkistus

(20)

Vaikka yksittäiset tutkimusyksiköt voivat sopia keskenään tai jonkin toisten osapuolen kanssa toimivansa toimeksiantajana yhden yhdenmukaistetun unionin laajuisen kliinisen lääketutkimuksen tutkimussuunnitelman laatimiseksi, covid-19-pandemian aikana saadun kokemuksen perusteella aloitteet laajojen kansainvälisten tutkimusten aloittamiseksi harvoin konkretisoituvat. Aloitteen toteutuminen edellyttäisi, että jokin yksikkö ottaa vastatakseen kaikista toimeksiantajan velvollisuuksista ja toiminnoista unionissa ja on vuorovaikutuksessa useiden jäsenvaltioiden kanssa. Sen vuoksi lääkeviraston olisi
  asianmukaista yksilöidä
  tällaisia aloitteita ja
  edistää
  niitä antamalla neuvontaa mahdollisuuksista toimia toimeksiantajana tai tapauksen mukaan määrittelemällä toimeksiantajien ryhmittymän jäsenten velvollisuudet asetuksen (EU) 536/2014 72 artiklan mukaisesti. Tällainen lähestymistapa vahvistaisi unionin tutkimusympäristöä, edistäisi yhdenmukaistamista ja poistaisi viiveet tutkimustulosten integroimisessa myyntilupaan. Tutkimuksen suunnittelun, lupahakuprosessin ja hakemuksen jättämisen ja toteutuksen helpottamiseksi unionin toimeksiantaja voisi saada kansanterveysuhan aikana käytettävissä olevaa unionin tutkimusrahoitusta ja hyödyntää olemassa olevia kliinisen tutkimuksen verkostoja. Tämä voi olla erityisen arvokasta tutkimuksille, jotka toteuttaa unioni tai kansainvälinen kansanterveys- tai tutkimusorganisaatio.

| (20) | Vaikka yksittäiset tutkimusyksiköt voivat sopia keskenään tai jonkin toisten osapuolen kanssa toimivansa toimeksiantajana yhden yhdenmukaistetun unionin laajuisen kliinisen lääketutkimuksen tutkimussuunnitelman laatimiseksi, covid-19-pandemian aikana saadun kokemuksen perusteella aloitteet laajojen kansainvälisten tutkimusten aloittamiseksi harvoin konkretisoituvat. Aloitteen toteutuminen edellyttäisi, että jokin yksikkö ottaa vastatakseen kaikista toimeksiantajan velvollisuuksista ja toiminnoista unionissa ja on vuorovaikutuksessa useiden jäsenvaltioiden kanssa.
  Niinpä 17 päivänä helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”HERA Incubator: varautuminen yhdessä covid-19-muunnosten aiheuttamaan uhkaan” rinnalla käynnistettiin uusi unionin laajuinen ja unionin rahoittama rokotetutkimusverkosto VACCELERATE. Hätätilannetyöryhmän olisi hyödynnettävä tätä lääketutkimusverkostoa ja muita vakiintuneita verkostoja, joita ovat esimerkiksi lääkevirastojen johtajien työryhmä, kliinisten lääketutkimusten koordinointiryhmä CTFG ja eurooppalainen kliinisten tutkimusten infrastruktuuriverkosto, sen varmistamiseksi, että uusista lääkkeistä tuotetaan nopeasti asianmukaista tietoa mahdollisen kansanterveysuhan varalta.
  Sen vuoksi lääkeviraston olisi
  ehdottomasti yksilöitävä
  tällaisia aloitteita ja
  edistettävä
  niitä antamalla neuvontaa mahdollisuuksista toimia toimeksiantajana tai tapauksen mukaan määrittelemällä toimeksiantajien ryhmittymän jäsenten velvollisuudet asetuksen (EU)
  N:o
  536/2014 72 artiklan mukaisesti
  sekä koordinoitava kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmien kehittämistä. Hätätilannetyöryhmän olisi määritettävä kliinisesti merkittävimmät suorituskykytavoitteet kliinisissä lääketutkimuksissa arvioitaville rokotteille ja hoidoille, jotta ne voivat täyttää tehokkaiden kansanterveysinterventioiden kriteerit.
  Tällainen lähestymistapa vahvistaisi unionin tutkimusympäristöä, edistäisi yhdenmukaistamista ja poistaisi viiveet tutkimustulosten integroimisessa myyntilupaan. Tutkimuksen suunnittelun, lupahakuprosessin ja hakemuksen jättämisen ja toteutuksen helpottamiseksi unionin toimeksiantaja voisi saada kansanterveysuhan aikana käytettävissä olevaa unionin tutkimusrahoitusta ja hyödyntää olemassa olevia kliinisen tutkimuksen verkostoja. Tämä voi olla erityisen arvokasta tutkimuksille, jotka toteuttaa unioni tai kansainvälinen kansanterveys- tai tutkimusorganisaatio. |
| --- | --- |

(20)

Vaikka yksittäiset tutkimusyksiköt voivat sopia keskenään tai jonkin toisten osapuolen kanssa toimivansa toimeksiantajana yhden yhdenmukaistetun unionin laajuisen kliinisen lääketutkimuksen tutkimussuunnitelman laatimiseksi, covid-19-pandemian aikana saadun kokemuksen perusteella aloitteet laajojen kansainvälisten tutkimusten aloittamiseksi harvoin konkretisoituvat. Aloitteen toteutuminen edellyttäisi, että jokin yksikkö ottaa vastatakseen kaikista toimeksiantajan velvollisuuksista ja toiminnoista unionissa ja on vuorovaikutuksessa useiden jäsenvaltioiden kanssa.
  Niinpä 17 päivänä helmikuuta 2021 annetun komission tiedonannon ”HERA Incubator: varautuminen yhdessä covid-19-muunnosten aiheuttamaan uhkaan” rinnalla käynnistettiin uusi unionin laajuinen ja unionin rahoittama rokotetutkimusverkosto VACCELERATE. Hätätilannetyöryhmän olisi hyödynnettävä tätä lääketutkimusverkostoa ja muita vakiintuneita verkostoja, joita ovat esimerkiksi lääkevirastojen johtajien työryhmä, kliinisten lääketutkimusten koordinointiryhmä CTFG ja eurooppalainen kliinisten tutkimusten infrastruktuuriverkosto, sen varmistamiseksi, että uusista lääkkeistä tuotetaan nopeasti asianmukaista tietoa mahdollisen kansanterveysuhan varalta.
  Sen vuoksi lääkeviraston olisi
  ehdottomasti yksilöitävä
  tällaisia aloitteita ja
  edistettävä
  niitä antamalla neuvontaa mahdollisuuksista toimia toimeksiantajana tai tapauksen mukaan määrittelemällä toimeksiantajien ryhmittymän jäsenten velvollisuudet asetuksen (EU)
  N:o
  536/2014 72 artiklan mukaisesti
  sekä koordinoitava kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmien kehittämistä. Hätätilannetyöryhmän olisi määritettävä kliinisesti merkittävimmät suorituskykytavoitteet kliinisissä lääketutkimuksissa arvioitaville rokotteille ja hoidoille, jotta ne voivat täyttää tehokkaiden kansanterveysinterventioiden kriteerit.
  Tällainen lähestymistapa vahvistaisi unionin tutkimusympäristöä, edistäisi yhdenmukaistamista ja poistaisi viiveet tutkimustulosten integroimisessa myyntilupaan. Tutkimuksen suunnittelun, lupahakuprosessin ja hakemuksen jättämisen ja toteutuksen helpottamiseksi unionin toimeksiantaja voisi saada kansanterveysuhan aikana käytettävissä olevaa unionin tutkimusrahoitusta ja hyödyntää olemassa olevia kliinisen tutkimuksen verkostoja. Tämä voi olla erityisen arvokasta tutkimuksille, jotka toteuttaa unioni tai kansainvälinen kansanterveys- tai tutkimusorganisaatio.

Tarkistus 28

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (22) | Tässä asetuksessa säädetään myös lääkeviraston roolista sellaisten komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/1396 (12) nimettyjen lääkinnällisiä laitteita käsittelevien asiantuntijapaneelien tukijana, jotka antavat jäsenvaltioille, komissiolle, lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmälle, ilmoitetuille laitoksille ja valmistajille riippumatonta tieteellistä ja teknistä apua. |

Komission teksti

Tarkistus

(22)

Tässä asetuksessa säädetään myös lääkeviraston roolista sellaisten komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/1396 (12) nimettyjen lääkinnällisiä laitteita käsittelevien asiantuntijapaneelien tukijana, jotka antavat jäsenvaltioille, komissiolle, lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmälle, ilmoitetuille laitoksille ja valmistajille riippumatonta tieteellistä ja teknistä apua.

| (22) | Tässä asetuksessa säädetään myös lääkeviraston roolista sellaisten komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/1396 (12) nimettyjen lääkinnällisiä laitteita käsittelevien asiantuntijapaneelien tukijana, jotka antavat jäsenvaltioille, komissiolle, lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmälle, ilmoitetuille laitoksille ja valmistajille riippumatonta tieteellistä ja teknistä apua
  , ylläpitäen samalla mahdollisimman suurta avoimuutta, jotta edistetään unionin sääntelyjärjestelmään kohdistuvaa luottamusta
  . |
| --- | --- |

(22)

Tässä asetuksessa säädetään myös lääkeviraston roolista sellaisten komission täytäntöönpanopäätöksellä (EU) 2019/1396 (12) nimettyjen lääkinnällisiä laitteita käsittelevien asiantuntijapaneelien tukijana, jotka antavat jäsenvaltioille, komissiolle, lääkinnällisten laitteiden koordinointiryhmälle, ilmoitetuille laitoksille ja valmistajille riippumatonta tieteellistä ja teknistä apua
  , ylläpitäen samalla mahdollisimman suurta avoimuutta, jotta edistetään unionin sääntelyjärjestelmään kohdistuvaa luottamusta
  .

Tarkistus 29

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 22 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (22 a) | Hätätilannetyöryhmän olisi tarkasteltava unionissa toteutettavien kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmia ja neuvottava kehittäjiä sekä annettava ohjeistusta kliinisesti merkityksellisistä päätetapahtumista ja kohteista rokotteille ja hoidoille, jotta kliinisen lääketutkimuksen suunnittelua voidaan ohjata kohti tehokkaiden kansanterveysinterventioiden kriteerien täyttämistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(22 a)

Hätätilannetyöryhmän olisi tarkasteltava unionissa toteutettavien kliinisten lääketutkimusten tutkimussuunnitelmia ja neuvottava kehittäjiä sekä annettava ohjeistusta kliinisesti merkityksellisistä päätetapahtumista ja kohteista rokotteille ja hoidoille, jotta kliinisen lääketutkimuksen suunnittelua voidaan ohjata kohti tehokkaiden kansanterveysinterventioiden kriteerien täyttämistä.

Tarkistus 30

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 24 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (24) | Koska lääkevirastolla on pitkäaikaista näyttöä asiantuntemuksesta lääkkeiden alalla ja kokemusta erilaisten asiantuntijaryhmien kanssa työskentelystä, lääkevirastossa olisi otettava käyttöön asianmukaiset rakenteet lääkinnällisten laitteiden potentiaalisen pulan seuraamiseksi kansanterveysuhkien yhteydessä ja lääkevirastolle olisi annettava valtuutus isännöidä lääketieteellisiä laitteita käsitteleviä asiantuntijapaneeleita. Näin varmistettaisiin paneelien toiminnan kestävyys pitkällä aikavälillä ja tarjottaisiin synergioita lääkkeitä koskevan kriisivalmiustyön kanssa. Kyseiset rakenteet eivät vaikuta millään tavoin unionissa jo käytössä oleviin lääkinnällisiä laitteita koskeviin sääntelyjärjestelmään tai päätöksentekomenettelyihin, joiden olisi edelleen oltava selvästi erilliset vastaavista lääkkeitä koskevista järjestelmistä ja menettelyistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(24)

Koska lääkevirastolla on pitkäaikaista näyttöä asiantuntemuksesta lääkkeiden alalla ja kokemusta erilaisten asiantuntijaryhmien kanssa työskentelystä, lääkevirastossa olisi otettava käyttöön asianmukaiset rakenteet lääkinnällisten laitteiden potentiaalisen pulan seuraamiseksi kansanterveysuhkien yhteydessä ja lääkevirastolle olisi annettava valtuutus isännöidä lääketieteellisiä laitteita käsitteleviä asiantuntijapaneeleita. Näin varmistettaisiin paneelien toiminnan kestävyys pitkällä aikavälillä ja tarjottaisiin synergioita lääkkeitä koskevan kriisivalmiustyön kanssa. Kyseiset rakenteet eivät vaikuta millään tavoin unionissa jo käytössä oleviin lääkinnällisiä laitteita koskeviin sääntelyjärjestelmään tai päätöksentekomenettelyihin, joiden olisi edelleen oltava selvästi erilliset vastaavista lääkkeitä koskevista järjestelmistä ja menettelyistä.

| (24) | Koska lääkevirastolla on pitkäaikaista näyttöä asiantuntemuksesta lääkkeiden alalla ja kokemusta erilaisten asiantuntijaryhmien kanssa työskentelystä, lääkevirastossa olisi otettava käyttöön asianmukaiset rakenteet lääkinnällisten laitteiden potentiaalisen pulan seuraamiseksi kansanterveysuhkien yhteydessä ja lääkevirastolle olisi annettava valtuutus isännöidä lääketieteellisiä laitteita käsitteleviä asiantuntijapaneeleita.
  Tästä syystä kaikkien kansallisten ja viime kädessä unionin toimijoiden, jotka varastoivat lääkinnällisiä laitteita, olisi ilmoitettava varastonsa lääkevirastolle.
  Näin varmistettaisiin paneelien toiminnan kestävyys pitkällä aikavälillä ja tarjottaisiin synergioita lääkkeitä koskevan kriisivalmiustyön kanssa. Kyseiset rakenteet eivät vaikuta millään tavoin unionissa jo käytössä oleviin lääkinnällisiä laitteita koskeviin sääntelyjärjestelmään tai päätöksentekomenettelyihin, joiden olisi edelleen oltava selvästi erilliset vastaavista lääkkeitä koskevista järjestelmistä ja menettelyistä. |
| --- | --- |

(24)

Koska lääkevirastolla on pitkäaikaista näyttöä asiantuntemuksesta lääkkeiden alalla ja kokemusta erilaisten asiantuntijaryhmien kanssa työskentelystä, lääkevirastossa olisi otettava käyttöön asianmukaiset rakenteet lääkinnällisten laitteiden potentiaalisen pulan seuraamiseksi kansanterveysuhkien yhteydessä ja lääkevirastolle olisi annettava valtuutus isännöidä lääketieteellisiä laitteita käsitteleviä asiantuntijapaneeleita.
  Tästä syystä kaikkien kansallisten ja viime kädessä unionin toimijoiden, jotka varastoivat lääkinnällisiä laitteita, olisi ilmoitettava varastonsa lääkevirastolle.
  Näin varmistettaisiin paneelien toiminnan kestävyys pitkällä aikavälillä ja tarjottaisiin synergioita lääkkeitä koskevan kriisivalmiustyön kanssa. Kyseiset rakenteet eivät vaikuta millään tavoin unionissa jo käytössä oleviin lääkinnällisiä laitteita koskeviin sääntelyjärjestelmään tai päätöksentekomenettelyihin, joiden olisi edelleen oltava selvästi erilliset vastaavista lääkkeitä koskevista järjestelmistä ja menettelyistä.

Tarkistus 31

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 25 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (25) | Tämän asetuksen nojalla tehtävän työn ja tiedonvaihdon helpottamiseksi olisi säädettävä tietoteknisten infrastruktuurien käyttöönotosta ja hallinnosta sekä synergioista muiden olemassa tai kehitteillä olevien tietoteknisten järjestelmien kanssa, mukaan lukien lääkinnällisten laitteiden EUDAMED-tietokannan tietotekninen alusta. Tätä työtä olisi helpotettava tapauksen mukaan uusilla digitaaliteknologioilla (esimerkiksi kliinisten tutkimusten tietokonemallit ja -simulaatiot) ja EU:n avaruusohjelmista saatavalla datalla (esimerkiksi Galileoon perustuvat paikkatietopalvelut ja Copernicuksen maanhavainnointitietojen palvelut). |

Komission teksti

Tarkistus

(25)

Tämän asetuksen nojalla tehtävän työn ja tiedonvaihdon helpottamiseksi olisi säädettävä tietoteknisten infrastruktuurien käyttöönotosta ja hallinnosta sekä synergioista muiden olemassa tai kehitteillä olevien tietoteknisten järjestelmien kanssa, mukaan lukien lääkinnällisten laitteiden EUDAMED-tietokannan tietotekninen alusta. Tätä työtä olisi helpotettava tapauksen mukaan uusilla digitaaliteknologioilla (esimerkiksi kliinisten tutkimusten tietokonemallit ja -simulaatiot) ja EU:n avaruusohjelmista saatavalla datalla (esimerkiksi Galileoon perustuvat paikkatietopalvelut ja Copernicuksen maanhavainnointitietojen palvelut).

| (25) | Tämän asetuksen nojalla tehtävän työn ja tiedonvaihdon helpottamiseksi olisi säädettävä tietoteknisten infrastruktuurien käyttöönotosta ja hallinnosta sekä synergioista muiden olemassa tai kehitteillä olevien tietoteknisten järjestelmien kanssa, mukaan lukien lääkinnällisten laitteiden EUDAMED-tietokannan tietotekninen alusta
  , sekä paremmasta datainfrastruktuurin suojaamisesta ja mahdollisten kyberhyökkäysten estämisestä
  . Tätä työtä olisi helpotettava tapauksen mukaan uusilla digitaaliteknologioilla (esimerkiksi kliinisten tutkimusten tietokonemallit ja -simulaatiot) ja EU:n avaruusohjelmista saatavalla datalla (esimerkiksi Galileoon perustuvat paikkatietopalvelut ja Copernicuksen maanhavainnointitietojen palvelut). |
| --- | --- |

(25)

Tämän asetuksen nojalla tehtävän työn ja tiedonvaihdon helpottamiseksi olisi säädettävä tietoteknisten infrastruktuurien käyttöönotosta ja hallinnosta sekä synergioista muiden olemassa tai kehitteillä olevien tietoteknisten järjestelmien kanssa, mukaan lukien lääkinnällisten laitteiden EUDAMED-tietokannan tietotekninen alusta
  , sekä paremmasta datainfrastruktuurin suojaamisesta ja mahdollisten kyberhyökkäysten estämisestä
  . Tätä työtä olisi helpotettava tapauksen mukaan uusilla digitaaliteknologioilla (esimerkiksi kliinisten tutkimusten tietokonemallit ja -simulaatiot) ja EU:n avaruusohjelmista saatavalla datalla (esimerkiksi Galileoon perustuvat paikkatietopalvelut ja Copernicuksen maanhavainnointitietojen palvelut).

Tarkistus 32

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (26) | Nopea pääsy terveysdataan ja tällaisten tietojen vaihto, mukaan lukien reaalimaailman data eli kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu terveysdata, ovat olennaisen tärkeitä kansanterveysuhkien ja muiden vakavien tapahtumien tehokkaan hallinnon varmistamiseksi. Tällä asetuksella olisi sallittava lääkeviraston käyttää ja helpottaa tällaista vaihtoa sekä osallistua eurooppalaisen terveysdata-avaruuden infrastruktuurin perustamiseen ja toimintaan. |

Komission teksti

Tarkistus

(26)

Nopea pääsy terveysdataan ja tällaisten tietojen vaihto, mukaan lukien reaalimaailman data eli kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu terveysdata, ovat olennaisen tärkeitä kansanterveysuhkien ja muiden vakavien tapahtumien tehokkaan hallinnon varmistamiseksi. Tällä asetuksella olisi sallittava lääkeviraston käyttää ja helpottaa tällaista vaihtoa sekä osallistua eurooppalaisen terveysdata-avaruuden infrastruktuurin perustamiseen ja toimintaan.

| (26) | Nopea pääsy terveysdataan ja tällaisten tietojen vaihto, mukaan lukien reaalimaailman data eli kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu terveysdata, ovat olennaisen tärkeitä kansanterveysuhkien ja muiden vakavien tapahtumien tehokkaan hallinnon varmistamiseksi. Tällä asetuksella olisi sallittava lääkeviraston käyttää ja helpottaa tällaista vaihtoa sekä osallistua eurooppalaisen terveysdata-avaruuden
  yhteentoimivan
  infrastruktuurin perustamiseen ja toimintaan
  hyödyntäen kaikkia superlaskennan, tekoälyn ja massadatatieteen tarjoamia mahdollisuuksia kehittää ennustemalleja ja tehdä parempia ja ajallisesti tehokkaampia päätöksiä vaarantamatta oikeutta yksityisyyteen
  . |
| --- | --- |

(26)

Nopea pääsy terveysdataan ja tällaisten tietojen vaihto, mukaan lukien reaalimaailman data eli kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu terveysdata, ovat olennaisen tärkeitä kansanterveysuhkien ja muiden vakavien tapahtumien tehokkaan hallinnon varmistamiseksi. Tällä asetuksella olisi sallittava lääkeviraston käyttää ja helpottaa tällaista vaihtoa sekä osallistua eurooppalaisen terveysdata-avaruuden
  yhteentoimivan
  infrastruktuurin perustamiseen ja toimintaan
  hyödyntäen kaikkia superlaskennan, tekoälyn ja massadatatieteen tarjoamia mahdollisuuksia kehittää ennustemalleja ja tehdä parempia ja ajallisesti tehokkaampia päätöksiä vaarantamatta oikeutta yksityisyyteen
  .

Tarkistus 33

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 a) | Jotta helpotetaan lääkkeitä koskevien tietojen luotettavaa vaihtoa vakaalla ja johdonmukaisella tavalla, ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden tunnistaminen perustetaan ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden tunnistamiseen kehitettyihin Kansainvälisen standardoimisjärjestön (ISO) standardeihin (IDMP). |

Komission teksti

Tarkistus

(26 a)

Jotta helpotetaan lääkkeitä koskevien tietojen luotettavaa vaihtoa vakaalla ja johdonmukaisella tavalla, ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden tunnistaminen perustetaan ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden tunnistamiseen kehitettyihin Kansainvälisen standardoimisjärjestön (ISO) standardeihin (IDMP).

Tarkistus 34

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 b) | Sellaisten arkaluonteisten tietojen käsittely, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä mahdollisten kansanterveysuhkien hallitsemiseksi, edellyttää korkeatasoista suojaa kyberhyökkäyksiltä. Terveydenhuoltoalan organisaatioihin on myös kohdistunut tavallista suurempia kyberuhkia covid-19-pandemian aikana. Lääkevirasto on itsekin joutunut kyberhyökkäyksen kohteeksi, minkä johdosta tiettyihin kolmansille osapuolille kuuluviin covid-19-lääkkeitä ja -rokotteita koskeviin asiakirjoihin saatiin laittomasti pääsy ja niitä vuodettiin internetiin. Lääkevirastolla olisi siksi oltava korkeatasoiset turvallisuusjärjestelmät kyberhyökkäysten torjumiseksi, jotta voidaan varmistaa sen normaali toiminta kaikkina aikoina ja erityisesti kansanterveysuhkien aikana. Tätä varten lääkeviraston olisi laadittava suunnitelma kyberhyökkäysten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi, lieventämiseksi ja käsittelemiseksi, jotta sen toiminta voidaan turvata kaikkina aikoina ja samalla estää laiton pääsy lääkeviraston hallussa oleviin asiakirjoihin. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 b)

Sellaisten arkaluonteisten tietojen käsittely, jotka ovat ratkaisevan tärkeitä mahdollisten kansanterveysuhkien hallitsemiseksi, edellyttää korkeatasoista suojaa kyberhyökkäyksiltä. Terveydenhuoltoalan organisaatioihin on myös kohdistunut tavallista suurempia kyberuhkia covid-19-pandemian aikana. Lääkevirasto on itsekin joutunut kyberhyökkäyksen kohteeksi, minkä johdosta tiettyihin kolmansille osapuolille kuuluviin covid-19-lääkkeitä ja -rokotteita koskeviin asiakirjoihin saatiin laittomasti pääsy ja niitä vuodettiin internetiin. Lääkevirastolla olisi siksi oltava korkeatasoiset turvallisuusjärjestelmät kyberhyökkäysten torjumiseksi, jotta voidaan varmistaa sen normaali toiminta kaikkina aikoina ja erityisesti kansanterveysuhkien aikana. Tätä varten lääkeviraston olisi laadittava suunnitelma kyberhyökkäysten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi, lieventämiseksi ja käsittelemiseksi, jotta sen toiminta voidaan turvata kaikkina aikoina ja samalla estää laiton pääsy lääkeviraston hallussa oleviin asiakirjoihin.

Tarkistus 35

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 c) | Terveystietojen arkaluonteisuuden vuoksi lääkeviraston olisi turvattava ja taattava se, että sen käsittelytoimissa noudatetaan tietosuojaperiaatteita, joita ovat lainmukaisuus, kohtuullisuus, läpinäkyvyys, käyttötarkoituksen rajoittaminen, tietojen minimointi, paikkansapitävyys, säilytyksen rajoittaminen, eheys ja luottamuksellisuus. Jos tämän asetuksen soveltamiseksi on tarpeen käsitellä henkilötietoja, tämä olisi tehtävä henkilötietojen suojaa koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti. Kaikki tähän asetukseen perustuva henkilötietojen käsittely olisi suoritettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2016/679

   (1 a)

  ja (EU) 2018/1725

   (1 b)

  mukaisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 c)

Terveystietojen arkaluonteisuuden vuoksi lääkeviraston olisi turvattava ja taattava se, että sen käsittelytoimissa noudatetaan tietosuojaperiaatteita, joita ovat lainmukaisuus, kohtuullisuus, läpinäkyvyys, käyttötarkoituksen rajoittaminen, tietojen minimointi, paikkansapitävyys, säilytyksen rajoittaminen, eheys ja luottamuksellisuus. Jos tämän asetuksen soveltamiseksi on tarpeen käsitellä henkilötietoja, tämä olisi tehtävä henkilötietojen suojaa koskevan unionin lainsäädännön mukaisesti. Kaikki tähän asetukseen perustuva henkilötietojen käsittely olisi suoritettava Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusten (EU) 2016/679

   (1 a)

  ja (EU) 2018/1725

   (1 b)

  mukaisesti.

Tarkistus 36

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 d) | On välttämätöntä ottaa käyttöön avoimuutta koskevia vankkoja toimenpiteitä ja standardeja, joita sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskeviin lääkeviraston sääntelytoimenpiteisiin. Kyseisiin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä kaikkien hyväksyttyjä tuotteita koskevien asiaankuuluvien tietojen ja kliinisten tietojen, kliinisten lääketutkimusten kattavat tutkimussuunnitelmat mukaan lukien, oikea-aikainen julkaiseminen. Lääkeviraston olisi noudatettava suurta avoimuutta hiljattain perustettujen ohjausryhmien ja hätätilannetyöryhmän jäsenyyden, suositusten, lausuntojen ja päätösten suhteen. Ohjausryhmien ja hätätilannetyöryhmän jäsenillä ei saisi olla sellaisia taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia lääketeollisuuteen tai lääkinnällisiä laitteita valmistavaan teollisuuteen, jotka voisivat asettaa heidän puolueettomuutensa kyseenalaiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 d)

On välttämätöntä ottaa käyttöön avoimuutta koskevia vankkoja toimenpiteitä ja standardeja, joita sovelletaan tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvia lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita koskeviin lääkeviraston sääntelytoimenpiteisiin. Kyseisiin toimenpiteisiin olisi sisällyttävä kaikkien hyväksyttyjä tuotteita koskevien asiaankuuluvien tietojen ja kliinisten tietojen, kliinisten lääketutkimusten kattavat tutkimussuunnitelmat mukaan lukien, oikea-aikainen julkaiseminen. Lääkeviraston olisi noudatettava suurta avoimuutta hiljattain perustettujen ohjausryhmien ja hätätilannetyöryhmän jäsenyyden, suositusten, lausuntojen ja päätösten suhteen. Ohjausryhmien ja hätätilannetyöryhmän jäsenillä ei saisi olla sellaisia taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia lääketeollisuuteen tai lääkinnällisiä laitteita valmistavaan teollisuuteen, jotka voisivat asettaa heidän puolueettomuutensa kyseenalaiseksi.

Tarkistus 37

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 26 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (26 e) | Lääkeviraston uskottavuus ja kansalaisten luottamus sen päätöksiin perustuvat avoimuuden korkeaan tasoon. Tämän vuoksi olisi varauduttava käyttämään aktiivisesti suurelle yleisölle soveltuvia viestintävälineitä. Lisäksi lujitetut ja nopeutetut avoimuusnormit ja -toimenpiteet, joita sovelletaan lääkeviraston työelimiin ja lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden arvioinnissa ja seurannassa hyödynnettäviin kliinisiin tietoihin, ovat ensisijaisen tärkeitä kansalaisten luottamuksen saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi. Tällä asetuksella luodaan puitteet näille vahvistetuille avoimuusnormeille ja -toimenpiteille, jotka perustuvat lääkeviraston toimiin, standardeihin ja toimenpiteisiin, jotka on otettu käyttöön covid-19-pandemian aikana. |

Komission teksti

Tarkistus

(26 e)

Lääkeviraston uskottavuus ja kansalaisten luottamus sen päätöksiin perustuvat avoimuuden korkeaan tasoon. Tämän vuoksi olisi varauduttava käyttämään aktiivisesti suurelle yleisölle soveltuvia viestintävälineitä. Lisäksi lujitetut ja nopeutetut avoimuusnormit ja -toimenpiteet, joita sovelletaan lääkeviraston työelimiin ja lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden arvioinnissa ja seurannassa hyödynnettäviin kliinisiin tietoihin, ovat ensisijaisen tärkeitä kansalaisten luottamuksen saavuttamiseksi ja ylläpitämiseksi. Tällä asetuksella luodaan puitteet näille vahvistetuille avoimuusnormeille ja -toimenpiteille, jotka perustuvat lääkeviraston toimiin, standardeihin ja toimenpiteisiin, jotka on otettu käyttöön covid-19-pandemian aikana.

Tarkistus 38

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (27) | Lääkeviraston olisi kansanterveysuhan aikana tai vakavan tapahtuman yhteydessä varmistettava yhteistyö Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja tapauksen mukaan muiden unionin virastojen kanssa. Tällaiseen yhteistyöhön kuuluu tietojen jakaminen, mukaan lukien epidemiologista ennustetta koskeva data, säännöllinen viestintä johtajatasolla sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja muiden unionin virastojen edustajien kutsuminen tapauksen mukaan hätätilannetyöryhmän, lääkkeiden ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän kokouksiin. |

Komission teksti

Tarkistus

(27)

Lääkeviraston olisi kansanterveysuhan aikana tai vakavan tapahtuman yhteydessä varmistettava yhteistyö Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja tapauksen mukaan muiden unionin virastojen kanssa. Tällaiseen yhteistyöhön kuuluu tietojen jakaminen, mukaan lukien epidemiologista ennustetta koskeva data, säännöllinen viestintä johtajatasolla sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja muiden unionin virastojen edustajien kutsuminen tapauksen mukaan hätätilannetyöryhmän, lääkkeiden ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän kokouksiin.

| (27) | Lääkeviraston olisi kansanterveysuhan aikana tai vakavan tapahtuman yhteydessä varmistettava yhteistyö Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja tapauksen mukaan muiden unionin virastojen kanssa. Tällaiseen yhteistyöhön kuuluu tietojen jakaminen, mukaan lukien epidemiologista ennustetta koskeva data, säännöllinen viestintä johtajatasolla sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja muiden unionin virastojen edustajien kutsuminen tapauksen mukaan hätätilannetyöryhmän, lääkkeiden ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän kokouksiin.
  Tähän yhteistyöhön olisi sisällyttävä myös strategisia keskusteluja asiaankuuluvien unionin toimijoiden, kuten ehdotetun HERA:n, kanssa, jotka voivat edistää sellaisten asianmukaisten ratkaisujen ja teknologioiden tutkimusta ja kehittämistä, joilla lievennetään kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman vaikutuksia tai ehkäistään vastaavia tulevia kansanterveysuhkia tai vakavia tapahtumia. |
| --- | --- |

(27)

Lääkeviraston olisi kansanterveysuhan aikana tai vakavan tapahtuman yhteydessä varmistettava yhteistyö Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja tapauksen mukaan muiden unionin virastojen kanssa. Tällaiseen yhteistyöhön kuuluu tietojen jakaminen, mukaan lukien epidemiologista ennustetta koskeva data, säännöllinen viestintä johtajatasolla sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja muiden unionin virastojen edustajien kutsuminen tapauksen mukaan hätätilannetyöryhmän, lääkkeiden ohjausryhmän ja lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän kokouksiin.
  Tähän yhteistyöhön olisi sisällyttävä myös strategisia keskusteluja asiaankuuluvien unionin toimijoiden, kuten ehdotetun HERA:n, kanssa, jotka voivat edistää sellaisten asianmukaisten ratkaisujen ja teknologioiden tutkimusta ja kehittämistä, joilla lievennetään kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman vaikutuksia tai ehkäistään vastaavia tulevia kansanterveysuhkia tai vakavia tapahtumia.

Tarkistus 39

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (27 a) | Lääkeviraston olisi kansanterveysuhan aikana tai vakavan tapahtuman yhteydessä mahdollistettava säännöllinen tiedonvaihto teollisuudenalan, lääkkeiden toimitusketjun asiaankuuluvien toimijoiden sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, potilaiden ja kuluttajien edustajien kanssa, jotta taataan varhaisessa vaiheessa käytävät keskustelut potentiaalisesta lääkepulasta markkinoilla ja saatavuusrajoitteista ja parannetaan koordinointia ja synergioita kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman lieventämiseksi ja siihen reagoimiseksi. |

Komission teksti

Tarkistus

(27 a)

Lääkeviraston olisi kansanterveysuhan aikana tai vakavan tapahtuman yhteydessä mahdollistettava säännöllinen tiedonvaihto teollisuudenalan, lääkkeiden toimitusketjun asiaankuuluvien toimijoiden sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, potilaiden ja kuluttajien edustajien kanssa, jotta taataan varhaisessa vaiheessa käytävät keskustelut potentiaalisesta lääkepulasta markkinoilla ja saatavuusrajoitteista ja parannetaan koordinointia ja synergioita kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman lieventämiseksi ja siihen reagoimiseksi.

Tarkistus 40

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 27 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (27 b) | Koska covid-19-pandemia on edelleen meneillään ja koska pandemian kaltaisten terveyskriisien kestoa ja kehitystä ei voida varmasti ennustaa, olisi säädettävä tämän asetuksen mukaisesti perustettujen rakenteiden ja mekanismien toimivuuden uudelleentarkastelusta. Rakenteita ja mekanismeja olisi tarvittaessa muutettava uudelleentarkastelun perusteella. |

Komission teksti

Tarkistus

(27 b)

Koska covid-19-pandemia on edelleen meneillään ja koska pandemian kaltaisten terveyskriisien kestoa ja kehitystä ei voida varmasti ennustaa, olisi säädettävä tämän asetuksen mukaisesti perustettujen rakenteiden ja mekanismien toimivuuden uudelleentarkastelusta. Rakenteita ja mekanismeja olisi tarvittaessa muutettava uudelleentarkastelun perusteella.

Tarkistus 41

Ehdotus asetukseksi

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (29) | Sen varmistamiseksi, että tässä asetuksessa säädetyn työn suorittamiseksi on käytettävissä riittävästi määrärahoja, lääkeviraston menot olisi katettava lääkeviraston tuloihin osoitetulla unionin rahoitusosuudella. |

Komission teksti

Tarkistus

(29)

Sen varmistamiseksi, että tässä asetuksessa säädetyn työn suorittamiseksi on käytettävissä riittävästi määrärahoja, lääkeviraston menot olisi katettava lääkeviraston tuloihin osoitetulla unionin rahoitusosuudella.

| (29) | Sen varmistamiseksi, että tässä asetuksessa säädetyn työn suorittamiseksi on käytettävissä riittävästi määrärahoja,
  riittävät henkilöresurssit ja asianmukainen asiantuntemus mukaan lukien,
  lääkeviraston menot olisi katettava lääkeviraston tuloihin osoitetulla unionin rahoitusosuudella. |
| --- | --- |

(29)

Sen varmistamiseksi, että tässä asetuksessa säädetyn työn suorittamiseksi on käytettävissä riittävästi määrärahoja,
  riittävät henkilöresurssit ja asianmukainen asiantuntemus mukaan lukien,
  lääkeviraston menot olisi katettava lääkeviraston tuloihin osoitetulla unionin rahoitusosuudella.

Tarkistus 42

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | varautua ihmisille tarkoitettuihin lääkkeisiin liittyvien vakavien tapahtumien ja ihmisille tarkoitettuihin lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin liittyvien kansanterveysuhkien vaikutuksiin ja hallita niitä; |

Komission teksti

Tarkistus

(a)

varautua ihmisille tarkoitettuihin lääkkeisiin liittyvien vakavien tapahtumien ja ihmisille tarkoitettuihin lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin liittyvien kansanterveysuhkien vaikutuksiin ja hallita niitä;

| (a) | varautua ihmisille tarkoitettuihin lääkkeisiin liittyvien vakavien tapahtumien ja ihmisille tarkoitettuihin lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin liittyvien kansanterveysuhkien vaikutuksiin
  sekä ehkäistä, koordinoida
  ja hallita niitä
  unionin tasolla
  ; |
| --- | --- |

(a)

varautua ihmisille tarkoitettuihin lääkkeisiin liittyvien vakavien tapahtumien ja ihmisille tarkoitettuihin lääkkeisiin ja lääkinnällisiin laitteisiin liittyvien kansanterveysuhkien vaikutuksiin
  sekä ehkäistä, koordinoida
  ja hallita niitä
  unionin tasolla
  ;

Tarkistus 43

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | seurata ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulaa
  ja
  raportoida niistä; |

Komission teksti

Tarkistus

(b)

seurata ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden ja lääkinnällisten laitteiden pulaa
  ja
  raportoida niistä;

| (b) | ehkäistä ja
  seurata ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden ja
  kriittisten
  lääkinnällisten laitteiden pulaa
  sekä
  raportoida niistä; |
| --- | --- |

(b)

ehkäistä ja
  seurata ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden ja
  kriittisten
  lääkinnällisten laitteiden pulaa
  sekä
  raportoida niistä;

Tarkistus 44

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | perustaa yhteentoimivan ja digitaalisen unionin tason tietokannan lääkepulan seurantaa ja siitä raportoimista varten; |

Komission teksti

Tarkistus

(b a)

perustaa yhteentoimivan ja digitaalisen unionin tason tietokannan lääkepulan seurantaa ja siitä raportoimista varten;

Tarkistus 45

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – b a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (b a) | ”eläinlääkkeellä” Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/6

   (1 a)

  4 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä eläinlääkettä; |

Komission teksti

Tarkistus

(b a)

”eläinlääkkeellä” Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2019/6

   (1 a)

  4 artiklan 1 alakohdassa määriteltyä eläinlääkettä;

Tarkistus 46

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c a) | ”saatavuudella” myyntiluvan haltijan tai valmistajan markkinoille saattaman yksittäisen lääkkeen tai lääkinnällisen laitteen varaston kokonaismäärää; |

Komission teksti

Tarkistus

(c a)

”saatavuudella” myyntiluvan haltijan tai valmistajan markkinoille saattaman yksittäisen lääkkeen tai lääkinnällisen laitteen varaston kokonaismäärää;

Tarkistus 47

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – c b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c b) | ”kysynnällä” kliiniseen tarpeeseen perustuvaa terveydenhuollon ammattilaisen tai potilaan pyyntöä saada lääkettä tai lääkinnällinen laite. Kysynnän tyydyttävä täyttäminen edellyttää lääkkeen tai lääkinnällisen laitteen hankkimista ajoissa ja riittävässä määrin, jotta taataan potilaiden parhaan mahdollisen hoidon jatkuvuus. Tukkukauppiaat ovat yleensä tärkeä linkki toimitusketjussa myyntiluvan haltijoiden tai valmistajien ja toisaalta lääkkeiden tai lääkinnällisten laitteiden käyttäjien välillä, ja näissä tapauksissa kysyntää arvioitaessa olisi otettava huomioon tukkukaupan tilauksissa pyydetty määrä; |

Komission teksti

Tarkistus

(c b)

”kysynnällä” kliiniseen tarpeeseen perustuvaa terveydenhuollon ammattilaisen tai potilaan pyyntöä saada lääkettä tai lääkinnällinen laite. Kysynnän tyydyttävä täyttäminen edellyttää lääkkeen tai lääkinnällisen laitteen hankkimista ajoissa ja riittävässä määrin, jotta taataan potilaiden parhaan mahdollisen hoidon jatkuvuus. Tukkukauppiaat ovat yleensä tärkeä linkki toimitusketjussa myyntiluvan haltijoiden tai valmistajien ja toisaalta lääkkeiden tai lääkinnällisten laitteiden käyttäjien välillä, ja näissä tapauksissa kysyntää arvioitaessa olisi otettava huomioon tukkukaupan tilauksissa pyydetty määrä;

Tarkistus 48

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | ”pulalla” sitä, että ihmisille tarkoitetun lääkkeen tai lääkinnällisen laitteen saatavuus ei kata sen kysyntää; |

Komission teksti

Tarkistus

(d)

”pulalla” sitä, että ihmisille tarkoitetun lääkkeen tai lääkinnällisen laitteen saatavuus ei kata sen kysyntää;

| (d) | ”pulalla” sitä, että ihmisille tarkoitetun lääkkeen tai lääkinnällisen laitteen saatavuus ei
  syystä tai toisesta
  kata sen kysyntää
  kansallisella tasolla
  ; |
| --- | --- |

(d)

”pulalla” sitä, että ihmisille tarkoitetun lääkkeen tai lääkinnällisen laitteen saatavuus ei
  syystä tai toisesta
  kata sen kysyntää
  kansallisella tasolla
  ;

Tarkistus 49

Ehdotus asetukseksi

2 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | ”vakavalla tapahtumalla” tapahtumaa, joka todennäköisesti aiheuttaa kansanterveydelle vakavan riskin lääkkeiden osalta useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Vakava tapahtuma tarkoittaa kuolettavaa uhkaa tai muulla tavoin vakavaa terveysuhkaa, jonka alkuperä on biologinen, kemiallinen, ympäristöön liittyvä, jokin muu tai jokin tapahtuma ja joka voi vaikuttaa lääkkeiden
  toimituksiin tai
  laatuun, turvallisuuteen tai tehoon. Tällainen tapahtuma voi johtaa lääkepulaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa ja edellyttää ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi kiireellistä koordinaatiota unionin tasolla. |

Komission teksti

Tarkistus

(f)

”vakavalla tapahtumalla” tapahtumaa, joka todennäköisesti aiheuttaa kansanterveydelle vakavan riskin lääkkeiden osalta useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Vakava tapahtuma tarkoittaa kuolettavaa uhkaa tai muulla tavoin vakavaa terveysuhkaa, jonka alkuperä on biologinen, kemiallinen, ympäristöön liittyvä, jokin muu tai jokin tapahtuma ja joka voi vaikuttaa lääkkeiden
  toimituksiin tai
  laatuun, turvallisuuteen tai tehoon. Tällainen tapahtuma voi johtaa lääkepulaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa ja edellyttää ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi kiireellistä koordinaatiota unionin tasolla.

| (f) | ”vakavalla tapahtumalla” tapahtumaa, joka todennäköisesti aiheuttaa kansanterveydelle vakavan riskin lääkkeiden osalta useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Vakava tapahtuma tarkoittaa kuolettavaa uhkaa tai muulla tavoin vakavaa terveysuhkaa, jonka alkuperä on biologinen, kemiallinen, ympäristöön liittyvä, jokin muu tai jokin tapahtuma ja joka voi vaikuttaa lääkkeiden
  valmistukseen, saatavuuteen, kysyntään,
  laatuun, turvallisuuteen tai tehoon. Tällainen tapahtuma voi johtaa lääkepulaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa ja edellyttää ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi kiireellistä koordinaatiota unionin tasolla.
  Toistuvat lääkkeiden saatavuusongelmat eivät kuulu tämän määritelmän soveltamisalaan. |
| --- | --- |

(f)

”vakavalla tapahtumalla” tapahtumaa, joka todennäköisesti aiheuttaa kansanterveydelle vakavan riskin lääkkeiden osalta useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa. Vakava tapahtuma tarkoittaa kuolettavaa uhkaa tai muulla tavoin vakavaa terveysuhkaa, jonka alkuperä on biologinen, kemiallinen, ympäristöön liittyvä, jokin muu tai jokin tapahtuma ja joka voi vaikuttaa lääkkeiden
  valmistukseen, saatavuuteen, kysyntään,
  laatuun, turvallisuuteen tai tehoon. Tällainen tapahtuma voi johtaa lääkepulaan useammassa kuin yhdessä jäsenvaltiossa ja edellyttää ihmisten terveyden korkeatasoisen suojelun varmistamiseksi kiireellistä koordinaatiota unionin tasolla.
  Toistuvat lääkkeiden saatavuusongelmat eivät kuulu tämän määritelmän soveltamisalaan.

Tarkistus 50

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Lääkevirastoon perustetaan lääkepulaa ja lääkkeiden turvallisuutta käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä, jäljempänä ”lääkkeiden ohjausryhmä”. Se kokoontuu henkilökohtaisesti tai etänä valmistautuessaan kansanterveysuhkaan tai
  tällaisen hätätilanteen
  aikana tai kun sille on esitetty 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu avustuspyyntö. Lääkevirasto vastaa sihteeristön tehtävistä. | 1.   Lääkevirastoon perustetaan lääkepulaa ja lääkkeiden turvallisuutta käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä, jäljempänä ”lääkkeiden ohjausryhmä”. Se kokoontuu
  säännöllisesti joko
  henkilökohtaisesti tai etänä
  ja aina tilanteen vaatiessa
  valmistautuessaan kansanterveysuhkaan tai
  kansanterveysuhkan
  aikana tai kun sille on esitetty 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu avustuspyyntö. Lääkevirasto vastaa sihteeristön tehtävistä. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Lääkevirastoon perustetaan lääkepulaa ja lääkkeiden turvallisuutta käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä, jäljempänä ”lääkkeiden ohjausryhmä”. Se kokoontuu henkilökohtaisesti tai etänä valmistautuessaan kansanterveysuhkaan tai
  tällaisen hätätilanteen
  aikana tai kun sille on esitetty 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu avustuspyyntö. Lääkevirasto vastaa sihteeristön tehtävistä.

1.   Lääkevirastoon perustetaan lääkepulaa ja lääkkeiden turvallisuutta käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä, jäljempänä ”lääkkeiden ohjausryhmä”. Se kokoontuu
  säännöllisesti joko
  henkilökohtaisesti tai etänä
  ja aina tilanteen vaatiessa
  valmistautuessaan kansanterveysuhkaan tai
  kansanterveysuhkan
  aikana tai kun sille on esitetty 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu avustuspyyntö. Lääkevirasto vastaa sihteeristön tehtävistä.

Tarkistus 51

Tarkistus 51

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 2 kohta

3 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Lääkkeiden ohjausryhmässä on yksi edustaja lääkevirastosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi johtavassa asemassa oleva edustaja kustakin jäsenvaltiosta. Kukin jäsenvaltio nimeää edustajansa. Jäsenten mukana avustamassa voi olla tiettyihin tieteen tai tekniikan aloihin erikoistuneita asiantuntijoita. | 2.   Lääkkeiden ohjausryhmässä on yksi edustaja lääkevirastosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi johtavassa asemassa oleva
  valtuutettu
  edustaja kustakin jäsenvaltiosta. Kukin jäsenvaltio nimeää edustajansa. Jäsenten mukana avustamassa voi olla tiettyihin tieteen tai tekniikan aloihin erikoistuneita asiantuntijoita.
  Lääkkeiden ohjausryhmään kuuluu tarkkailijoina myös yksi edustaja lääkeviraston potilas- ja kuluttajajärjestöjen työryhmästä (PCWP) ja yksi edustaja lääkeviraston terveydenhuollon ammatillisten järjestöjen työryhmästä (HCPWP). Luettelo lääkkeiden ohjausryhmän jäsenistä on avoin, ja se julkaistaan lääkeviraston www-portaalissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Lääkkeiden ohjausryhmässä on yksi edustaja lääkevirastosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi johtavassa asemassa oleva edustaja kustakin jäsenvaltiosta. Kukin jäsenvaltio nimeää edustajansa. Jäsenten mukana avustamassa voi olla tiettyihin tieteen tai tekniikan aloihin erikoistuneita asiantuntijoita.

2.   Lääkkeiden ohjausryhmässä on yksi edustaja lääkevirastosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi johtavassa asemassa oleva
  valtuutettu
  edustaja kustakin jäsenvaltiosta. Kukin jäsenvaltio nimeää edustajansa. Jäsenten mukana avustamassa voi olla tiettyihin tieteen tai tekniikan aloihin erikoistuneita asiantuntijoita.
  Lääkkeiden ohjausryhmään kuuluu tarkkailijoina myös yksi edustaja lääkeviraston potilas- ja kuluttajajärjestöjen työryhmästä (PCWP) ja yksi edustaja lääkeviraston terveydenhuollon ammatillisten järjestöjen työryhmästä (HCPWP). Luettelo lääkkeiden ohjausryhmän jäsenistä on avoin, ja se julkaistaan lääkeviraston www-portaalissa.

Tarkistus 52

Tarkistus 52

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 kohta

3 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Lääkkeiden ohjausryhmän puheenjohtajana toimii lääkevirasto. Puheenjohtaja
  voi kutsua
  kokouksiin kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat
  ja
  myyntilupien haltijat. | 3.   Lääkkeiden ohjausryhmän puheenjohtajana toimii lääkevirasto.
  Kuka tahansa lääkkeiden ohjausryhmän jäsenistä voi ehdottaa, että
  puheenjohtaja
  kutsuu ohjausryhmän
  kokouksiin kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntilupien haltijat
  , tukkukauppiaat tai lääkkeiden toimitusketjun muut asiaankuuluvat toimijat sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, potilaiden ja kuluttajien edustajat, jos heiltä saatavia tietoja voidaan hyödyntää lääkkeiden ohjausryhmän keskusteluissa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Lääkkeiden ohjausryhmän puheenjohtajana toimii lääkevirasto. Puheenjohtaja
  voi kutsua
  kokouksiin kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat
  ja
  myyntilupien haltijat.

3.   Lääkkeiden ohjausryhmän puheenjohtajana toimii lääkevirasto.
  Kuka tahansa lääkkeiden ohjausryhmän jäsenistä voi ehdottaa, että
  puheenjohtaja
  kutsuu ohjausryhmän
  kokouksiin kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntilupien haltijat
  , tukkukauppiaat tai lääkkeiden toimitusketjun muut asiaankuuluvat toimijat sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, potilaiden ja kuluttajien edustajat, jos heiltä saatavia tietoja voidaan hyödyntää lääkkeiden ohjausryhmän keskusteluissa
  .

Tarkistus 53

Tarkistus 53

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 3 a kohta (uusi)

3 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Lääkkeiden ohjausryhmän on taattava avoin viestintä ja tiivis yhteistyö myyntiluvan haltijoiden, valmistajien, lääkkeiden toimitusketjun asiaankuuluvien toimijoiden sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, potilaiden ja kuluttajien edustajien kanssa, jotta sellaisten lääkkeiden potentiaalisesta tai todellisesta pulasta voidaan ilmoittaa tai se voidaan todeta varhaisessa vaiheessa, joita pidetään 6 artiklassa säädetyn mukaisesti kriittisinä vakavan tapahtuman tai kansanterveysuhan aikana. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Lääkkeiden ohjausryhmän on taattava avoin viestintä ja tiivis yhteistyö myyntiluvan haltijoiden, valmistajien, lääkkeiden toimitusketjun asiaankuuluvien toimijoiden sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, potilaiden ja kuluttajien edustajien kanssa, jotta sellaisten lääkkeiden potentiaalisesta tai todellisesta pulasta voidaan ilmoittaa tai se voidaan todeta varhaisessa vaiheessa, joita pidetään 6 artiklassa säädetyn mukaisesti kriittisinä vakavan tapahtuman tai kansanterveysuhan aikana.

Tarkistus 54

Tarkistus 54

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 6 kohta

3 artikla – 6 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 6.   Lääkkeiden ohjausryhmä on vastuussa 4 artiklan 4 kohdassa ja 5–8 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamisesta. | 6.   Lääkkeiden ohjausryhmä on vastuussa 4 artiklan
  3 ja
  4 kohdassa ja 5–8 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamisesta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6.   Lääkkeiden ohjausryhmä on vastuussa 4 artiklan 4 kohdassa ja 5–8 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamisesta.

6.   Lääkkeiden ohjausryhmä on vastuussa 4 artiklan
  3 ja
  4 kohdassa ja 5–8 artiklassa tarkoitettujen tehtävien suorittamisesta.

Tarkistus 55

Tarkistus 55

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 6 a kohta (uusi)

3 artikla – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Lääkkeiden ohjausryhmä voi kuulla eläinlääkekomiteaa aina, kun katsoo sen tarpeelliseksi sellaisten kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien hallitsemiseksi, jotka liittyvät zoonooseihin tai vain eläimillä esiintyviin tauteihin ja joilla on tai saattaa olla merkittävä vaikutus ihmisten terveyteen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a.
     
  Lääkkeiden ohjausryhmä voi kuulla eläinlääkekomiteaa aina, kun katsoo sen tarpeelliseksi sellaisten kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien hallitsemiseksi, jotka liittyvät zoonooseihin tai vain eläimillä esiintyviin tauteihin ja joilla on tai saattaa olla merkittävä vaikutus ihmisten terveyteen.

Tarkistus 56

Tarkistus 56

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

3 artikla – 6 b kohta (uusi)

3 artikla – 6 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 b.
     
  Lääkkeiden ohjausryhmän jäsenillä ei saa olla sellaisia taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia lääketeollisuuteen, jotka voisivat asettaa heidän puolueettomuutensa kyseenalaiseksi. Heidän on palveltava yleistä etua riippumattomasti ja annettava vuosittain ilmoitus taloudellisista sidonnaisuuksistaan ja päivitettävä se aina, kun tapahtuu merkittävä muutos. Kaikki lääketeollisuuteen mahdollisesti liittyvät epäsuorat sidonnaisuudet on ilmoitettava lääkeviraston ylläpitämään rekisteriin ja asetettava pyynnöstä yleisön saataville. Ilmoitukset sidonnaisuuksista asetetaan julkisesti saataville lääkeviraston www-portaalissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 b.
     
  Lääkkeiden ohjausryhmän jäsenillä ei saa olla sellaisia taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia lääketeollisuuteen, jotka voisivat asettaa heidän puolueettomuutensa kyseenalaiseksi. Heidän on palveltava yleistä etua riippumattomasti ja annettava vuosittain ilmoitus taloudellisista sidonnaisuuksistaan ja päivitettävä se aina, kun tapahtuu merkittävä muutos. Kaikki lääketeollisuuteen mahdollisesti liittyvät epäsuorat sidonnaisuudet on ilmoitettava lääkeviraston ylläpitämään rekisteriin ja asetettava pyynnöstä yleisön saataville. Ilmoitukset sidonnaisuuksista asetetaan julkisesti saataville lääkeviraston www-portaalissa.

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 1 kohta

4 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Lääkeviraston on jatkuvasti seurattava tapahtumia, jotka todennäköisesti johtavat vakavaan tapahtumaan tai kansanterveysuhkaan. | 1.   Lääkeviraston on jatkuvasti seurattava tapahtumia, jotka todennäköisesti johtavat vakavaan tapahtumaan tai kansanterveysuhkaan
  , koordinoidusti kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Lääkeviraston on tältä osin tehtävä tiivistä yhteistyötä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja tarvittaessa muiden unionin virastojen kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Lääkeviraston on jatkuvasti seurattava tapahtumia, jotka todennäköisesti johtavat vakavaan tapahtumaan tai kansanterveysuhkaan.

1.   Lääkeviraston on jatkuvasti seurattava tapahtumia, jotka todennäköisesti johtavat vakavaan tapahtumaan tai kansanterveysuhkaan
  , koordinoidusti kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa. Lääkeviraston on tältä osin tehtävä tiivistä yhteistyötä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen ja tarvittaessa muiden unionin virastojen kanssa.

Tarkistus 58

Tarkistus 58

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 2 kohta

4 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen seurantatehtävien helpottamiseksi kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteiden välityksellä raportoitava lääkevirastolle tämän 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla määrittelemien raportointikriteerien perusteella jokaisesta tapahtumasta, joka todennäköisesti johtaa vakavaan tapahtumaan tai kansanterveysuhkaan, mukaan lukien lääkepula jossakin jäsenvaltiossa. Kun kansallinen toimivaltainen viranomainen ilmoittaa lääkevirastolle jonkin lääkkeen pulasta tietyssä jäsenvaltiossa, sen on annettava lääkevirastolle kaikki myyntiluvan haltijalta direktiivin 2001/83/EY 23 a artiklan nojalla saamansa tiedot. Lääkevirasto voi pyytää kansallisilta toimivaltaisilta viranomaisilta saamansa tapahtumaraportin perusteella 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun työryhmän välityksellä tietoja saadakseen käsityksen tapahtuman vaikutuksista muissa jäsenvaltioissa. | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen seurantatehtävien helpottamiseksi kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteiden
  tai, sen ollessa täysin toimintavalmis, 12 a artiklassa tarkoitetun tietokannan
  välityksellä raportoitava
  viipymättä
  lääkevirastolle tämän 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla määrittelemien raportointikriteerien perusteella jokaisesta tapahtumasta, joka todennäköisesti johtaa vakavaan tapahtumaan tai kansanterveysuhkaan, mukaan lukien lääkepula jossakin jäsenvaltiossa. Kun kansallinen toimivaltainen viranomainen ilmoittaa lääkevirastolle jonkin lääkkeen pulasta tietyssä jäsenvaltiossa, sen on annettava lääkevirastolle kaikki myyntiluvan haltijalta direktiivin 2001/83/EY 23 a artiklan nojalla saamansa tiedot. Lääkevirasto voi pyytää kansallisilta toimivaltaisilta viranomaisilta saamansa tapahtumaraportin perusteella 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun työryhmän välityksellä tietoja saadakseen käsityksen tapahtuman vaikutuksista muissa jäsenvaltioissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen seurantatehtävien helpottamiseksi kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteiden välityksellä raportoitava lääkevirastolle tämän 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla määrittelemien raportointikriteerien perusteella jokaisesta tapahtumasta, joka todennäköisesti johtaa vakavaan tapahtumaan tai kansanterveysuhkaan, mukaan lukien lääkepula jossakin jäsenvaltiossa. Kun kansallinen toimivaltainen viranomainen ilmoittaa lääkevirastolle jonkin lääkkeen pulasta tietyssä jäsenvaltiossa, sen on annettava lääkevirastolle kaikki myyntiluvan haltijalta direktiivin 2001/83/EY 23 a artiklan nojalla saamansa tiedot. Lääkevirasto voi pyytää kansallisilta toimivaltaisilta viranomaisilta saamansa tapahtumaraportin perusteella 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun työryhmän välityksellä tietoja saadakseen käsityksen tapahtuman vaikutuksista muissa jäsenvaltioissa.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen seurantatehtävien helpottamiseksi kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen keskitettyjen yhteyspisteiden
  tai, sen ollessa täysin toimintavalmis, 12 a artiklassa tarkoitetun tietokannan
  välityksellä raportoitava
  viipymättä
  lääkevirastolle tämän 9 artiklan 1 kohdan b alakohdan nojalla määrittelemien raportointikriteerien perusteella jokaisesta tapahtumasta, joka todennäköisesti johtaa vakavaan tapahtumaan tai kansanterveysuhkaan, mukaan lukien lääkepula jossakin jäsenvaltiossa. Kun kansallinen toimivaltainen viranomainen ilmoittaa lääkevirastolle jonkin lääkkeen pulasta tietyssä jäsenvaltiossa, sen on annettava lääkevirastolle kaikki myyntiluvan haltijalta direktiivin 2001/83/EY 23 a artiklan nojalla saamansa tiedot. Lääkevirasto voi pyytää kansallisilta toimivaltaisilta viranomaisilta saamansa tapahtumaraportin perusteella 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun työryhmän välityksellä tietoja saadakseen käsityksen tapahtuman vaikutuksista muissa jäsenvaltioissa.

Tarkistus 59

Tarkistus 59

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

4 artikla – 3 kohta

4 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Jos lääkevirasto katsoo, että käynnissä olevaan tai pian ilmaantuvaan vakavaan tapahtumaan on puututtava, se ilmoittaa tästä komissiolle ja jäsenvaltioille. Komissio
  voi
  omasta aloitteestaan taikka yhden tai useamman jäsenvaltion tai lääkeviraston johtajan pyynnöstä
  pyytää
  lääkkeiden ohjausryhmältä apua
  vakavan tapahtuman käsittelemiseksi
  . | 3.   Jos lääkevirasto katsoo, että käynnissä olevaan tai pian ilmaantuvaan vakavaan tapahtumaan on puututtava, se ilmoittaa tästä komissiolle ja jäsenvaltioille. Komissio
  pyytää tämän jälkeen
  omasta aloitteestaan taikka yhden tai useamman jäsenvaltion tai lääkeviraston johtajan pyynnöstä lääkkeiden ohjausryhmältä apua
  saatavilla olevien tietojen analysoimiseksi. Lääkkeiden ohjausryhmä voi tietojen analyysin perusteella ehdottaa komissiolle vakavan tapahtuman virallista toteamista, ja se antaa 5 artiklan mukaisesti suosituksia tällaisen tapahtuman korjaamiseksi
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Jos lääkevirasto katsoo, että käynnissä olevaan tai pian ilmaantuvaan vakavaan tapahtumaan on puututtava, se ilmoittaa tästä komissiolle ja jäsenvaltioille. Komissio
  voi
  omasta aloitteestaan taikka yhden tai useamman jäsenvaltion tai lääkeviraston johtajan pyynnöstä
  pyytää
  lääkkeiden ohjausryhmältä apua
  vakavan tapahtuman käsittelemiseksi
  .

3.   Jos lääkevirasto katsoo, että käynnissä olevaan tai pian ilmaantuvaan vakavaan tapahtumaan on puututtava, se ilmoittaa tästä komissiolle ja jäsenvaltioille. Komissio
  pyytää tämän jälkeen
  omasta aloitteestaan taikka yhden tai useamman jäsenvaltion tai lääkeviraston johtajan pyynnöstä lääkkeiden ohjausryhmältä apua
  saatavilla olevien tietojen analysoimiseksi. Lääkkeiden ohjausryhmä voi tietojen analyysin perusteella ehdottaa komissiolle vakavan tapahtuman virallista toteamista, ja se antaa 5 artiklan mukaisesti suosituksia tällaisen tapahtuman korjaamiseksi
  .

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 kohta

5 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lääkkeiden ohjausryhmän on annettava neuvoja komissiolle ja jäsenvaltioille asianmukaisista toimista, joita sen mukaan olisi toteutettava unionin tasolla asianomaisten lääkkeiden osalta direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 (18) mukaisesti. | Lääkkeiden ohjausryhmän on annettava neuvoja
  ja suosituksia
  komissiolle ja jäsenvaltioille asianmukaisista toimista, joita sen mukaan olisi toteutettava unionin tasolla asianomaisten lääkkeiden osalta direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 (18) mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lääkkeiden ohjausryhmän on annettava neuvoja komissiolle ja jäsenvaltioille asianmukaisista toimista, joita sen mukaan olisi toteutettava unionin tasolla asianomaisten lääkkeiden osalta direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 (18) mukaisesti.

18

Lääkkeiden ohjausryhmän on annettava neuvoja
  ja suosituksia
  komissiolle ja jäsenvaltioille asianmukaisista toimista, joita sen mukaan olisi toteutettava unionin tasolla asianomaisten lääkkeiden osalta direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 (18) mukaisesti.

ja suosituksia

18

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 a kohta (uusi)

5 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Jos lääkkeiden ohjausryhmän antamia suosituksia ei oteta huomioon, komissio ja jäsenvaltiot esittävät asianmukaiset perustelut. Lääkkeiden ohjausryhmän antamat suositukset sekä mahdolliset komission ja jäsenvaltioiden toimittamat asianmukaiset perustelut asetetaan julkisesti saataville 13 artiklassa tarkoitetun www-portaalin kautta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Jos lääkkeiden ohjausryhmän antamia suosituksia ei oteta huomioon, komissio ja jäsenvaltiot esittävät asianmukaiset perustelut. Lääkkeiden ohjausryhmän antamat suositukset sekä mahdolliset komission ja jäsenvaltioiden toimittamat asianmukaiset perustelut asetetaan julkisesti saataville 13 artiklassa tarkoitetun www-portaalin kautta.

Jos lääkkeiden ohjausryhmän antamia suosituksia ei oteta huomioon, komissio ja jäsenvaltiot esittävät asianmukaiset perustelut. Lääkkeiden ohjausryhmän antamat suositukset sekä mahdolliset komission ja jäsenvaltioiden toimittamat asianmukaiset perustelut asetetaan julkisesti saataville 13 artiklassa tarkoitetun www-portaalin kautta.

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

5 artikla – 2 b kohta (uusi)

5 artikla – 2 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Lääkkeiden ohjausryhmä voi olla yhteydessä eläinlääkekomiteaan, jos todetaan yhteys zoonooseihin tai vain eläimillä esiintyviin tauteihin, joilla on tai saattaa olla merkittävä vaikutus ihmisten terveyteen, tai jos eläinlääkkeiden vaikuttavien aineiden käytöstä voi olla hyötyä kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan vastaamiseksi, tai aina, kun se on muuten tarpeen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lääkkeiden ohjausryhmä voi olla yhteydessä eläinlääkekomiteaan, jos todetaan yhteys zoonooseihin tai vain eläimillä esiintyviin tauteihin, joilla on tai saattaa olla merkittävä vaikutus ihmisten terveyteen, tai jos eläinlääkkeiden vaikuttavien aineiden käytöstä voi olla hyötyä kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan vastaamiseksi, tai aina, kun se on muuten tarpeen.

Lääkkeiden ohjausryhmä voi olla yhteydessä eläinlääkekomiteaan, jos todetaan yhteys zoonooseihin tai vain eläimillä esiintyviin tauteihin, joilla on tai saattaa olla merkittävä vaikutus ihmisten terveyteen, tai jos eläinlääkkeiden vaikuttavien aineiden käytöstä voi olla hyötyä kansanterveysuhkaan tai vakavaan tapahtumaan vastaamiseksi, tai aina, kun se on muuten tarpeen.

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 1 kohta

6 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Lääkkeiden ohjausryhmän on 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun avustuspyynnön vastaanotettuaan ja työryhmäänsä kuultuaan vahvistettava luettelo direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti sallituista lääkkeistä, joiden se katsoo olevan kriittisiä vakavan tapahtuman aikana, jäljempänä ”vakavaan tapahtumaan liittyvien kriittisten lääkkeiden luettelo”. Luetteloa on päivitettävä tarpeen tullen kunnes vakava tapahtuma on käsitelty riittävällä tavalla. | 1.   Lääkkeiden ohjausryhmän on 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun avustuspyynnön vastaanotettuaan ja työryhmäänsä kuultuaan vahvistettava luettelo direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti sallituista lääkkeistä, joiden se katsoo olevan kriittisiä vakavan tapahtuman aikana, jäljempänä ”vakavaan tapahtumaan liittyvien kriittisten lääkkeiden luettelo”. Luetteloa on päivitettävä tarpeen tullen kunnes vakava tapahtuma on käsitelty riittävällä tavalla
  ja kun on tämän asetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti vahvistettu, että lääkkeiden ohjausryhmän apua ei enää tarvita
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Lääkkeiden ohjausryhmän on 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun avustuspyynnön vastaanotettuaan ja työryhmäänsä kuultuaan vahvistettava luettelo direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti sallituista lääkkeistä, joiden se katsoo olevan kriittisiä vakavan tapahtuman aikana, jäljempänä ”vakavaan tapahtumaan liittyvien kriittisten lääkkeiden luettelo”. Luetteloa on päivitettävä tarpeen tullen kunnes vakava tapahtuma on käsitelty riittävällä tavalla.

1.   Lääkkeiden ohjausryhmän on 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitetun avustuspyynnön vastaanotettuaan ja työryhmäänsä kuultuaan vahvistettava luettelo direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti sallituista lääkkeistä, joiden se katsoo olevan kriittisiä vakavan tapahtuman aikana, jäljempänä ”vakavaan tapahtumaan liittyvien kriittisten lääkkeiden luettelo”. Luetteloa on päivitettävä tarpeen tullen kunnes vakava tapahtuma on käsitelty riittävällä tavalla
  ja kun on tämän asetuksen 4 artiklan 4 kohdan mukaisesti vahvistettu, että lääkkeiden ohjausryhmän apua ei enää tarvita
  .

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 2 kohta

6 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Heti sen jälkeen, kun kansanterveysuhka on todettu, lääkkeiden ohjausryhmän on työryhmäänsä kuultuaan vahvistettava luettelo direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti sallituista lääkkeistä, joiden se katsoo olevan kriittisiä kansanterveysuhan aikana, jäljempänä ”kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkkeiden luettelo”. Luetteloa on päivitettävä tarpeen tullen kunnes kansanterveysuhan on todettu päättyneen. | 2.   Heti sen jälkeen, kun kansanterveysuhka on todettu, lääkkeiden ohjausryhmän on työryhmäänsä kuultuaan vahvistettava luettelo direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti sallituista lääkkeistä, joiden se katsoo olevan kriittisiä kansanterveysuhan aikana, jäljempänä ”kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkkeiden luettelo”. Luetteloa on päivitettävä tarpeen tullen kunnes kansanterveysuhan on todettu päättyneen.
  Luetteloa voidaan päivittää tarvittaessa tämän asetuksen 16 artiklan mukaisen tarkasteluprosessin tulosten perusteella, ja tätä varten lääkkeiden ohjausryhmän on oltava yhteydessä hätätilannetyöryhmään. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Heti sen jälkeen, kun kansanterveysuhka on todettu, lääkkeiden ohjausryhmän on työryhmäänsä kuultuaan vahvistettava luettelo direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti sallituista lääkkeistä, joiden se katsoo olevan kriittisiä kansanterveysuhan aikana, jäljempänä ”kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkkeiden luettelo”. Luetteloa on päivitettävä tarpeen tullen kunnes kansanterveysuhan on todettu päättyneen.

2.   Heti sen jälkeen, kun kansanterveysuhka on todettu, lääkkeiden ohjausryhmän on työryhmäänsä kuultuaan vahvistettava luettelo direktiivin 2001/83/EY tai asetuksen (EY) N:o 726/2004 mukaisesti sallituista lääkkeistä, joiden se katsoo olevan kriittisiä kansanterveysuhan aikana, jäljempänä ”kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkkeiden luettelo”. Luetteloa on päivitettävä tarpeen tullen kunnes kansanterveysuhan on todettu päättyneen.
  Luetteloa voidaan päivittää tarvittaessa tämän asetuksen 16 artiklan mukaisen tarkasteluprosessin tulosten perusteella, ja tätä varten lääkkeiden ohjausryhmän on oltava yhteydessä hätätilannetyöryhmään.

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 3 kohta

6 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Lääkkeiden ohjausryhmän on vahvistettava
  tietopaketti
  , joka on tarpeen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin, jäljempänä ”kriittisten lääkkeiden luettelot”, sisältyvien lääkkeiden tarjonnan ja kysynnän seuraamiseksi, ja annettava se tiedoksi työryhmälleen. | 3.   Lääkkeiden ohjausryhmän on vahvistettava
  tieto- ja toimenpidepaketti
  , joka on tarpeen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin, jäljempänä ”kriittisten lääkkeiden luettelot”, sisältyvien lääkkeiden tarjonnan ja kysynnän seuraamiseksi, ja annettava se tiedoksi työryhmälleen.
  Lääkkeitä varastoiville unionin tai kansallisille toimijoille on ilmoitettava asiasta. Lääkkeiden ohjausryhmän on raportoitava lääkevirastolle ja komissiolle seurannasta hyvissä ajoin ja ilmoitettava viipymättä kaikista vakavista tapahtumista tai saatavuuspulasta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Lääkkeiden ohjausryhmän on vahvistettava
  tietopaketti
  , joka on tarpeen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin, jäljempänä ”kriittisten lääkkeiden luettelot”, sisältyvien lääkkeiden tarjonnan ja kysynnän seuraamiseksi, ja annettava se tiedoksi työryhmälleen.

3.   Lääkkeiden ohjausryhmän on vahvistettava
  tieto- ja toimenpidepaketti
  , joka on tarpeen 1 ja 2 kohdassa tarkoitettuihin luetteloihin, jäljempänä ”kriittisten lääkkeiden luettelot”, sisältyvien lääkkeiden tarjonnan ja kysynnän seuraamiseksi, ja annettava se tiedoksi työryhmälleen.
  Lääkkeitä varastoiville unionin tai kansallisille toimijoille on ilmoitettava asiasta. Lääkkeiden ohjausryhmän on raportoitava lääkevirastolle ja komissiolle seurannasta hyvissä ajoin ja ilmoitettava viipymättä kaikista vakavista tapahtumista tai saatavuuspulasta.

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

6 artikla – 4 a kohta (uusi)

6 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Lääkevirasto perustaa julkisesti saatavilla olevan verkkosivuston, joka sisältää tietoa kriittisten lääkkeiden todellisesta pulasta. Sivustolla viitataan myös lääkepulaa koskeviin kansallisiin rekistereihin. Verkkosivustolla on esitettävä muun muassa seuraavat tiedot: |
| | (a) | kauppanimi ja yhteisen kansainvälisen nimistön mukainen nimi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Lääkevirasto perustaa julkisesti saatavilla olevan verkkosivuston, joka sisältää tietoa kriittisten lääkkeiden todellisesta pulasta. Sivustolla viitataan myös lääkepulaa koskeviin kansallisiin rekistereihin. Verkkosivustolla on esitettävä muun muassa seuraavat tiedot:

(a)

(a)

kauppanimi ja yhteisen kansainvälisen nimistön mukainen nimi;

kauppanimi ja yhteisen kansainvälisen nimistön mukainen nimi;

| (b) | käyttöaihe; |
| --- | --- |

(b)

(b)

käyttöaihe;

käyttöaihe;

| (c) | pulan syy; |
| --- | --- |

(c)

(c)

pulan syy;

pulan syy;

| (d) | alkamis- ja päättymispäivät; |
| --- | --- |

(d)

(d)

alkamis- ja päättymispäivät;

alkamis- ja päättymispäivät;

| (e) | jäsenvaltiot, joihin vaikutukset kohdistuvat; |
| --- | --- |

(e)

(e)

jäsenvaltiot, joihin vaikutukset kohdistuvat;

jäsenvaltiot, joihin vaikutukset kohdistuvat;

| (f) | terveydenhuollon ammattihenkilöstölle ja potilaille tarkoitetut tiedot, mukaan lukien tiedot vaihtoehtoisista hoidoista. |
| --- | --- |

(f)

(f)

terveydenhuollon ammattihenkilöstölle ja potilaille tarkoitetut tiedot, mukaan lukien tiedot vaihtoehtoisista hoidoista.

terveydenhuollon ammattihenkilöstölle ja potilaille tarkoitetut tiedot, mukaan lukien tiedot vaihtoehtoisista hoidoista.

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

7 artikla – 1 kohta

7 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lääkkeiden ohjausryhmän on kriittisten lääkkeiden luettelon sekä 10 ja 11 artiklan mukaisesti toimitettujen tietojen perusteella seurattava kyseisiin luetteloihin sisältyvien lääkkeiden tarjontaa ja kysyntää havaitakseen, onko niistä potentiaalisesti tai tosiasiallisesti pulaa. Lääkkeiden ohjausryhmän on osana seurantaa oltava yhteydessä tapauksen mukaan asetuksen (EU) 2020/[...] (19) 4 artiklassa perustettuun terveysturvakomiteaan ja kansanterveysuhan tapauksessa mainitun asetuksen 24 artiklan nojalla perustettuun kansanterveysuhkia käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan. | Lääkkeiden ohjausryhmän on kriittisten lääkkeiden luettelon sekä 10 ja 11 artiklan mukaisesti toimitettujen tietojen
  ja, sen ollessa täysin toimintavalmis, 12 a artiklan mukaisesti perustetun tietokannan
  perusteella seurattava kyseisiin luetteloihin sisältyvien lääkkeiden tarjontaa ja kysyntää havaitakseen, onko niistä potentiaalisesti tai tosiasiallisesti pulaa. Lääkkeiden ohjausryhmän on osana seurantaa oltava yhteydessä tapauksen mukaan asetuksen (EU) 2020/[...] (19) 4 artiklassa perustettuun terveysturvakomiteaan ja kansanterveysuhan tapauksessa mainitun asetuksen 24 artiklan nojalla perustettuun kansanterveysuhkia käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan
  sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lääkkeiden ohjausryhmän on kriittisten lääkkeiden luettelon sekä 10 ja 11 artiklan mukaisesti toimitettujen tietojen perusteella seurattava kyseisiin luetteloihin sisältyvien lääkkeiden tarjontaa ja kysyntää havaitakseen, onko niistä potentiaalisesti tai tosiasiallisesti pulaa. Lääkkeiden ohjausryhmän on osana seurantaa oltava yhteydessä tapauksen mukaan asetuksen (EU) 2020/[...] (19) 4 artiklassa perustettuun terveysturvakomiteaan ja kansanterveysuhan tapauksessa mainitun asetuksen 24 artiklan nojalla perustettuun kansanterveysuhkia käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan.

19

Lääkkeiden ohjausryhmän on kriittisten lääkkeiden luettelon sekä 10 ja 11 artiklan mukaisesti toimitettujen tietojen
  ja, sen ollessa täysin toimintavalmis, 12 a artiklan mukaisesti perustetun tietokannan
  perusteella seurattava kyseisiin luetteloihin sisältyvien lääkkeiden tarjontaa ja kysyntää havaitakseen, onko niistä potentiaalisesti tai tosiasiallisesti pulaa. Lääkkeiden ohjausryhmän on osana seurantaa oltava yhteydessä tapauksen mukaan asetuksen (EU) 2020/[...] (19) 4 artiklassa perustettuun terveysturvakomiteaan ja kansanterveysuhan tapauksessa mainitun asetuksen 24 artiklan nojalla perustettuun kansanterveysuhkia käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan
  sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen
  .

ja, sen ollessa täysin toimintavalmis, 12 a artiklan mukaisesti perustetun tietokannan

19

sekä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 1 kohta

8 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Lääkkeiden ohjausryhmän on kansanterveysuhan ajan tai kun on esitetty 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu avustuspyyntö aina siihen asti kun avustuspyyntö katsotaan loppuunkäsitellyksi, raportoitava komissiolle ja 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle alaverkostolle säännöllisesti seurannan tuloksista ja erityisesti ilmoitettava potentiaalisesta tai todellisesta lääkepulasta kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvien lääkkeiden osalta. | 1.   Lääkkeiden ohjausryhmän on kansanterveysuhan ajan tai kun on esitetty 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu avustuspyyntö aina siihen asti kun avustuspyyntö katsotaan loppuunkäsitellyksi, raportoitava komissiolle ja 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle alaverkostolle säännöllisesti seurannan tuloksista ja erityisesti ilmoitettava potentiaalisesta tai todellisesta lääkepulasta kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvien lääkkeiden osalta.
  Kyseiset raportit voidaan asettaa tarvittaessa myös lääkkeiden toimitusketjun muiden toimijoiden saataville. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Lääkkeiden ohjausryhmän on kansanterveysuhan ajan tai kun on esitetty 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu avustuspyyntö aina siihen asti kun avustuspyyntö katsotaan loppuunkäsitellyksi, raportoitava komissiolle ja 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle alaverkostolle säännöllisesti seurannan tuloksista ja erityisesti ilmoitettava potentiaalisesta tai todellisesta lääkepulasta kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvien lääkkeiden osalta.

1.   Lääkkeiden ohjausryhmän on kansanterveysuhan ajan tai kun on esitetty 4 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu avustuspyyntö aina siihen asti kun avustuspyyntö katsotaan loppuunkäsitellyksi, raportoitava komissiolle ja 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetulle alaverkostolle säännöllisesti seurannan tuloksista ja erityisesti ilmoitettava potentiaalisesta tai todellisesta lääkepulasta kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvien lääkkeiden osalta.
  Kyseiset raportit voidaan asettaa tarvittaessa myös lääkkeiden toimitusketjun muiden toimijoiden saataville.

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 2 kohta

8 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Lääkkeiden ohjausryhmän on komission tai 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun alaverkoston pyynnöstä
  toimittava
  havaintojaan tukevat aggregoidut tiedot ja kysyntäennusteet. Tältä osin lääkkeiden ohjausryhmän on oltava yhteydessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen saadakseen epidemiologisia tietoja lääketarvetta koskevan ennusteen tekemiseksi sekä 19 artiklassa tarkoitettuun lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevään toimeenpanevaan ohjausryhmään silloin kun jokin kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvä lääke annostellaan lääkinnällisellä laitteella. | 2.   Lääkkeiden ohjausryhmän on komission
  , yhden tai useamman kansallisen toimivaltaisen viranomaisen
  tai 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun alaverkoston pyynnöstä
  toimitettava
  havaintojaan tukevat aggregoidut tiedot ja kysyntäennusteet. Tältä osin lääkkeiden ohjausryhmän on
  käytettävä 12 a artiklan mukaisesti perustetun tietokannan tietoja sen ollessa täysin toimintavalmis ja
  oltava yhteydessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen saadakseen epidemiologisia tietoja
  , mallinnuksia ja kehitysskenaarioita
  lääketarvetta koskevan ennusteen tekemiseksi sekä 19 artiklassa tarkoitettuun lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevään toimeenpanevaan ohjausryhmään silloin kun jokin kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvä lääke annostellaan lääkinnällisellä laitteella.
  Aggregoidut tiedot ja kysyntäennusteet voidaan asettaa tarvittaessa myös lääkkeiden toimitusketjun muiden toimijoiden saataville, jotta voidaan paremmin estää potentiaalinen tai todellinen pula tai lieventää sitä. Lääkkeiden ohjausryhmä jakaa havaintonsa ja päätelmänsä myös lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita varastoivien unionin ja jäsenvaltioiden toimijoiden kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Lääkkeiden ohjausryhmän on komission tai 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun alaverkoston pyynnöstä
  toimittava
  havaintojaan tukevat aggregoidut tiedot ja kysyntäennusteet. Tältä osin lääkkeiden ohjausryhmän on oltava yhteydessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen saadakseen epidemiologisia tietoja lääketarvetta koskevan ennusteen tekemiseksi sekä 19 artiklassa tarkoitettuun lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevään toimeenpanevaan ohjausryhmään silloin kun jokin kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvä lääke annostellaan lääkinnällisellä laitteella.

2.   Lääkkeiden ohjausryhmän on komission
  , yhden tai useamman kansallisen toimivaltaisen viranomaisen
  tai 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun alaverkoston pyynnöstä
  toimitettava
  havaintojaan tukevat aggregoidut tiedot ja kysyntäennusteet. Tältä osin lääkkeiden ohjausryhmän on
  käytettävä 12 a artiklan mukaisesti perustetun tietokannan tietoja sen ollessa täysin toimintavalmis ja
  oltava yhteydessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen saadakseen epidemiologisia tietoja
  , mallinnuksia ja kehitysskenaarioita
  lääketarvetta koskevan ennusteen tekemiseksi sekä 19 artiklassa tarkoitettuun lääkinnällisten laitteiden pulaa käsittelevään toimeenpanevaan ohjausryhmään silloin kun jokin kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvä lääke annostellaan lääkinnällisellä laitteella.
  Aggregoidut tiedot ja kysyntäennusteet voidaan asettaa tarvittaessa myös lääkkeiden toimitusketjun muiden toimijoiden saataville, jotta voidaan paremmin estää potentiaalinen tai todellinen pula tai lieventää sitä. Lääkkeiden ohjausryhmä jakaa havaintonsa ja päätelmänsä myös lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita varastoivien unionin ja jäsenvaltioiden toimijoiden kanssa.

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 3 kohta

8 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Lisäksi lääkkeiden ohjausryhmä voi osana kyseistä raportointia antaa suosituksia toimenpiteistä, joita komissio, jäsenvaltiot, myyntilupien haltijat ja muut toimijat voivat toteuttaa potentiaalisen tai todellisen lääkepulan estämiseksi tai lieventämiseksi. Tältä osin ryhmän on oltava tarvittaessa yhteydessä terveysturvakomiteaan ja kansanterveysuhan tapauksessa kansanterveysuhkia käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan. | 3.   Lisäksi lääkkeiden ohjausryhmä voi osana kyseistä raportointia antaa suosituksia toimenpiteistä, joita komissio, jäsenvaltiot, myyntilupien haltijat ja muut toimijat
  , myös terveydenhuollon ammattihenkilöstön edustajat ja potilasjärjestöt,
  voivat toteuttaa potentiaalisen tai todellisen lääkepulan estämiseksi tai lieventämiseksi. Tältä osin ryhmän on oltava tarvittaessa yhteydessä terveysturvakomiteaan ja kansanterveysuhan tapauksessa kansanterveysuhkia käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Lisäksi lääkkeiden ohjausryhmä voi osana kyseistä raportointia antaa suosituksia toimenpiteistä, joita komissio, jäsenvaltiot, myyntilupien haltijat ja muut toimijat voivat toteuttaa potentiaalisen tai todellisen lääkepulan estämiseksi tai lieventämiseksi. Tältä osin ryhmän on oltava tarvittaessa yhteydessä terveysturvakomiteaan ja kansanterveysuhan tapauksessa kansanterveysuhkia käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan.

3.   Lisäksi lääkkeiden ohjausryhmä voi osana kyseistä raportointia antaa suosituksia toimenpiteistä, joita komissio, jäsenvaltiot, myyntilupien haltijat ja muut toimijat
  , myös terveydenhuollon ammattihenkilöstön edustajat ja potilasjärjestöt,
  voivat toteuttaa potentiaalisen tai todellisen lääkepulan estämiseksi tai lieventämiseksi. Tältä osin ryhmän on oltava tarvittaessa yhteydessä terveysturvakomiteaan ja kansanterveysuhan tapauksessa kansanterveysuhkia käsittelevään neuvoa-antavaan komiteaan.

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 4 kohta

8 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Lääkkeiden ohjausryhmä voi omasta aloitteestaan tai komission pyynnöstä antaa suosituksia toimenpiteistä, joita komissio, jäsenvaltiot, myyntilupien haltijat ja muut toimijat voivat toteuttaa varmistaakseen valmiudet kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman aiheuttaman potentiaalisen tai todellisen lääkepulan torjumiseen. | 4.   Lääkkeiden ohjausryhmä voi omasta aloitteestaan tai komission pyynnöstä antaa suosituksia toimenpiteistä, joita komissio, jäsenvaltiot, myyntilupien haltijat
  , terveydenhuollon ammattihenkilöstön edustajat
  ja muut toimijat voivat toteuttaa varmistaakseen valmiudet kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman aiheuttaman potentiaalisen tai todellisen lääkepulan torjumiseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Lääkkeiden ohjausryhmä voi omasta aloitteestaan tai komission pyynnöstä antaa suosituksia toimenpiteistä, joita komissio, jäsenvaltiot, myyntilupien haltijat ja muut toimijat voivat toteuttaa varmistaakseen valmiudet kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman aiheuttaman potentiaalisen tai todellisen lääkepulan torjumiseen.

4.   Lääkkeiden ohjausryhmä voi omasta aloitteestaan tai komission pyynnöstä antaa suosituksia toimenpiteistä, joita komissio, jäsenvaltiot, myyntilupien haltijat
  , terveydenhuollon ammattihenkilöstön edustajat
  ja muut toimijat voivat toteuttaa varmistaakseen valmiudet kansanterveysuhan tai vakavan tapahtuman aiheuttaman potentiaalisen tai todellisen lääkepulan torjumiseen.

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 5 kohta

8 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Lääkkeiden ohjausryhmä voi komission pyynnöstä tarvittaessa koordinoida toimenpiteitä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, myyntiluvan haltijoiden ja muiden toimijoiden välillä potentiaalisen tai todellisen lääkepulan estämiseksi tai lieventämiseksi vakavan tapahtuman tai kansanterveysuhan yhteydessä. | 5.   Lääkkeiden ohjausryhmä voi komission pyynnöstä tarvittaessa koordinoida toimenpiteitä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, myyntiluvan haltijoiden ja muiden toimijoiden
  , myös terveydenhuollon ammattihenkilöstön edustajien ja potilasjärjestöjen,
  välillä potentiaalisen tai todellisen lääkepulan estämiseksi tai lieventämiseksi vakavan tapahtuman tai kansanterveysuhan yhteydessä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Lääkkeiden ohjausryhmä voi komission pyynnöstä tarvittaessa koordinoida toimenpiteitä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, myyntiluvan haltijoiden ja muiden toimijoiden välillä potentiaalisen tai todellisen lääkepulan estämiseksi tai lieventämiseksi vakavan tapahtuman tai kansanterveysuhan yhteydessä.

5.   Lääkkeiden ohjausryhmä voi komission pyynnöstä tarvittaessa koordinoida toimenpiteitä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten, myyntiluvan haltijoiden ja muiden toimijoiden
  , myös terveydenhuollon ammattihenkilöstön edustajien ja potilasjärjestöjen,
  välillä potentiaalisen tai todellisen lääkepulan estämiseksi tai lieventämiseksi vakavan tapahtuman tai kansanterveysuhan yhteydessä.

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

8 artikla – 5 a kohta (uusi)

8 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Jos 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja suosituksia ei oteta huomioon tai niitä ei panna täytäntöön, komissio, jäsenvaltiot ja myyntiluvan haltijat esittävät tarvittaessa asianmukaiset perustelut. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Jos 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja suosituksia ei oteta huomioon tai niitä ei panna täytäntöön, komissio, jäsenvaltiot ja myyntiluvan haltijat esittävät tarvittaessa asianmukaiset perustelut.

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

1 artikla – 1 kohta – a alakohta

1 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | määriteltävä menettelyt kriittisten lääkkeiden luettelon laatimiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

määriteltävä menettelyt kriittisten lääkkeiden luettelon laatimiseksi;

| (a) | määriteltävä menettelyt
  ja kriteerit
  kriittisten lääkkeiden luettelon laatimiseksi
  ja tarkastelemiseksi varmistaen myyntiluvan haltijoiden ja lääkkeiden toimitusketjun muiden asiaankuuluvien toimijoiden sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, kuluttajien ja potilaiden asianmukaisen kuulemisen
  ; |
| --- | --- |

(a)

määriteltävä menettelyt
  ja kriteerit
  kriittisten lääkkeiden luettelon laatimiseksi
  ja tarkastelemiseksi varmistaen myyntiluvan haltijoiden ja lääkkeiden toimitusketjun muiden asiaankuuluvien toimijoiden sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, kuluttajien ja potilaiden asianmukaisen kuulemisen
  ;

ja kriteerit

ja tarkastelemiseksi varmistaen myyntiluvan haltijoiden ja lääkkeiden toimitusketjun muiden asiaankuuluvien toimijoiden sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, kuluttajien ja potilaiden asianmukaisen kuulemisen

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – b alakohta

9 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | määriteltävä menetelmät ja kriteerit 4, 7 ja 8 artiklassa tarkoitetuille seurannalle, tietojenkeruulle ja raportoinnille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

määriteltävä menetelmät ja kriteerit 4, 7 ja 8 artiklassa tarkoitetuille seurannalle, tietojenkeruulle ja raportoinnille;

| (b) | määriteltävä menetelmät ja kriteerit 4, 7 ja 8 artiklassa tarkoitetuille seurannalle, tietojenkeruulle ja raportoinnille
  sekä määritettävä perustason vähimmäistiedot
  ; |
| --- | --- |

(b)

määriteltävä menetelmät ja kriteerit 4, 7 ja 8 artiklassa tarkoitetuille seurannalle, tietojenkeruulle ja raportoinnille
  sekä määritettävä perustason vähimmäistiedot
  ;

sekä määritettävä perustason vähimmäistiedot

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – c alakohta

9 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | kehitettävä virtaviivaiset sähköiset seuranta- ja raportointijärjestelmät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

kehitettävä virtaviivaiset sähköiset seuranta- ja raportointijärjestelmät;

| (c) | kehitettävä
  koordinoidusti kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa, kunnes 12 a artiklassa säädetty tietokanta on täysin toimintavalmis,
  virtaviivaiset sähköiset seuranta- ja raportointijärjestelmät
  , jotka perustuvat kaikissa jäsenvaltioissa yhdenmukaistettuihin tietokenttiin
  ; |
| --- | --- |

(c)

kehitettävä
  koordinoidusti kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa, kunnes 12 a artiklassa säädetty tietokanta on täysin toimintavalmis,
  virtaviivaiset sähköiset seuranta- ja raportointijärjestelmät
  , jotka perustuvat kaikissa jäsenvaltioissa yhdenmukaistettuihin tietokenttiin
  ;

koordinoidusti kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa, kunnes 12 a artiklassa säädetty tietokanta on täysin toimintavalmis,

, jotka perustuvat kaikissa jäsenvaltioissa yhdenmukaistettuihin tietokenttiin

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

9 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f a) | julkaistava tämän kohdan a, b ja f alakohdassa tarkoitetut tiedot www-portaalissaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f a)

(f a)

julkaistava tämän kohdan a, b ja f alakohdassa tarkoitetut tiedot www-portaalissaan.

julkaistava tämän kohdan a, b ja f alakohdassa tarkoitetut tiedot www-portaalissaan.

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – b alakohta

9 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | pyydettävä tietoja a alakohdassa tarkoitettuun alaverkostoon sisältyviltä yhteyspisteiltä ja vahvistettava tietojen toimittamiselle määräaika; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

pyydettävä tietoja a alakohdassa tarkoitettuun alaverkostoon sisältyviltä yhteyspisteiltä ja vahvistettava tietojen toimittamiselle määräaika;

| (b) | pyydettävä tietoja
  , myös kriittisten lääkkeiden luetteloiden toimittamisesta,
  a alakohdassa tarkoitettuun alaverkostoon sisältyviltä yhteyspisteiltä ja vahvistettava tietojen toimittamiselle määräaika
  , jos kyseiset tiedot eivät ole saatavilla 12 a artiklassa säädetyssä tietokannassa
  ; |
| --- | --- |

(b)

pyydettävä tietoja
  , myös kriittisten lääkkeiden luetteloiden toimittamisesta,
  a alakohdassa tarkoitettuun alaverkostoon sisältyviltä yhteyspisteiltä ja vahvistettava tietojen toimittamiselle määräaika
  , jos kyseiset tiedot eivät ole saatavilla 12 a artiklassa säädetyssä tietokannassa
  ;

, myös kriittisten lääkkeiden luetteloiden toimittamisesta,

, jos kyseiset tiedot eivät ole saatavilla 12 a artiklassa säädetyssä tietokannassa

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 2 kohta – c alakohta

9 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | pyydettävä jäsenvaltioiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten keskitetyiltä yhteyspisteiltä lääkkeiden ohjausryhmän hyväksymän tietopaketin mukaiset tiedot ja vahvistettava tietojen toimittamiselle määräaika. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

pyydettävä jäsenvaltioiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten keskitetyiltä yhteyspisteiltä lääkkeiden ohjausryhmän hyväksymän tietopaketin mukaiset tiedot ja vahvistettava tietojen toimittamiselle määräaika.

| (c) | pyydettävä jäsenvaltioiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten keskitetyiltä yhteyspisteiltä lääkkeiden ohjausryhmän hyväksymän tietopaketin mukaiset tiedot ja vahvistettava tietojen toimittamiselle määräaika
  , jos kyseiset tiedot eivät ole saatavilla 12 a artiklassa säädetyssä tietokannassas
  . |
| --- | --- |

(c)

pyydettävä jäsenvaltioiden kansallisten toimivaltaisten viranomaisten keskitetyiltä yhteyspisteiltä lääkkeiden ohjausryhmän hyväksymän tietopaketin mukaiset tiedot ja vahvistettava tietojen toimittamiselle määräaika
  , jos kyseiset tiedot eivät ole saatavilla 12 a artiklassa säädetyssä tietokannassas
  .

, jos kyseiset tiedot eivät ole saatavilla 12 a artiklassa säädetyssä tietokannassas

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta – d alakohta

9 artikla – 3 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | yksityiskohtaiset tiedot potentiaalisesta tai todellisesta pulasta, kuten todelliset tai arvioidut alkamis- ja päättymispäivät ja epäillyt tai tunnetut syyt; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

yksityiskohtaiset tiedot potentiaalisesta tai todellisesta pulasta, kuten todelliset tai arvioidut alkamis- ja päättymispäivät ja epäillyt tai tunnetut syyt;

| (d) | yksityiskohtaiset tiedot potentiaalisesta tai todellisesta pulasta, kuten todelliset tai arvioidut alkamis- ja päättymispäivät ja epäillyt tai tunnetut syyt
  , sekä tiedot toimitusketjun mahdollisesta ruuhkautumisesta
  ; |
| --- | --- |

(d)

yksityiskohtaiset tiedot potentiaalisesta tai todellisesta pulasta, kuten todelliset tai arvioidut alkamis- ja päättymispäivät ja epäillyt tai tunnetut syyt
  , sekä tiedot toimitusketjun mahdollisesta ruuhkautumisesta
  ;

, sekä tiedot toimitusketjun mahdollisesta ruuhkautumisesta

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta – e a alakohta (uusi)

9 artikla – 3 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e a) | saatavilla olevat varastot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e a)

(e a)

saatavilla olevat varastot;

saatavilla olevat varastot;

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta – e b alakohta (uusi)

9 artikla – 3 kohta – e b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e b) | jo toimitetut määrät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e b)

(e b)

jo toimitetut määrät;

jo toimitetut määrät;

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta – e c alakohta (uusi)

9 artikla – 3 kohta – e c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e c) | suunnitellut toimitukset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e c)

(e c)

suunnitellut toimitukset;

suunnitellut toimitukset;

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta – g alakohta

9 artikla – 3 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (g) | lieventämissuunnitelmat
  mukaan lukien
  tuotanto- ja toimituskapasiteetti
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(g)

lieventämissuunnitelmat
  mukaan lukien
  tuotanto- ja toimituskapasiteetti
  ;

lieventämissuunnitelmat

tuotanto- ja toimituskapasiteetti

| (g) | estämis- ja lieventämissuunnitelmat
  mukaan lukien
  tiedot tuotanto- ja toimituskapasiteetista, farmaseuttisen lopputuotteen ja vaikuttavien farmaseuttisten aineiden tuotantopaikoista, mahdollisista vaihtoehtoisista tuotantopaikoista tai varastojen vähimmäistilanteesta, jotta taataan kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvien lääkkeiden jatkuva saatavuus ja estetään niiden pula. |
| --- | --- |

(g)

estämis- ja lieventämissuunnitelmat
  mukaan lukien
  tiedot tuotanto- ja toimituskapasiteetista, farmaseuttisen lopputuotteen ja vaikuttavien farmaseuttisten aineiden tuotantopaikoista, mahdollisista vaihtoehtoisista tuotantopaikoista tai varastojen vähimmäistilanteesta, jotta taataan kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvien lääkkeiden jatkuva saatavuus ja estetään niiden pula.

estämis- ja lieventämissuunnitelmat

tiedot tuotanto- ja toimituskapasiteetista, farmaseuttisen lopputuotteen ja vaikuttavien farmaseuttisten aineiden tuotantopaikoista, mahdollisista vaihtoehtoisista tuotantopaikoista tai varastojen vähimmäistilanteesta, jotta taataan kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvien lääkkeiden jatkuva saatavuus ja estetään niiden pula.

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

9 artikla – 3 kohta – h alakohta

9 artikla – 3 kohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (h) | tiedot tukkukauppiailta ja oikeushenkilöiltä, joilla on valtuudet toimittaa lääkettä yleisölle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(h)

(h)

tiedot tukkukauppiailta ja oikeushenkilöiltä, joilla on valtuudet toimittaa lääkettä yleisölle.

tiedot tukkukauppiailta ja oikeushenkilöiltä, joilla on valtuudet toimittaa lääkettä yleisölle.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 2 kohta

10 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Unionissa sallitun lääkkeen myyntiluvan haltijan on kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä toimitettava 9 artiklan 1 kohdan e alakohdan nojalla vaaditut tiedot sähköisesti asetuksen (EY) N:o 726/2004 57 artiklan 1 kohdan l alakohdassa tarkoitettuun tietokantaan. Kyseisen myyntiluvan haltijan on tarvittaessa päivitettävä tiedot. | 2.   Unionissa sallitun lääkkeen myyntiluvan haltijan on kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä toimitettava 9 artiklan 1 kohdan e alakohdan nojalla vaaditut tiedot sähköisesti asetuksen (EY) N:o 726/2004 57 artiklan 1 kohdan l alakohdassa tarkoitettuun tietokantaan
  noudattaen ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden tunnistamiseen kehitettyjä Kansainvälisen standardoimisjärjestön (ISO) standardeja (IDMP)
  . Kyseisen myyntiluvan haltijan on tarvittaessa päivitettävä tiedot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Unionissa sallitun lääkkeen myyntiluvan haltijan on kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä toimitettava 9 artiklan 1 kohdan e alakohdan nojalla vaaditut tiedot sähköisesti asetuksen (EY) N:o 726/2004 57 artiklan 1 kohdan l alakohdassa tarkoitettuun tietokantaan. Kyseisen myyntiluvan haltijan on tarvittaessa päivitettävä tiedot.

2.   Unionissa sallitun lääkkeen myyntiluvan haltijan on kuuden kuukauden kuluessa tämän asetuksen soveltamisen alkamispäivästä toimitettava 9 artiklan 1 kohdan e alakohdan nojalla vaaditut tiedot sähköisesti asetuksen (EY) N:o 726/2004 57 artiklan 1 kohdan l alakohdassa tarkoitettuun tietokantaan
  noudattaen ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden tunnistamiseen kehitettyjä Kansainvälisen standardoimisjärjestön (ISO) standardeja (IDMP)
  . Kyseisen myyntiluvan haltijan on tarvittaessa päivitettävä tiedot.

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 4 kohta

10 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Jos kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvän lääkkeen myyntiluvan haltija ilmoittaa, että toimitetut tiedot sisältävät liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja, sen on merkittävä asianomaiset kohdat ja täsmennettävä merkinnän tekemisen syyt. Lääkeviraston on arvioitava jokaisen pyynnön perusteet ja suojattava liikesalaisuuksiin liittyvät tiedot niin, että ne eivät paljastu perusteettomasti. | 4.   Jos kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvän lääkkeen myyntiluvan haltija ilmoittaa, että
  lääkeviraston tai toimivaltaisten kansallisten viranomaisten pyytämät
  toimitetut tiedot sisältävät liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja, sen on merkittävä asianomaiset kohdat ja täsmennettävä merkinnän tekemisen syyt. Lääkeviraston on arvioitava jokaisen pyynnön perusteet ja suojattava liikesalaisuuksiin liittyvät tiedot niin, että ne eivät paljastu perusteettomasti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Jos kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvän lääkkeen myyntiluvan haltija ilmoittaa, että toimitetut tiedot sisältävät liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja, sen on merkittävä asianomaiset kohdat ja täsmennettävä merkinnän tekemisen syyt. Lääkeviraston on arvioitava jokaisen pyynnön perusteet ja suojattava liikesalaisuuksiin liittyvät tiedot niin, että ne eivät paljastu perusteettomasti.

4.   Jos kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvän lääkkeen myyntiluvan haltija ilmoittaa, että
  lääkeviraston tai toimivaltaisten kansallisten viranomaisten pyytämät
  toimitetut tiedot sisältävät liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja, sen on merkittävä asianomaiset kohdat ja täsmennettävä merkinnän tekemisen syyt. Lääkeviraston on arvioitava jokaisen pyynnön perusteet ja suojattava liikesalaisuuksiin liittyvät tiedot niin, että ne eivät paljastu perusteettomasti.

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 5 kohta

10 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Jos kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvän lääkkeen myyntiluvan haltijalla on hallussaan lisätodisteita potentiaalisesta tai todellisesta lääkepulasta,
  sen
  on toimitettava tällaiset tiedot viipymättä lääkevirastolle. | 5.   Jos kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvän lääkkeen myyntiluvan haltijalla
  ja/tai lääkkeiden toimitusketjun muilla asiaankuuluvilla toimijoilla
  on hallussaan lisätodisteita potentiaalisesta tai todellisesta lääkepulasta,
  niiden
  on toimitettava tällaiset tiedot viipymättä lääkevirastolle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Jos kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvän lääkkeen myyntiluvan haltijalla on hallussaan lisätodisteita potentiaalisesta tai todellisesta lääkepulasta,
  sen
  on toimitettava tällaiset tiedot viipymättä lääkevirastolle.

5.   Jos kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyvän lääkkeen myyntiluvan haltijalla
  ja/tai lääkkeiden toimitusketjun muilla asiaankuuluvilla toimijoilla
  on hallussaan lisätodisteita potentiaalisesta tai todellisesta lääkepulasta,
  niiden
  on toimitettava tällaiset tiedot viipymättä lääkevirastolle.

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 6 kohta – c alakohta

10 artikla – 6 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | ilmoitettava lääkkeiden ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava niiden tuloksista, mukaan lukien potentiaalisen tai todellisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

ilmoitettava lääkkeiden ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava niiden tuloksista, mukaan lukien potentiaalisen tai todellisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot.

| (c) | ilmoitettava lääkkeiden ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava niiden
  seurannasta ja
  tuloksista, mukaan lukien potentiaalisen tai todellisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(c)

ilmoitettava lääkkeiden ohjausryhmälle toteutetuista toimenpiteistä ja raportoitava niiden
  seurannasta ja
  tuloksista, mukaan lukien potentiaalisen tai todellisen lääkepulan ratkaisua koskevat tiedot.

seurannasta ja

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

10 artikla – 6 a kohta (uusi)

10 artikla – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Kriittisten lääkkeiden pulan estämistä ja lieventämistä koskevien suunnitelmien täydentämiseksi lääkevirasto ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää tukkukauppiailta ja muilta asiaankuuluvilta toimijoilta lisätietoja kaikista tukkukaupan toimitusketjun logistisista haasteista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a.
     
  Kriittisten lääkkeiden pulan estämistä ja lieventämistä koskevien suunnitelmien täydentämiseksi lääkevirasto ja kansalliset toimivaltaiset viranomaiset voivat pyytää tukkukauppiailta ja muilta asiaankuuluvilta toimijoilta lisätietoja kaikista tukkukaupan toimitusketjun logistisista haasteista.

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 1 kohta – johdantokappale

11 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jäsenvaltion on 7 artiklassa tarkoitetun seurannan helpottamiseksi
  toteutettava
  lääkeviraston pyynnöstä ja sen asettamassa määräajassa seuraavat
  toimet
  : | 1.   Jäsenvaltion on 7 artiklassa tarkoitetun seurannan helpottamiseksi
  toimitettava
  lääkeviraston pyynnöstä ja sen asettamassa määräajassa seuraavat
  tiedot, jos ne eivät ole saatavilla 12 a artiklan mukaisesti perustetussa tietokannassa
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jäsenvaltion on 7 artiklassa tarkoitetun seurannan helpottamiseksi
  toteutettava
  lääkeviraston pyynnöstä ja sen asettamassa määräajassa seuraavat
  toimet
  :

1.   Jäsenvaltion on 7 artiklassa tarkoitetun seurannan helpottamiseksi
  toimitettava
  lääkeviraston pyynnöstä ja sen asettamassa määräajassa seuraavat
  tiedot, jos ne eivät ole saatavilla 12 a artiklan mukaisesti perustetussa tietokannassa
  :

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 2 kohta

11 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jos on tarpeen 1 kohdassa säädettyjen raportointivelvollisuuksien täyttämiseksi, jäsenvaltion on lääkeviraston tuella kerättävä tietoa varastotilanteesta
  tukkumyyjiltä
  ja muilta oikeushenkilöiltä, joilla on valtuudet toimittaa kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyviä lääkkeitä yleisölle. | 2.   Jos
  se
  on tarpeen 1 kohdassa säädettyjen raportointivelvollisuuksien täyttämiseksi, jäsenvaltion on lääkeviraston tuella kerättävä
  relevanttia
  tietoa
  , myös
  varastotilanteesta
  , tukkukauppiailta
  ja muilta oikeushenkilöiltä
  ja henkilöiltä
  , joilla on
  lupa tai
  valtuudet toimittaa kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyviä lääkkeitä yleisölle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jos on tarpeen 1 kohdassa säädettyjen raportointivelvollisuuksien täyttämiseksi, jäsenvaltion on lääkeviraston tuella kerättävä tietoa varastotilanteesta
  tukkumyyjiltä
  ja muilta oikeushenkilöiltä, joilla on valtuudet toimittaa kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyviä lääkkeitä yleisölle.

2.   Jos
  se
  on tarpeen 1 kohdassa säädettyjen raportointivelvollisuuksien täyttämiseksi, jäsenvaltion on lääkeviraston tuella kerättävä
  relevanttia
  tietoa
  , myös
  varastotilanteesta
  , tukkukauppiailta
  ja muilta oikeushenkilöiltä
  ja henkilöiltä
  , joilla on
  lupa tai
  valtuudet toimittaa kriittisten lääkkeiden luetteloon sisältyviä lääkkeitä yleisölle.

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

11 artikla – 4 a kohta (uusi)

11 artikla – 4 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 4 a.
     
  Lääkkeiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on helpotettava verkossa tapahtuvaa tiedonkeruuta lääkepulan vaikutuksista potilaisiin ja kuluttajiin. Edellä 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen kansallisten toimivaltaisten viranomaisten keskitettyjen yhteyspisteiden alaverkosto jakaa näistä selvityksistä saadut aggregoidut tiedot lääkkeiden ohjausryhmän kanssa, jotta se voi käyttää niitä lääkepulan hallintaa koskevien suositusten perustana. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4 a.
     
  Lääkkeiden osalta toimivaltaisten kansallisten viranomaisten on helpotettava verkossa tapahtuvaa tiedonkeruuta lääkepulan vaikutuksista potilaisiin ja kuluttajiin. Edellä 3 artiklan 5 kohdassa tarkoitettujen kansallisten toimivaltaisten viranomaisten keskitettyjen yhteyspisteiden alaverkosto jakaa näistä selvityksistä saadut aggregoidut tiedot lääkkeiden ohjausryhmän kanssa, jotta se voi käyttää niitä lääkepulan hallintaa koskevien suositusten perustana.

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

12 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a a) | helpottaa valmistajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välistä koordinointia kysyntäpiikkeihin vastaamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a a)

(a a)

helpottaa valmistajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välistä koordinointia kysyntäpiikkeihin vastaamiseksi;

helpottaa valmistajien ja muiden asiaankuuluvien sidosryhmien välistä koordinointia kysyntäpiikkeihin vastaamiseksi;

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – b alakohta

12 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | tarkastelee jäsenvaltioille, myyntilupien haltijoille ja muille toimijoille osoitettavan ohjeistuksen tarvetta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

tarkastelee jäsenvaltioille, myyntilupien haltijoille ja muille toimijoille osoitettavan ohjeistuksen tarvetta;

| (b) | tarkastelee jäsenvaltioille, myyntilupien haltijoille ja muille toimijoille
  , kuten lääkkeiden toimitusketjun toimijoille ja terveydenhuollon ammattihenkilöstölle,
  osoitettavan ohjeistuksen tarvetta
  , niiden tukemiseksi työssään ja potilasviestinnässä
  ; |
| --- | --- |

(b)

tarkastelee jäsenvaltioille, myyntilupien haltijoille ja muille toimijoille
  , kuten lääkkeiden toimitusketjun toimijoille ja terveydenhuollon ammattihenkilöstölle,
  osoitettavan ohjeistuksen tarvetta
  , niiden tukemiseksi työssään ja potilasviestinnässä
  ;

, kuten lääkkeiden toimitusketjun toimijoille ja terveydenhuollon ammattihenkilöstölle,

, niiden tukemiseksi työssään ja potilasviestinnässä

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 artikla – 1 kohta – f alakohta

12 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden tai niiden vaikuttavien farmaseuttisten aineiden potentiaalisen tai todellisen lääkepulan lieventämiseksi silloin kun kyseisiä lääkkeitä tai aineita tuodaan unioniin ja tällaisella potentiaalisella tai todellisella pulalla on kansainvälisiä vaikutuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden tai niiden vaikuttavien farmaseuttisten aineiden potentiaalisen tai todellisen lääkepulan lieventämiseksi silloin kun kyseisiä lääkkeitä tai aineita tuodaan unioniin ja tällaisella potentiaalisella tai todellisella pulalla on kansainvälisiä vaikutuksia.

| (f) | on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden tai niiden vaikuttavien farmaseuttisten aineiden potentiaalisen tai todellisen lääkepulan lieventämiseksi silloin kun kyseisiä lääkkeitä tai aineita tuodaan unioniin ja tällaisella potentiaalisella tai todellisella pulalla on kansainvälisiä vaikutuksia
  , ja raportoi kyseisistä toimista ja niiden tuloksista lääkkeiden ohjausryhmälle
  . |
| --- | --- |

(f)

on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten lääkkeiden luetteloihin sisältyvien lääkkeiden tai niiden vaikuttavien farmaseuttisten aineiden potentiaalisen tai todellisen lääkepulan lieventämiseksi silloin kun kyseisiä lääkkeitä tai aineita tuodaan unioniin ja tällaisella potentiaalisella tai todellisella pulalla on kansainvälisiä vaikutuksia
  , ja raportoi kyseisistä toimista ja niiden tuloksista lääkkeiden ohjausryhmälle
  .

, ja raportoi kyseisistä toimista ja niiden tuloksista lääkkeiden ohjausryhmälle

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

12 a artikla (uusi)

12 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 12 a artikla |
| | Euroopan lääketoimitustietokanta |
| | 1.
     
  Lääkeviraston on perustettava yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kanssa Euroopan lääketoimitustietokanta, jäljempänä ”EUMSD”, ja ylläpidettävä ja hallinnoitava sitä seuraavia tarkoituksia varten: |
| | (a) | mahdollistetaan lääkkeiden saatavuuden ja kysynnän seuranta unionin ja jäsenvaltioiden tasolla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

12 a artikla

12 a artikla

Euroopan lääketoimitustietokanta

Euroopan lääketoimitustietokanta

1.
     
  Lääkeviraston on perustettava yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kanssa Euroopan lääketoimitustietokanta, jäljempänä ”EUMSD”, ja ylläpidettävä ja hallinnoitava sitä seuraavia tarkoituksia varten:

(a)

(a)

mahdollistetaan lääkkeiden saatavuuden ja kysynnän seuranta unionin ja jäsenvaltioiden tasolla;

mahdollistetaan lääkkeiden saatavuuden ja kysynnän seuranta unionin ja jäsenvaltioiden tasolla;

| (b) | mahdollistetaan lääkepulan seuranta ja siitä raportointi unionin ja jäsenvaltioiden tasolla; |
| --- | --- |

(b)

(b)

mahdollistetaan lääkepulan seuranta ja siitä raportointi unionin ja jäsenvaltioiden tasolla;

mahdollistetaan lääkepulan seuranta ja siitä raportointi unionin ja jäsenvaltioiden tasolla;

| (c) | mahdollistetaan se, että myyntiluvan haltijat ja tukkukauppiaat voivat noudattaa 10 artiklassa säädettyjä tiedottamisvelvollisuuksia; |
| --- | --- |

(c)

(c)

mahdollistetaan se, että myyntiluvan haltijat ja tukkukauppiaat voivat noudattaa 10 artiklassa säädettyjä tiedottamisvelvollisuuksia;

mahdollistetaan se, että myyntiluvan haltijat ja tukkukauppiaat voivat noudattaa 10 artiklassa säädettyjä tiedottamisvelvollisuuksia;

| (d) | mahdollistetaan se, että komissiolla, lääkevirastolla ja kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on tarvittavat tiedot tehtäviensä suorittamiseksi tämän asetuksen mukaisesti ja että niiden välinen yhteistyö lisääntyy. |
| --- | --- |

(d)

(d)

mahdollistetaan se, että komissiolla, lääkevirastolla ja kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on tarvittavat tiedot tehtäviensä suorittamiseksi tämän asetuksen mukaisesti ja että niiden välinen yhteistyö lisääntyy.

mahdollistetaan se, että komissiolla, lääkevirastolla ja kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla on tarvittavat tiedot tehtäviensä suorittamiseksi tämän asetuksen mukaisesti ja että niiden välinen yhteistyö lisääntyy.

EUMSD:n on oltava toiminnassa paitsi kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana myös normaalioloissa, ja sen on oltava yhteentoimiva ja digitaalinen unionin tason tietokanta, joka perustuu 2 kohdan mukaisesti perustettujen kansallisten sähköisten alustojen kautta raportoituihin tietoihin. Lääkeviraston ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on voitava samanaikaisesti käyttää ja jakaa tietokannan tietoja.

EUMSD:n on oltava toiminnassa paitsi kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana myös normaalioloissa, ja sen on oltava yhteentoimiva ja digitaalinen unionin tason tietokanta, joka perustuu 2 kohdan mukaisesti perustettujen kansallisten sähköisten alustojen kautta raportoituihin tietoihin. Lääkeviraston ja kansallisten toimivaltaisten viranomaisten on voitava samanaikaisesti käyttää ja jakaa tietokannan tietoja.

2.
     
  Kunkin jäsenvaltion on kehitettävä lääkkeiden saatavuuden reaaliaikaista seurantaa varten sähköinen alusta, jonka avulla voidaan määrittää kunkin lääkkeen kulloinenkin saatavilla oleva määrä ja havaita lääkepula, ennakoida sitä ja estää se. Kyseisten alustojen, joita kansalliset toimivaltaiset viranomaiset hallinnoivat, on oltava täysin toimintavalmiit jäsenvaltioiden tasolla viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [30 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta].

Seuraavien toimijoiden on raportoitava saatavuutta ja kysyntää koskevat tiedot jäsenvaltioiden tasolla:

Seuraavien toimijoiden on raportoitava saatavuutta ja kysyntää koskevat tiedot jäsenvaltioiden tasolla:

| (a) | myyntiluvan haltijat; |
| --- | --- |

(a)

(a)

myyntiluvan haltijat;

myyntiluvan haltijat;

| (b) | tukkukauppiaat; |
| --- | --- |

(b)

(b)

tukkukauppiaat;

tukkukauppiaat;

| (c) | yleisölle avoimet apteekit ja sairaala-apteekit. |
| --- | --- |

(c)

(c)

yleisölle avoimet apteekit ja sairaala-apteekit.

yleisölle avoimet apteekit ja sairaala-apteekit.

3.
     
  Sen lisäksi, mitä 2 kohdassa säädetään, sähköisten alustojen on tarjottava kansallisille toimivaltaisille viranomaisille reaaliaikainen pääsy tietoihin tukkukauppiaiden, yleisölle avointen apteekkien ja sairaala-apteekkien täyttämättömistä tarpeista kansallisella tasolla. Lisäksi myyntiluvan haltijoiden on voitava raportoida alustoilla kaikista lääkkeiden saatavuusongelmista, valmistusongelmat mukaan lukien.

4.
     
  Jäsenvaltioiden alustojen on oltava yhteentoimivia, ja niiden tiedot on toisinnettava lääkeviraston hallinnoimaan EUMSD:hen, millä vältetään 9 artiklan 2 kohdan mukaisesti perustettujen keskitettyjen yhteyspisteiden raportointiprosessin päällekkäisyydet.

5.
     
  Jäsenvaltioiden alustojen ja siten myös EUMSD:n tuottamien tietojen avulla on voitava tunnistaa mahdolliset saatavuusongelmat toimitusketjussa, ja niiden avulla on massadatatekniikoita ja tarvittaessa tekoälyä hyödyntäen voitava ennakoida saatavuusongelmia.

6.
     
  Toimitettavien tietojen on noudatettava ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden tunnistamiseen kehitettyjä Kansainvälisen standardoimisjärjestön (ISO) standardeja (IDMP), ja niiden on perustuttava lääkealan sääntelyprosesseissa käytettävään neljään ydintietojen ryhmään, jotka ovat lääkeaine, lääkevalmiste, organisaatio ja viitetiedot.

7.
     
  Lääkeviraston on laadittava yhteistyössä komission ja jäsenvaltioiden kanssa tietokannan toiminnalliset eritelmät sekä suunnitelma EUMSD:n ja jäsenvaltioiden alustojen täytäntöönpanoa varten viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [6 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä]. Suunnitelmassa on pyrittävä varmistamaan, että EUMSD on täysin toimintavalmis viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [48 kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulopäivästä].

8.
     
  Jos kansallinen toimivaltainen viranomainen ilmoittaa, että toimitetut tiedot sisältävät liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja, sen on merkittävä asianomaiset kohdat ja täsmennettävä merkinnän tekemisen syyt. Lääkeviraston on arvioitava jokaisen pyynnön perusteet ja suojattava liikesalaisuuksiin liittyvät tiedot niin, että ne eivät paljastu perusteettomasti.

9.
     
  Koska EUMSD:ssä toimitetaan kaupallisesti arkaluonteisia tietoja, tietokantaan on pääsy ainoastaan komissiolla, lääkevirastolla, tiedot tietokantaan raportoivilla kansallisilla toimivaltaisilla viranomaisilla ja lääkkeiden ohjausryhmällä.

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 kohta

13 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lääkeviraston on yhdessä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tiedotettava yleisölle ja sidosryhmille lääkkeiden ohjausryhmän työstä
  www-portaalissa
  ja muilla asianmukaisilla tavoilla. | Lääkeviraston on yhdessä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tiedotettava yleisölle ja sidosryhmille
  oikea-aikaisesti
  lääkkeiden ohjausryhmän työstä
  www-portaalinsa tähän tarkoitukseen varatussa osassa
  ja muilla asianmukaisilla tavoilla
  sekä tarpeen mukaan torjuttava lääkkeiden ohjausryhmän työtä koskevaa disinformaatiota
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lääkeviraston on yhdessä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tiedotettava yleisölle ja sidosryhmille lääkkeiden ohjausryhmän työstä
  www-portaalissa
  ja muilla asianmukaisilla tavoilla.

www-portaalissa

Lääkeviraston on yhdessä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tiedotettava yleisölle ja sidosryhmille
  oikea-aikaisesti
  lääkkeiden ohjausryhmän työstä
  www-portaalinsa tähän tarkoitukseen varatussa osassa
  ja muilla asianmukaisilla tavoilla
  sekä tarpeen mukaan torjuttava lääkkeiden ohjausryhmän työtä koskevaa disinformaatiota
  .

oikea-aikaisesti

www-portaalinsa tähän tarkoitukseen varatussa osassa

sekä tarpeen mukaan torjuttava lääkkeiden ohjausryhmän työtä koskevaa disinformaatiota

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

13 artikla – 1 a kohta (uusi)

13 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Lääkkeiden ohjausryhmän toteuttamien menettelyjen on oltava avoimia. Lääkkeiden ohjausryhmän esityslistat ja pöytäkirjat sekä työjärjestys ja suositukset ja tarvittaessa äänestykset dokumentoidaan ja asetetaan julkisesti saataville, mahdolliset eriävät mielipiteet mukaan lukien. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lääkkeiden ohjausryhmän toteuttamien menettelyjen on oltava avoimia. Lääkkeiden ohjausryhmän esityslistat ja pöytäkirjat sekä työjärjestys ja suositukset ja tarvittaessa äänestykset dokumentoidaan ja asetetaan julkisesti saataville, mahdolliset eriävät mielipiteet mukaan lukien.

Lääkkeiden ohjausryhmän toteuttamien menettelyjen on oltava avoimia. Lääkkeiden ohjausryhmän esityslistat ja pöytäkirjat sekä työjärjestys ja suositukset ja tarvittaessa äänestykset dokumentoidaan ja asetetaan julkisesti saataville, mahdolliset eriävät mielipiteet mukaan lukien.

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 1 kohta

14 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Lääkevirastoon perustetaan hätätilannetyöryhmä. Se kokoontuu kansanterveysuhan aikana joko henkilökohtaisesti tai etänä. Lääkevirasto vastaa sihteeristön tehtävistä. | 1.   Lääkevirastoon perustetaan hätätilannetyöryhmä. Se kokoontuu
  valmistauduttaessa kansanterveysuhkaan ja
  kansanterveysuhan aikana joko henkilökohtaisesti tai etänä. Lääkevirasto vastaa sihteeristön tehtävistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Lääkevirastoon perustetaan hätätilannetyöryhmä. Se kokoontuu kansanterveysuhan aikana joko henkilökohtaisesti tai etänä. Lääkevirasto vastaa sihteeristön tehtävistä.

1.   Lääkevirastoon perustetaan hätätilannetyöryhmä. Se kokoontuu
  valmistauduttaessa kansanterveysuhkaan ja
  kansanterveysuhan aikana joko henkilökohtaisesti tai etänä. Lääkevirasto vastaa sihteeristön tehtävistä.

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 2 kohta – f alakohta

14 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | tehdä tapauksen mukaan yhteistyötä unionin elinten ja virastojen, Maailman terveysjärjestön, kolmansien maiden ja kansainvälisten tiedejärjestöjen kanssa kansanterveysuhkaan sekä sellaisiin lääkkeisiin, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin, liittyvien tieteellisten ja teknisten kysymysten osalta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

tehdä tapauksen mukaan yhteistyötä unionin elinten ja virastojen, Maailman terveysjärjestön, kolmansien maiden ja kansainvälisten tiedejärjestöjen kanssa kansanterveysuhkaan sekä sellaisiin lääkkeisiin, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin, liittyvien tieteellisten ja teknisten kysymysten osalta.

| (f) | tehdä tapauksen mukaan yhteistyötä
  kansallisten toimivaltaisten viranomaisten,
  unionin elinten ja virastojen, Maailman terveysjärjestön, kolmansien maiden ja kansainvälisten tiedejärjestöjen kanssa kansanterveysuhkaan sekä sellaisiin lääkkeisiin, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin, liittyvien tieteellisten ja teknisten kysymysten osalta. |
| --- | --- |

(f)

tehdä tapauksen mukaan yhteistyötä
  kansallisten toimivaltaisten viranomaisten,
  unionin elinten ja virastojen, Maailman terveysjärjestön, kolmansien maiden ja kansainvälisten tiedejärjestöjen kanssa kansanterveysuhkaan sekä sellaisiin lääkkeisiin, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin, liittyvien tieteellisten ja teknisten kysymysten osalta.

kansallisten toimivaltaisten viranomaisten,

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 3 kohta

14 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Hätätilannetyöryhmän on koostuttava lääkeviraston tieteellisten komiteoiden, työryhmien ja henkilöstön, direktiivin 2001/83/EY 27 artiklan mukaisesti perustetun koordinointiryhmän ja asetuksen (EU) 536/2014 (21) 85 artiklan mukaisesti perustetun kliinisten lääketutkimusten koordinointi- ja neuvoa-antavan ryhmän edustajista. Tarvittaessa hätätilannetyöryhmään voidaan nimetä ulkopuolisia asiantuntijoita ja siihen voidaan tapauskohtaisesti kutsua muiden unionin elinten ja virastojen edustajia. Hätätilannetyöryhmän puheenjohtajana toimii lääkevirasto. | 3.   Hätätilannetyöryhmän on koostuttava lääkeviraston tieteellisten komiteoiden, työryhmien
  , myös potilas- ja kuluttajajärjestöjen työryhmän (PCWP) ja terveydenhuollon ammatillisten järjestöjen työryhmän (HCPWP),
  ja
  lääkeviraston
  henkilöstön, direktiivin 2001/83/EY 27 artiklan mukaisesti perustetun koordinointiryhmän ja asetuksen (EU)
  N:o
  536/2014 (21) 85 artiklan mukaisesti perustetun kliinisten lääketutkimusten koordinointi- ja neuvoa-antavan ryhmän edustajista. Tarvittaessa hätätilannetyöryhmään voidaan nimetä ulkopuolisia asiantuntijoita ja siihen voidaan tapauskohtaisesti kutsua muiden unionin elinten ja virastojen edustajia. Hätätilannetyöryhmän puheenjohtajana toimii lääkevirasto. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Hätätilannetyöryhmän on koostuttava lääkeviraston tieteellisten komiteoiden, työryhmien ja henkilöstön, direktiivin 2001/83/EY 27 artiklan mukaisesti perustetun koordinointiryhmän ja asetuksen (EU) 536/2014 (21) 85 artiklan mukaisesti perustetun kliinisten lääketutkimusten koordinointi- ja neuvoa-antavan ryhmän edustajista. Tarvittaessa hätätilannetyöryhmään voidaan nimetä ulkopuolisia asiantuntijoita ja siihen voidaan tapauskohtaisesti kutsua muiden unionin elinten ja virastojen edustajia. Hätätilannetyöryhmän puheenjohtajana toimii lääkevirasto.

3.   Hätätilannetyöryhmän on koostuttava lääkeviraston tieteellisten komiteoiden, työryhmien
  , myös potilas- ja kuluttajajärjestöjen työryhmän (PCWP) ja terveydenhuollon ammatillisten järjestöjen työryhmän (HCPWP),
  ja
  lääkeviraston
  henkilöstön, direktiivin 2001/83/EY 27 artiklan mukaisesti perustetun koordinointiryhmän ja asetuksen (EU)
  N:o
  536/2014 (21) 85 artiklan mukaisesti perustetun kliinisten lääketutkimusten koordinointi- ja neuvoa-antavan ryhmän edustajista. Tarvittaessa hätätilannetyöryhmään voidaan nimetä ulkopuolisia asiantuntijoita ja siihen voidaan tapauskohtaisesti kutsua muiden unionin elinten ja virastojen edustajia. Hätätilannetyöryhmän puheenjohtajana toimii lääkevirasto.

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 5 kohta

14 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Puheenjohtaja voi kutsua kokouksiin jäsenvaltioiden edustajia, lääkeviraston tieteellisten komiteoiden ja työryhmien jäseniä ja kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntilupien haltijat, lääkkeiden kehittäjät, kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajat, kliinisten lääketutkimusten verkostojen edustajat sekä potilasjärjestöt ja terveydenhuollon ammattihenkilöstöä edustavat järjestöt. | 5.   Puheenjohtaja voi kutsua kokouksiin jäsenvaltioiden edustajia, lääkeviraston tieteellisten komiteoiden ja työryhmien jäseniä ja kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntilupien haltijat, lääkkeiden kehittäjät, kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajat, kliinisten lääketutkimusten verkostojen edustajat
  , kliinisten lääketutkimusten alan riippumattomat asiantuntijat ja tutkijat
  sekä potilasjärjestöt ja terveydenhuollon ammattihenkilöstöä edustavat järjestöt. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Puheenjohtaja voi kutsua kokouksiin jäsenvaltioiden edustajia, lääkeviraston tieteellisten komiteoiden ja työryhmien jäseniä ja kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntilupien haltijat, lääkkeiden kehittäjät, kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajat, kliinisten lääketutkimusten verkostojen edustajat sekä potilasjärjestöt ja terveydenhuollon ammattihenkilöstöä edustavat järjestöt.

5.   Puheenjohtaja voi kutsua kokouksiin jäsenvaltioiden edustajia, lääkeviraston tieteellisten komiteoiden ja työryhmien jäseniä ja kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkkeisiin liittyvien sidosryhmien edustajat, myyntilupien haltijat, lääkkeiden kehittäjät, kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajat, kliinisten lääketutkimusten verkostojen edustajat
  , kliinisten lääketutkimusten alan riippumattomat asiantuntijat ja tutkijat
  sekä potilasjärjestöt ja terveydenhuollon ammattihenkilöstöä edustavat järjestöt.

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

14 artikla – 8 kohta

14 artikla – 8 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 8.   Hätätilannetyöryhmään sovelletaan avoimuuden ja jäsenten riippumattomuuden osalta asetuksen (EY) N:o 726/2004 63 artiklaa. | 8.   Hätätilannetyöryhmään sovelletaan avoimuuden ja jäsenten riippumattomuuden osalta asetuksen (EY) N:o 726/2004 63 artiklaa.
  Hätätilannetyöryhmän jäsenten on aina, kun tapahtuu merkittävä muutos, päivitettävä taloudellisia sidonnaisuuksiaan koskeva vuosittainen ilmoitus, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 726/2004 63 artiklassa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

8.   Hätätilannetyöryhmään sovelletaan avoimuuden ja jäsenten riippumattomuuden osalta asetuksen (EY) N:o 726/2004 63 artiklaa.

8.   Hätätilannetyöryhmään sovelletaan avoimuuden ja jäsenten riippumattomuuden osalta asetuksen (EY) N:o 726/2004 63 artiklaa.
  Hätätilannetyöryhmän jäsenten on aina, kun tapahtuu merkittävä muutos, päivitettävä taloudellisia sidonnaisuuksiaan koskeva vuosittainen ilmoitus, josta säädetään asetuksen (EY) N:o 726/2004 63 artiklassa.

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 3 kohta

15 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Hätätilannetyöryhmän on vahvistettava menettelyt vaadittuja tietoja ja dataa, mukaan lukien tiedot jäsenvaltiosta, jossa / jäsenvaltioista, joissa kliinistä lääketutkimusta koskeva lupahakemus on jätetty tai aiotaan jättää, koskevan tietopaketin pyytämiselle ja esittämiselle. | 3.   Hätätilannetyöryhmän on vahvistettava menettelyt
  ja ohjeistus
  vaadittuja tietoja ja dataa, mukaan lukien tiedot jäsenvaltiosta, jossa / jäsenvaltioista, joissa kliinistä lääketutkimusta koskeva lupahakemus on jätetty tai aiotaan jättää, koskevan tietopaketin pyytämiselle ja esittämiselle. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Hätätilannetyöryhmän on vahvistettava menettelyt vaadittuja tietoja ja dataa, mukaan lukien tiedot jäsenvaltiosta, jossa / jäsenvaltioista, joissa kliinistä lääketutkimusta koskeva lupahakemus on jätetty tai aiotaan jättää, koskevan tietopaketin pyytämiselle ja esittämiselle.

3.   Hätätilannetyöryhmän on vahvistettava menettelyt
  ja ohjeistus
  vaadittuja tietoja ja dataa, mukaan lukien tiedot jäsenvaltiosta, jossa / jäsenvaltioista, joissa kliinistä lääketutkimusta koskeva lupahakemus on jätetty tai aiotaan jättää, koskevan tietopaketin pyytämiselle ja esittämiselle.

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 artikla – 5 kohta

15 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Kun jäsenvaltio hyväksyy kliinistä lääketutkimusta koskevan hakemuksen, josta on annettu tieteellistä neuvontaa, sen on otettava kyseinen neuvonta asianmukaisesti huomioon. | 5.   Kun jäsenvaltio hyväksyy kliinistä lääketutkimusta koskevan hakemuksen, josta on annettu tieteellistä neuvontaa, sen on otettava kyseinen neuvonta asianmukaisesti huomioon.
  Hätätilannetyöryhmän antama tieteellinen neuvonta ei rajoita asetuksessa (EU) N:o 536/2014 säädetyn eettisen arvioinnin suorittamista. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Kun jäsenvaltio hyväksyy kliinistä lääketutkimusta koskevan hakemuksen, josta on annettu tieteellistä neuvontaa, sen on otettava kyseinen neuvonta asianmukaisesti huomioon.

5.   Kun jäsenvaltio hyväksyy kliinistä lääketutkimusta koskevan hakemuksen, josta on annettu tieteellistä neuvontaa, sen on otettava kyseinen neuvonta asianmukaisesti huomioon.
  Hätätilannetyöryhmän antama tieteellinen neuvonta ei rajoita asetuksessa (EU) N:o 536/2014 säädetyn eettisen arvioinnin suorittamista.

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

15 a artikla (uusi)

15 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 15 a artikla |
| | Kliinisistä lääketutkimuksista ja myyntilupia koskevista päätöksistä tiedottaminen |
| | 1.
     
  Unionissa suoritettavien kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajien on kansanterveysuhan ajan |
| | (a) | julkaistava tutkimussuunnitelma lääketutkimuksen alussa EU:n kliinisten lääketutkimusten rekisterin kautta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

15 a artikla

15 a artikla

Kliinisistä lääketutkimuksista ja myyntilupia koskevista päätöksistä tiedottaminen

Kliinisistä lääketutkimuksista ja myyntilupia koskevista päätöksistä tiedottaminen

1.
     
  Unionissa suoritettavien kliinisten lääketutkimusten toimeksiantajien on kansanterveysuhan ajan

(a)

(a)

julkaistava tutkimussuunnitelma lääketutkimuksen alussa EU:n kliinisten lääketutkimusten rekisterin kautta;

julkaistava tutkimussuunnitelma lääketutkimuksen alussa EU:n kliinisten lääketutkimusten rekisterin kautta;

| (b) | julkaistava yhteenveto tuloksista EU:n kliinisten lääketutkimusten rekisterin kautta lääkeviraston asettamassa määräajassa, joka on lyhyempi kuin asetuksen (EU) N:o 536/2014 37 artiklassa säädetty määräaika. |
| --- | --- |

(b)

(b)

julkaistava yhteenveto tuloksista EU:n kliinisten lääketutkimusten rekisterin kautta lääkeviraston asettamassa määräajassa, joka on lyhyempi kuin asetuksen (EU) N:o 536/2014 37 artiklassa säädetty määräaika.

julkaistava yhteenveto tuloksista EU:n kliinisten lääketutkimusten rekisterin kautta lääkeviraston asettamassa määräajassa, joka on lyhyempi kuin asetuksen (EU) N:o 536/2014 37 artiklassa säädetty määräaika.

2.
     
  Jos lääkkeelle myönnetään myyntilupa, lääkeviraston on julkaistava

| (a) | tuotetiedot ja yksityiskohtaiset tiedot käyttöehdoista myyntiluvan myöntämisajankohtana; |
| --- | --- |

(a)

(a)

tuotetiedot ja yksityiskohtaiset tiedot käyttöehdoista myyntiluvan myöntämisajankohtana;

tuotetiedot ja yksityiskohtaiset tiedot käyttöehdoista myyntiluvan myöntämisajankohtana;

| (b) | eurooppalaiset julkiset arviointikertomukset mahdollisimman pian ja mahdollisuuksien mukaan seitsemän päivän kuluessa myyntiluvan myöntämisestä; |
| --- | --- |

(b)

(b)

eurooppalaiset julkiset arviointikertomukset mahdollisimman pian ja mahdollisuuksien mukaan seitsemän päivän kuluessa myyntiluvan myöntämisestä;

eurooppalaiset julkiset arviointikertomukset mahdollisimman pian ja mahdollisuuksien mukaan seitsemän päivän kuluessa myyntiluvan myöntämisestä;

| (c) | lääkevirastolle hakemuksen tueksi toimitetut kliiniset tiedot mahdollisuuksien mukaan kahden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on myöntänyt luvan, ja kun niiden sisältämät henkilötiedot on anonymisoitu ja liikesalaisuuksiin liittyvät tiedot on poistettu; |
| --- | --- |

(c)

(c)

lääkevirastolle hakemuksen tueksi toimitetut kliiniset tiedot mahdollisuuksien mukaan kahden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on myöntänyt luvan, ja kun niiden sisältämät henkilötiedot on anonymisoitu ja liikesalaisuuksiin liittyvät tiedot on poistettu;

lääkevirastolle hakemuksen tueksi toimitetut kliiniset tiedot mahdollisuuksien mukaan kahden kuukauden kuluessa siitä, kun komissio on myöntänyt luvan, ja kun niiden sisältämät henkilötiedot on anonymisoitu ja liikesalaisuuksiin liittyvät tiedot on poistettu;

| (d) | riskinhallintasuunnitelma kokonaisuudessaan ja sen mahdolliset päivitetyt versiot. |
| --- | --- |

(d)

(d)

riskinhallintasuunnitelma kokonaisuudessaan ja sen mahdolliset päivitetyt versiot.

riskinhallintasuunnitelma kokonaisuudessaan ja sen mahdolliset päivitetyt versiot.

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 1 kohta

16 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Sen jälkeen kun kansanterveysuhka on todettu, hätätilannetyöryhmän on tarkasteltava saatavilla olevaa tieteellistä dataa, joka liittyy lääkkeisiin, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin. Tarkasteluja on päivitettävä säännöllisesti kansanterveysuhan aikana. | 1.   Sen jälkeen kun kansanterveysuhka on todettu, hätätilannetyöryhmän on tarkasteltava saatavilla olevaa tieteellistä dataa, joka liittyy lääkkeisiin, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin. Tarkasteluja on päivitettävä säännöllisesti kansanterveysuhan aikana
  , myös kun hätätilannetyöryhmä ja ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevä komitea ovat niin sopineet myyntilupahakemuksen arvioinnin valmistelun yhteydessä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Sen jälkeen kun kansanterveysuhka on todettu, hätätilannetyöryhmän on tarkasteltava saatavilla olevaa tieteellistä dataa, joka liittyy lääkkeisiin, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin. Tarkasteluja on päivitettävä säännöllisesti kansanterveysuhan aikana.

1.   Sen jälkeen kun kansanterveysuhka on todettu, hätätilannetyöryhmän on tarkasteltava saatavilla olevaa tieteellistä dataa, joka liittyy lääkkeisiin, joilla voidaan mahdollisesti vastata kansanterveysuhkiin. Tarkasteluja on päivitettävä säännöllisesti kansanterveysuhan aikana
  , myös kun hätätilannetyöryhmä ja ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä käsittelevä komitea ovat niin sopineet myyntilupahakemuksen arvioinnin valmistelun yhteydessä
  .

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 2 kohta

16 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Hätätilannetyöryhmä voi tarkastelua valmistellessaan pyytää tietoja ja dataa myyntilupien haltijoilta ja kehittäjiltä sekä pyytää nämä mukaan alustaviin keskusteluihin. Hätätilannetyöryhmä voi myös tarvittaessa hyödyntää kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettua terveysdataa koskevia havaintotutkimuksia kiinnittäen huomiota niiden luotettavuuteen. | 2.   Hätätilannetyöryhmä voi tarkastelua valmistellessaan pyytää tietoja ja dataa myyntilupien haltijoilta ja kehittäjiltä sekä pyytää nämä mukaan alustaviin keskusteluihin. Hätätilannetyöryhmä voi myös tarvittaessa hyödyntää kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettua terveysdataa koskevia havaintotutkimuksia kiinnittäen huomiota niiden luotettavuuteen.
  Hätätilannetyöryhmä voi lisätietojen saamiseksi ja datan vaihtamiseksi olla yhteydessä kolmansien maiden lääkevirastoihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Hätätilannetyöryhmä voi tarkastelua valmistellessaan pyytää tietoja ja dataa myyntilupien haltijoilta ja kehittäjiltä sekä pyytää nämä mukaan alustaviin keskusteluihin. Hätätilannetyöryhmä voi myös tarvittaessa hyödyntää kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettua terveysdataa koskevia havaintotutkimuksia kiinnittäen huomiota niiden luotettavuuteen.

2.   Hätätilannetyöryhmä voi tarkastelua valmistellessaan pyytää tietoja ja dataa myyntilupien haltijoilta ja kehittäjiltä sekä pyytää nämä mukaan alustaviin keskusteluihin. Hätätilannetyöryhmä voi myös tarvittaessa hyödyntää kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettua terveysdataa koskevia havaintotutkimuksia kiinnittäen huomiota niiden luotettavuuteen.
  Hätätilannetyöryhmä voi lisätietojen saamiseksi ja datan vaihtamiseksi olla yhteydessä kolmansien maiden lääkevirastoihin.

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

16 artikla – 7 kohta

16 artikla – 7 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 7.
     
  Lääkeviraston on julkaistava 4 kohdan mukaisesti annetut lausunnot ja niiden päivitykset www-portaalissaan. | Poistetaan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

7.
     
  Lääkeviraston on julkaistava 4 kohdan mukaisesti annetut lausunnot ja niiden päivitykset www-portaalissaan.

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 kohta

17 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lääkeviraston on yhdessä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tiedotettava yleisölle ja sidosryhmille hätätilannetyöryhmän työstä
  www-portaalissa
  ja muilla asianmukaisilla tavoilla. | Lääkeviraston on yhdessä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tiedotettava yleisölle ja sidosryhmille
  viipymättä
  hätätilannetyöryhmän työstä
  www-portaalinsa tähän tarkoitukseen varatussa osassa
  ja muilla asianmukaisilla tavoilla
  sekä tarpeen mukaan torjuttava hätätilannetyöryhmän työtä koskevaa disinformaatiota
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lääkeviraston on yhdessä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tiedotettava yleisölle ja sidosryhmille hätätilannetyöryhmän työstä
  www-portaalissa
  ja muilla asianmukaisilla tavoilla.

www-portaalissa

Lääkeviraston on yhdessä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tiedotettava yleisölle ja sidosryhmille
  viipymättä
  hätätilannetyöryhmän työstä
  www-portaalinsa tähän tarkoitukseen varatussa osassa
  ja muilla asianmukaisilla tavoilla
  sekä tarpeen mukaan torjuttava hätätilannetyöryhmän työtä koskevaa disinformaatiota
  .

viipymättä

www-portaalinsa tähän tarkoitukseen varatussa osassa

sekä tarpeen mukaan torjuttava hätätilannetyöryhmän työtä koskevaa disinformaatiota

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

17 artikla – 1 a kohta (uusi)

17 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Luettelo hätätilannetyöryhmän jäsenistä, sen työjärjestys sekä 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti annetut suositukset ja 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti annetut lausunnot julkaistaan lääkeviraston www-portaalissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Luettelo hätätilannetyöryhmän jäsenistä, sen työjärjestys sekä 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti annetut suositukset ja 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti annetut lausunnot julkaistaan lääkeviraston www-portaalissa.

Luettelo hätätilannetyöryhmän jäsenistä, sen työjärjestys sekä 16 artiklan 3 kohdan mukaisesti annetut suositukset ja 16 artiklan 4 kohdan mukaisesti annetut lausunnot julkaistaan lääkeviraston www-portaalissa.

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 1 kohta – a alakohta

18 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | kehitettävä ja ylläpidettävä sähköisiä välineitä tietojen ja datan toimittamiseksi, mukaan lukien kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

kehitettävä ja ylläpidettävä sähköisiä välineitä tietojen ja datan toimittamiseksi, mukaan lukien kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata;

| (a) | kehitettävä ja ylläpidettävä sähköisiä välineitä
  , yhteentoimiva ja digitaalinen alusta mukaan lukien,
  tietojen ja datan toimittamiseksi, mukaan lukien kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata; |
| --- | --- |

(a)

kehitettävä ja ylläpidettävä sähköisiä välineitä
  , yhteentoimiva ja digitaalinen alusta mukaan lukien,
  tietojen ja datan toimittamiseksi, mukaan lukien kliinisten tutkimusten ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata;

, yhteentoimiva ja digitaalinen alusta mukaan lukien,

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 1 kohta – b alakohta

18 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | koordinoitava
  riippumattomia rokotteiden
  tehon ja turvallisuuden seurantaa koskevia tutkimuksia käyttäen viranomaisten hallussa olevia asiaankuuluvia tietoja. Koordinaatio on toteutettava yhdessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa uuden rokoteseurantafoorumin kautta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

koordinoitava
  riippumattomia rokotteiden
  tehon ja turvallisuuden seurantaa koskevia tutkimuksia käyttäen viranomaisten hallussa olevia asiaankuuluvia tietoja. Koordinaatio on toteutettava yhdessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa uuden rokoteseurantafoorumin kautta;

riippumattomia rokotteiden

| (b) | koordinoitava
  tautien hoitoon, ehkäisyyn tai diagnosointiin tarkoitettujen lääkkeiden käytön,
  tehon ja turvallisuuden seurantaa koskevia
  riippumattomia
  tutkimuksia käyttäen viranomaisten hallussa olevia asiaankuuluvia tietoja
  ; rokotteiden osalta
  koordinaatio on toteutettava yhdessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa uuden rokoteseurantafoorumin kautta; |
| --- | --- |

(b)

koordinoitava
  tautien hoitoon, ehkäisyyn tai diagnosointiin tarkoitettujen lääkkeiden käytön,
  tehon ja turvallisuuden seurantaa koskevia
  riippumattomia
  tutkimuksia käyttäen viranomaisten hallussa olevia asiaankuuluvia tietoja
  ; rokotteiden osalta
  koordinaatio on toteutettava yhdessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskuksen kanssa uuden rokoteseurantafoorumin kautta;

tautien hoitoon, ehkäisyyn tai diagnosointiin tarkoitettujen lääkkeiden käytön,

riippumattomia

; rokotteiden osalta

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

18 artikla – 1 kohta – c alakohta

18 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | hyödynnettävä sääntelytehtävissään digitaalisia infrastruktuureita tai välineitä, jotta käytettävissä oleva kliinisten
  tutkimusten
  ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata olisi nopeasti saatavilla tai analysoitavissa, sekä tällaisen datan vaihtamista jäsenvaltioiden, lääkeviraston ja muiden unionin elinten välillä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

hyödynnettävä sääntelytehtävissään digitaalisia infrastruktuureita tai välineitä, jotta käytettävissä oleva kliinisten
  tutkimusten
  ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata olisi nopeasti saatavilla tai analysoitavissa, sekä tällaisen datan vaihtamista jäsenvaltioiden, lääkeviraston ja muiden unionin elinten välillä;

tutkimusten

| (c) | hyödynnettävä sääntelytehtävissään digitaalisia infrastruktuureita tai välineitä, jotta käytettävissä oleva kliinisten
  interventiotutkimusten
  ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata olisi nopeasti saatavilla tai analysoitavissa, sekä tällaisen datan vaihtamista jäsenvaltioiden, lääkeviraston ja muiden unionin elinten välillä; |
| --- | --- |

(c)

hyödynnettävä sääntelytehtävissään digitaalisia infrastruktuureita tai välineitä, jotta käytettävissä oleva kliinisten
  interventiotutkimusten
  ulkopuolella tuotettu sähköinen terveysdata olisi nopeasti saatavilla tai analysoitavissa, sekä tällaisen datan vaihtamista jäsenvaltioiden, lääkeviraston ja muiden unionin elinten välillä;

interventiotutkimusten

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 1 kohta

19 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Lääkevirastoon perustetaan lääkinnällisiä laitteita käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä, jäljempänä ”lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmä”. Se kokoontuu henkilökohtaisesti tai etänä valmistautuessaan kansanterveysuhkaan tai
  sen
  aikana. Lääkevirasto vastaa sihteeristön tehtävistä. | 1.   Lääkevirastoon perustetaan lääkinnällisiä laitteita käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä, jäljempänä ”lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmä”. Se kokoontuu
  säännöllisesti joko
  henkilökohtaisesti tai etänä
  ja aina tilanteen vaatiessa
  valmistautuessaan kansanterveysuhkaan tai
  kansanterveysuhkan
  aikana. Lääkevirasto vastaa sihteeristön tehtävistä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Lääkevirastoon perustetaan lääkinnällisiä laitteita käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä, jäljempänä ”lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmä”. Se kokoontuu henkilökohtaisesti tai etänä valmistautuessaan kansanterveysuhkaan tai
  sen
  aikana. Lääkevirasto vastaa sihteeristön tehtävistä.

1.   Lääkevirastoon perustetaan lääkinnällisiä laitteita käsittelevä toimeenpaneva ohjausryhmä, jäljempänä ”lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmä”. Se kokoontuu
  säännöllisesti joko
  henkilökohtaisesti tai etänä
  ja aina tilanteen vaatiessa
  valmistautuessaan kansanterveysuhkaan tai
  kansanterveysuhkan
  aikana. Lääkevirasto vastaa sihteeristön tehtävistä.

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 2 kohta

19 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmässä on yksi edustaja lääkevirastosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi johtavassa asemassa oleva edustaja kustakin jäsenvaltiosta. Kukin jäsenvaltio nimeää edustajansa. Jäsenten mukana avustamassa voi olla tiettyihin tieteen tai tekniikan aloihin erikoistuneita asiantuntijoita. | 2.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmässä on yksi edustaja lääkevirastosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi johtavassa asemassa oleva
  valtuutettu
  edustaja kustakin jäsenvaltiosta. Kukin jäsenvaltio nimeää edustajansa. Jäsenten mukana avustamassa voi olla tiettyihin tieteen tai tekniikan aloihin erikoistuneita asiantuntijoita.
  Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmään kuuluu tarkkailijoina myös yksi edustaja potilas- ja kuluttajajärjestöjen työryhmästä (PCWP) ja yksi edustaja terveydenhuollon ammatillisten järjestöjen työryhmästä (HCPWP). Luettelo lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän jäsenistä on avoin, ja se julkaistaan lääkeviraston www-portaalissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmässä on yksi edustaja lääkevirastosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi johtavassa asemassa oleva edustaja kustakin jäsenvaltiosta. Kukin jäsenvaltio nimeää edustajansa. Jäsenten mukana avustamassa voi olla tiettyihin tieteen tai tekniikan aloihin erikoistuneita asiantuntijoita.

2.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmässä on yksi edustaja lääkevirastosta, yksi edustaja komissiosta ja yksi johtavassa asemassa oleva
  valtuutettu
  edustaja kustakin jäsenvaltiosta. Kukin jäsenvaltio nimeää edustajansa. Jäsenten mukana avustamassa voi olla tiettyihin tieteen tai tekniikan aloihin erikoistuneita asiantuntijoita.
  Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmään kuuluu tarkkailijoina myös yksi edustaja potilas- ja kuluttajajärjestöjen työryhmästä (PCWP) ja yksi edustaja terveydenhuollon ammatillisten järjestöjen työryhmästä (HCPWP). Luettelo lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän jäsenistä on avoin, ja se julkaistaan lääkeviraston www-portaalissa.

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 3 kohta

19 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän puheenjohtajana toimii lääkevirasto. Puheenjohtaja
  voi kutsua
  kokouksiin kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkinnällisiin laitteisiin liittyvien sidosryhmien edustajat. | 3.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän puheenjohtajana toimii lääkevirasto.
  Kuka tahansa lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän jäsenistä voi ehdottaa, että
  puheenjohtaja
  kutsuu ohjausryhmän
  kokouksiin kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkinnällisiin laitteisiin liittyvien sidosryhmien edustajat
  , kuten valmistajien ja ilmoitettujen laitosten tai lääkinnällisten laitteiden toimitusketjun muiden toimijoiden edustajat, sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, potilaiden ja kuluttajien edustajat, jos heiltä saatavia tietoja voidaan hyödyntää lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän keskusteluissa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän puheenjohtajana toimii lääkevirasto. Puheenjohtaja
  voi kutsua
  kokouksiin kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkinnällisiin laitteisiin liittyvien sidosryhmien edustajat.

3.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän puheenjohtajana toimii lääkevirasto.
  Kuka tahansa lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän jäsenistä voi ehdottaa, että
  puheenjohtaja
  kutsuu ohjausryhmän
  kokouksiin kolmansia osapuolia, mukaan lukien lääkinnällisiin laitteisiin liittyvien sidosryhmien edustajat
  , kuten valmistajien ja ilmoitettujen laitosten tai lääkinnällisten laitteiden toimitusketjun muiden toimijoiden edustajat, sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, potilaiden ja kuluttajien edustajat, jos heiltä saatavia tietoja voidaan hyödyntää lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän keskusteluissa
  .

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

19 artikla – 6 a kohta (uusi)

19 artikla – 6 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 6 a.
     
  Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän jäsenillä ei saa olla sellaisia taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia lääkinnällisiä laitteita valmistavaan teollisuuteen, jotka voisivat asettaa heidän puolueettomuutensa kyseenalaiseksi. Heidän on palveltava yleistä etua riippumattomasti ja annettava vuosittain ilmoitus taloudellisista sidonnaisuuksistaan ja päivitettävä se aina, kun tapahtuu merkittävä muutos. Kaikki lääkinnällisiä laitteita valmistavaan teollisuuteen mahdollisesti liittyvät epäsuorat sidonnaisuudet on ilmoitettava lääkeviraston ylläpitämään rekisteriin ja asetettava pyynnöstä yleisön saataville. Ilmoitukset sidonnaisuuksista asetetaan julkisesti saataville lääkeviraston www-portaalissa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

6 a.
     
  Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän jäsenillä ei saa olla sellaisia taloudellisia tai muita sidonnaisuuksia lääkinnällisiä laitteita valmistavaan teollisuuteen, jotka voisivat asettaa heidän puolueettomuutensa kyseenalaiseksi. Heidän on palveltava yleistä etua riippumattomasti ja annettava vuosittain ilmoitus taloudellisista sidonnaisuuksistaan ja päivitettävä se aina, kun tapahtuu merkittävä muutos. Kaikki lääkinnällisiä laitteita valmistavaan teollisuuteen mahdollisesti liittyvät epäsuorat sidonnaisuudet on ilmoitettava lääkeviraston ylläpitämään rekisteriin ja asetettava pyynnöstä yleisön saataville. Ilmoitukset sidonnaisuuksista asetetaan julkisesti saataville lääkeviraston www-portaalissa.

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 2 kohta

20 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän on vahvistettava tietopaketti, joka on tarpeen kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloihin sisältyvien lääkinnällisten laitteiden tarjonnan ja kysynnän seuraamiseksi, ja annettava se tiedoksi työryhmälleen. | 2.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän on vahvistettava tietopaketti, joka on tarpeen kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloihin sisältyvien lääkinnällisten laitteiden saatavuuden ja kysynnän seuraamiseksi, ja annettava se tiedoksi työryhmälleen.
  Lääkinnällisiä laitteita varastoiville unionin tai kansallisille toimijoille on ilmoitettava asiasta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän on vahvistettava tietopaketti, joka on tarpeen kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloihin sisältyvien lääkinnällisten laitteiden tarjonnan ja kysynnän seuraamiseksi, ja annettava se tiedoksi työryhmälleen.

2.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän on vahvistettava tietopaketti, joka on tarpeen kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloihin sisältyvien lääkinnällisten laitteiden saatavuuden ja kysynnän seuraamiseksi, ja annettava se tiedoksi työryhmälleen.
  Lääkinnällisiä laitteita varastoiville unionin tai kansallisille toimijoille on ilmoitettava asiasta.

Tarkistus 121

Tarkistus 121

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 3 kohta

20 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Lääkeviraston on julkaistava kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelo ja sen päivitykset
  www-portaalissaan
  . | 3.   Lääkeviraston on julkaistava kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelo ja sen päivitykset
  www-portaalinsa tähän tarkoitukseen varatussa osassa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Lääkeviraston on julkaistava kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelo ja sen päivitykset
  www-portaalissaan
  .

3.   Lääkeviraston on julkaistava kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelo ja sen päivitykset
  www-portaalinsa tähän tarkoitukseen varatussa osassa
  .

Tarkistus 122

Tarkistus 122

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

20 artikla – 3 a kohta (uusi)

20 artikla – 3 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 3 a.
     
  Lääkevirasto raportoi sellaisten kriittisten lääkinnällisten laitteiden pulasta, jotka sisältyvät kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon, 6 artiklan 4 a kohdassa tarkoitetun verkkosivuston kautta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3 a.
     
  Lääkevirasto raportoi sellaisten kriittisten lääkinnällisten laitteiden pulasta, jotka sisältyvät kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon, 6 artiklan 4 a kohdassa tarkoitetun verkkosivuston kautta.

Tarkistus 123

Tarkistus 123

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 1 kohta

22 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän on kansanterveysuhan ajan raportoitava komissiolle ja 23 artiklan
  1
  kohdan
  b
  alakohdassa tarkoitetulle alaverkostolle säännöllisesti seurannan tuloksista ja erityisesti ilmoitettava kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden potentiaalisesta tai todellisesta pulasta
  kansanterveysuhan aikana
  . | 1.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän on kansanterveysuhan ajan raportoitava komissiolle ja 23 artiklan
  2
  kohdan
  a
  alakohdassa tarkoitetulle alaverkostolle säännöllisesti seurannan tuloksista ja erityisesti ilmoitettava
  kansanterveysuhan aikana
  kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden potentiaalisesta tai todellisesta pulasta. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän on kansanterveysuhan ajan raportoitava komissiolle ja 23 artiklan
  1
  kohdan
  b
  alakohdassa tarkoitetulle alaverkostolle säännöllisesti seurannan tuloksista ja erityisesti ilmoitettava kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden potentiaalisesta tai todellisesta pulasta
  kansanterveysuhan aikana
  .

1.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän on kansanterveysuhan ajan raportoitava komissiolle ja 23 artiklan
  2
  kohdan
  a
  alakohdassa tarkoitetulle alaverkostolle säännöllisesti seurannan tuloksista ja erityisesti ilmoitettava
  kansanterveysuhan aikana
  kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden potentiaalisesta tai todellisesta pulasta.

Tarkistus 124

Tarkistus 124

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 2 kohta

22 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän on komission tai 23 artiklan 2 kohdan
  b
  alakohdassa tarkoitetun alaverkoston pyynnöstä
  toimittava
  havaintojaan tukevat aggregoidut tiedot ja kysyntäennusteet. Tältä osin ohjausryhmän on oltava yhteydessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen saadakseen epidemiologisia tietoja lääkinnällisten laitteiden tarvetta koskevan ennusteen tekemiseksi sekä 3 artiklassa tarkoitettuun lääkkeiden ohjausryhmään silloin kun jotakin kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvää lääkinnällistä laitetta käytetään yhdessä lääkkeen kanssa. | 2.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän on komission
  , yhden tai useamman kansallisen toimivaltaisen viranomaisen
  tai 23 artiklan 2 kohdan
  a
  alakohdassa tarkoitetun alaverkoston pyynnöstä
  toimitettava
  havaintojaan tukevat aggregoidut tiedot ja kysyntäennusteet. Tältä osin ohjausryhmän on oltava yhteydessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen saadakseen epidemiologisia tietoja lääkinnällisten laitteiden tarvetta koskevan ennusteen tekemiseksi sekä 3 artiklassa tarkoitettuun lääkkeiden ohjausryhmään silloin kun jotakin kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvää lääkinnällistä laitetta käytetään yhdessä lääkkeen kanssa.
  Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmä jakaa havaintonsa ja päätelmänsä myös lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita varastoivien unionin ja jäsenvaltioiden toimijoiden kanssa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän on komission tai 23 artiklan 2 kohdan
  b
  alakohdassa tarkoitetun alaverkoston pyynnöstä
  toimittava
  havaintojaan tukevat aggregoidut tiedot ja kysyntäennusteet. Tältä osin ohjausryhmän on oltava yhteydessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen saadakseen epidemiologisia tietoja lääkinnällisten laitteiden tarvetta koskevan ennusteen tekemiseksi sekä 3 artiklassa tarkoitettuun lääkkeiden ohjausryhmään silloin kun jotakin kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvää lääkinnällistä laitetta käytetään yhdessä lääkkeen kanssa.

2.   Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän on komission
  , yhden tai useamman kansallisen toimivaltaisen viranomaisen
  tai 23 artiklan 2 kohdan
  a
  alakohdassa tarkoitetun alaverkoston pyynnöstä
  toimitettava
  havaintojaan tukevat aggregoidut tiedot ja kysyntäennusteet. Tältä osin ohjausryhmän on oltava yhteydessä Euroopan tautienehkäisy- ja -valvontakeskukseen saadakseen epidemiologisia tietoja lääkinnällisten laitteiden tarvetta koskevan ennusteen tekemiseksi sekä 3 artiklassa tarkoitettuun lääkkeiden ohjausryhmään silloin kun jotakin kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvää lääkinnällistä laitetta käytetään yhdessä lääkkeen kanssa.
  Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmä jakaa havaintonsa ja päätelmänsä myös lääkkeitä ja lääkinnällisiä laitteita varastoivien unionin ja jäsenvaltioiden toimijoiden kanssa.

Tarkistus 125

Tarkistus 125

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

22 artikla – 5 a kohta (uusi)

22 artikla – 5 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 5 a.
     
  Jos 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja suosituksia ei oteta huomioon tai niitä ei panna täytäntöön, komissio, jäsenvaltiot, lääkinnällisten laitteiden valmistajat ja ilmoitetut laitokset esittävät tarvittaessa asianmukaiset perustelut. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5 a.
     
  Jos 3 ja 4 kohdassa tarkoitettuja suosituksia ei oteta huomioon tai niitä ei panna täytäntöön, komissio, jäsenvaltiot, lääkinnällisten laitteiden valmistajat ja ilmoitetut laitokset esittävät tarvittaessa asianmukaiset perustelut.

Tarkistus 126

Tarkistus 126

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta – a alakohta

23 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | määriteltävä menettelyt kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelon laatimiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

määriteltävä menettelyt kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelon laatimiseksi;

| (a) | määriteltävä menettelyt
  ja kriteerit
  kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelon laatimiseksi
  ja tarkastelemiseksi varmistaen valmistajien ja lääkinnällisten laitteiden toimitusketjun muiden asiaankuuluvien toimijoiden sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, kuluttajien ja potilaiden asianmukaisen kuulemisen
  ; |
| --- | --- |

(a)

määriteltävä menettelyt
  ja kriteerit
  kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luettelon laatimiseksi
  ja tarkastelemiseksi varmistaen valmistajien ja lääkinnällisten laitteiden toimitusketjun muiden asiaankuuluvien toimijoiden sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, kuluttajien ja potilaiden asianmukaisen kuulemisen
  ;

ja kriteerit

ja tarkastelemiseksi varmistaen valmistajien ja lääkinnällisten laitteiden toimitusketjun muiden asiaankuuluvien toimijoiden sekä terveydenhuollon ammattihenkilöstön, kuluttajien ja potilaiden asianmukaisen kuulemisen

Tarkistus 127

Tarkistus 127

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta – b alakohta

23 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | kehitettävä virtaviivaiset sähköiset seuranta- ja raportointijärjestelmät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

kehitettävä virtaviivaiset sähköiset seuranta- ja raportointijärjestelmät;

| (b) | kehitettävä virtaviivaiset sähköiset seuranta- ja raportointijärjestelmät
  koordinoidusti kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa
  ; |
| --- | --- |

(b)

kehitettävä virtaviivaiset sähköiset seuranta- ja raportointijärjestelmät
  koordinoidusti kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa
  ;

koordinoidusti kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa

Tarkistus 128

Tarkistus 128

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 1 kohta – d alakohta

23 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | laadittava ja ylläpidettävä luettelo lääkinnällisten laitteiden valmistajien, valtuutettujen edustajien ja ilmoitettujen laitosten keskitetyistä yhteyspisteistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

(d)

laadittava ja ylläpidettävä luettelo lääkinnällisten laitteiden valmistajien, valtuutettujen edustajien ja ilmoitettujen laitosten keskitetyistä yhteyspisteistä;

laadittava ja ylläpidettävä luettelo lääkinnällisten laitteiden valmistajien, valtuutettujen edustajien ja ilmoitettujen laitosten keskitetyistä yhteyspisteistä;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 129

Tarkistus 129

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 2 kohta – a alakohta

23 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | otettava käyttöön kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden valmistajien ja ilmoitettujen laitosten keskitetyistä yhteyspisteistä koostuva alaverkosto ja pidettävä sitä yllä koko kansanterveysuhan ajan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

otettava käyttöön kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden valmistajien ja ilmoitettujen laitosten keskitetyistä yhteyspisteistä koostuva alaverkosto ja pidettävä sitä yllä koko kansanterveysuhan ajan;

| (a) | otettava käyttöön kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden valmistajien ja ilmoitettujen laitosten keskitetyistä yhteyspisteistä koostuva alaverkosto
  , joka perustuu keskitettyihin yhteyspisteisiin, jotka on sisällytettävä kaikkien lääkinnällisten laitteiden valmistajien osalta asetuksen (EU) 2017/745 33 artiklassa ja asetuksen (EU) 2017/746 30 artiklassa tarkoitettuun tietokantaan,
  ja pidettävä sitä yllä koko kansanterveysuhan ajan; |
| --- | --- |

(a)

otettava käyttöön kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden valmistajien ja ilmoitettujen laitosten keskitetyistä yhteyspisteistä koostuva alaverkosto
  , joka perustuu keskitettyihin yhteyspisteisiin, jotka on sisällytettävä kaikkien lääkinnällisten laitteiden valmistajien osalta asetuksen (EU) 2017/745 33 artiklassa ja asetuksen (EU) 2017/746 30 artiklassa tarkoitettuun tietokantaan,
  ja pidettävä sitä yllä koko kansanterveysuhan ajan;

, joka perustuu keskitettyihin yhteyspisteisiin, jotka on sisällytettävä kaikkien lääkinnällisten laitteiden valmistajien osalta asetuksen (EU) 2017/745 33 artiklassa ja asetuksen (EU) 2017/746 30 artiklassa tarkoitettuun tietokantaan,

Tarkistus 130

Tarkistus 130

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 3 kohta – e a alakohta (uusi)

23 artikla – 3 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e a) | saatavilla olevat varastot; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e a)

(e a)

saatavilla olevat varastot;

saatavilla olevat varastot;

Tarkistus 131

Tarkistus 131

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 3 kohta – e b alakohta (uusi)

23 artikla – 3 kohta – e b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e b) | jo toimitetut määrät; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e b)

(e b)

jo toimitetut määrät;

jo toimitetut määrät;

Tarkistus 132

Tarkistus 132

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 3 kohta – e c alakohta (uusi)

23 artikla – 3 kohta – e c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e c) | suunnitellut toimitukset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e c)

(e c)

suunnitellut toimitukset;

suunnitellut toimitukset;

Tarkistus 133

Tarkistus 133

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

23 artikla – 3 kohta – f alakohta

23 artikla – 3 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | lieventämissuunnitelmat
  mukaan lukien tuotanto- ja
  toimituskapasiteetti
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

lieventämissuunnitelmat
  mukaan lukien tuotanto- ja
  toimituskapasiteetti
  ;

lieventämissuunnitelmat

toimituskapasiteetti

| (f) | estämis- ja lieventämissuunnitelmat,
  mukaan lukien
  tiedot tuotanto- ja toimituskapasiteetista, jotta taataan kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden jatkuva tarjonta ja estetään niiden pula
  ; |
| --- | --- |

(f)

estämis- ja lieventämissuunnitelmat,
  mukaan lukien
  tiedot tuotanto- ja toimituskapasiteetista, jotta taataan kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden jatkuva tarjonta ja estetään niiden pula
  ;

estämis- ja lieventämissuunnitelmat,

tiedot tuotanto- ja toimituskapasiteetista, jotta taataan kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden jatkuva tarjonta ja estetään niiden pula

Tarkistus 134

Tarkistus 134

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 2 kohta

25 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Jäsenvaltion on kerättävä kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvistä lääkinnällisistä laitteista tietoa valmistajilta, tuojilta, jakelijoilta ja ilmoitetuilta laitoksilta, jos se on tarpeen 1 kohdassa säädettyjen raportointivelvollisuuksien täyttämiseksi. | 2.   Jäsenvaltion on kerättävä kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvistä lääkinnällisistä laitteista tietoa valmistajilta, tuojilta, jakelijoilta
  , terveydenhuollon ammattihenkilöstöltä
  ja ilmoitetuilta laitoksilta, jos se on tarpeen 1 kohdassa säädettyjen raportointivelvollisuuksien täyttämiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Jäsenvaltion on kerättävä kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvistä lääkinnällisistä laitteista tietoa valmistajilta, tuojilta, jakelijoilta ja ilmoitetuilta laitoksilta, jos se on tarpeen 1 kohdassa säädettyjen raportointivelvollisuuksien täyttämiseksi.

2.   Jäsenvaltion on kerättävä kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvistä lääkinnällisistä laitteista tietoa valmistajilta, tuojilta, jakelijoilta
  , terveydenhuollon ammattihenkilöstöltä
  ja ilmoitetuilta laitoksilta, jos se on tarpeen 1 kohdassa säädettyjen raportointivelvollisuuksien täyttämiseksi.

Tarkistus 135

Tarkistus 135

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

25 artikla – 4 kohta – a alakohta

25 artikla – 4 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (
  b
  ) | tarkasteltava tarvetta säätää väliaikaisista poikkeuksista jäsenvaltion tasolla asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 1 kohdan tai asetuksen (EU) 2017/746 54 artiklan 1 kohdan nojalla kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden potentiaalisen tai todellisen pulan lieventämiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(
  b
  )

b

tarkasteltava tarvetta säätää väliaikaisista poikkeuksista jäsenvaltion tasolla asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 1 kohdan tai asetuksen (EU) 2017/746 54 artiklan 1 kohdan nojalla kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden potentiaalisen tai todellisen pulan lieventämiseksi;

| (
  a
  ) | tarkasteltava tarvetta säätää väliaikaisista poikkeuksista jäsenvaltion tasolla asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 1 kohdan tai asetuksen (EU) 2017/746 54 artiklan 1 kohdan nojalla kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden potentiaalisen tai todellisen pulan lieventämiseksi
  , siten, että varmistetaan samanaikaisesti sekä potilas- että tuoteturvallisuuden korkea taso
  ; |
| --- | --- |

(
  a
  )

a

tarkasteltava tarvetta säätää väliaikaisista poikkeuksista jäsenvaltion tasolla asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 1 kohdan tai asetuksen (EU) 2017/746 54 artiklan 1 kohdan nojalla kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden potentiaalisen tai todellisen pulan lieventämiseksi
  , siten, että varmistetaan samanaikaisesti sekä potilas- että tuoteturvallisuuden korkea taso
  ;

, siten, että varmistetaan samanaikaisesti sekä potilas- että tuoteturvallisuuden korkea taso

Tarkistus 136

Tarkistus 136

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 1 kohta – a alakohta

26 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | toteuttaa kaikki tarvittavat toimet sille annettujen toimivaltuuksien rajoissa kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden potentiaalisen tai todellisen pulan lieventämiseksi, mukaan lukien tarvittaessa asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 3 kohdan tai asetuksen (EU) 2017/746 54 artiklan 3 kohdan nojalla unionin tasolla myönnettävät väliaikaiset poikkeukset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

toteuttaa kaikki tarvittavat toimet sille annettujen toimivaltuuksien rajoissa kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden potentiaalisen tai todellisen pulan lieventämiseksi, mukaan lukien tarvittaessa asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 3 kohdan tai asetuksen (EU) 2017/746 54 artiklan 3 kohdan nojalla unionin tasolla myönnettävät väliaikaiset poikkeukset;

| (a) | toteuttaa kaikki tarvittavat toimet sille annettujen toimivaltuuksien rajoissa kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden potentiaalisen tai todellisen pulan lieventämiseksi, mukaan lukien tarvittaessa asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 3 kohdan tai asetuksen (EU) 2017/746 54 artiklan 3 kohdan nojalla unionin tasolla myönnettävät väliaikaiset poikkeukset
  siten, että varmistetaan samanaikaisesti sekä potilas- että tuoteturvallisuus
  ; |
| --- | --- |

(a)

toteuttaa kaikki tarvittavat toimet sille annettujen toimivaltuuksien rajoissa kansanterveysuhan aikana kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden potentiaalisen tai todellisen pulan lieventämiseksi, mukaan lukien tarvittaessa asetuksen (EU) 2017/745 59 artiklan 3 kohdan tai asetuksen (EU) 2017/746 54 artiklan 3 kohdan nojalla unionin tasolla myönnettävät väliaikaiset poikkeukset
  siten, että varmistetaan samanaikaisesti sekä potilas- että tuoteturvallisuus
  ;

siten, että varmistetaan samanaikaisesti sekä potilas- että tuoteturvallisuus

Tarkistus 137

Tarkistus 137

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 1 kohta – b alakohta

26 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | tarkastelee jäsenvaltioille, lääkinnällisten laitteiden valmistajille, ilmoitetuille laitoksille ja muille toimijoille osoitettavan ohjeistuksen tarvetta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

tarkastelee jäsenvaltioille, lääkinnällisten laitteiden valmistajille, ilmoitetuille laitoksille ja muille toimijoille osoitettavan ohjeistuksen tarvetta;

| (b) | tarkastelee jäsenvaltioille, lääkinnällisten laitteiden valmistajille, ilmoitetuille laitoksille
  , terveydenhuollon ammattihenkilöstölle
  ja muille toimijoille osoitettavan ohjeistuksen tarvetta
  , kun sitä pidetään oikeasuhteisena, perusteltuna ja välttämättömänä
  ; |
| --- | --- |

(b)

tarkastelee jäsenvaltioille, lääkinnällisten laitteiden valmistajille, ilmoitetuille laitoksille
  , terveydenhuollon ammattihenkilöstölle
  ja muille toimijoille osoitettavan ohjeistuksen tarvetta
  , kun sitä pidetään oikeasuhteisena, perusteltuna ja välttämättömänä
  ;

, terveydenhuollon ammattihenkilöstölle

, kun sitä pidetään oikeasuhteisena, perusteltuna ja välttämättömänä

Tarkistus 138

Tarkistus 138

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

26 artikla – 1 kohta – e alakohta

26 artikla – 1 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden tai niiden komponenttiosien potentiaalisen tai todellisen pulan lieventämiseksi silloin kun kyseisiä laitteita tai osia tuodaan unioniin ja tällaisella potentiaalisella tai todellisella pulalla on kansainvälisiä vaikutuksia. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden tai niiden komponenttiosien potentiaalisen tai todellisen pulan lieventämiseksi silloin kun kyseisiä laitteita tai osia tuodaan unioniin ja tällaisella potentiaalisella tai todellisella pulalla on kansainvälisiä vaikutuksia.

| (e) | on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden tai niiden komponenttiosien potentiaalisen tai todellisen pulan lieventämiseksi silloin kun kyseisiä laitteita tai osia tuodaan unioniin ja tällaisella potentiaalisella tai todellisella pulalla on kansainvälisiä vaikutuksia
  , ja raportoi kyseisistä toimista ja niiden tuloksista lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmälle
  . |
| --- | --- |

(e)

on yhteydessä kolmansiin maihin ja asiaankuuluviin kansainvälisiin organisaatioihin kriittisten lääkinnällisten laitteiden luetteloon sisältyvien lääkinnällisten laitteiden tai niiden komponenttiosien potentiaalisen tai todellisen pulan lieventämiseksi silloin kun kyseisiä laitteita tai osia tuodaan unioniin ja tällaisella potentiaalisella tai todellisella pulalla on kansainvälisiä vaikutuksia
  , ja raportoi kyseisistä toimista ja niiden tuloksista lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmälle
  .

, ja raportoi kyseisistä toimista ja niiden tuloksista lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmälle

Tarkistus 139

Tarkistus 139

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 1 kohta

27 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lääkeviraston on yhdessä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tiedotettava yleisölle ja sidosryhmille lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän työstä
  www-portaalissa
  ja muilla asianmukaisilla tavoilla. | Lääkeviraston on yhdessä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tiedotettava yleisölle ja
  asiaankuuluville
  sidosryhmille
  oikea-aikaisesti
  lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän työstä
  www-portaalinsa tähän tarkoitukseen varatussa osassa
  ja muilla asianmukaisilla tavoilla
  sekä tarpeen mukaan torjuttava lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän työtä koskevaa disinformaatiota
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lääkeviraston on yhdessä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tiedotettava yleisölle ja sidosryhmille lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän työstä
  www-portaalissa
  ja muilla asianmukaisilla tavoilla.

www-portaalissa

Lääkeviraston on yhdessä kansallisten toimivaltaisten viranomaisten kanssa tiedotettava yleisölle ja
  asiaankuuluville
  sidosryhmille
  oikea-aikaisesti
  lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän työstä
  www-portaalinsa tähän tarkoitukseen varatussa osassa
  ja muilla asianmukaisilla tavoilla
  sekä tarpeen mukaan torjuttava lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän työtä koskevaa disinformaatiota
  .

asiaankuuluville

oikea-aikaisesti

www-portaalinsa tähän tarkoitukseen varatussa osassa

sekä tarpeen mukaan torjuttava lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän työtä koskevaa disinformaatiota

Tarkistus 140

Tarkistus 140

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

27 artikla – 1 a kohta (uusi)

27 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän toteuttamien menettelyjen on oltava avoimia. Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän esityslistat ja pöytäkirjat sekä työjärjestys ja suositukset ja tarvittaessa äänestykset dokumentoidaan ja asetetaan julkisesti saataville, mahdolliset eriävät mielipiteet mukaan lukien. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän toteuttamien menettelyjen on oltava avoimia. Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän esityslistat ja pöytäkirjat sekä työjärjestys ja suositukset ja tarvittaessa äänestykset dokumentoidaan ja asetetaan julkisesti saataville, mahdolliset eriävät mielipiteet mukaan lukien.

Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän toteuttamien menettelyjen on oltava avoimia. Lääkinnällisten laitteiden ohjausryhmän esityslistat ja pöytäkirjat sekä työjärjestys ja suositukset ja tarvittaessa äänestykset dokumentoidaan ja asetetaan julkisesti saataville, mahdolliset eriävät mielipiteet mukaan lukien.

Tarkistus 141

Tarkistus 141

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 kohta – johdantokappale

28 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Lääkeviraston on
  1 päivästä maaliskuuta 2022 lähtien
  vastattava komission puolesta täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/1396 mukaisesti nimettyjen asiantuntijapaneelien sihteeristön tehtävistä ja annettava tarvittava tuki, jolla varmistetaan, että kyseiset paneelit voivat tehokkaasti toteuttaa asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 9 ja 10 kohdassa säädetyt tehtävänsä. Lääkeviraston on | Lääkeviraston on vastattava komission puolesta täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/1396 mukaisesti nimettyjen asiantuntijapaneelien sihteeristön tehtävistä ja annettava tarvittava tuki, jolla varmistetaan, että kyseiset paneelit voivat tehokkaasti toteuttaa asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 9 ja 10 kohdassa säädetyt tehtävänsä. Lääkeviraston on |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Lääkeviraston on
  1 päivästä maaliskuuta 2022 lähtien
  vastattava komission puolesta täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/1396 mukaisesti nimettyjen asiantuntijapaneelien sihteeristön tehtävistä ja annettava tarvittava tuki, jolla varmistetaan, että kyseiset paneelit voivat tehokkaasti toteuttaa asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 9 ja 10 kohdassa säädetyt tehtävänsä. Lääkeviraston on

1 päivästä maaliskuuta 2022 lähtien

Lääkeviraston on vastattava komission puolesta täytäntöönpanopäätöksen (EU) 2019/1396 mukaisesti nimettyjen asiantuntijapaneelien sihteeristön tehtävistä ja annettava tarvittava tuki, jolla varmistetaan, että kyseiset paneelit voivat tehokkaasti toteuttaa asetuksen (EU) 2017/745 106 artiklan 9 ja 10 kohdassa säädetyt tehtävänsä. Lääkeviraston on

Tarkistus 142

Tarkistus 142

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

28 artikla – 1 kohta – a alakohta

28 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | annettava asiantuntijapaneeleille hallinnollista ja teknistä tukea tieteellisiä lausuntoja, kantoja ja neuvontaa varten; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

annettava asiantuntijapaneeleille hallinnollista ja teknistä tukea tieteellisiä lausuntoja, kantoja ja neuvontaa varten;

| (a) | annettava asiantuntijapaneeleille hallinnollista
  , tieteellistä
  ja teknistä tukea tieteellisiä lausuntoja, kantoja ja neuvontaa varten; |
| --- | --- |

(a)

annettava asiantuntijapaneeleille hallinnollista
  , tieteellistä
  ja teknistä tukea tieteellisiä lausuntoja, kantoja ja neuvontaa varten;

, tieteellistä

Tarkistus 143

Tarkistus 143

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 a artikla (uusi)

29 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 29 a artikla




  Suojautuminen kyberhyökkäyksiltä




  Lääkevirastolla on oltava käytössä korkeatasoiset turvavalvontatoimenpiteet ja -prosessit kyberhyökkäysten, kybervakoilun ja muiden tietoturvaloukkausten torjumiseksi, jotta voidaan varmistaa terveystietojen suoja ja lääkeviraston normaali toiminta kaikkina aikoina ja erityisesti unionin tason kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana. Tätä varten lääkeviraston on aktiivisesti noudatettava ja pantava täytäntöön parhaita kyberturvallisuuskäytäntöjä unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa kyberhyökkäysten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi, lieventämiseksi ja käsittelemiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

29 a artikla

Suojautuminen kyberhyökkäyksiltä

Lääkevirastolla on oltava käytössä korkeatasoiset turvavalvontatoimenpiteet ja -prosessit kyberhyökkäysten, kybervakoilun ja muiden tietoturvaloukkausten torjumiseksi, jotta voidaan varmistaa terveystietojen suoja ja lääkeviraston normaali toiminta kaikkina aikoina ja erityisesti unionin tason kansanterveysuhkien ja vakavien tapahtumien aikana. Tätä varten lääkeviraston on aktiivisesti noudatettava ja pantava täytäntöön parhaita kyberturvallisuuskäytäntöjä unionin toimielimissä, elimissä ja laitoksissa kyberhyökkäysten ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi, lieventämiseksi ja käsittelemiseksi.

Tarkistus 144

Tarkistus 144

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

29 b artikla (uusi)

29 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 29 b artikla




  Seuraamukset




  Jäsenvaltioiden on annettava säännöt seuraamuksista, joita sovelletaan 10 ja 24 artiklassa säädettyjen velvollisuuksien rikkomiseen, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamukset voivat olla myös taloudellisia, ja niiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi nämä säännöt ja toimenpiteet viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] ja ilmoitettava sille niihin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista viipymättä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

29 b artikla

Seuraamukset

Jäsenvaltioiden on annettava säännöt seuraamuksista, joita sovelletaan 10 ja 24 artiklassa säädettyjen velvollisuuksien rikkomiseen, ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet niiden täytäntöönpanon varmistamiseksi. Seuraamukset voivat olla myös taloudellisia, ja niiden on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on annettava komissiolle tiedoksi nämä säännöt ja toimenpiteet viimeistään ... päivänä ...kuuta ... [kuuden kuukauden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta] ja ilmoitettava sille niihin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista viipymättä.

Tarkistus 145

Tarkistus 145

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 1 kohta – johdantokappale

30 artikla – 1 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä ja rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (24) ja salassapitovelvollisuutta koskevien kansallisten säännösten ja käytäntöjen soveltamista jäsenvaltioissa, kaikkien tämän asetuksen soveltamiseen osallistuvien osapuolten on noudatettava luottamuksellisuutta tehtäviensä suorittamisen yhteydessä haltuunsa saamiensa tietojen osalta seuraavien suojaamiseksi: | 1.   Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä ja rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (24) ja
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 ja

   (24a) salassapitovelvollisuutta koskevien kansallisten säännösten ja käytäntöjen soveltamista jäsenvaltioissa, kaikkien tämän asetuksen soveltamiseen osallistuvien osapuolten on noudatettava luottamuksellisuutta tehtäviensä suorittamisen yhteydessä haltuunsa saamiensa tietojen osalta seuraavien suojaamiseksi: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä ja rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (24) ja salassapitovelvollisuutta koskevien kansallisten säännösten ja käytäntöjen soveltamista jäsenvaltioissa, kaikkien tämän asetuksen soveltamiseen osallistuvien osapuolten on noudatettava luottamuksellisuutta tehtäviensä suorittamisen yhteydessä haltuunsa saamiensa tietojen osalta seuraavien suojaamiseksi:

1.   Jollei tässä asetuksessa toisin säädetä ja rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1049/2001 (24) ja
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2019/1937 ja

   (24a) salassapitovelvollisuutta koskevien kansallisten säännösten ja käytäntöjen soveltamista jäsenvaltioissa, kaikkien tämän asetuksen soveltamiseen osallistuvien osapuolten on noudatettava luottamuksellisuutta tehtäviensä suorittamisen yhteydessä haltuunsa saamiensa tietojen osalta seuraavien suojaamiseksi:

Tarkistus 146

Tarkistus 146

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 1 kohta – a alakohta

30 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | henkilötiedot 32 artiklan mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

(a)

henkilötiedot 32 artiklan mukaisesti;

henkilötiedot 32 artiklan mukaisesti;

Poistetaan.

Poistetaan.

Tarkistus 147

Tarkistus 147

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 1 kohta – b alakohta

30 artikla – 1 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön
  kaupallisesti luottamukselliset tiedot ja
  liikesalaisuudet
  , mukaan lukien
  teollis- ja tekijänoikeudet; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön
  kaupallisesti luottamukselliset tiedot ja
  liikesalaisuudet
  , mukaan lukien
  teollis- ja tekijänoikeudet;

kaupallisesti luottamukselliset tiedot ja

, mukaan lukien

| (b) | luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön liikesalaisuudet
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/943

   (1a)

  mukaisesti sekä muut kaupallisesti luottamukselliset tiedot ja
  teollis- ja tekijänoikeudet; |
| --- | --- |

(b)

luonnollisen henkilön tai oikeushenkilön liikesalaisuudet
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/943

   (1a)

  mukaisesti sekä muut kaupallisesti luottamukselliset tiedot ja
  teollis- ja tekijänoikeudet;

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin (EU) 2016/943

1a

mukaisesti sekä muut kaupallisesti luottamukselliset tiedot ja

Tarkistus 148

Tarkistus 148

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 artikla – 5 kohta

30 artikla – 5 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 5.   Komissio, lääkevirasto ja jäsenvaltiot voivat vaihtaa liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja
  – ja tarvittaessa suojata kansanterveystietoja ja henkilötietoja –
  sellaisten kolmansien maiden sääntelyviranomaisten kanssa, joiden kanssa ne ovat tehneet kahdenvälisiä tai monenvälisiä luottamuksellisuutta suojaavia järjestelyjä. | 5.   Komissio, lääkevirasto ja jäsenvaltiot voivat vaihtaa liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja sellaisten kolmansien maiden sääntelyviranomaisten kanssa, joiden kanssa ne ovat tehneet kahdenvälisiä tai monenvälisiä luottamuksellisuutta suojaavia järjestelyjä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

5.   Komissio, lääkevirasto ja jäsenvaltiot voivat vaihtaa liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja
  – ja tarvittaessa suojata kansanterveystietoja ja henkilötietoja –
  sellaisten kolmansien maiden sääntelyviranomaisten kanssa, joiden kanssa ne ovat tehneet kahdenvälisiä tai monenvälisiä luottamuksellisuutta suojaavia järjestelyjä.

5.   Komissio, lääkevirasto ja jäsenvaltiot voivat vaihtaa liikesalaisuuksiin liittyviä tietoja sellaisten kolmansien maiden sääntelyviranomaisten kanssa, joiden kanssa ne ovat tehneet kahdenvälisiä tai monenvälisiä luottamuksellisuutta suojaavia järjestelyjä.

Tarkistus 149

Tarkistus 149

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 a artikla (uusi)

30 a artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 30 a artikla




  Henkilötietojen suoja





  1.
     
  Tämän asetuksen mukaisesti toteutettaviin henkilötietojen siirtoihin sovelletaan tapauksen mukaan asetuksia (EU) 2016/679 ja (EU) 2018/1725.






  2.
     
  Kun henkilötietoja siirretään kolmanteen maahan eikä ole olemassa asetuksen (EU) 2016/679 49 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tietosuojan riittävyyttä koskevaa päätöstä tai asetuksen (EU) 2018/1725 50 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja asianmukaisia suojatoimia, komissio, lääkevirasto ja jäsenvaltiot voivat vaihtaa henkilötietoja sellaisten kolmansien maiden sääntelyviranomaisten kanssa, joiden kanssa ne ovat tehneet kahdenvälisiä tai monenvälisiä luottamuksellisuutta suojaavia järjestelyjä, jos se on välttämätöntä yleistä etua koskevien tärkeiden syiden vuoksi, kuten kansanterveyden suojelemiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

30 a artikla

Henkilötietojen suoja

1.
     
  Tämän asetuksen mukaisesti toteutettaviin henkilötietojen siirtoihin sovelletaan tapauksen mukaan asetuksia (EU) 2016/679 ja (EU) 2018/1725.

2.
     
  Kun henkilötietoja siirretään kolmanteen maahan eikä ole olemassa asetuksen (EU) 2016/679 49 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua tietosuojan riittävyyttä koskevaa päätöstä tai asetuksen (EU) 2018/1725 50 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja asianmukaisia suojatoimia, komissio, lääkevirasto ja jäsenvaltiot voivat vaihtaa henkilötietoja sellaisten kolmansien maiden sääntelyviranomaisten kanssa, joiden kanssa ne ovat tehneet kahdenvälisiä tai monenvälisiä luottamuksellisuutta suojaavia järjestelyjä, jos se on välttämätöntä yleistä etua koskevien tärkeiden syiden vuoksi, kuten kansanterveyden suojelemiseksi.

Tarkistus 150

Tarkistus 150

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

30 b artikla (uusi)

30 b artikla (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 30 b artikla




  Uudelleentarkastelu




  Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2026 Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen tämän asetuksen toimivuudesta ja liittää siihen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen asetuksen muuttamiseksi. Kertomuksessa on erityisesti tarkasteltava mahdollisuutta ulottaa soveltamisala eläinlääkkeisiin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

30 b artikla

Uudelleentarkastelu

Komissio antaa viimeistään 31 päivänä joulukuuta 2026 Euroopan parlamentille ja neuvostolle arviointikertomuksen tämän asetuksen toimivuudesta ja liittää siihen tarvittaessa lainsäädäntöehdotuksen asetuksen muuttamiseksi. Kertomuksessa on erityisesti tarkasteltava mahdollisuutta ulottaa soveltamisala eläinlääkkeisiin.

Tarkistus 151

Tarkistus 151

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – otsikko

31 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Voimaantulo | Voimaantulo
  ja soveltamispäivä |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Voimaantulo

Voimaantulo
  ja soveltamispäivä

ja soveltamispäivä

Tarkistus 152

Tarkistus 152

Ehdotus asetukseksi

Ehdotus asetukseksi

31 artikla – 1 a kohta (uusi)

31 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | IV lukua sovelletaan ... päivästä ...kuuta ... [voimaantulopäivä + 12 kuukautta]. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

IV lukua sovelletaan ... päivästä ...kuuta ... [voimaantulopäivä + 12 kuukautta].

IV lukua sovelletaan ... päivästä ...kuuta ... [voimaantulopäivä + 12 kuukautta].

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0216/2021).

1

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/522, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta (EUVL L 107, 26.3.2021, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/522, annettu 24 päivänä maaliskuuta 2021, unionin terveysalan toimintaohjelman (EU4Health) perustamisesta kaudeksi 2021–2027 ja asetuksen (EU) N:o 282/2014 kumoamisesta (EUVL L 107, 26.3.2021, s. 1).

(11)  Euroopan parlamentin
  Mietintö
  lääkepulasta – kuinka ratkaista kasvava ongelma
  , 17.9.2020
  (2020/2071(INI)).

11

Mietintö

, 17.9.2020

(11)  Euroopan parlamentin
  päätöslauselma 17 päivänä syyskuuta 2020
  lääkepulasta – kuinka ratkaista kasvava ongelma (2020/2071(INI)).

11

päätöslauselma 17 päivänä syyskuuta 2020

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 726/2004, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön lupa- ja valvontamenettelyistä ja Euroopan lääkeviraston perustamisesta (EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 726/2004, annettu 31 päivänä maaliskuuta 2004, ihmisille ja eläimille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön lupa- ja valvontamenettelyistä ja Euroopan lääkeviraston perustamisesta (EUVL L 136, 30.4.2004, s. 1).

(1 b)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/83/EY, annettu 6 päivänä marraskuuta 2001, ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67).

1 b

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/83/EY, annettu 6 päivänä marraskuuta 2001, ihmisille tarkoitettuja lääkkeitä koskevista yhteisön säännöistä (EYVL L 311, 28.11.2001, s. 67).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2021/241, annettu 12 päivänä helmikuuta 2021, elpymis- ja palautumistukivälineen perustamisesta (EUVL L 57, 18.2.2021, s. 17).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 536/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisistä lääketutkimuksista ja direktiivin 2001/20/EY kumoamisesta (EUVL L 158, 27.5.2014, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 536/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisistä lääketutkimuksista ja direktiivin 2001/20/EY kumoamisesta (EUVL L 158, 27.5.2014, s. 1).

(12)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1396, annettu 10 päivänä syyskuuta 2019, säännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/745 soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse asiantuntijapaneelien nimeämisestä lääkinnällisten laitteiden alalla (EUVL L 234, 11.9.2019, s. 23).

12

(12)  Komission täytäntöönpanopäätös (EU) 2019/1396, annettu 10 päivänä syyskuuta 2019, säännöistä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2017/745 soveltamiseksi siltä osin kuin on kyse asiantuntijapaneelien nimeämisestä lääkinnällisten laitteiden alalla (EUVL L 234, 11.9.2019, s. 23).

12

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus) (EUVL L 119, 4.5.2016, s. 1).

(1 b)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

1 b

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1725, annettu 23 päivänä lokakuuta 2018, luonnollisten henkilöiden suojelusta unionin toimielinten, elinten ja laitosten suorittamassa henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta sekä asetuksen (EY) N:o 45/2001 ja päätöksen N:o 1247/2002/EY kumoamisesta (EUVL L 295, 21.11.2018, s. 39).

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/6, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eläinlääkkeistä ja direktiivin 2001/82/EY kumoamisesta (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2019/6, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, eläinlääkkeistä ja direktiivin 2001/82/EY kumoamisesta (EUVL L 4, 7.1.2019, s. 43).

(18)  Asetus (EY) N:o 726/2004.

18

(18)  Asetus (EY) N:o 726/2004.

18

(19)  [lisätään alaviitteessä 4 tarkoitetun hyväksytyn tekstin viite]

19

(19)  [lisätään alaviitteessä 4 tarkoitetun hyväksytyn tekstin viite]

19

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 536/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisistä lääketutkimuksista ja direktiivin 2001/20/EY kumoamisesta (EUVL L 158, 27.5.2014, s. 1).

21

(21)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 536/2014, annettu 16 päivänä huhtikuuta 2014, ihmisille tarkoitettujen lääkkeiden kliinisistä lääketutkimuksista ja direktiivin 2001/20/EY kumoamisesta (EUVL L 158, 27.5.2014, s. 1).

21

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

24

(24)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1049/2001, annettu 30 päivänä toukokuuta 2001, Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi (EYVL L 145, 31.5.2001, s. 43).

24

(24a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

24a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2019/1937, annettu 23 päivänä lokakuuta 2019, unionin oikeuden rikkomisesta ilmoittavien henkilöiden suojelusta (EUVL L 305, 26.11.2019, s. 17).

(1a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/943, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, julkistamattoman taitotiedon ja liiketoimintatiedon (liikesalaisuuksien) suojaamisesta laittomalta hankinnalta, käytöltä ja ilmaisemiselta (EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1).

1a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi (EU) 2016/943, annettu 8 päivänä kesäkuuta 2016, julkistamattoman taitotiedon ja liiketoimintatiedon (liikesalaisuuksien) suojaamisesta laittomalta hankinnalta, käytöltä ja ilmaisemiselta (EUVL L 157, 15.6.2016, s. 1).

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/313 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/313

---

P9_TA(2021)0352

Vuoteen 2030 ulottuva unionin ympäristöalan toimintaohjelma ***I

Euroopan parlamentin tarkistukset 8. heinäkuuta 2021 ehdotukseen Euroopan parlamentin ja neuvoston päätökseksi vuoteen 2030 ulottuvasta yleisestä unionin ympäristöalan toimintaohjelmasta (COM(2020)0652 – C9-0329/2020 – 2020/0300(COD)) (1)

(Tavallinen lainsäätämisjärjestys: ensimmäinen käsittely)

(2022/C 99/44)

Tarkistus 1

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (3) | Komission suorittamassa seitsemännen ympäristöohjelman arvioinnissa (24) todettiin seuraavaa: ohjelman vuoteen 2050 ulottuva visio ja ensisijaiset tavoitteet ovat edelleen ajankohtaisia, ohjelma on auttanut lisäämään ympäristöpolitiikan toimien ennustettavuutta, nopeutta ja koordinointia ja ohjelman rakenne ja varsinkin sen toimintakehys ovat edistäneet synergioiden luomista ja parantaneet siten ympäristöpolitiikan vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Arvioinnissa todettiin myös, että seitsemännessä ympäristöohjelmassa ennakoitiin Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelmaa korostamalla talouskasvun ja sosiaalisen hyvinvoinnin riippuvuutta hyvinvoivista luonnonvaroista ja että sillä helpotettiin kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi EU on pystynyt keskustelemaan ilmasto- ja ympäristöasioista yhdellä äänellä kansainvälisellä tasolla. Seitsemännen ympäristöohjelman arvioinnissa komissio kuitenkin totesi, että luonnonsuojeluun ja terveyteen liittyvissä toimissa sekä ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä
  muuhun politiikkaan
  ei ole edistytty riittävästi. |

Komission teksti

Tarkistus

(3)

Komission suorittamassa seitsemännen ympäristöohjelman arvioinnissa (24) todettiin seuraavaa: ohjelman vuoteen 2050 ulottuva visio ja ensisijaiset tavoitteet ovat edelleen ajankohtaisia, ohjelma on auttanut lisäämään ympäristöpolitiikan toimien ennustettavuutta, nopeutta ja koordinointia ja ohjelman rakenne ja varsinkin sen toimintakehys ovat edistäneet synergioiden luomista ja parantaneet siten ympäristöpolitiikan vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Arvioinnissa todettiin myös, että seitsemännessä ympäristöohjelmassa ennakoitiin Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelmaa korostamalla talouskasvun ja sosiaalisen hyvinvoinnin riippuvuutta hyvinvoivista luonnonvaroista ja että sillä helpotettiin kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi EU on pystynyt keskustelemaan ilmasto- ja ympäristöasioista yhdellä äänellä kansainvälisellä tasolla. Seitsemännen ympäristöohjelman arvioinnissa komissio kuitenkin totesi, että luonnonsuojeluun ja terveyteen liittyvissä toimissa sekä ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä
  muuhun politiikkaan
  ei ole edistytty riittävästi.

| (3) | Komission suorittamassa seitsemännen ympäristöohjelman arvioinnissa (24) todettiin seuraavaa: ohjelman vuoteen 2050 ulottuva visio ja ensisijaiset tavoitteet ovat edelleen ajankohtaisia, ohjelma on auttanut lisäämään ympäristöpolitiikan toimien ennustettavuutta, nopeutta ja koordinointia ja ohjelman rakenne ja varsinkin sen toimintakehys ovat edistäneet synergioiden luomista ja parantaneet siten ympäristöpolitiikan vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Arvioinnissa todettiin myös, että seitsemännessä ympäristöohjelmassa ennakoitiin Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelmaa korostamalla talouskasvun ja sosiaalisen hyvinvoinnin riippuvuutta hyvinvoivista luonnonvaroista ja että sillä helpotettiin kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi EU on pystynyt keskustelemaan ilmasto- ja ympäristöasioista yhdellä äänellä kansainvälisellä tasolla. Seitsemännen ympäristöohjelman arvioinnissa komissio kuitenkin totesi, että luonnonsuojeluun ja terveyteen liittyvissä toimissa sekä ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä
  muihin politiikan aloihin
  ei ole edistytty riittävästi.
  Se totesi myös, että seitsemännessä ympäristöohjelmassa olisi voitu käsitellä enemmän sosiaalisia ongelmia ympäristö- ja sosiaalipolitiikan olemassa olevien yhteyksien pohjalta muun muassa haavoittuviin ryhmiin, työpaikkoihin, sosiaaliseen osallistamiseen ja eriarvoisuuteen kohdistuvan vaikutuksen osalta. Lisäksi komissio totesi arvioinnissaan, että vaikka ympäristötavoitteet ovat monilla politiikanaloilla yhä kunnianhimoisempia, ympäristönsuojelun menot ovat pysyneet Euroopassa alhaisina useita vuosia (noin 2 prosenttia BKT:stä) ja että ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisestä aiheutuu EU:n taloudelle vuosittain noin 55 miljardin euron kustannukset terveyskustannuksina ja suorina ympäristöön kohdistuvina kustannuksina. Arvioinnissa huomautettiin, että seitsemännen ympäristöohjelman täytäntöönpanoa olisi voitu tehostaa vahvemmalla seurantamekanismilla. |
| --- | --- |

(3)

Komission suorittamassa seitsemännen ympäristöohjelman arvioinnissa (24) todettiin seuraavaa: ohjelman vuoteen 2050 ulottuva visio ja ensisijaiset tavoitteet ovat edelleen ajankohtaisia, ohjelma on auttanut lisäämään ympäristöpolitiikan toimien ennustettavuutta, nopeutta ja koordinointia ja ohjelman rakenne ja varsinkin sen toimintakehys ovat edistäneet synergioiden luomista ja parantaneet siten ympäristöpolitiikan vaikuttavuutta ja tehokkuutta. Arvioinnissa todettiin myös, että seitsemännessä ympäristöohjelmassa ennakoitiin Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelmaa korostamalla talouskasvun ja sosiaalisen hyvinvoinnin riippuvuutta hyvinvoivista luonnonvaroista ja että sillä helpotettiin kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. Lisäksi EU on pystynyt keskustelemaan ilmasto- ja ympäristöasioista yhdellä äänellä kansainvälisellä tasolla. Seitsemännen ympäristöohjelman arvioinnissa komissio kuitenkin totesi, että luonnonsuojeluun ja terveyteen liittyvissä toimissa sekä ympäristönäkökohtien sisällyttämisessä
  muihin politiikan aloihin
  ei ole edistytty riittävästi.
  Se totesi myös, että seitsemännessä ympäristöohjelmassa olisi voitu käsitellä enemmän sosiaalisia ongelmia ympäristö- ja sosiaalipolitiikan olemassa olevien yhteyksien pohjalta muun muassa haavoittuviin ryhmiin, työpaikkoihin, sosiaaliseen osallistamiseen ja eriarvoisuuteen kohdistuvan vaikutuksen osalta. Lisäksi komissio totesi arvioinnissaan, että vaikka ympäristötavoitteet ovat monilla politiikanaloilla yhä kunnianhimoisempia, ympäristönsuojelun menot ovat pysyneet Euroopassa alhaisina useita vuosia (noin 2 prosenttia BKT:stä) ja että ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisestä aiheutuu EU:n taloudelle vuosittain noin 55 miljardin euron kustannukset terveyskustannuksina ja suorina ympäristöön kohdistuvina kustannuksina. Arvioinnissa huomautettiin, että seitsemännen ympäristöohjelman täytäntöönpanoa olisi voitu tehostaa vahvemmalla seurantamekanismilla.

Tarkistus 2

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 4 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (4) | Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”The European environment – state and outlook 2020 – Knowledge for transition to a sustainable Europe”, jäljempänä ”SOER 2020 -raportti”, mukaan
  vuonna 2020 unionilla on
  ainutlaatuinen tilaisuus osoittaa johtajuutta kestävyysasioissa ja
  tarttua systeemisiä ratkaisuja vaativiin kiireellisiin kestävyyshaasteisiin
  . Kuten SOER 2020 -raportissa todetaan,
  maapallon ilmastossa
  ja
  ekosysteemeissä
  on
  1950-luvulta lähtien havaittu muutoksia
  ,
  joita ei ole havaittu aiempina vuosikymmeninä saati vuosituhansina
  .
  Maapallon väestö on kolminkertaistunut sitten 1950-luvun, ja kaupungeissa asuvien määrä on nelinkertaistunut. Jos nykyinen kasvumalli jatkuu, ympäristöpaineiden odotetaan lisääntyvän entisestään, mikä aiheuttaa suoria
  ja
  välillisiä haittavaikutuksia ihmisten terveydelle
  ja
  hyvinvoinnille
  .
  Tämä koskee erityisesti aloja
  ,
  joiden ympäristövaikutukset ovat suurimmat
  ,
  eli elintarvike-, liikkuvuus-
  ja
  energia-alaa sekä infrastruktuureja
  ja
  rakennuksia
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(4)

Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”The European environment – state and outlook 2020 – Knowledge for transition to a sustainable Europe”, jäljempänä ”SOER 2020 -raportti”, mukaan
  vuonna 2020 unionilla on
  ainutlaatuinen tilaisuus osoittaa johtajuutta kestävyysasioissa ja
  tarttua systeemisiä ratkaisuja vaativiin kiireellisiin kestävyyshaasteisiin
  . Kuten SOER 2020 -raportissa todetaan,
  maapallon ilmastossa
  ja
  ekosysteemeissä
  on
  1950-luvulta lähtien havaittu muutoksia
  ,
  joita ei ole havaittu aiempina vuosikymmeninä saati vuosituhansina
  .
  Maapallon väestö on kolminkertaistunut sitten 1950-luvun, ja kaupungeissa asuvien määrä on nelinkertaistunut. Jos nykyinen kasvumalli jatkuu, ympäristöpaineiden odotetaan lisääntyvän entisestään, mikä aiheuttaa suoria
  ja
  välillisiä haittavaikutuksia ihmisten terveydelle
  ja
  hyvinvoinnille
  .
  Tämä koskee erityisesti aloja
  ,
  joiden ympäristövaikutukset ovat suurimmat
  ,
  eli elintarvike-, liikkuvuus-
  ja
  energia-alaa sekä infrastruktuureja
  ja
  rakennuksia
  .

| (4) | Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”The European environment – state and outlook 2020 – Knowledge for transition to a sustainable Europe”, jäljempänä ”SOER 2020 -raportti”, mukaan
  unionilla on seuraavalla vuosikymmenellä
  ainutlaatuinen tilaisuus osoittaa
  maailmanlaajuista
  johtajuutta kestävyysasioissa
  tarttumalla kiireellisiin
  ja
  ennennäkemättömiin kestävyyshaasteisiin, joihin voidaan vastata vain varmistamalla systeemisen muutoksen toteutuminen. Systeeminen muutos tarkoittaa perustavanlaatuista, uudistavaa ja monialaista muutosta, joka merkitsee järjestelmien tavoitteissa, kannustimissa, teknologioissa, sosiaalisissa käytännöissä ja normeissa sekä tietojärjestelmissä ja hallintotavoissa tapahtuvia suuria käänteitä ja niiden uudelleen suuntaamista
  . Kuten SOER 2020 -raportissa todetaan,
  yksi tärkeimmistä tekijöistä Euroopan jatkuvien ympäristöön
  ja
  kestävyyteen liittyvien haasteiden taustalla
  on
  se, että ne liittyvät erottamattomasti taloudelliseen toimintaan ja elämäntapoihin
  ,
  erityisesti yhteiskuntajärjestelmiin, jotka tuottavat eurooppalaisille välttämättömyyshyödykkeitä, kuten tavaroita, energiaa ja liikkumispalveluita
  .
  Varmistamalla toimintapolitiikkojen johdonmukaisuus nykyisten ympäristöpolitiikkojen kanssa
  ja
  näiden täysimääräinen täytäntöönpano edistettäisiin merkittävästi Euroopan vuoteen 2030 ulottuvien ympäristötavoitteiden saavuttamista. Tämän lisäksi tarvitaan myös kokonaisvaltaisia ja pitkän aikavälin kehyksiä, joissa on sitovat ilmasto- ja ympäristötavoitteita koskevat päämäärät. SOER 2020 -raportissa todetaan, että EU ei saavuta kestävyysvisiotaan ”hyvästä elämästä maapallon resurssien rajoissa” vain edistämällä talouskasvua ja yrittämällä hallita kasvun haittavaikutuksia ympäristö- ja sosiaalipolitiikan välineillä. Sen sijaan kestävästä kehityksestä on tultava johtava periaate kunnianhimoiselle ja johdonmukaiselle politiikalle ja toiminnalle koko yhteiskunnassa. |
| --- | --- |

(4)

Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”The European environment – state and outlook 2020 – Knowledge for transition to a sustainable Europe”, jäljempänä ”SOER 2020 -raportti”, mukaan
  unionilla on seuraavalla vuosikymmenellä
  ainutlaatuinen tilaisuus osoittaa
  maailmanlaajuista
  johtajuutta kestävyysasioissa
  tarttumalla kiireellisiin
  ja
  ennennäkemättömiin kestävyyshaasteisiin, joihin voidaan vastata vain varmistamalla systeemisen muutoksen toteutuminen. Systeeminen muutos tarkoittaa perustavanlaatuista, uudistavaa ja monialaista muutosta, joka merkitsee järjestelmien tavoitteissa, kannustimissa, teknologioissa, sosiaalisissa käytännöissä ja normeissa sekä tietojärjestelmissä ja hallintotavoissa tapahtuvia suuria käänteitä ja niiden uudelleen suuntaamista
  . Kuten SOER 2020 -raportissa todetaan,
  yksi tärkeimmistä tekijöistä Euroopan jatkuvien ympäristöön
  ja
  kestävyyteen liittyvien haasteiden taustalla
  on
  se, että ne liittyvät erottamattomasti taloudelliseen toimintaan ja elämäntapoihin
  ,
  erityisesti yhteiskuntajärjestelmiin, jotka tuottavat eurooppalaisille välttämättömyyshyödykkeitä, kuten tavaroita, energiaa ja liikkumispalveluita
  .
  Varmistamalla toimintapolitiikkojen johdonmukaisuus nykyisten ympäristöpolitiikkojen kanssa
  ja
  näiden täysimääräinen täytäntöönpano edistettäisiin merkittävästi Euroopan vuoteen 2030 ulottuvien ympäristötavoitteiden saavuttamista. Tämän lisäksi tarvitaan myös kokonaisvaltaisia ja pitkän aikavälin kehyksiä, joissa on sitovat ilmasto- ja ympäristötavoitteita koskevat päämäärät. SOER 2020 -raportissa todetaan, että EU ei saavuta kestävyysvisiotaan ”hyvästä elämästä maapallon resurssien rajoissa” vain edistämällä talouskasvua ja yrittämällä hallita kasvun haittavaikutuksia ympäristö- ja sosiaalipolitiikan välineillä. Sen sijaan kestävästä kehityksestä on tultava johtava periaate kunnianhimoiselle ja johdonmukaiselle politiikalle ja toiminnalle koko yhteiskunnassa.

Tarkistus 3

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (5) | Euroopan
  komissio vastasi
  SOER 2020 -raportissa yksilöityihin haasteisiin
  hyväksymällä
  Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelman

   (25)

  , joka on uusi kasvustrategia
  vihreää ja digitaalista siirtymää varten. Sen tavoitteena on oikeudenmukainen ja vauras unioni, jonka talous on kilpailukykyinen, ilmastoneutraali ja resurssitehokas. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) (26) lainsäädäntöön sisällytetään unionin tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä. |

Komission teksti

Tarkistus

(5)

Euroopan
  komissio vastasi
  SOER 2020 -raportissa yksilöityihin haasteisiin
  hyväksymällä
  Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelman

   (25)

  , joka on uusi kasvustrategia
  vihreää ja digitaalista siirtymää varten. Sen tavoitteena on oikeudenmukainen ja vauras unioni, jonka talous on kilpailukykyinen, ilmastoneutraali ja resurssitehokas. Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) (26) lainsäädäntöön sisällytetään unionin tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä.

| (5) | Euroopan
  komission vastaus
  SOER 2020 -raportissa yksilöityihin haasteisiin
  on esitetty
  Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelmassa

   (25)

  uutena kasvustrategiana
  vihreää ja digitaalista siirtymää varten. Sen tavoitteena on oikeudenmukainen ja vauras unioni, jonka talous on kilpailukykyinen, ilmastoneutraali ja resurssitehokas
  , ja unionin luontopääoman suojelu, säilyttäminen ja parantaminen sekä nykyisten ja tulevien sukupolvien elämänlaadun parantaminen. Etusijalla olisi oltava ilmasto- ja ympäristötavoitteiden nopea saavuttaminen samalla, kun suojellaan ihmisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta sekä taataan oikeudenmukainen ja osallistava siirtymä
  . Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) (26) lainsäädäntöön sisällytetään unionin tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä. |
| --- | --- |

(5)

Euroopan
  komission vastaus
  SOER 2020 -raportissa yksilöityihin haasteisiin
  on esitetty
  Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelmassa

   (25)

  uutena kasvustrategiana
  vihreää ja digitaalista siirtymää varten. Sen tavoitteena on oikeudenmukainen ja vauras unioni, jonka talous on kilpailukykyinen, ilmastoneutraali ja resurssitehokas
  , ja unionin luontopääoman suojelu, säilyttäminen ja parantaminen sekä nykyisten ja tulevien sukupolvien elämänlaadun parantaminen. Etusijalla olisi oltava ilmasto- ja ympäristötavoitteiden nopea saavuttaminen samalla, kun suojellaan ihmisten terveyttä ja hyvinvointia ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta sekä taataan oikeudenmukainen ja osallistava siirtymä
  . Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) (26) lainsäädäntöön sisällytetään unionin tavoite saavuttaa ilmastoneutraalius
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä.

Tarkistus 4

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 a) | Euroopan parlamentti hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2019 päätöslauselman, jossa julistettiin ilmasto- ja ympäristöhätätila Euroopassa ja maailmanlaajuisesti ja jossa se kehotti uutta komissiota ryhtymään nopeisiin ja tuntuviin toimiin ja muun muussa puuttumaan unionin nykyisten ilmasto- ja ympäristöhätätilaa koskevien politiikkojen epäjohdonmukaisuuksiin etenkin uudistamalla kauaskantoisesti maatalous-, kauppa-, liikenne-, energia- ja infrastruktuuri-investointipolitiikkaansa sekä varmistamaan, että kaikki asiaankuuluvat tulevat lainsäädäntö- ja talousarvioehdotukset vastaavat täysin tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen alle 1,5  celsiusasteeseen ja että ne eivät edistä luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 a)

Euroopan parlamentti hyväksyi 28 päivänä marraskuuta 2019 päätöslauselman, jossa julistettiin ilmasto- ja ympäristöhätätila Euroopassa ja maailmanlaajuisesti ja jossa se kehotti uutta komissiota ryhtymään nopeisiin ja tuntuviin toimiin ja muun muussa puuttumaan unionin nykyisten ilmasto- ja ympäristöhätätilaa koskevien politiikkojen epäjohdonmukaisuuksiin etenkin uudistamalla kauaskantoisesti maatalous-, kauppa-, liikenne-, energia- ja infrastruktuuri-investointipolitiikkaansa sekä varmistamaan, että kaikki asiaankuuluvat tulevat lainsäädäntö- ja talousarvioehdotukset vastaavat täysin tavoitetta rajoittaa ilmaston lämpeneminen alle 1,5  celsiusasteeseen ja että ne eivät edistä luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä.

Tarkistus 5

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 b) | Sekä unionissa että maailmanlaajuisesti ihmisen toiminta, kuten huono maankäytön suunnittelu, maankäytön muutokset, kestämättömät maatalouskäytännöt, maan viljelykäytöstä luopuminen, pilaantuminen, kestämättömät metsätalouden käytännöt ja maaperän sulkeminen, luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen sekä ilmastonmuutos usein yhdessä muiden tekijöiden kanssa, huonontaa edelleen maata ja maaperää ja heikentää näin niiden kykyä tuottaa ekosysteemipalveluja ja -toimintoja. Tästä huolimatta unioni ja jäsenvaltiot eivät nykyvauhdilla täytä kansainvälisiä ja Euroopan tasolla annettuja maaperää ja maata koskevia sitoumuksiaan, mukaan lukien YK:n aavikoitumissopimuksen mukaiset velvoitteet torjua aavikoitumista, ennallistaa huonontunutta maata ja maaperää sekä saavuttaa maaperän huonontumisen nollataso maailmanlaajuisesti vuoteen 2030 mennessä. Kuten maaperän suojelusta 28 päivänä huhtikuuta 2021 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa maaperän suojelusta todettiin, tarvitaan maaperän suojelua ja kestävää käyttöä koskeva unionin laajuinen yhteinen oikeudellinen kehys, jossa kunnioitetaan täysimääräisesti toissijaisuusperiaatetta ja käsitellään kaikkia tärkeimpiä maaperään kohdistuvia uhkia. Tähän kehykseen olisi sisällyttävä muun muassa maaperän ja maaperän toimintojen yhteiset määritelmät, hyvän tilan saavuttamisen ja kestävän käytön kriteerit sekä väli- ja lopputavoitteet, joihin kuuluvat harmonisoidut indikaattorit ja seuranta- ja raportointimenetelmät. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 b)

Sekä unionissa että maailmanlaajuisesti ihmisen toiminta, kuten huono maankäytön suunnittelu, maankäytön muutokset, kestämättömät maatalouskäytännöt, maan viljelykäytöstä luopuminen, pilaantuminen, kestämättömät metsätalouden käytännöt ja maaperän sulkeminen, luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen sekä ilmastonmuutos usein yhdessä muiden tekijöiden kanssa, huonontaa edelleen maata ja maaperää ja heikentää näin niiden kykyä tuottaa ekosysteemipalveluja ja -toimintoja. Tästä huolimatta unioni ja jäsenvaltiot eivät nykyvauhdilla täytä kansainvälisiä ja Euroopan tasolla annettuja maaperää ja maata koskevia sitoumuksiaan, mukaan lukien YK:n aavikoitumissopimuksen mukaiset velvoitteet torjua aavikoitumista, ennallistaa huonontunutta maata ja maaperää sekä saavuttaa maaperän huonontumisen nollataso maailmanlaajuisesti vuoteen 2030 mennessä. Kuten maaperän suojelusta 28 päivänä huhtikuuta 2021 annetussa Euroopan parlamentin päätöslauselmassa maaperän suojelusta todettiin, tarvitaan maaperän suojelua ja kestävää käyttöä koskeva unionin laajuinen yhteinen oikeudellinen kehys, jossa kunnioitetaan täysimääräisesti toissijaisuusperiaatetta ja käsitellään kaikkia tärkeimpiä maaperään kohdistuvia uhkia. Tähän kehykseen olisi sisällyttävä muun muassa maaperän ja maaperän toimintojen yhteiset määritelmät, hyvän tilan saavuttamisen ja kestävän käytön kriteerit sekä väli- ja lopputavoitteet, joihin kuuluvat harmonisoidut indikaattorit ja seuranta- ja raportointimenetelmät.

Tarkistus 6

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 c) | Covid-19-pandemia, joka on johtanut ennennäkemättömään talous- ja terveyskriisiin, on tuonut jälleen esille sen, miten tärkeää on soveltaa päätöksenteossa monialaista ”yhteinen terveys” -lähestymistapaa, jossa tunnustetaan ihmisten terveyden yhteys eläinten terveyteen ja ympäristöön ja se, että terveysuhkien torjumiseksi toteutettavissa toimissa on otettava huomioon kaikki kolme ulottuvuutta. Jotta muun muassa voidaan tehokkaasti havaita zoonoosiepidemioiden puhkeaminen ja elintarviketurvallisuuteen liittyvät uhkat, reagoida niihin ja ehkäistä niitä, olisi jaettava tietoja ja dataa eri alojen kesken ja olisi lisättävä yhteistyötä kansallisella ja sitä alemmilla tasoilla tehokkaiden ja yhteisten toimien toteuttamiseksi. Kahdeksannella ympäristöohjelmalla olisi edistettävä ”yhteinen terveys” -lähestymistavan täysimääräistä integrointia poliittiseen päätöksentekoon kaikilla tasoilla. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 c)

Covid-19-pandemia, joka on johtanut ennennäkemättömään talous- ja terveyskriisiin, on tuonut jälleen esille sen, miten tärkeää on soveltaa päätöksenteossa monialaista ”yhteinen terveys” -lähestymistapaa, jossa tunnustetaan ihmisten terveyden yhteys eläinten terveyteen ja ympäristöön ja se, että terveysuhkien torjumiseksi toteutettavissa toimissa on otettava huomioon kaikki kolme ulottuvuutta. Jotta muun muassa voidaan tehokkaasti havaita zoonoosiepidemioiden puhkeaminen ja elintarviketurvallisuuteen liittyvät uhkat, reagoida niihin ja ehkäistä niitä, olisi jaettava tietoja ja dataa eri alojen kesken ja olisi lisättävä yhteistyötä kansallisella ja sitä alemmilla tasoilla tehokkaiden ja yhteisten toimien toteuttamiseksi. Kahdeksannella ympäristöohjelmalla olisi edistettävä ”yhteinen terveys” -lähestymistavan täysimääräistä integrointia poliittiseen päätöksentekoon kaikilla tasoilla.

Tarkistus 7

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 d) | Luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) vuoden 2020 raportissa biologisesta monimuotoisuudesta ja pandemioista

   (1a)

  todettiin, että pandemioiden taustalla ovat ne samat maailmanlaajuiset ympäristömuutokset, jotka edistävät luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä ja ilmastonmuutosta, kuten maankäytön muutokset, maanviljelyn laajentuminen ja tehostuminen, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppa ja kulutus sekä muut tekijät. Ilmastonmuutos on osoitettu yhdeksi syyksi tautien puhkeamiseen, ja se todennäköisesti aiheuttaa tulevaisuudessa merkittävän pandemiariskin, kun taas luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen liittyy myös maiseman muuttumiseen ja voi joissakin tapauksissa lisätä uusien tautien riskiä. Raportin mukaan toimimatta jättämisen kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin täytäntöönpanokustannukset, jotka aiheutuvat pandemian ehkäisemistä koskevista maailmanlaajuisista strategioista, jotka perustuvat luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupan ja maankäytön muutosten vähentämiseen sekä yhteinen terveys -lähestymistavan mukaisen valvonnan lisäämiseen. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 d)

Luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemipalveluja käsittelevän hallitustenvälisen tiede- ja politiikkafoorumin (IPBES) vuoden 2020 raportissa biologisesta monimuotoisuudesta ja pandemioista

   (1a)

  todettiin, että pandemioiden taustalla ovat ne samat maailmanlaajuiset ympäristömuutokset, jotka edistävät luonnon monimuotoisuuden köyhtymistä ja ilmastonmuutosta, kuten maankäytön muutokset, maanviljelyn laajentuminen ja tehostuminen, luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kauppa ja kulutus sekä muut tekijät. Ilmastonmuutos on osoitettu yhdeksi syyksi tautien puhkeamiseen, ja se todennäköisesti aiheuttaa tulevaisuudessa merkittävän pandemiariskin, kun taas luonnon monimuotoisuuden köyhtyminen liittyy myös maiseman muuttumiseen ja voi joissakin tapauksissa lisätä uusien tautien riskiä. Raportin mukaan toimimatta jättämisen kustannukset ovat huomattavasti suuremmat kuin täytäntöönpanokustannukset, jotka aiheutuvat pandemian ehkäisemistä koskevista maailmanlaajuisista strategioista, jotka perustuvat luonnonvaraisten eläinten ja kasvien kaupan ja maankäytön muutosten vähentämiseen sekä yhteinen terveys -lähestymistavan mukaisen valvonnan lisäämiseen.

Tarkistus 8

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 5 e kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (5 e) | Ympäristön tilan heikentymisen ja ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten odotetaan lisääntyvän tulevina vuosina, ja niistä kärsivät eniten kehittyvät maat ja haavoittuvat väestöt. Jotta voidaan parantaa palautumis- ja selviytymiskykyä ja tukea kolmansia maita niiden pyrkimyksissä hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen sekä suojella luonnon monimuotoisuutta, unionin ja jäsenvaltioiden kolmansille maille antamalla rahoitustuella olisi edistettävä YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaa, ilmastonmuutosta koskevaa Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksyttyä Pariisin sopimusta

   (1a)

  , jäljempänä ”Pariisin sopimus”, sekä biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen vuoden 2020 jälkeistä maailmanlaajuista kehystä ja sen olisi oltava kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden mukaista. EAP. Lisäksi unionin ja jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että Pariisin sopimus ja muut kansainväliset ilmasto- ja ympäristösopimukset pannaan täytäntöön tavalla, joka heijastaa oikeudenmukaisuuden ja yhteisen mutta eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatteita, kuten myös Pariisin sopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa määrätään. |

Komission teksti

Tarkistus

(5 e)

Ympäristön tilan heikentymisen ja ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten odotetaan lisääntyvän tulevina vuosina, ja niistä kärsivät eniten kehittyvät maat ja haavoittuvat väestöt. Jotta voidaan parantaa palautumis- ja selviytymiskykyä ja tukea kolmansia maita niiden pyrkimyksissä hillitä ilmastonmuutosta ja sopeutua siihen sekä suojella luonnon monimuotoisuutta, unionin ja jäsenvaltioiden kolmansille maille antamalla rahoitustuella olisi edistettävä YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaa, ilmastonmuutosta koskevaa Yhdistyneiden kansakuntien puitesopimuksen nojalla hyväksyttyä Pariisin sopimusta

   (1a)

  , jäljempänä ”Pariisin sopimus”, sekä biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen vuoden 2020 jälkeistä maailmanlaajuista kehystä ja sen olisi oltava kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden mukaista. EAP. Lisäksi unionin ja jäsenvaltioiden olisi myös varmistettava, että Pariisin sopimus ja muut kansainväliset ilmasto- ja ympäristösopimukset pannaan täytäntöön tavalla, joka heijastaa oikeudenmukaisuuden ja yhteisen mutta eriytyneen vastuun sekä omien valmiuksien periaatteita, kuten myös Pariisin sopimuksen 2 artiklan 2 kohdassa määrätään.

Tarkistus 9

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 6 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (6) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelma tukee Next Generation EU -elpymissuunnitelmaa, jolla edistetään investointeja tärkeimpiin vihreisiin
  aloihin
  , joiden avulla voidaan parantaa palautumis- ja selviytymiskykyä sekä lisätä kasvua ja työpaikkoja oikeudenmukaisessa ja osallistavassa yhteiskunnassa. Myös elpymis- ja palautumistukiväline, jolla yhdessä unionin vuosien 2021–2027 talousarvion kanssa vauhditetaan unionin talouden elpymistä koronaviruskriisistä, perustuu Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Lisäksi kaikissa Next Generation EU -elpymissuunnitelmaan kuuluvissa aloitteissa olisi noudatettava Euroopan
  vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvää vahingon välttämisen periaatetta
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(6)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma tukee Next Generation EU -elpymissuunnitelmaa, jolla edistetään investointeja tärkeimpiin vihreisiin
  aloihin
  , joiden avulla voidaan parantaa palautumis- ja selviytymiskykyä sekä lisätä kasvua ja työpaikkoja oikeudenmukaisessa ja osallistavassa yhteiskunnassa. Myös elpymis- ja palautumistukiväline, jolla yhdessä unionin vuosien 2021–2027 talousarvion kanssa vauhditetaan unionin talouden elpymistä koronaviruskriisistä, perustuu Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Lisäksi kaikissa Next Generation EU -elpymissuunnitelmaan kuuluvissa aloitteissa olisi noudatettava Euroopan
  vihreän kehityksen ohjelmaan sisältyvää vahingon välttämisen periaatetta
  .

| (6) | Euroopan vihreän kehityksen ohjelma tukee Next Generation EU -elpymissuunnitelmaa, jolla edistetään investointeja tärkeimpiin vihreisiin
  ja digitaalialoihin
  , joiden avulla voidaan parantaa palautumis- ja selviytymiskykyä sekä lisätä kasvua ja työpaikkoja oikeudenmukaisessa ja osallistavassa yhteiskunnassa. Myös elpymis- ja palautumistukiväline, jolla yhdessä unionin vuosien 2021–2027 talousarvion kanssa vauhditetaan unionin talouden elpymistä koronaviruskriisistä, perustuu Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Lisäksi kaikissa Next Generation EU -elpymissuunnitelmaan kuuluvissa aloitteissa olisi noudatettava Euroopan
  parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/852, jäljempänä ”luokitusjärjestelmäasetus”

   (1a)

  , tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta. Elpymissuunnitelma tarjoaa merkittävän tilaisuuden nopeuttaa siirtymistä kohti ilmastoneutraaliutta ja tehostaa ympäristönsuojelua. |
| --- | --- |

(6)

Euroopan vihreän kehityksen ohjelma tukee Next Generation EU -elpymissuunnitelmaa, jolla edistetään investointeja tärkeimpiin vihreisiin
  ja digitaalialoihin
  , joiden avulla voidaan parantaa palautumis- ja selviytymiskykyä sekä lisätä kasvua ja työpaikkoja oikeudenmukaisessa ja osallistavassa yhteiskunnassa. Myös elpymis- ja palautumistukiväline, jolla yhdessä unionin vuosien 2021–2027 talousarvion kanssa vauhditetaan unionin talouden elpymistä koronaviruskriisistä, perustuu Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa vahvistettuihin ensisijaisiin tavoitteisiin. Lisäksi kaikissa Next Generation EU -elpymissuunnitelmaan kuuluvissa aloitteissa olisi noudatettava Euroopan
  parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) 2020/852, jäljempänä ”luokitusjärjestelmäasetus”

   (1a)

  , tarkoitettua ”ei merkittävää haittaa” -periaatetta. Elpymissuunnitelma tarjoaa merkittävän tilaisuuden nopeuttaa siirtymistä kohti ilmastoneutraaliutta ja tehostaa ympäristönsuojelua.

Tarkistus 10

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (7) | Ympäristöalan toimintaohjelmat ovat ohjanneet EU:n ympäristöpolitiikan kehitystä 1970-luvun alkupuolelta lähtien. Seitsemännen ympäristöohjelman voimassaolo
  päättyy
  31 päivänä joulukuuta 2020. Kyseistä ohjelmaa koskevan päätöksen 4 artiklan 3
  kohdan nojalla
  komissio antaa tarvittaessa hyvissä ajoin ehdotuksen kahdeksanneksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi, jäljempänä ”kahdeksas ympäristöohjelma”, jotta seitsemännen ja kahdeksannen ympäristöalan toimintaohjelman välille ei synny katkoa. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ilmoitettiin
  uuden ympäristöalan toimintaohjelman hyväksymisestä
  . |

Komission teksti

Tarkistus

(7)

Ympäristöalan toimintaohjelmat ovat ohjanneet EU:n ympäristöpolitiikan kehitystä 1970-luvun alkupuolelta lähtien. Seitsemännen ympäristöohjelman voimassaolo
  päättyy
  31 päivänä joulukuuta 2020. Kyseistä ohjelmaa koskevan päätöksen 4 artiklan 3
  kohdan nojalla
  komissio antaa tarvittaessa hyvissä ajoin ehdotuksen kahdeksanneksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi, jäljempänä ”kahdeksas ympäristöohjelma”, jotta seitsemännen ja kahdeksannen ympäristöalan toimintaohjelman välille ei synny katkoa. Euroopan vihreän kehityksen ohjelmassa ilmoitettiin
  uuden ympäristöalan toimintaohjelman hyväksymisestä
  .

| (7) | Ympäristöalan toimintaohjelmat ovat ohjanneet EU:n ympäristöpolitiikan kehitystä
  ja koordinointia
  1970-luvun alkupuolelta lähtien. Seitsemännen ympäristöohjelman voimassaolo
  päättyi
  31 päivänä joulukuuta 2020. Kyseistä ohjelmaa koskevan päätöksen 4 artiklan 3
  kohdassa edellytettiin, että
  komissio antaa tarvittaessa hyvissä ajoin ehdotuksen kahdeksanneksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi, jäljempänä ”kahdeksas ympäristöohjelma”, jotta seitsemännen ja kahdeksannen ympäristöalan toimintaohjelman välille ei synny katkoa.
  Komissio ilmoitti 11 päivänä joulukuuta 2019 annetussa tiedonannossa
  Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelmasta, että kahdeksanteen ympäristöohjelmaan sisällytetään uusi seurantamekanismi sen varmistamiseksi, että unioni kykenee saavuttamaan ympäristötavoitteensa. Komissio sitoutui tiedonannossaan myös ottamaan käyttöön tulostaulun, jonka avulla seurataan edistymistä kaikkien Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa. |
| --- | --- |

(7)

Ympäristöalan toimintaohjelmat ovat ohjanneet EU:n ympäristöpolitiikan kehitystä
  ja koordinointia
  1970-luvun alkupuolelta lähtien. Seitsemännen ympäristöohjelman voimassaolo
  päättyi
  31 päivänä joulukuuta 2020. Kyseistä ohjelmaa koskevan päätöksen 4 artiklan 3
  kohdassa edellytettiin, että
  komissio antaa tarvittaessa hyvissä ajoin ehdotuksen kahdeksanneksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi, jäljempänä ”kahdeksas ympäristöohjelma”, jotta seitsemännen ja kahdeksannen ympäristöalan toimintaohjelman välille ei synny katkoa.
  Komissio ilmoitti 11 päivänä joulukuuta 2019 annetussa tiedonannossa
  Euroopan vihreän kehityksen
  ohjelmasta, että kahdeksanteen ympäristöohjelmaan sisällytetään uusi seurantamekanismi sen varmistamiseksi, että unioni kykenee saavuttamaan ympäristötavoitteensa. Komissio sitoutui tiedonannossaan myös ottamaan käyttöön tulostaulun, jonka avulla seurataan edistymistä kaikkien Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa.

Tarkistus 11

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (8) | Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi
  tuettava
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan
  kuuluvien
  ympäristö- ja ilmastotoimien
  tavoitteita noudatellen jo seitsemännessä ympäristöohjelmassa vahvistettua
  pitkän aikavälin tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2050 mennessä elämme hyvää elämää maapallon resurssien rajoissa
  . Kahdeksannen ympäristöohjelman
  olisi
  osaltaan edistettävä
  YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(8)

Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi
  tuettava
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan
  kuuluvien
  ympäristö- ja ilmastotoimien
  tavoitteita noudatellen jo seitsemännessä ympäristöohjelmassa vahvistettua
  pitkän aikavälin tavoitetta, jonka mukaan vuoteen 2050 mennessä elämme hyvää elämää maapallon resurssien rajoissa
  . Kahdeksannen ympäristöohjelman
  olisi
  osaltaan edistettävä
  YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamista.

| (8) | Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi
  unionin yleisenä ympäristöalan toimintaohjelmana perustuttava
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan
  kuuluviin
  ympäristö- ja ilmastotoimien
  tavoitteisiin ja edistettävä osaltaan niiden saavuttamista noudatellen
  pitkän aikavälin tavoitetta, jonka mukaan
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä elämme hyvää elämää maapallon resurssien rajoissa
  , jo seitsemännessä ympäristöohjelmassa vahvistetun mukaisesti. Sen
  olisi
  myös oltava täysin yhdenmukainen
  YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden
  kanssa, jotka muodostavat yhtenäisen ja jakamattoman kokonaisuuden, ja edistettävä niiden täytäntöönpanoa ja
  saavuttamista
  sekä oltava yhdenmukainen Pariisin sopimuksen, biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten sopimusten tavoitteiden kanssa. Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi mahdollistettava systeeminen muutos sellaiseen unionin talouteen, joka takaa hyvinvoinnin maapallon resurssien rajoissa ja jossa kasvu on uusintavaa, ja sillä olisi myös varmistettava, että ympäristö- ja ilmastosiirtymä toteutetaan oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla, ja edistettävä osaltaan eriarvoisuuden vähentämistä. |
| --- | --- |

(8)

Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi
  unionin yleisenä ympäristöalan toimintaohjelmana perustuttava
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelmaan
  kuuluviin
  ympäristö- ja ilmastotoimien
  tavoitteisiin ja edistettävä osaltaan niiden saavuttamista noudatellen
  pitkän aikavälin tavoitetta, jonka mukaan
  viimeistään
  vuoteen 2050 mennessä elämme hyvää elämää maapallon resurssien rajoissa
  , jo seitsemännessä ympäristöohjelmassa vahvistetun mukaisesti. Sen
  olisi
  myös oltava täysin yhdenmukainen
  YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelman ja sen kestävän kehityksen tavoitteiden
  kanssa, jotka muodostavat yhtenäisen ja jakamattoman kokonaisuuden, ja edistettävä niiden täytäntöönpanoa ja
  saavuttamista
  sekä oltava yhdenmukainen Pariisin sopimuksen, biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen ja muiden asiaankuuluvien kansainvälisten sopimusten tavoitteiden kanssa. Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi mahdollistettava systeeminen muutos sellaiseen unionin talouteen, joka takaa hyvinvoinnin maapallon resurssien rajoissa ja jossa kasvu on uusintavaa, ja sillä olisi myös varmistettava, että ympäristö- ja ilmastosiirtymä toteutetaan oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla, ja edistettävä osaltaan eriarvoisuuden vähentämistä.

Tarkistus 12

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 a) | Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet määräävät unionin poliittisen päätöksenteon suunnan muun muassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategioiden ja aloitteiden sitoumusten pohjalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 a)

Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet määräävät unionin poliittisen päätöksenteon suunnan muun muassa Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategioiden ja aloitteiden sitoumusten pohjalta.

Tarkistus 13

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 8 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (8 b) | Kahdeksas ympäristöohjelma muodostaa perustan YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja sen kestävän kehityksen tavoitteissa määriteltyjen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiselle. Stockholm Resilience Centre -tutkimuskeskuksen kehittämän mallin mukaan ympäristöön ja ilmastoon liittyvien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen tukee yhteiskunnallisia ja taloudellisia kestävän kehityksen tavoitteita, koska yhteiskuntamme ja taloutemme ovat riippuvaisia terveestä biosfääristä ja koska kestävä kehitys voi toteutua ainoastaan vakaan ja palautumis- ja selviytymiskykyisen maapallon tarjoamassa turvallisessa toimintaympäristössä. Jos unioni aikoo osoittaa maailmanlaajuista johtajuutta siirtymisessä kestävään kehitykseen, on olennaisen tärkeää, että se saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet ja tukee kolmansia maita niiden saavuttamisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(8 b)

Kahdeksas ympäristöohjelma muodostaa perustan YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja sen kestävän kehityksen tavoitteissa määriteltyjen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiselle. Stockholm Resilience Centre -tutkimuskeskuksen kehittämän mallin mukaan ympäristöön ja ilmastoon liittyvien kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen tukee yhteiskunnallisia ja taloudellisia kestävän kehityksen tavoitteita, koska yhteiskuntamme ja taloutemme ovat riippuvaisia terveestä biosfääristä ja koska kestävä kehitys voi toteutua ainoastaan vakaan ja palautumis- ja selviytymiskykyisen maapallon tarjoamassa turvallisessa toimintaympäristössä. Jos unioni aikoo osoittaa maailmanlaajuista johtajuutta siirtymisessä kestävään kehitykseen, on olennaisen tärkeää, että se saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet ja tukee kolmansia maita niiden saavuttamisessa.

Tarkistus 14

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 9 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (9) | Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi nopeutettava siirtymistä uusintavaan
  talouteen
  , joka antaa maapallolle enemmän kuin ottaa
  . Uusintavassa kasvumallissa
  otetaan huomioon se, että yhteiskuntiemme hyvinvointi ja vauraus riippuvat vakaasta ilmastosta, terveestä ympäristöstä ja kukoistavista ekosysteemeistä,
  jotka tarjoavat
  talouksillemme turvallisen toimintaympäristön. Kun maailman väestö ja luonnonvarojen kysyntä kasvavat edelleen, taloudellisen toiminnan olisi kehityttävä tavalla, joka ei aiheuta vahinkoa vaan kääntää ilmastonmuutoksen suunnan ja
  parantaa
  ympäristön
  tilaa sen heikentämisen sijaan
  , minimoi saastumisen ja johtaa
  luonnonpääoman
  säilyttämiseen ja rikastuttamiseen. Näin varmistetaan uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen runsaus. Jatkuvan innovoinnin, uusiin haasteisiin mukautumisen ja yhdessä luomisen kautta uusintava
  talous
  lujittaa palautumis- ja selviytymiskykyä ja suojelee nykyisten ja tulevien sukupolvien hyvinvointia. |

Komission teksti

Tarkistus

(9)

Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi nopeutettava siirtymistä uusintavaan
  talouteen
  , joka antaa maapallolle enemmän kuin ottaa
  . Uusintavassa kasvumallissa
  otetaan huomioon se, että yhteiskuntiemme hyvinvointi ja vauraus riippuvat vakaasta ilmastosta, terveestä ympäristöstä ja kukoistavista ekosysteemeistä,
  jotka tarjoavat
  talouksillemme turvallisen toimintaympäristön. Kun maailman väestö ja luonnonvarojen kysyntä kasvavat edelleen, taloudellisen toiminnan olisi kehityttävä tavalla, joka ei aiheuta vahinkoa vaan kääntää ilmastonmuutoksen suunnan ja
  parantaa
  ympäristön
  tilaa sen heikentämisen sijaan
  , minimoi saastumisen ja johtaa
  luonnonpääoman
  säilyttämiseen ja rikastuttamiseen. Näin varmistetaan uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen runsaus. Jatkuvan innovoinnin, uusiin haasteisiin mukautumisen ja yhdessä luomisen kautta uusintava
  talous
  lujittaa palautumis- ja selviytymiskykyä ja suojelee nykyisten ja tulevien sukupolvien hyvinvointia.

| (9) | Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi nopeutettava siirtymistä uusintavaan
  kasvumalliin
  , joka
  systeemisen muutoksen mahdollistavassa kestävässä hyvinvointitaloudessa
  antaa maapallolle enemmän kuin ottaa
  , jossa
  otetaan huomioon se, että yhteiskuntiemme hyvinvointi ja vauraus riippuvat vakaasta ilmastosta, terveestä ympäristöstä ja kukoistavista ekosysteemeistä,
  ja joka tarjoaa
  talouksillemme turvallisen toimintaympäristön
  maapallon resurssien rajoissa
  . Kun maailman väestö ja luonnonvarojen kysyntä kasvavat edelleen, taloudellisen toiminnan olisi kehityttävä
  kestävällä
  tavalla, joka ei aiheuta vahinkoa vaan kääntää ilmastonmuutoksen suunnan
  , suojelee
  ja
  ennallistaa ekosysteemejä ja luonnon monimuotoisuutta pysäyttäen niiden heikentymisen ja kääntäen sen suunnan, ehkäisee
  ympäristön
  tilan heikkenemistä, suojelee terveyttä ja hyvinvointia kielteisiltä ympäristövaikutuksilta
  ,
  ehkäisee ja
  minimoi saastumisen ja johtaa
  luonnonvarojen ja luonnon monimuotoisuuden
  säilyttämiseen ja rikastuttamiseen. Näin varmistetaan uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen runsaus. Jatkuvan
  tutkimuksen ja
  innovoinnin,
  tuotanto- ja kulutusmallien muuttamisen,
  uusiin haasteisiin mukautumisen ja yhdessä luomisen kautta uusintava
  ja kestävä hyvinvointitalous
  lujittaa palautumis- ja selviytymiskykyä
  , parantaa luonnon tilaa
  ja suojelee nykyisten ja tulevien sukupolvien hyvinvointia
  ja näiden oikeutta terveeseen ympäristöön
  . |
| --- | --- |

(9)

Kahdeksannen ympäristöohjelman olisi nopeutettava siirtymistä uusintavaan
  kasvumalliin
  , joka
  systeemisen muutoksen mahdollistavassa kestävässä hyvinvointitaloudessa
  antaa maapallolle enemmän kuin ottaa
  , jossa
  otetaan huomioon se, että yhteiskuntiemme hyvinvointi ja vauraus riippuvat vakaasta ilmastosta, terveestä ympäristöstä ja kukoistavista ekosysteemeistä,
  ja joka tarjoaa
  talouksillemme turvallisen toimintaympäristön
  maapallon resurssien rajoissa
  . Kun maailman väestö ja luonnonvarojen kysyntä kasvavat edelleen, taloudellisen toiminnan olisi kehityttävä
  kestävällä
  tavalla, joka ei aiheuta vahinkoa vaan kääntää ilmastonmuutoksen suunnan
  , suojelee
  ja
  ennallistaa ekosysteemejä ja luonnon monimuotoisuutta pysäyttäen niiden heikentymisen ja kääntäen sen suunnan, ehkäisee
  ympäristön
  tilan heikkenemistä, suojelee terveyttä ja hyvinvointia kielteisiltä ympäristövaikutuksilta
  ,
  ehkäisee ja
  minimoi saastumisen ja johtaa
  luonnonvarojen ja luonnon monimuotoisuuden
  säilyttämiseen ja rikastuttamiseen. Näin varmistetaan uusiutuvien ja uusiutumattomien luonnonvarojen runsaus. Jatkuvan
  tutkimuksen ja
  innovoinnin,
  tuotanto- ja kulutusmallien muuttamisen,
  uusiin haasteisiin mukautumisen ja yhdessä luomisen kautta uusintava
  ja kestävä hyvinvointitalous
  lujittaa palautumis- ja selviytymiskykyä
  , parantaa luonnon tilaa
  ja suojelee nykyisten ja tulevien sukupolvien hyvinvointia
  ja näiden oikeutta terveeseen ympäristöön
  .

Tarkistus 15

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 9 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 a) | OECD:n mukaan on vahvaa näyttöä siitä, että taloudellista suorituskykyä ja yhteiskunnallista edistystä olisi mitattava BKT:n lisäksi muillakin indikaattoreilla, ja BKT:n käyttäminen ainoana suunnannäyttäjänä ei anna poliittisille päättäjille riittävän tarkkaa kuvaa siitä, miten talous toimii kansalaisten kannalta, tai kasvun pitkän aikavälin vaikutuksista kestävyyteen

   (1a)

  . Jotta unioni voi kehittää talouspolitiikkaa varten kokonaisvaltaisemman lähestymistavan, joka on kestävän kehityksen tavoitteiden, Pariisin sopimuksen ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen mukainen, kahdeksannessa ympäristöohjelmassa asetetaan sen edeltäjässä esitetyn pyynnön mukaisesti vaatimus kehittää kattava joukko muita indikaattoreita BKT:n lisäksi, jotta voidaan mitata edistymistä kohti kestävää hyvinvointitaloutta sekä ohjata tulevaa päätöksentekoa ja antaa sen tueksi tietoa. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 a)

OECD:n mukaan on vahvaa näyttöä siitä, että taloudellista suorituskykyä ja yhteiskunnallista edistystä olisi mitattava BKT:n lisäksi muillakin indikaattoreilla, ja BKT:n käyttäminen ainoana suunnannäyttäjänä ei anna poliittisille päättäjille riittävän tarkkaa kuvaa siitä, miten talous toimii kansalaisten kannalta, tai kasvun pitkän aikavälin vaikutuksista kestävyyteen

   (1a)

  . Jotta unioni voi kehittää talouspolitiikkaa varten kokonaisvaltaisemman lähestymistavan, joka on kestävän kehityksen tavoitteiden, Pariisin sopimuksen ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen mukainen, kahdeksannessa ympäristöohjelmassa asetetaan sen edeltäjässä esitetyn pyynnön mukaisesti vaatimus kehittää kattava joukko muita indikaattoreita BKT:n lisäksi, jotta voidaan mitata edistymistä kohti kestävää hyvinvointitaloutta sekä ohjata tulevaa päätöksentekoa ja antaa sen tueksi tietoa.

Tarkistus 16

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 9 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 b) | Vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen täytäntöönpano edellyttää, että vähennetään luonnon monimuotoisuudelle haitallisia rahoitusvirtoja. Tästä huolimatta luonnon monimuotoisuudelle mahdollisesti haitalliset vuotuiset julkiset menot ovat erään OECD:n raportin mukaan viisin- tai kuusinkertaiset verrattuna luonnon monimuotoisuuden edistämiseen käytettyihin vuotuisiin maailmanlaajuisiin menoihin

   (1a)

  . Aichin biodiversiteettitavoitteissa asetettiin velvoite, jonka mukaan luonnon monimuotoisuudelle haitalliset tuet olisi poistettava, lakkautettava asteittain tai uudistettava viimeistään vuoteen 2020 mennessä, ja myös seitsemänteen ympäristöohjelmaan sisältyi velvoite lakkauttaa asteittain unionin ja jäsenvaltioiden tasolla myönnettävät ympäristön kannalta haitalliset tuet. Jotta unioni voi saavuttaa kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet, ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä mukaan lukien, on välttämätöntä lakkauttaa asteittain kaikki ympäristön kannalta haitalliset tuet, myös fossiilisten polttoaineiden tuet. Näihin olisi sisällyttävä kaikki suorat ja välilliset tuet, verovapautuksina myönnettävät tuet mukaan lukien. Olisi myös kehitettävä mekanismi, jolla jäsenvaltiot voivat raportoida muiden ympäristön kannalta haitallisten tukien kuin fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaisesta lakkauttamisesta. Kaikkien ympäristön kannalta haitallisten tukien asteittaisessa lakkauttamisessa olisi noudatettava oikeudenmukaisen siirtymän periaatetta ja siihen olisi kuuluttava toimia, joilla ehkäistään tai lievennetään unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla aiheutuvia mahdollisia kielteisiä sosioekonomisia vaikutuksia, varmistaen samalla, ettei ketään jätetä jälkeen. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 b)

Vuoden 2020 jälkeisen maailmanlaajuisen biodiversiteettikehyksen täytäntöönpano edellyttää, että vähennetään luonnon monimuotoisuudelle haitallisia rahoitusvirtoja. Tästä huolimatta luonnon monimuotoisuudelle mahdollisesti haitalliset vuotuiset julkiset menot ovat erään OECD:n raportin mukaan viisin- tai kuusinkertaiset verrattuna luonnon monimuotoisuuden edistämiseen käytettyihin vuotuisiin maailmanlaajuisiin menoihin

   (1a)

  . Aichin biodiversiteettitavoitteissa asetettiin velvoite, jonka mukaan luonnon monimuotoisuudelle haitalliset tuet olisi poistettava, lakkautettava asteittain tai uudistettava viimeistään vuoteen 2020 mennessä, ja myös seitsemänteen ympäristöohjelmaan sisältyi velvoite lakkauttaa asteittain unionin ja jäsenvaltioiden tasolla myönnettävät ympäristön kannalta haitalliset tuet. Jotta unioni voi saavuttaa kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet, ilmastoneutraalius viimeistään vuoteen 2050 mennessä mukaan lukien, on välttämätöntä lakkauttaa asteittain kaikki ympäristön kannalta haitalliset tuet, myös fossiilisten polttoaineiden tuet. Näihin olisi sisällyttävä kaikki suorat ja välilliset tuet, verovapautuksina myönnettävät tuet mukaan lukien. Olisi myös kehitettävä mekanismi, jolla jäsenvaltiot voivat raportoida muiden ympäristön kannalta haitallisten tukien kuin fossiilisten polttoaineiden tukien asteittaisesta lakkauttamisesta. Kaikkien ympäristön kannalta haitallisten tukien asteittaisessa lakkauttamisessa olisi noudatettava oikeudenmukaisen siirtymän periaatetta ja siihen olisi kuuluttava toimia, joilla ehkäistään tai lievennetään unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla aiheutuvia mahdollisia kielteisiä sosioekonomisia vaikutuksia, varmistaen samalla, ettei ketään jätetä jälkeen.

Tarkistus 17

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 9 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 c) | Yksi ympäristötilinpitoa koskevan eurooppalaisen strategian 2019–2023 painopisteistä on laajentaa Euroopan ympäristötilinpidon kattamien alojen luetteloa, ja eräs kehitteillä olevista aloista on ”ympäristön kannalta mahdollisesti haitalliset tuet tai tukitoimet”. Valmistelutoimen eteen tekemällään työllä komissio tarjoaa sidosryhmille välineistön, jonka avulla ne voivat kartoittaa ympäristön kannalta haitallisia tukia ja osoittaa sen jälkeen perusteet niiden uudistamiselle tai poistamiselle yksilöimällä niiden asteittaisen lakkauttamisen sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristövaikutukset. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 c)

Yksi ympäristötilinpitoa koskevan eurooppalaisen strategian 2019–2023 painopisteistä on laajentaa Euroopan ympäristötilinpidon kattamien alojen luetteloa, ja eräs kehitteillä olevista aloista on ”ympäristön kannalta mahdollisesti haitalliset tuet tai tukitoimet”. Valmistelutoimen eteen tekemällään työllä komissio tarjoaa sidosryhmille välineistön, jonka avulla ne voivat kartoittaa ympäristön kannalta haitallisia tukia ja osoittaa sen jälkeen perusteet niiden uudistamiselle tai poistamiselle yksilöimällä niiden asteittaisen lakkauttamisen sosiaaliset, taloudelliset ja ympäristövaikutukset.

Tarkistus 18

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 9 d kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (9 d) | Meri- ja rannikkoekosysteemien, kuten mangrovemetsien, koralliriuttojen, marskimaiden ja meriheinäniittyjen, tila on heikentymässä, ja niille aiheuttavat haittaa rehevöitymisen ja happamoitumisen kaltaiset prosessit, jotka vaikuttavat niiden ylläpitämään luonnon monimuotoisuuteen, niiden tarjoamiin ekosysteemipalveluihin ja -toimintoihin ja niiden kykyyn toimia hiilinieluina. Näiden meri- ja rannikkoekosysteemien, valtameren pohja mukaan lukien, suojelemiseksi ja ennallistamiseksi tarvitaan kiireellisiä toimia, ja valtamerten tunnustaminen maailman yhteisiksi luonnonvaroiksi voisi edistää tietoisuuden lisäämistä, parantaa valtamerten tuntemusta sekä kannustaa yhteiskunnan kaikkia tasoja ja toimijoita ryhtymään toimiin ja hyväksymään vaikuttavia toimenpiteitä. |

Komission teksti

Tarkistus

(9 d)

Meri- ja rannikkoekosysteemien, kuten mangrovemetsien, koralliriuttojen, marskimaiden ja meriheinäniittyjen, tila on heikentymässä, ja niille aiheuttavat haittaa rehevöitymisen ja happamoitumisen kaltaiset prosessit, jotka vaikuttavat niiden ylläpitämään luonnon monimuotoisuuteen, niiden tarjoamiin ekosysteemipalveluihin ja -toimintoihin ja niiden kykyyn toimia hiilinieluina. Näiden meri- ja rannikkoekosysteemien, valtameren pohja mukaan lukien, suojelemiseksi ja ennallistamiseksi tarvitaan kiireellisiä toimia, ja valtamerten tunnustaminen maailman yhteisiksi luonnonvaroiksi voisi edistää tietoisuuden lisäämistä, parantaa valtamerten tuntemusta sekä kannustaa yhteiskunnan kaikkia tasoja ja toimijoita ryhtymään toimiin ja hyväksymään vaikuttavia toimenpiteitä.

Tarkistus 19

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (10) | Kahdeksannessa ympäristöohjelmassa olisi asetettava aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet, jotka koskevat
  ilmastoneutraaliutta
  ,
  ilmastonmuutokseen
  sopeutumista,
  luonnon
  monimuotoisuuden suojelemista ja ennallistamista, kiertotaloutta,
  saasteettomuusstrategiaa
  sekä tuotannosta ja kulutuksesta aiheutuvien ympäristöpaineiden
  vähentämistä
  . Lisäksi
  siinä
  olisi yksilöitävä mahdollistavat edellytykset, joiden avulla kaikki asianomaiset toimijat saavuttavat pitkän aikavälin tavoitteet ja aihekohtaiset
  ensisijaisten
  tavoitteet. |

Komission teksti

Tarkistus

(10)

Kahdeksannessa ympäristöohjelmassa olisi asetettava aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet, jotka koskevat
  ilmastoneutraaliutta
  ,
  ilmastonmuutokseen
  sopeutumista,
  luonnon
  monimuotoisuuden suojelemista ja ennallistamista, kiertotaloutta,
  saasteettomuusstrategiaa
  sekä tuotannosta ja kulutuksesta aiheutuvien ympäristöpaineiden
  vähentämistä
  . Lisäksi
  siinä
  olisi yksilöitävä mahdollistavat edellytykset, joiden avulla kaikki asianomaiset toimijat saavuttavat pitkän aikavälin tavoitteet ja aihekohtaiset
  ensisijaisten
  tavoitteet.

| (10) | Kahdeksannessa ympäristöohjelmassa olisi asetettava aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet, jotka koskevat
  ilmastonmuutoksen hillintää
  ,
  siihen
  sopeutumista,
  maa- ja meriluonnon
  monimuotoisuuden suojelemista ja ennallistamista,
  myrkytöntä
  kiertotaloutta,
  saasteetonta ympäristöä
  sekä tuotannosta ja kulutuksesta aiheutuvien ympäristöpaineiden
  minimoimista kaikilla talouden aloilla. Nämä aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet, jotka koskevat sekä ympäristövahinkojen aiheuttajia että niiden vaikutuksia, ovat erottamattomasti sidoksissa toisiinsa, ja siksi niiden saavuttaminen edellyttää systeemistä lähestymistapaa.
  Lisäksi
  kahdeksannessa ympäristöohjelmassa
  olisi yksilöitävä mahdollistavat edellytykset, joiden avulla kaikki asianomaiset toimijat saavuttavat pitkän aikavälin tavoitteet ja aihekohtaiset
  ensisijaiset
  tavoitteet
  johdonmukaisella tavalla, sekä sovitettava yhteen toimet, joita tarvitaan näiden edellytysten aikaansaamiseksi
  . |
| --- | --- |

(10)

Kahdeksannessa ympäristöohjelmassa olisi asetettava aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet, jotka koskevat
  ilmastonmuutoksen hillintää
  ,
  siihen
  sopeutumista,
  maa- ja meriluonnon
  monimuotoisuuden suojelemista ja ennallistamista,
  myrkytöntä
  kiertotaloutta,
  saasteetonta ympäristöä
  sekä tuotannosta ja kulutuksesta aiheutuvien ympäristöpaineiden
  minimoimista kaikilla talouden aloilla. Nämä aihekohtaiset ensisijaiset tavoitteet, jotka koskevat sekä ympäristövahinkojen aiheuttajia että niiden vaikutuksia, ovat erottamattomasti sidoksissa toisiinsa, ja siksi niiden saavuttaminen edellyttää systeemistä lähestymistapaa.
  Lisäksi
  kahdeksannessa ympäristöohjelmassa
  olisi yksilöitävä mahdollistavat edellytykset, joiden avulla kaikki asianomaiset toimijat saavuttavat pitkän aikavälin tavoitteet ja aihekohtaiset
  ensisijaiset
  tavoitteet
  johdonmukaisella tavalla, sekä sovitettava yhteen toimet, joita tarvitaan näiden edellytysten aikaansaamiseksi
  .

Tarkistus 20

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 10 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 a) | Ilmaisu ”ekosysteemiin perustuva lähestymistapa” on otettu käyttöön biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti strategiana, joka koskee maan, veden ja elollisten luonnonvarojen yhdennettyä hallinnointia ja jolla edistetään niiden säilyttämistä ja kestävää käyttöä tasapuolisella tavalla, jotta voidaan tukea yleissopimuksen kolmen tavoitteen (luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen, kestävä käyttö ja hyödyn tasapuolinen jako) tasapainottamista. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 a)

Ilmaisu ”ekosysteemiin perustuva lähestymistapa” on otettu käyttöön biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen mukaisesti strategiana, joka koskee maan, veden ja elollisten luonnonvarojen yhdennettyä hallinnointia ja jolla edistetään niiden säilyttämistä ja kestävää käyttöä tasapuolisella tavalla, jotta voidaan tukea yleissopimuksen kolmen tavoitteen (luonnon monimuotoisuuden säilyttäminen, kestävä käyttö ja hyödyn tasapuolinen jako) tasapainottamista.

Tarkistus 21

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 10 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (10 b) | Euroopan ympäristökeskuksen mukaan luontoon perustuvat ratkaisut ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja katastrofiriskin vähentämisessä ovat toimia, jotka vaikuttavat yhdessä luonnon kanssa ja sitä vahvistaen ekosysteemien ennallistamiseksi ja suojelemiseksi ja yhteiskunnan auttamiseksi sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja hidastamaan lämpenemistä ja jotka tuottavat monia lisähyötyjä

   (1a)

  . Vaikka luontoon perustuvat ratkaisut voivat tuottaa taloudellista hyötyä, olisi otettava huomioon, että se voi toteutua vasta pidemmällä aikavälillä. Luontoon perustuvissa ratkaisuissa olisi noudatettava tiettyjä kriteerejä sen varmistamiseksi, että niiden täytäntöönpano on johdonmukaista kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden kanssa eikä haittaa niiden saavuttamista. Lisäksi jos luontoon perustuvia ratkaisuja rahoitetaan luonnon monimuotoisuuden hyvitysmekanismeilla luontotyyppien korvauskaupalla, näissä mekanismeissa olisi tiukasti noudatettava lieventämishierarkiaa, jolla varmistetaan muun muassa se, että hyvityksiä voidaan käyttää vasta viimesijaisena keinona. |

Komission teksti

Tarkistus

(10 b)

Euroopan ympäristökeskuksen mukaan luontoon perustuvat ratkaisut ilmastonmuutokseen sopeutumisessa ja katastrofiriskin vähentämisessä ovat toimia, jotka vaikuttavat yhdessä luonnon kanssa ja sitä vahvistaen ekosysteemien ennallistamiseksi ja suojelemiseksi ja yhteiskunnan auttamiseksi sopeutumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksiin ja hidastamaan lämpenemistä ja jotka tuottavat monia lisähyötyjä

   (1a)

  . Vaikka luontoon perustuvat ratkaisut voivat tuottaa taloudellista hyötyä, olisi otettava huomioon, että se voi toteutua vasta pidemmällä aikavälillä. Luontoon perustuvissa ratkaisuissa olisi noudatettava tiettyjä kriteerejä sen varmistamiseksi, että niiden täytäntöönpano on johdonmukaista kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden kanssa eikä haittaa niiden saavuttamista. Lisäksi jos luontoon perustuvia ratkaisuja rahoitetaan luonnon monimuotoisuuden hyvitysmekanismeilla luontotyyppien korvauskaupalla, näissä mekanismeissa olisi tiukasti noudatettava lieventämishierarkiaa, jolla varmistetaan muun muassa se, että hyvityksiä voidaan käyttää vasta viimesijaisena keinona.

Tarkistus 22

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 11 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (11) | Ympäristöpolitiikka on erittäin hajautettua, joten kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi olisi toteutettava toimia hallinnon eri tasoilla eli Euroopan, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla soveltaen yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa monitasoiseen hallintoon. Toimintapolitiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon olisi sovellettava entistä yhdennetympää lähestymistapaa, jotta voidaan maksimoida
  taloudellisten
  , ympäristö- ja sosiaalisten tavoitteiden väliset synergiat
  ja kiinnittää samalla erityistä huomiota mahdollisiin kompromisseihin
  ja
  haavoittuvien
  ryhmien
  tarpeisiin
  . Myös avoin toiminta muiden kuin valtiollisten toimijoiden kanssa
  on tärkeää
  , jotta voidaan varmistaa kahdeksannen ympäristöohjelman onnistuminen ja sen ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(11)

Ympäristöpolitiikka on erittäin hajautettua, joten kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi olisi toteutettava toimia hallinnon eri tasoilla eli Euroopan, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla soveltaen yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa monitasoiseen hallintoon. Toimintapolitiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon olisi sovellettava entistä yhdennetympää lähestymistapaa, jotta voidaan maksimoida
  taloudellisten
  , ympäristö- ja sosiaalisten tavoitteiden väliset synergiat
  ja kiinnittää samalla erityistä huomiota mahdollisiin kompromisseihin
  ja
  haavoittuvien
  ryhmien
  tarpeisiin
  . Myös avoin toiminta muiden kuin valtiollisten toimijoiden kanssa
  on tärkeää
  , jotta voidaan varmistaa kahdeksannen ympäristöohjelman onnistuminen ja sen ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen.

| (11) | Ympäristöpolitiikka on erittäin hajautettua, joten kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi olisi toteutettava toimia hallinnon eri tasoilla eli Euroopan, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla soveltaen yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa monitasoiseen hallintoon.
  Olennaisen tärkeitä ovat tehokas seuranta, täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta sekä toimiva vastuunkanto, ja toimintapolitiikkojen välisen johdonmukaisuuden varmistaminen edellyttää tehokasta hallintoa.
  Toimintapolitiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon olisi sovellettava entistä yhdennetympää lähestymistapaa, jotta voidaan maksimoida ympäristö-, sosiaalisten ja
  taloudellisten
  tavoitteiden väliset synergiat
  arvioimalla järjestelmällisesti mahdollisia kompromisseja niiden välillä sekä arvioimalla järjestelmällisesti haavoittuvien
  ja
  marginalisoituneiden
  ryhmien
  tarpeita
  .
  Tällä yhdennetyllä lähestymistavalla olisi vastattava kaikkien alueiden, myös kaupunki- ja maaseutualueiden sekä syrjäisimpien alueiden, erityistarpeisiin. Tärkeitä tekijöitä ovat
  myös
  ympäristöä koskevan tiedon saanti, yleisön osallistuminen ympäristöä koskevaan päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuus ympäristöasioissa Århusin yleissopimuksen mukaisesti kuten
  myös avoin toiminta
  kaikilla päätöksenteon tasoilla toimivien viranomaisten,
  muiden kuin valtiollisten toimijoiden
  ja laajemman yleisön
  kanssa
  ja niiden välillä
  , jotta voidaan varmistaa kahdeksannen ympäristöohjelman onnistuminen ja sen ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen. |
| --- | --- |

(11)

Ympäristöpolitiikka on erittäin hajautettua, joten kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi olisi toteutettava toimia hallinnon eri tasoilla eli Euroopan, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla soveltaen yhteistyöhön perustuvaa lähestymistapaa monitasoiseen hallintoon.
  Olennaisen tärkeitä ovat tehokas seuranta, täytäntöönpano ja noudattamisen valvonta sekä toimiva vastuunkanto, ja toimintapolitiikkojen välisen johdonmukaisuuden varmistaminen edellyttää tehokasta hallintoa.
  Toimintapolitiikan kehittämiseen ja täytäntöönpanoon olisi sovellettava entistä yhdennetympää lähestymistapaa, jotta voidaan maksimoida ympäristö-, sosiaalisten ja
  taloudellisten
  tavoitteiden väliset synergiat
  arvioimalla järjestelmällisesti mahdollisia kompromisseja niiden välillä sekä arvioimalla järjestelmällisesti haavoittuvien
  ja
  marginalisoituneiden
  ryhmien
  tarpeita
  .
  Tällä yhdennetyllä lähestymistavalla olisi vastattava kaikkien alueiden, myös kaupunki- ja maaseutualueiden sekä syrjäisimpien alueiden, erityistarpeisiin. Tärkeitä tekijöitä ovat
  myös
  ympäristöä koskevan tiedon saanti, yleisön osallistuminen ympäristöä koskevaan päätöksentekoon sekä oikeuden saatavuus ympäristöasioissa Århusin yleissopimuksen mukaisesti kuten
  myös avoin toiminta
  kaikilla päätöksenteon tasoilla toimivien viranomaisten,
  muiden kuin valtiollisten toimijoiden
  ja laajemman yleisön
  kanssa
  ja niiden välillä
  , jotta voidaan varmistaa kahdeksannen ympäristöohjelman onnistuminen ja sen ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen.

Tarkistus 23

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 11 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 a) | Kahdeksannen ympäristöohjelman yhteydessä tehtävissä vaikutustenarvioinneissa olisi otettava huomioon kaikki välittömät ja pitkän aikavälin ympäristö- ja ilmastovaikutukset, myös niiden kumulatiiviset vaikutukset, sekä toimien ja toimimatta jättämisen kustannukset, ja tätä varten on tarpeen kehittää välineitä. Näiden vaikutustenarviointien olisi perustuttava laajoihin ja avoimiin kuulemisiin, ja komission olisi kahdeksan viikon kuluessa julkisen kuulemisen päättymisestä annettava järjestelmällisesti yksityiskohtaista palautetta sidosryhmien kuulemisesta saaduista vastauksista ja eriteltävä vastaukset sidosryhmätyypeittäin. Lisäksi vaikutustenarvioinnit olisi julkaistava heti niiden valmistuttua, jotta sidosryhmät voivat tarkastaa ne unionin tuomioistuimen 4 päivänä syyskuuta 2018 asiassa C-57/16 P antaman tuomion

   (1a)

  mukaisesti, ja niiden olisi oltava riittävän yksityiskohtaisia ja sisällettävä kaikki niiden päätelmien, sosioekonomiset vaikutukset mukaan lukien, pohjana käytetyt tiedot. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 a)

Kahdeksannen ympäristöohjelman yhteydessä tehtävissä vaikutustenarvioinneissa olisi otettava huomioon kaikki välittömät ja pitkän aikavälin ympäristö- ja ilmastovaikutukset, myös niiden kumulatiiviset vaikutukset, sekä toimien ja toimimatta jättämisen kustannukset, ja tätä varten on tarpeen kehittää välineitä. Näiden vaikutustenarviointien olisi perustuttava laajoihin ja avoimiin kuulemisiin, ja komission olisi kahdeksan viikon kuluessa julkisen kuulemisen päättymisestä annettava järjestelmällisesti yksityiskohtaista palautetta sidosryhmien kuulemisesta saaduista vastauksista ja eriteltävä vastaukset sidosryhmätyypeittäin. Lisäksi vaikutustenarvioinnit olisi julkaistava heti niiden valmistuttua, jotta sidosryhmät voivat tarkastaa ne unionin tuomioistuimen 4 päivänä syyskuuta 2018 asiassa C-57/16 P antaman tuomion

   (1a)

  mukaisesti, ja niiden olisi oltava riittävän yksityiskohtaisia ja sisällettävä kaikki niiden päätelmien, sosioekonomiset vaikutukset mukaan lukien, pohjana käytetyt tiedot.

Tarkistus 24

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 11 b kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 b) | Toimet, joiden avulla pyritään saavuttamaan unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteet, olisi pantava täytäntöön yhdessä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa, ja niiden olisi oltava sen kanssa yhteensopivia. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 b)

Toimet, joiden avulla pyritään saavuttamaan unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteet, olisi pantava täytäntöön yhdessä Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilarin kanssa, ja niiden olisi oltava sen kanssa yhteensopivia.

Tarkistus 25

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 11 c kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (11 c) | YK:n ympäristöohjelma ja OECD:n maailmanlaajuinen ympäristöfoorumi (Global Forum on Environment) ovat korostaneet, että ympäristömuutokset vaikuttavat sukupuolikohtaisesti. Sukupuolen mukaan eriytyneet roolit aiheuttavat myös sen, että naiset ja miehet ovat eri tavalla haavoittuvia ilmastonmuutoksen vaikutuksille, ja ilmastonmuutoksen vaikutukset pahentavat sukupuolten epätasa-arvoa. Sen vuoksi kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen liittyviä toimia ja päämääriä olisi tarkasteltava sukupuolinäkökulmasta, mihin kuuluu myös kaavailtujen toimien sukupuolivaikutusten arviointi sekä huomion kiinnittäminen sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseen ja sukupuolitietoisiin toimiin, jotta voidaan auttaa varmistamaan, että sukupuolten epätasa-arvo ei jatku. Kahdeksannessa ympäristöohjelmassa otetaan huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on ennakkoedellytys kestävälle kehitykselle sekä parhaiden tulosten saavuttamiselle ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaamisessa. |

Komission teksti

Tarkistus

(11 c)

YK:n ympäristöohjelma ja OECD:n maailmanlaajuinen ympäristöfoorumi (Global Forum on Environment) ovat korostaneet, että ympäristömuutokset vaikuttavat sukupuolikohtaisesti. Sukupuolen mukaan eriytyneet roolit aiheuttavat myös sen, että naiset ja miehet ovat eri tavalla haavoittuvia ilmastonmuutoksen vaikutuksille, ja ilmastonmuutoksen vaikutukset pahentavat sukupuolten epätasa-arvoa. Sen vuoksi kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen liittyviä toimia ja päämääriä olisi tarkasteltava sukupuolinäkökulmasta, mihin kuuluu myös kaavailtujen toimien sukupuolivaikutusten arviointi sekä huomion kiinnittäminen sukupuolinäkökulman valtavirtaistamiseen ja sukupuolitietoisiin toimiin, jotta voidaan auttaa varmistamaan, että sukupuolten epätasa-arvo ei jatku. Kahdeksannessa ympäristöohjelmassa otetaan huomioon, että sukupuolten tasa-arvo on ennakkoedellytys kestävälle kehitykselle sekä parhaiden tulosten saavuttamiselle ilmastoon ja ympäristöön liittyviin haasteisiin vastaamisessa.

Tarkistus 26

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (12) | Entistä tiiviimpi yhteistyö
  kumppanimaiden
  kanssa,
  hyvä maailmanlaajuinen ympäristöhallinto sekä unionin sisäisten
  ja
  ulkoisten politiikkojen väliset synergiat
  ovat avainasemassa unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(12)

Entistä tiiviimpi yhteistyö
  kumppanimaiden
  kanssa,
  hyvä maailmanlaajuinen ympäristöhallinto sekä unionin sisäisten
  ja
  ulkoisten politiikkojen väliset synergiat
  ovat avainasemassa unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta.

| (12) | Entistä tiiviimpi yhteistyö
  ja vihreä diplomatia kolmansien maiden, myös kehittyvien maiden,
  kanssa
  ja hyvän maailmanlaajuisen ympäristöhallinnon tukeminen
  ,
  mukaan lukien tiedonsaannin, yleisön osallistumisen päätöksentekoon
  ja
  ympäristöasioita koskevan oikeuden saatavuuden edistäminen,
  ovat avainasemassa
  kestävän kehityksen tavoitteiden sekä
  unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta.
  Olennaisen tärkeää on myös varmistaa kaikkien unionin sisäisten ja ulkoisten politiikkojen, kauppapolitiikka ja -sopimukset mukaan lukien, väliset synergiat ja johdonmukaisuus sekä noudattaa kestävää kehitystä tukevaa politiikkajohdonmukaisuutta. |
| --- | --- |

(12)

Entistä tiiviimpi yhteistyö
  ja vihreä diplomatia kolmansien maiden, myös kehittyvien maiden,
  kanssa
  ja hyvän maailmanlaajuisen ympäristöhallinnon tukeminen
  ,
  mukaan lukien tiedonsaannin, yleisön osallistumisen päätöksentekoon
  ja
  ympäristöasioita koskevan oikeuden saatavuuden edistäminen,
  ovat avainasemassa
  kestävän kehityksen tavoitteiden sekä
  unionin ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamisen kannalta.
  Olennaisen tärkeää on myös varmistaa kaikkien unionin sisäisten ja ulkoisten politiikkojen, kauppapolitiikka ja -sopimukset mukaan lukien, väliset synergiat ja johdonmukaisuus sekä noudattaa kestävää kehitystä tukevaa politiikkajohdonmukaisuutta.

Tarkistus 27

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 13 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (13) | Euroopan komission olisi arvioitava, miten unioni ja jäsenvaltiot edistyvät kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa, kun EU
  pyrkii parantamaan
  kestävyyttä
  ja
  palautumis- ja selviytymiskykyä
  sekä lisäämään hyvinvointia
  . Myös neuvosto (27) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (28) ovat kehottaneet mittaamaan BKT:n lisäksi muitakin taloudellisen suorituskyvyn ja yhteiskunnallisen edistyksen indikaattoreita ja käyttämään politiikan suunnannäyttäjänä yhä enemmän hyvinvointinäkökulmaa. Myös OECD (29) kannattaa tätä. |

Komission teksti

Tarkistus

(13)

Euroopan komission olisi arvioitava, miten unioni ja jäsenvaltiot edistyvät kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa, kun EU
  pyrkii parantamaan
  kestävyyttä
  ja
  palautumis- ja selviytymiskykyä
  sekä lisäämään hyvinvointia
  . Myös neuvosto (27) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (28) ovat kehottaneet mittaamaan BKT:n lisäksi muitakin taloudellisen suorituskyvyn ja yhteiskunnallisen edistyksen indikaattoreita ja käyttämään politiikan suunnannäyttäjänä yhä enemmän hyvinvointinäkökulmaa. Myös OECD (29) kannattaa tätä.

| (13) | Euroopan komission olisi arvioitava, miten unioni ja jäsenvaltiot edistyvät kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa, kun EU
  toteuttaa oikeudenmukaista ja osallistavaa siirtymää kohti
  kestävyyttä
  , hyvinvointia sekä
  palautumis- ja selviytymiskykyä
  maapallon resurssien rajoissa
  . Myös neuvosto (27) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (28) ovat kehottaneet mittaamaan BKT:n lisäksi muitakin taloudellisen suorituskyvyn ja yhteiskunnallisen edistyksen indikaattoreita ja käyttämään politiikan suunnannäyttäjänä yhä enemmän hyvinvointinäkökulmaa. Myös OECD (29) kannattaa tätä. |
| --- | --- |

(13)

Euroopan komission olisi arvioitava, miten unioni ja jäsenvaltiot edistyvät kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa, kun EU
  toteuttaa oikeudenmukaista ja osallistavaa siirtymää kohti
  kestävyyttä
  , hyvinvointia sekä
  palautumis- ja selviytymiskykyä
  maapallon resurssien rajoissa
  . Myös neuvosto (27) ja Euroopan talous- ja sosiaalikomitea (28) ovat kehottaneet mittaamaan BKT:n lisäksi muitakin taloudellisen suorituskyvyn ja yhteiskunnallisen edistyksen indikaattoreita ja käyttämään politiikan suunnannäyttäjänä yhä enemmän hyvinvointinäkökulmaa. Myös OECD (29) kannattaa tätä.

Tarkistus 28

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 14 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (14) | Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuvan edistyksen arvioinnissa olisi otettava huomioon tietojen ja indikaattoreiden saatavuuden ja merkityksellisyyden viimeaikainen kehitys. Arviointi ei saisi olla ristiriidassa ympäristö- ja ilmastopolitiikan erityisnäkökohtia kattavien seuranta- tai hallintovälineiden kanssa eikä rajoittaa niiden käyttöä. Tällaisia välineitä ovat muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
  1999/2018

   (30), ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointi sekä kiertotalouteen, saasteettomuuteen, luonnon monimuotoisuuteen, ilmaan, veteen, maaperään, jätteisiin tai muuhun
  ympäristöpolitiikkaan
  liittyvät seurantavälineet.
  Arviointi
  olisi osa johdonmukaista toisiinsa liittyvien seuranta- ja hallintovälineiden kokonaisuutta
  muiden
  sellaisten välineiden kanssa, joita käytetään talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa, Eurostatin suorittamassa kestävän kehityksen tavoitteiden seurannassa ja komission strategisessa ennakointiraportissa (31). |

Komission teksti

Tarkistus

(14)

Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuvan edistyksen arvioinnissa olisi otettava huomioon tietojen ja indikaattoreiden saatavuuden ja merkityksellisyyden viimeaikainen kehitys. Arviointi ei saisi olla ristiriidassa ympäristö- ja ilmastopolitiikan erityisnäkökohtia kattavien seuranta- tai hallintovälineiden kanssa eikä rajoittaa niiden käyttöä. Tällaisia välineitä ovat muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
  1999/2018

   (30), ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointi sekä kiertotalouteen, saasteettomuuteen, luonnon monimuotoisuuteen, ilmaan, veteen, maaperään, jätteisiin tai muuhun
  ympäristöpolitiikkaan
  liittyvät seurantavälineet.
  Arviointi
  olisi osa johdonmukaista toisiinsa liittyvien seuranta- ja hallintovälineiden kokonaisuutta
  muiden
  sellaisten välineiden kanssa, joita käytetään talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa, Eurostatin suorittamassa kestävän kehityksen tavoitteiden seurannassa ja komission strategisessa ennakointiraportissa (31).

| (14) | Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuvan edistyksen arvioinnissa olisi otettava huomioon tietojen ja indikaattoreiden saatavuuden ja merkityksellisyyden viimeaikainen kehitys
  , ja sen olisi perustuttava vankkoihin, kattaviin ja avoimiin menetelmiin, joilla arvioidaan sitä, kuinka kaukana asetetuista tavoitteista ollaan
  . Arviointi ei saisi olla ristiriidassa ympäristö- ja ilmastopolitiikan erityisnäkökohtia kattavien seuranta- tai hallintovälineiden kanssa eikä rajoittaa niiden käyttöä. Tällaisia välineitä ovat muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
  2018/1999

   (30), ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointi sekä
  myrkyttömään
  kiertotalouteen, saasteettomuuteen, luonnon monimuotoisuuteen, ilmaan, veteen, maaperään, jätteisiin tai muuhun
  ympäristö- ja teollisuuspolitiikkaan
  liittyvät seurantavälineet.
  Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistymisen arvioinnin
  olisi
  oltava
  osa
  laajempaa ja
  johdonmukaista toisiinsa liittyvien seuranta- ja hallintovälineiden kokonaisuutta sellaisten välineiden kanssa, joita käytetään talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa, Eurostatin suorittamassa kestävän kehityksen tavoitteiden seurannassa ja komission strategisessa ennakointiraportissa (31)

  ja jotka kattavat ympäristötekijöiden lisäksi myös sosiaaliset ja taloudelliset tekijät
  . |
| --- | --- |

(14)

Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuvan edistyksen arvioinnissa olisi otettava huomioon tietojen ja indikaattoreiden saatavuuden ja merkityksellisyyden viimeaikainen kehitys
  , ja sen olisi perustuttava vankkoihin, kattaviin ja avoimiin menetelmiin, joilla arvioidaan sitä, kuinka kaukana asetetuista tavoitteista ollaan
  . Arviointi ei saisi olla ristiriidassa ympäristö- ja ilmastopolitiikan erityisnäkökohtia kattavien seuranta- tai hallintovälineiden kanssa eikä rajoittaa niiden käyttöä. Tällaisia välineitä ovat muun muassa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU)
  2018/1999

   (30), ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arviointi sekä
  myrkyttömään
  kiertotalouteen, saasteettomuuteen, luonnon monimuotoisuuteen, ilmaan, veteen, maaperään, jätteisiin tai muuhun
  ympäristö- ja teollisuuspolitiikkaan
  liittyvät seurantavälineet.
  Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistymisen arvioinnin
  olisi
  oltava
  osa
  laajempaa ja
  johdonmukaista toisiinsa liittyvien seuranta- ja hallintovälineiden kokonaisuutta sellaisten välineiden kanssa, joita käytetään talouspolitiikan eurooppalaisessa ohjausjaksossa, Eurostatin suorittamassa kestävän kehityksen tavoitteiden seurannassa ja komission strategisessa ennakointiraportissa (31)

  ja jotka kattavat ympäristötekijöiden lisäksi myös sosiaaliset ja taloudelliset tekijät
  .

Tarkistus 29

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 14 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (14 a) | Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden ja erityisesti sen ensisijaisen pitkän aikavälin tavoitteen kannalta on tärkeää kehittää edelleen maapallon resurssien rajoja ja ympäristöjalanjälkeä koskevaa tieteellistä tietopohjaa, myös asiaankuuluvien indikaattoreiden osalta. |

Komission teksti

Tarkistus

(14 a)

Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden ja erityisesti sen ensisijaisen pitkän aikavälin tavoitteen kannalta on tärkeää kehittää edelleen maapallon resurssien rajoja ja ympäristöjalanjälkeä koskevaa tieteellistä tietopohjaa, myös asiaankuuluvien indikaattoreiden osalta.

Tarkistus 30

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (15) | Komission, Euroopan ympäristökeskuksen ja muiden asiaankuuluvien virastojen olisi voitava tutustua dataan, tietoihin ja indikaattoreihin, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet sovellettavien unionin säädösten mukaisesti
  , ja
  käyttää näitä uudelleen. Lisäksi olisi hyödynnettävä muita tietolähteitä, kuten satelliittitietoja ja käsiteltyjä tietoja, joita saadaan
  Euroopan maanseurantaohjelmasta
  (Copernicus), EU:n metsäpalotietojärjestelmästä ja eurooppalaisesta tulvatietojärjestelmästä ja tietoalustoilta, kuten Euroopan meripoliittisesta seurantakeskuksesta ja tietoverkosta tai kemikaalien seurannan tietofoorumista. Nykyaikaisten digitaalisten välineiden ja tekoälyn käyttö mahdollistaa tietojen tehokkaan hallinnan ja analysoinnin, mikä vähentää hallinnollista rasitusta ja parantaa tietojen oikea-aikaisuutta ja laatua. |

Komission teksti

Tarkistus

(15)

Komission, Euroopan ympäristökeskuksen ja muiden asiaankuuluvien virastojen olisi voitava tutustua dataan, tietoihin ja indikaattoreihin, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet sovellettavien unionin säädösten mukaisesti
  , ja
  käyttää näitä uudelleen. Lisäksi olisi hyödynnettävä muita tietolähteitä, kuten satelliittitietoja ja käsiteltyjä tietoja, joita saadaan
  Euroopan maanseurantaohjelmasta
  (Copernicus), EU:n metsäpalotietojärjestelmästä ja eurooppalaisesta tulvatietojärjestelmästä ja tietoalustoilta, kuten Euroopan meripoliittisesta seurantakeskuksesta ja tietoverkosta tai kemikaalien seurannan tietofoorumista. Nykyaikaisten digitaalisten välineiden ja tekoälyn käyttö mahdollistaa tietojen tehokkaan hallinnan ja analysoinnin, mikä vähentää hallinnollista rasitusta ja parantaa tietojen oikea-aikaisuutta ja laatua.

| (15) | Edistymisen seuraaminen kahdeksannen ympäristöohjelman tavoitteiden saavuttamisessa edellyttää kattavia ja tarkoituksenmukaisia tietoja ja indikaattoreita.
  Komission, Euroopan ympäristökeskuksen ja muiden asiaankuuluvien virastojen olisi voitava tutustua dataan, tietoihin ja indikaattoreihin, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet sovellettavien unionin säädösten mukaisesti, käyttää näitä uudelleen
  ja ottaa ne perustaksi
  . Lisäksi olisi hyödynnettävä muita tietolähteitä, kuten satelliittitietoja ja käsiteltyjä tietoja, joita saadaan
  unionin maanseuranta- ja valvontaohjelmasta
  (Copernicus), EU:n metsäpalotietojärjestelmästä
  , luonnon monimuotoisuutta koskevasta eurooppalaisesta tietojärjestelmästä, viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmästä
  ja eurooppalaisesta tulvatietojärjestelmästä ja tietoalustoilta, kuten Euroopan meripoliittisesta seurantakeskuksesta ja tietoverkosta tai kemikaalien seurannan tietofoorumista. Nykyaikaisten digitaalisten välineiden ja tekoälyn käyttö mahdollistaa tietojen tehokkaan hallinnan ja analysoinnin, mikä vähentää hallinnollista rasitusta ja parantaa tietojen oikea-aikaisuutta ja laatua. |
| --- | --- |

(15)

Edistymisen seuraaminen kahdeksannen ympäristöohjelman tavoitteiden saavuttamisessa edellyttää kattavia ja tarkoituksenmukaisia tietoja ja indikaattoreita.
  Komission, Euroopan ympäristökeskuksen ja muiden asiaankuuluvien virastojen olisi voitava tutustua dataan, tietoihin ja indikaattoreihin, jotka jäsenvaltiot ovat toimittaneet sovellettavien unionin säädösten mukaisesti, käyttää näitä uudelleen
  ja ottaa ne perustaksi
  . Lisäksi olisi hyödynnettävä muita tietolähteitä, kuten satelliittitietoja ja käsiteltyjä tietoja, joita saadaan
  unionin maanseuranta- ja valvontaohjelmasta
  (Copernicus), EU:n metsäpalotietojärjestelmästä
  , luonnon monimuotoisuutta koskevasta eurooppalaisesta tietojärjestelmästä, viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmästä
  ja eurooppalaisesta tulvatietojärjestelmästä ja tietoalustoilta, kuten Euroopan meripoliittisesta seurantakeskuksesta ja tietoverkosta tai kemikaalien seurannan tietofoorumista. Nykyaikaisten digitaalisten välineiden ja tekoälyn käyttö mahdollistaa tietojen tehokkaan hallinnan ja analysoinnin, mikä vähentää hallinnollista rasitusta ja parantaa tietojen oikea-aikaisuutta ja laatua.

Tarkistus 31

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 17 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (17) | Jotta kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa, Euroopan ympäristökeskuksella (EEA) ja Euroopan kemikaalivirastolla (ECHA) olisi oltava riittävät valmiudet ja resurssit varmistaa, että luotettavaa tietoa ja näyttöä on avoimesti ja helposti saatavilla, jotta voidaan tukea Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategisten painopisteiden täytäntöönpanoa ja ohjelman edistymisen arviointia. |

Komission teksti

Tarkistus

(17)

Jotta kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa, Euroopan ympäristökeskuksella (EEA) ja Euroopan kemikaalivirastolla (ECHA) olisi oltava riittävät valmiudet ja resurssit varmistaa, että luotettavaa tietoa ja näyttöä on avoimesti ja helposti saatavilla, jotta voidaan tukea Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategisten painopisteiden täytäntöönpanoa ja ohjelman edistymisen arviointia.

| (17) | Jotta kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa, Euroopan ympäristökeskuksella (EEA) ja Euroopan kemikaalivirastolla (ECHA) olisi oltava riittävät valmiudet ja resurssit varmistaa, että luotettavaa tietoa ja näyttöä on avoimesti ja helposti saatavilla, jotta voidaan tukea Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategisten painopisteiden täytäntöönpanoa ja ohjelman edistymisen arviointia.
  Tarvittaessa myös muiden elinten ja virastojen olisi osallistuttava näiden strategisten painopisteiden täytäntöönpanoon ja kahdeksannen ympäristöohjelman edistymisen arviointiin. |
| --- | --- |

(17)

Jotta kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa, Euroopan ympäristökeskuksella (EEA) ja Euroopan kemikaalivirastolla (ECHA) olisi oltava riittävät valmiudet ja resurssit varmistaa, että luotettavaa tietoa ja näyttöä on avoimesti ja helposti saatavilla, jotta voidaan tukea Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategisten painopisteiden täytäntöönpanoa ja ohjelman edistymisen arviointia.
  Tarvittaessa myös muiden elinten ja virastojen olisi osallistuttava näiden strategisten painopisteiden täytäntöönpanoon ja kahdeksannen ympäristöohjelman edistymisen arviointiin.

Tarkistus 32

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 17 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (17 a) | Komission olisi toteutettava kahdeksannen ympäristöohjelman väliarviointi 31 päivään maaliskuuta 2024 mennessä, jotta voidaan arvioida ohjelman edistymistä ja vaikuttaa seuraavan komission painopisteisiin. Vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaalien jälkeen virkaan astuvan komission olisi toimikautensa ensimmäisten 100 päivän aikana laadittava väliarvioinnissa kuvatun edistyksen pohjalta kertomus, jossa se esittelee ympäristö- ja ilmastoalan painopisteet, joiden suhteen se aikoo toteuttaa toimia toimikaudellaan, ja sen, kuinka näillä toimilla varmistetaan kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden täysimääräinen saavuttaminen. |

Komission teksti

Tarkistus

(17 a)

Komission olisi toteutettava kahdeksannen ympäristöohjelman väliarviointi 31 päivään maaliskuuta 2024 mennessä, jotta voidaan arvioida ohjelman edistymistä ja vaikuttaa seuraavan komission painopisteisiin. Vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaalien jälkeen virkaan astuvan komission olisi toimikautensa ensimmäisten 100 päivän aikana laadittava väliarvioinnissa kuvatun edistyksen pohjalta kertomus, jossa se esittelee ympäristö- ja ilmastoalan painopisteet, joiden suhteen se aikoo toteuttaa toimia toimikaudellaan, ja sen, kuinka näillä toimilla varmistetaan kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden täysimääräinen saavuttaminen.

Tarkistus 33

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (18) | Jotta poliittisten tavoitteiden kehitys ja saavutettu edistys voidaan ottaa huomioon, komission olisi arvioitava kahdeksas ympäristöohjelma vuonna 2029. |

Komission teksti

Tarkistus

(18)

Jotta poliittisten tavoitteiden kehitys ja saavutettu edistys voidaan ottaa huomioon, komission olisi arvioitava kahdeksas ympäristöohjelma vuonna 2029.

| (18) | Jotta poliittisten tavoitteiden kehitys ja saavutettu edistys voidaan ottaa huomioon, komission olisi arvioitava kahdeksas ympäristöohjelma vuonna 2029.
  Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, joka sisältää arvioinnin tulokset, ja liitettävä siihen tarvittaessa lainsäädäntöehdotus seuraavaksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi. Tämä lainsäädäntöehdotus olisi annettava hyvissä ajoin, jotta kahdeksannen ja yhdeksännen ympäristöalan toimintaohjelman välille ei synny katkoa. |
| --- | --- |

(18)

Jotta poliittisten tavoitteiden kehitys ja saavutettu edistys voidaan ottaa huomioon, komission olisi arvioitava kahdeksas ympäristöohjelma vuonna 2029.
  Komission olisi annettava Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomus, joka sisältää arvioinnin tulokset, ja liitettävä siihen tarvittaessa lainsäädäntöehdotus seuraavaksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi. Tämä lainsäädäntöehdotus olisi annettava hyvissä ajoin, jotta kahdeksannen ja yhdeksännen ympäristöalan toimintaohjelman välille ei synny katkoa.

Tarkistus 34

Ehdotus päätökseksi

Johdanto-osan 18 a kappale (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (18 a) | SEUT-sopimuksen 191 artiklan mukaan unionin ympäristöpolitiikalla pyritään suojelun korkeaan tasoon ottaen huomioon erilaiset tilanteet unionin eri alueilla, ja se perustuu ennalta varautumisen periaatteelle sekä periaatteille, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava. |

Komission teksti

Tarkistus

(18 a)

SEUT-sopimuksen 191 artiklan mukaan unionin ympäristöpolitiikalla pyritään suojelun korkeaan tasoon ottaen huomioon erilaiset tilanteet unionin eri alueilla, ja se perustuu ennalta varautumisen periaatteelle sekä periaatteille, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava.

Tarkistus 35

Ehdotus päätökseksi

1 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Tässä päätöksessä vahvistetaan 31 päivään joulukuuta 2030 ulottuva yleinen ympäristöalan toimintaohjelma, jäljempänä ”kahdeksas ympäristöohjelma”. Tässä päätöksessä vahvistetaan kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet, määritellään mahdollistavat edellytykset
  niiden saavuttamiselle ja luodaan puitteet sen mittaamiseksi
  ,
  ovatko unioni
  ja
  jäsenvaltiot saavuttamassa ensisijaiset tavoitteet
  . | 1.   Tässä päätöksessä vahvistetaan 31 päivään joulukuuta 2030 ulottuva yleinen ympäristöalan toimintaohjelma, jäljempänä ”kahdeksas ympäristöohjelma”. Tässä päätöksessä vahvistetaan kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet, määritellään mahdollistavat edellytykset
  sekä mahdollistavien edellytysten aikaansaamiseksi tarvittavat toimet. Sillä luodaan seurantakehys
  ,
  jolla mitataan
  ja
  arvioidaan unionin ja jäsenvaltioiden edistymistä ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi sillä otetaan käyttöön hallintomekanismi sen varmistamiseksi, että ensisijaiset tavoitteet saavutetaan täysimääräisesti. |

Komission teksti

Tarkistus

1.   Tässä päätöksessä vahvistetaan 31 päivään joulukuuta 2030 ulottuva yleinen ympäristöalan toimintaohjelma, jäljempänä ”kahdeksas ympäristöohjelma”. Tässä päätöksessä vahvistetaan kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet, määritellään mahdollistavat edellytykset
  niiden saavuttamiselle ja luodaan puitteet sen mittaamiseksi
  ,
  ovatko unioni
  ja
  jäsenvaltiot saavuttamassa ensisijaiset tavoitteet
  .

1.   Tässä päätöksessä vahvistetaan 31 päivään joulukuuta 2030 ulottuva yleinen ympäristöalan toimintaohjelma, jäljempänä ”kahdeksas ympäristöohjelma”. Tässä päätöksessä vahvistetaan kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaiset tavoitteet, määritellään mahdollistavat edellytykset
  sekä mahdollistavien edellytysten aikaansaamiseksi tarvittavat toimet. Sillä luodaan seurantakehys
  ,
  jolla mitataan
  ja
  arvioidaan unionin ja jäsenvaltioiden edistymistä ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa. Lisäksi sillä otetaan käyttöön hallintomekanismi sen varmistamiseksi, että ensisijaiset tavoitteet saavutetaan täysimääräisesti.

Tarkistus 36

Tarkistus 36

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

1 artikla – 2 kohta

1 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kahdeksannella ympäristöohjelmalla pyritään nopeuttamaan siirtymistä ilmastoneutraaliin, resurssitehokkaaseen ja
  puhtaaseen
  kiertotalouteen oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla sekä
  tuetaan
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja siihen kuuluvien aloitteiden
  ympäristö-
  ja
  ilmastotavoitteita
  . | 2.   Kahdeksannella ympäristöohjelmalla pyritään nopeuttamaan siirtymistä ilmastoneutraaliin,
  kestävään, myrkyttömään,
  resurssitehokkaaseen
  , uusiutuvaan energiaan perustuvaan, palautumis-
  ja
  selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen
  kiertotalouteen oikeudenmukaisella
  , tasapuolisella
  ja osallistavalla tavalla
  , suojelemaan ympäristön laatua, ilma, vesi ja maaperä mukaan lukien, palauttamaan se ennalleen ja parantamaan sitä
  sekä
  suojelemaan luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemejä ja ennallistamaan niitä. Se perustuu
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja siihen kuuluvien aloitteiden
  tavoitteisiin
  ja
  sillä tuetaan niiden saavuttamista
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Kahdeksannella ympäristöohjelmalla pyritään nopeuttamaan siirtymistä ilmastoneutraaliin, resurssitehokkaaseen ja
  puhtaaseen
  kiertotalouteen oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla sekä
  tuetaan
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja siihen kuuluvien aloitteiden
  ympäristö-
  ja
  ilmastotavoitteita
  .

2.   Kahdeksannella ympäristöohjelmalla pyritään nopeuttamaan siirtymistä ilmastoneutraaliin,
  kestävään, myrkyttömään,
  resurssitehokkaaseen
  , uusiutuvaan energiaan perustuvaan, palautumis-
  ja
  selviytymiskykyiseen ja kilpailukykyiseen
  kiertotalouteen oikeudenmukaisella
  , tasapuolisella
  ja osallistavalla tavalla
  , suojelemaan ympäristön laatua, ilma, vesi ja maaperä mukaan lukien, palauttamaan se ennalleen ja parantamaan sitä
  sekä
  suojelemaan luonnon monimuotoisuutta ja ekosysteemejä ja ennallistamaan niitä. Se perustuu
  Euroopan vihreän kehityksen ohjelman ja siihen kuuluvien aloitteiden
  tavoitteisiin
  ja
  sillä tuetaan niiden saavuttamista
  .

Tarkistus 37

Tarkistus 37

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

1 artikla – 3 kohta

1 artikla – 3 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Kahdeksas ympäristöohjelma muodostaa perustan Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja sen kestävän kehityksen tavoitteissa määriteltyjen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiselle, ja sen seurantakehys
  on
  ympäristö- ja
  ilmastopoliittinen osa EU:n pyrkimyksiä
  mitata edistystä kohti
  parempaa
  kestävyyttä
  , mukaan lukien ilmastoneutraalius ja resurssitehokkuus
  , hyvinvointia sekä palautumis- ja selviytymiskykyä. | 3.   Kahdeksas ympäristöohjelma muodostaa perustan Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja sen kestävän kehityksen tavoitteissa määriteltyjen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden
  sekä asiaankuuluvien monenvälisten ympäristö- ja ilmastosopimusten tavoitteiden
  saavuttamiselle, ja sen seurantakehys
  edistää osaltaan
  ympäristö- ja
  ilmastopoliittista osaa unionin pyrkimyksissä
  mitata edistystä kohti kestävyyttä, hyvinvointia sekä palautumis- ja selviytymiskykyä. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Kahdeksas ympäristöohjelma muodostaa perustan Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja sen kestävän kehityksen tavoitteissa määriteltyjen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden saavuttamiselle, ja sen seurantakehys
  on
  ympäristö- ja
  ilmastopoliittinen osa EU:n pyrkimyksiä
  mitata edistystä kohti
  parempaa
  kestävyyttä
  , mukaan lukien ilmastoneutraalius ja resurssitehokkuus
  , hyvinvointia sekä palautumis- ja selviytymiskykyä.

3.   Kahdeksas ympäristöohjelma muodostaa perustan Yhdistyneiden kansakuntien Agenda 2030 -toimintaohjelmassa ja sen kestävän kehityksen tavoitteissa määriteltyjen ympäristö- ja ilmastotavoitteiden
  sekä asiaankuuluvien monenvälisten ympäristö- ja ilmastosopimusten tavoitteiden
  saavuttamiselle, ja sen seurantakehys
  edistää osaltaan
  ympäristö- ja
  ilmastopoliittista osaa unionin pyrkimyksissä
  mitata edistystä kohti kestävyyttä, hyvinvointia sekä palautumis- ja selviytymiskykyä.

Tarkistus 38

Tarkistus 38

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 1 kohta

2 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisena pitkän aikavälin tavoitteena on, että
  vuonna 2050 kansalaiset elävät
  hyvää elämää maapallon resurssien rajoissa
  uusintavassa taloudessa
  , jossa mitään ei tuhlata,
  kasvihuonekaasujen nettopäästöjä ei synny ja talouskasvu ei edellytä resurssien käytön lisäämistä eikä aiheuta ympäristön pilaantumista
  . Terve ympäristö tukee
  kansalaisten
  hyvinvointia, luonnon monimuotoisuus
  kukoistaa
  sekä
  luonnonpääomaa
  suojellaan
  , ennallistetaan
  ja
  arvostetaan tavalla
  ,
  joka vahvistaa kykyä
  sietää ilmastonmuutosta ja muita ympäristöriskejä. Unioni näyttää suuntaa nykyisten ja tulevien sukupolvien hyvinvoinnin varmistamiselle maailmanlaajuisesti. | 1.   Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisena pitkän aikavälin tavoitteena on, että
  ihmiset elävät mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2050 mennessä
  hyvää elämää maapallon resurssien rajoissa
  kestävässä hyvinvointitaloudessa
  , jossa mitään ei tuhlata,
  kasvu on uusintavaa, ilmastoneutraalius on saavutettu ja epätasa-arvo on minimoitu
  . Terve ympäristö tukee
  kaikkien ihmisten
  hyvinvointia
  ja terveyttä
  , luonnon monimuotoisuus
  ja ekosysteemit kukoistavat
  sekä
  luontoa
  suojellaan ja
  ennallistetaan
  ,
  minkä johdosta kyky
  sietää ilmastonmuutosta
  , luonnonkatastrofeja
  ja muita ympäristöriskejä
  paranee
  . Unioni näyttää suuntaa nykyisten ja tulevien sukupolvien hyvinvoinnin varmistamiselle maailmanlaajuisesti
  sukupolvien välisen vastuun mukaisesti
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisena pitkän aikavälin tavoitteena on, että
  vuonna 2050 kansalaiset elävät
  hyvää elämää maapallon resurssien rajoissa
  uusintavassa taloudessa
  , jossa mitään ei tuhlata,
  kasvihuonekaasujen nettopäästöjä ei synny ja talouskasvu ei edellytä resurssien käytön lisäämistä eikä aiheuta ympäristön pilaantumista
  . Terve ympäristö tukee
  kansalaisten
  hyvinvointia, luonnon monimuotoisuus
  kukoistaa
  sekä
  luonnonpääomaa
  suojellaan
  , ennallistetaan
  ja
  arvostetaan tavalla
  ,
  joka vahvistaa kykyä
  sietää ilmastonmuutosta ja muita ympäristöriskejä. Unioni näyttää suuntaa nykyisten ja tulevien sukupolvien hyvinvoinnin varmistamiselle maailmanlaajuisesti.

1.   Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisena pitkän aikavälin tavoitteena on, että
  ihmiset elävät mahdollisimman pian ja viimeistään vuoteen 2050 mennessä
  hyvää elämää maapallon resurssien rajoissa
  kestävässä hyvinvointitaloudessa
  , jossa mitään ei tuhlata,
  kasvu on uusintavaa, ilmastoneutraalius on saavutettu ja epätasa-arvo on minimoitu
  . Terve ympäristö tukee
  kaikkien ihmisten
  hyvinvointia
  ja terveyttä
  , luonnon monimuotoisuus
  ja ekosysteemit kukoistavat
  sekä
  luontoa
  suojellaan ja
  ennallistetaan
  ,
  minkä johdosta kyky
  sietää ilmastonmuutosta
  , luonnonkatastrofeja
  ja muita ympäristöriskejä
  paranee
  . Unioni näyttää suuntaa nykyisten ja tulevien sukupolvien hyvinvoinnin varmistamiselle maailmanlaajuisesti
  sukupolvien välisen vastuun mukaisesti
  .

Tarkistus 39

Tarkistus 39

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 2 kohta – johdantokappale

2 artikla – 2 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kahdeksannella ympäristöohjelmalla on seuraavat kuusi aihekohtaista ensisijaista tavoitetta: | 2.   Kahdeksannella ympäristöohjelmalla on seuraavat kuusi
  toisiinsa sidoksissa olevaa
  aihekohtaista ensisijaista tavoitetta
  , jotka on saavutettava viimeistään vuonna 2030
  : |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Kahdeksannella ympäristöohjelmalla on seuraavat kuusi aihekohtaista ensisijaista tavoitetta:

2.   Kahdeksannella ympäristöohjelmalla on seuraavat kuusi
  toisiinsa sidoksissa olevaa
  aihekohtaista ensisijaista tavoitetta
  , jotka on saavutettava viimeistään vuonna 2030
  :

Tarkistus 40

Tarkistus 40

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 2 kohta – a alakohta

2 artikla – 2 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | kasvihuonekaasupäästöjen
  peruuttamaton
  ja
  asteittainen
  vähentäminen sekä luonnollisten
  tai muiden
  nielujen aikaansaamien poistumien lisääminen unionissa, jotta saavutetaan vuodelle 2030 asetettu kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoite ja ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä asetuksen (EU).../... mukaisesti (32); |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

kasvihuonekaasupäästöjen
  peruuttamaton
  ja
  asteittainen
  vähentäminen sekä luonnollisten
  tai muiden
  nielujen aikaansaamien poistumien lisääminen unionissa, jotta saavutetaan vuodelle 2030 asetettu kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoite ja ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä asetuksen (EU).../... mukaisesti (32);

peruuttamaton

asteittainen

tai muiden

32

| (a) | kasvihuonekaasupäästöjen
  nopea
  ja
  ennakoitavissa oleva
  vähentäminen sekä luonnollisten nielujen aikaansaamien poistumien lisääminen unionissa
  samaan aikaan
  , jotta saavutetaan vuodelle 2030 asetettu kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoite ja ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä asetuksen (EU)
  2021
  /... mukaisesti
  , noudattaen siinä asetettuja ilmasto- ja ympäristötavoitteita ja varmistaen samalla oikeudenmukainen siirtymä, jossa ketään ei jätetä jälkeen

   (32); |
| --- | --- |

(a)

kasvihuonekaasupäästöjen
  nopea
  ja
  ennakoitavissa oleva
  vähentäminen sekä luonnollisten nielujen aikaansaamien poistumien lisääminen unionissa
  samaan aikaan
  , jotta saavutetaan vuodelle 2030 asetettu kasvihuonekaasupäästöjen vähennystavoite ja ilmastoneutraalius vuoteen 2050 mennessä asetuksen (EU)
  2021
  /... mukaisesti
  , noudattaen siinä asetettuja ilmasto- ja ympäristötavoitteita ja varmistaen samalla oikeudenmukainen siirtymä, jossa ketään ei jätetä jälkeen

   (32);

nopea

ennakoitavissa oleva

samaan aikaan

2021

, noudattaen siinä asetettuja ilmasto- ja ympäristötavoitteita ja varmistaen samalla oikeudenmukainen siirtymä, jossa ketään ei jätetä jälkeen

32

Tarkistus 41

Tarkistus 41

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 2 kohta – b alakohta

2 artikla – 2 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | jatkuva edistyminen sopeutumiskyvyn parantamisessa, palautumis- ja selviytymiskyvyn vahvistamisessa sekä haavoittuvuuden vähentämisessä ilmastonmuutoksen edessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

jatkuva edistyminen sopeutumiskyvyn parantamisessa, palautumis- ja selviytymiskyvyn vahvistamisessa sekä haavoittuvuuden vähentämisessä ilmastonmuutoksen edessä;

| (b) | jatkuva edistyminen sopeutumiskyvyn parantamisessa
  ja valtavirtaistamisessa, myös ekosysteemiin perustuvien lähestymistapojen pohjalta
  , palautumis- ja selviytymiskyvyn
  ja sopeutumisen
  vahvistamisessa sekä
  ympäristön ja yhteiskunnan ja kaikkien talouden alojen
  haavoittuvuuden vähentämisessä ilmastonmuutoksen edessä
  samalla, kun parannetaan luonnonkatastrofien ennaltaehkäisyä ja niihin varautumista
  ; |
| --- | --- |

(b)

jatkuva edistyminen sopeutumiskyvyn parantamisessa
  ja valtavirtaistamisessa, myös ekosysteemiin perustuvien lähestymistapojen pohjalta
  , palautumis- ja selviytymiskyvyn
  ja sopeutumisen
  vahvistamisessa sekä
  ympäristön ja yhteiskunnan ja kaikkien talouden alojen
  haavoittuvuuden vähentämisessä ilmastonmuutoksen edessä
  samalla, kun parannetaan luonnonkatastrofien ennaltaehkäisyä ja niihin varautumista
  ;

ja valtavirtaistamisessa, myös ekosysteemiin perustuvien lähestymistapojen pohjalta

ja sopeutumisen

ympäristön ja yhteiskunnan ja kaikkien talouden alojen

samalla, kun parannetaan luonnonkatastrofien ennaltaehkäisyä ja niihin varautumista

Tarkistus 42

Tarkistus 42

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 2 kohta – c alakohta

2 artikla – 2 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | eteneminen kohti
  uusintavaa kasvumallia
  , jossa maapallolle annetaan enemmän kuin siltä otetaan,
  pyrkiminen talouskasvuun
  ,
  joka ei edellytä resurssien käytön lisäämistä eikä aiheuta ympäristön pilaantumista,
  ja
  kiertotalouteen siirtymisen nopeuttaminen
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

eteneminen kohti
  uusintavaa kasvumallia
  , jossa maapallolle annetaan enemmän kuin siltä otetaan,
  pyrkiminen talouskasvuun
  ,
  joka ei edellytä resurssien käytön lisäämistä eikä aiheuta ympäristön pilaantumista,
  ja
  kiertotalouteen siirtymisen nopeuttaminen
  ;

uusintavaa kasvumallia

pyrkiminen talouskasvuun

joka ei edellytä resurssien käytön lisäämistä eikä aiheuta ympäristön pilaantumista,

kiertotalouteen siirtymisen nopeuttaminen

| (c) | eteneminen kohti
  kestävää hyvinvointitaloutta
  , jossa maapallolle annetaan enemmän kuin siltä otetaan,
  ja sen varmistaminen
  ,
  että siirrytään myrkyttömään kiertotalouteen, jossa kasvu on uusintavaa ja resurssien käyttö tehokasta
  ja
  jätehierarkian mukaista
  ; |
| --- | --- |

(c)

eteneminen kohti
  kestävää hyvinvointitaloutta
  , jossa maapallolle annetaan enemmän kuin siltä otetaan,
  ja sen varmistaminen
  ,
  että siirrytään myrkyttömään kiertotalouteen, jossa kasvu on uusintavaa ja resurssien käyttö tehokasta
  ja
  jätehierarkian mukaista
  ;

kestävää hyvinvointitaloutta

ja sen varmistaminen

että siirrytään myrkyttömään kiertotalouteen, jossa kasvu on uusintavaa ja resurssien käyttö tehokasta

jätehierarkian mukaista

Tarkistus 43

Tarkistus 43

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 2 kohta – d alakohta

2 artikla – 2 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | pyrkimys saavuttaa saasteettomuustavoite,
  joka tähtää myrkyttömään ympäristöön
  , ilma, vesi ja maaperä mukaan lukien, ja
  kansalaisten
  terveyden ja hyvinvoinnin suojeleminen ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

pyrkimys saavuttaa saasteettomuustavoite,
  joka tähtää myrkyttömään ympäristöön
  , ilma, vesi ja maaperä mukaan lukien, ja
  kansalaisten
  terveyden ja hyvinvoinnin suojeleminen ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta;

joka tähtää myrkyttömään ympäristöön

kansalaisten

| (d) | pyrkimys saavuttaa saasteettomuustavoite,
  jotta saadaan aikaan myrkytön ympäristö
  , ilma, vesi ja maaperä mukaan lukien,
  myös valo-
  ja
  melusaasteen osalta, ja ihmisten, eläinten ja ekosysteemien
  terveyden ja hyvinvoinnin suojeleminen ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta
  , muun muassa soveltamalla ja edistämällä ”yhteinen terveys” -lähestymistapaa
  ; |
| --- | --- |

(d)

pyrkimys saavuttaa saasteettomuustavoite,
  jotta saadaan aikaan myrkytön ympäristö
  , ilma, vesi ja maaperä mukaan lukien,
  myös valo-
  ja
  melusaasteen osalta, ja ihmisten, eläinten ja ekosysteemien
  terveyden ja hyvinvoinnin suojeleminen ympäristöön liittyviltä riskeiltä ja vaikutuksilta
  , muun muassa soveltamalla ja edistämällä ”yhteinen terveys” -lähestymistapaa
  ;

jotta saadaan aikaan myrkytön ympäristö

myös valo-

melusaasteen osalta, ja ihmisten, eläinten ja ekosysteemien

, muun muassa soveltamalla ja edistämällä ”yhteinen terveys” -lähestymistapaa

Tarkistus 44

Tarkistus 44

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 2 kohta – e alakohta

2 artikla – 2 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | luonnon monimuotoisuuden suojeleminen, säilyttäminen ja ennallistaminen
  sekä luonnonpääoman
  , erityisesti ilman, veden, maaperän,
  metsien, makean veden, kosteikkojen
  ja
  meren ekosysteemien, parantaminen
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

luonnon monimuotoisuuden suojeleminen, säilyttäminen ja ennallistaminen
  sekä luonnonpääoman
  , erityisesti ilman, veden, maaperän,
  metsien, makean veden, kosteikkojen
  ja
  meren ekosysteemien, parantaminen
  ;

sekä luonnonpääoman

metsien, makean veden, kosteikkojen

meren ekosysteemien, parantaminen

| (e) | luonnon monimuotoisuuden suojeleminen, säilyttäminen ja ennallistaminen
  muun muassa pysäyttämällä sen köyhtyminen ja kääntämällä tämä suuntaus niin suojelualueilla kuin niiden ulkopuolella, ympäristön
  , erityisesti ilman, veden
  ja
  maaperän,
  tilan parantaminen sekä meri-
  ja
  maaekosysteemien rappeutumisen pysäyttäminen erityisesti saavuttamalla vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa kuvatut sekä asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä asetetut tavoitteet
  ; |
| --- | --- |

(e)

luonnon monimuotoisuuden suojeleminen, säilyttäminen ja ennallistaminen
  muun muassa pysäyttämällä sen köyhtyminen ja kääntämällä tämä suuntaus niin suojelualueilla kuin niiden ulkopuolella, ympäristön
  , erityisesti ilman, veden
  ja
  maaperän,
  tilan parantaminen sekä meri-
  ja
  maaekosysteemien rappeutumisen pysäyttäminen erityisesti saavuttamalla vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa kuvatut sekä asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä asetetut tavoitteet
  ;

muun muassa pysäyttämällä sen köyhtyminen ja kääntämällä tämä suuntaus niin suojelualueilla kuin niiden ulkopuolella, ympäristön

ja

tilan parantaminen sekä meri-

maaekosysteemien rappeutumisen pysäyttäminen erityisesti saavuttamalla vuoteen 2030 ulottuvassa EU:n biodiversiteettistrategiassa kuvatut sekä asiaankuuluvassa unionin lainsäädännössä asetetut tavoitteet

Tarkistus 45

Tarkistus 45

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 2 kohta – f alakohta

2 artikla – 2 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | ympäristökestävyyden
  edistäminen
  ja
  tuotantoon
  ja
  kulutukseen
  liittyvien keskeisten ympäristö- ja ilmastopaineiden vähentäminen erityisesti energian, teollisuuden kehittämisen, rakennusten, infrastruktuurin, liikkuvuuden ja
  elintarvikejärjestelmän
  aloilla. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

ympäristökestävyyden
  edistäminen
  ja
  tuotantoon
  ja
  kulutukseen
  liittyvien keskeisten ympäristö- ja ilmastopaineiden vähentäminen erityisesti energian, teollisuuden kehittämisen, rakennusten, infrastruktuurin, liikkuvuuden ja
  elintarvikejärjestelmän
  aloilla.

edistäminen

tuotantoon

kulutukseen

elintarvikejärjestelmän

| (f) | ympäristökestävyyden
  varmistaminen
  ja
  unionin tuotanto-
  ja
  kulutusjalanjälkeen
  liittyvien keskeisten ympäristö- ja ilmastopaineiden
  , unionivetoinen maailmanlaajuinen metsäkato mukaan lukien, merkittävä
  vähentäminen erityisesti energian, teollisuuden kehittämisen, rakennusten, infrastruktuurin, liikkuvuuden
  , matkailun, kansainvälisen kaupan
  ja
  elintarvikeketjujen, mukaan lukien maanviljely, kalastus ja vesiviljely,
  aloilla
  samalla, kun otetaan huomioon ulkoiset ilmasto- ja ympäristövaikutukset
  . |
| --- | --- |

(f)

ympäristökestävyyden
  varmistaminen
  ja
  unionin tuotanto-
  ja
  kulutusjalanjälkeen
  liittyvien keskeisten ympäristö- ja ilmastopaineiden
  , unionivetoinen maailmanlaajuinen metsäkato mukaan lukien, merkittävä
  vähentäminen erityisesti energian, teollisuuden kehittämisen, rakennusten, infrastruktuurin, liikkuvuuden
  , matkailun, kansainvälisen kaupan
  ja
  elintarvikeketjujen, mukaan lukien maanviljely, kalastus ja vesiviljely,
  aloilla
  samalla, kun otetaan huomioon ulkoiset ilmasto- ja ympäristövaikutukset
  .

varmistaminen

unionin tuotanto-

kulutusjalanjälkeen

, unionivetoinen maailmanlaajuinen metsäkato mukaan lukien, merkittävä

, matkailun, kansainvälisen kaupan

elintarvikeketjujen, mukaan lukien maanviljely, kalastus ja vesiviljely,

samalla, kun otetaan huomioon ulkoiset ilmasto- ja ympäristövaikutukset

Tarkistus 46

Tarkistus 46

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

2 artikla – 2 a kohta (uusi)

2 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Edellä 2 kohdassa säädettyjen aihekohtaisten ensisijaisten tavoitteiden katsotaan kattavan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategioissa ja aloitteissa vahvistetut päämäärät, tavoitteet ja toimet sekä näiden tavoitteiden saavuttamista tukevat unionin lainsäädännössä asetetut tavoitteet. Nämä päämäärät, tavoitteet ja toimet on otettava huomioon kehitettäessä seurantakehystä kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuvan edistymisen arviointia varten. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Edellä 2 kohdassa säädettyjen aihekohtaisten ensisijaisten tavoitteiden katsotaan kattavan Euroopan vihreän kehityksen ohjelman strategioissa ja aloitteissa vahvistetut päämäärät, tavoitteet ja toimet sekä näiden tavoitteiden saavuttamista tukevat unionin lainsäädännössä asetetut tavoitteet. Nämä päämäärät, tavoitteet ja toimet on otettava huomioon kehitettäessä seurantakehystä kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuvan edistymisen arviointia varten.

Tarkistus 47

Tarkistus 47

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – otsikko

3 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Mahdollistavat edellytykset tämän ohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi | Mahdollistavat edellytykset tämän ohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi
  ja näiden mahdollistavien edellytysten täytäntöönpanoon tarvittavat toimet |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Mahdollistavat edellytykset tämän ohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi

Mahdollistavat edellytykset tämän ohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi
  ja näiden mahdollistavien edellytysten täytäntöönpanoon tarvittavat toimet

ja näiden mahdollistavien edellytysten täytäntöönpanoon tarvittavat toimet

Tarkistus 48

Tarkistus 48

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – a alakohta

3 artikla – 1 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | varmistetaan, että unionin ympäristö- ja ilmastolainsäädäntö pannaan täytäntöön
  vaikuttavalla
  ja
  tehokkaalla tavalla
  , pyritään erittäin korkeaan ympäristönsuojelun tasoon unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla muun muassa tarjoamalla
  asianmukaiset
  valmiudet hallintoa ja vaatimusten noudattamisen varmistamista varten, kuten säännöllisessä ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa vahvistetaan
  , sekä tehostetaan ympäristörikollisuuden torjuntaa
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

varmistetaan, että unionin ympäristö- ja ilmastolainsäädäntö pannaan täytäntöön
  vaikuttavalla
  ja
  tehokkaalla tavalla
  , pyritään erittäin korkeaan ympäristönsuojelun tasoon unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla muun muassa tarjoamalla
  asianmukaiset
  valmiudet hallintoa ja vaatimusten noudattamisen varmistamista varten, kuten säännöllisessä ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa vahvistetaan
  , sekä tehostetaan ympäristörikollisuuden torjuntaa
  ;

vaikuttavalla

tehokkaalla tavalla

asianmukaiset

, sekä tehostetaan ympäristörikollisuuden torjuntaa

| (a) | varmistetaan, että unionin ympäristö- ja ilmastolainsäädäntö pannaan täytäntöön
  tehokkaasti, nopeasti
  ja
  täysimääräisesti
  , pyritään erittäin korkeaan ympäristönsuojelun tasoon unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla muun muassa tarjoamalla
  riittävät
  valmiudet hallintoa ja vaatimusten noudattamisen varmistamista varten
  ja täydentämällä niitä
  , kuten säännöllisessä ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa vahvistetaan; |
| --- | --- |

(a)

varmistetaan, että unionin ympäristö- ja ilmastolainsäädäntö pannaan täytäntöön
  tehokkaasti, nopeasti
  ja
  täysimääräisesti
  , pyritään erittäin korkeaan ympäristönsuojelun tasoon unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla muun muassa tarjoamalla
  riittävät
  valmiudet hallintoa ja vaatimusten noudattamisen varmistamista varten
  ja täydentämällä niitä
  , kuten säännöllisessä ympäristölainsäädännön täytäntöönpanon arvioinnissa vahvistetaan;

tehokkaasti, nopeasti

täysimääräisesti

riittävät

ja täydentämällä niitä

Tarkistus 49

Tarkistus 49

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a a) | parannetaan ohjeita ja suosituksia sekä varmistetaan tehokkaat, varoittavat ja oikeasuhteiset seuraamukset, sakot mukaan lukien, jotta vähennetään ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisen riskejä, myös luonnonvaraisten eläinten laittoman kaupan, jäterikollisuuden ja laittomien hakkuiden osalta, lisätään toimia ympäristövastuun alalla ja noudattamatta jättämiseen puuttumiseksi sekä tehostetaan ympäristörikollisuuden alan syyttäjä- ja oikeusyhteistyötä ja ympäristörikollisuutta torjuvaa lainvalvontaa asiaa koskevan unionin lainsäädännön, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY

   (1 a)

  , sekä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien määräysten mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a a)

(a a)

parannetaan ohjeita ja suosituksia sekä varmistetaan tehokkaat, varoittavat ja oikeasuhteiset seuraamukset, sakot mukaan lukien, jotta vähennetään ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisen riskejä, myös luonnonvaraisten eläinten laittoman kaupan, jäterikollisuuden ja laittomien hakkuiden osalta, lisätään toimia ympäristövastuun alalla ja noudattamatta jättämiseen puuttumiseksi sekä tehostetaan ympäristörikollisuuden alan syyttäjä- ja oikeusyhteistyötä ja ympäristörikollisuutta torjuvaa lainvalvontaa asiaa koskevan unionin lainsäädännön, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY

   (1 a)

  , sekä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien määräysten mukaisesti;

parannetaan ohjeita ja suosituksia sekä varmistetaan tehokkaat, varoittavat ja oikeasuhteiset seuraamukset, sakot mukaan lukien, jotta vähennetään ympäristölainsäädännön noudattamatta jättämisen riskejä, myös luonnonvaraisten eläinten laittoman kaupan, jäterikollisuuden ja laittomien hakkuiden osalta, lisätään toimia ympäristövastuun alalla ja noudattamatta jättämiseen puuttumiseksi sekä tehostetaan ympäristörikollisuuden alan syyttäjä- ja oikeusyhteistyötä ja ympäristörikollisuutta torjuvaa lainvalvontaa asiaa koskevan unionin lainsäädännön, kuten Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2008/99/EY

1 a

, sekä kansainvälisen järjestäytyneen rikollisuuden vastaisen YK:n yleissopimuksen ja korruption vastaisen YK:n yleissopimuksen soveltamisalaan kuuluvien määräysten mukaisesti;

Tarkistus 50

Tarkistus 50

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – a b alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – a b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a b) | asetetaan etusijalle unionin ympäristölainsäädännön soveltamisen valvonta, jos täytäntöönpano on puutteellista, ja saatetaan rikkomusmenettelyt nopeasti ja järjestelmällisesti päätökseen muun muassa varmistamalla, että tähän tarkoitetut taloudelliset ja henkilöresurssit ovat riittävät sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a b)

(a b)

asetetaan etusijalle unionin ympäristölainsäädännön soveltamisen valvonta, jos täytäntöönpano on puutteellista, ja saatetaan rikkomusmenettelyt nopeasti ja järjestelmällisesti päätökseen muun muassa varmistamalla, että tähän tarkoitetut taloudelliset ja henkilöresurssit ovat riittävät sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla;

asetetaan etusijalle unionin ympäristölainsäädännön soveltamisen valvonta, jos täytäntöönpano on puutteellista, ja saatetaan rikkomusmenettelyt nopeasti ja järjestelmällisesti päätökseen muun muassa varmistamalla, että tähän tarkoitetut taloudelliset ja henkilöresurssit ovat riittävät sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla;

Tarkistus 51

Tarkistus 51

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – b alakohta – 1 luetelmakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – b alakohta – 1 luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | valtavirtaistetaan 2 artiklassa vahvistetut ensisijaiset tavoitteet kaikkiin asiaankuuluviin strategioihin, lainsäädäntöaloitteisiin ja muihin aloitteisiin, ohjelmiin, investointeihin ja hankkeisiin unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, jotta
  ne
  ja niiden täytäntöönpano
  eivät vaikeuta
  2
  artiklassa
  asetettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

valtavirtaistetaan 2 artiklassa vahvistetut ensisijaiset tavoitteet kaikkiin asiaankuuluviin strategioihin, lainsäädäntöaloitteisiin ja muihin aloitteisiin, ohjelmiin, investointeihin ja hankkeisiin unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla, jotta
  ne
  ja niiden täytäntöönpano
  eivät vaikeuta
  2
  artiklassa
  asetettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista;

ne

eivät vaikeuta

artiklassa

| — | valtavirtaistetaan 2 artiklassa vahvistetut ensisijaiset
  tavoitteet sekä kestävän kehityksen
  tavoitteet kaikkiin asiaankuuluviin strategioihin, lainsäädäntöaloitteisiin ja muihin aloitteisiin, ohjelmiin, investointeihin ja hankkeisiin unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla
  sekä asiaankuuluviin unionin tekemiin kansainvälisiin sopimuksiin
  , jotta
  varmistetaan, että nämä strategiat, lainsäädäntöaloitteet ja muut aloitteet, ohjelmat, investoinnit, hankkeet ja sopimukset
  ja niiden täytäntöönpano
  tarvittaessa edistävät osaltaan
  2 
  artiklan 1 ja 2 kohdassa
  asetettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista
  eivätkä aiheuta muun muassa luokitusjärjestelmäasetuksen 17 artiklassa tarkoitettua haittaa
  ; |
| --- | --- |

—

valtavirtaistetaan 2 artiklassa vahvistetut ensisijaiset
  tavoitteet sekä kestävän kehityksen
  tavoitteet kaikkiin asiaankuuluviin strategioihin, lainsäädäntöaloitteisiin ja muihin aloitteisiin, ohjelmiin, investointeihin ja hankkeisiin unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla
  sekä asiaankuuluviin unionin tekemiin kansainvälisiin sopimuksiin
  , jotta
  varmistetaan, että nämä strategiat, lainsäädäntöaloitteet ja muut aloitteet, ohjelmat, investoinnit, hankkeet ja sopimukset
  ja niiden täytäntöönpano
  tarvittaessa edistävät osaltaan
  2 
  artiklan 1 ja 2 kohdassa
  asetettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista
  eivätkä aiheuta muun muassa luokitusjärjestelmäasetuksen 17 artiklassa tarkoitettua haittaa
  ;

tavoitteet sekä kestävän kehityksen

sekä asiaankuuluviin unionin tekemiin kansainvälisiin sopimuksiin

varmistetaan, että nämä strategiat, lainsäädäntöaloitteet ja muut aloitteet, ohjelmat, investoinnit, hankkeet ja sopimukset

tarvittaessa edistävät osaltaan

artiklan 1 ja 2 kohdassa

eivätkä aiheuta muun muassa luokitusjärjestelmäasetuksen 17 artiklassa tarkoitettua haittaa

Tarkistus 52

Tarkistus 52

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – b alakohta – 3 luetelmakohta

3 artikla – 1 kohta – b alakohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | kiinnitetään erityistä huomiota taloudellisten
  ,
  ympäristö-
  ja
  sosiaalisten
  tavoitteiden
  välisiin synergioihin
  ja
  mahdollisiin kompromisseihin
  sen varmistamiseksi, että
  kansalaisten ravitsemukseen
  ,
  asumiseen
  ja
  liikkuvuuteen liittyvät
  tarpeet täytetään kestävällä tavalla niin, ettei ketään unohdeta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

kiinnitetään erityistä huomiota taloudellisten
  ,
  ympäristö-
  ja
  sosiaalisten
  tavoitteiden
  välisiin synergioihin
  ja
  mahdollisiin kompromisseihin
  sen varmistamiseksi, että
  kansalaisten ravitsemukseen
  ,
  asumiseen
  ja
  liikkuvuuteen liittyvät
  tarpeet täytetään kestävällä tavalla niin, ettei ketään unohdeta;

kiinnitetään erityistä huomiota taloudellisten

ympäristö-

sosiaalisten

välisiin synergioihin

mahdollisiin kompromisseihin

kansalaisten ravitsemukseen

asumiseen

liikkuvuuteen liittyvät

| — | arvioidaan järjestelmällisesti ja kattavasti kaikkien aloitteiden ympäristö-
  ,
  sosiaalisten
  ja
  taloudellisten
  tavoitteiden
  välisiä synergioita
  ja
  mahdollisia kompromisseja
  sen varmistamiseksi, että
  hyvinvointi ja erityisesti ihmisten oikeus terveelliseen ympäristöön sekä kohtuuhintaiseen
  ,
  laadukkaaseen
  ja
  saavutettavaan veteen, ruokaan, asuntoon, energiaan, terveydenhuoltoon ja liikkumiseen taataan ja näitä koskevat
  tarpeet täytetään kestävällä tavalla niin, ettei ketään unohdeta; |
| --- | --- |

—

arvioidaan järjestelmällisesti ja kattavasti kaikkien aloitteiden ympäristö-
  ,
  sosiaalisten
  ja
  taloudellisten
  tavoitteiden
  välisiä synergioita
  ja
  mahdollisia kompromisseja
  sen varmistamiseksi, että
  hyvinvointi ja erityisesti ihmisten oikeus terveelliseen ympäristöön sekä kohtuuhintaiseen
  ,
  laadukkaaseen
  ja
  saavutettavaan veteen, ruokaan, asuntoon, energiaan, terveydenhuoltoon ja liikkumiseen taataan ja näitä koskevat
  tarpeet täytetään kestävällä tavalla niin, ettei ketään unohdeta;

arvioidaan järjestelmällisesti ja kattavasti kaikkien aloitteiden ympäristö-

sosiaalisten

taloudellisten

välisiä synergioita

mahdollisia kompromisseja

hyvinvointi ja erityisesti ihmisten oikeus terveelliseen ympäristöön sekä kohtuuhintaiseen

laadukkaaseen

saavutettavaan veteen, ruokaan, asuntoon, energiaan, terveydenhuoltoon ja liikkumiseen taataan ja näitä koskevat

Tarkistus 53

Tarkistus 53

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – b alakohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – b alakohta – 3 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | sovelletaan paremman sääntelyn suuntaviivoissa ja välineistössä kestävyyden etusijalle asettamista koskevaa lähestymistapaa muun muassa sisällyttämällä ja ottamalla käyttöön luokitusjärjestelmäasetuksen 17 artiklassa tarkoitettu ”ei merkittävää haittaa” -periaate; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

sovelletaan paremman sääntelyn suuntaviivoissa ja välineistössä kestävyyden etusijalle asettamista koskevaa lähestymistapaa muun muassa sisällyttämällä ja ottamalla käyttöön luokitusjärjestelmäasetuksen 17 artiklassa tarkoitettu ”ei merkittävää haittaa” -periaate;

sovelletaan paremman sääntelyn suuntaviivoissa ja välineistössä kestävyyden etusijalle asettamista koskevaa lähestymistapaa muun muassa sisällyttämällä ja ottamalla käyttöön luokitusjärjestelmäasetuksen 17 artiklassa tarkoitettu ”ei merkittävää haittaa” -periaate;

Tarkistus 54

Tarkistus 54

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – b alakohta – 3 b luetelmakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – b alakohta – 3 b luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | varmistetaan, että unionin toimenpiteet ja politiikat, mukaan lukien alakohtainen lainsäädäntö, unionin ulkoinen toiminta ja unionin talousarvio sekä jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevat kansalliset tai alueelliset suunnitelmat ovat johdonmukaisia 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden kanssa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

varmistetaan, että unionin toimenpiteet ja politiikat, mukaan lukien alakohtainen lainsäädäntö, unionin ulkoinen toiminta ja unionin talousarvio sekä jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevat kansalliset tai alueelliset suunnitelmat ovat johdonmukaisia 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden kanssa;

varmistetaan, että unionin toimenpiteet ja politiikat, mukaan lukien alakohtainen lainsäädäntö, unionin ulkoinen toiminta ja unionin talousarvio sekä jäsenvaltioiden komissiolle toimittamat unionin lainsäädännön täytäntöönpanoa koskevat kansalliset tai alueelliset suunnitelmat ovat johdonmukaisia 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden kanssa;

Tarkistus 55

Tarkistus 55

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – b alakohta – 4 luetelmakohta

3 artikla – 1 kohta – b alakohta – 4 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | arvioidaan säännöllisesti nykyisiä politiikkoja ja valmistellaan uusista aloitteista vaikutustenarviointeja, jotka perustuvat laajoihin kuulemismenettelyihin, jotka toteutetaan vastuullisten, osallistavien, tietoon perustuvien ja helposti toteutettavissa olevien menettelyjen mukaisesti ja joissa otetaan
  asianmukaisesti
  huomioon
  ennakoidut
  ympäristö- ja ilmastovaikutukset; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

arvioidaan säännöllisesti nykyisiä politiikkoja ja valmistellaan uusista aloitteista vaikutustenarviointeja, jotka perustuvat laajoihin kuulemismenettelyihin, jotka toteutetaan vastuullisten, osallistavien, tietoon perustuvien ja helposti toteutettavissa olevien menettelyjen mukaisesti ja joissa otetaan
  asianmukaisesti
  huomioon
  ennakoidut
  ympäristö- ja ilmastovaikutukset;

asianmukaisesti

ennakoidut

| — | arvioidaan säännöllisesti nykyisiä politiikkoja ja valmistellaan uusista aloitteista
  kattavia
  vaikutustenarviointeja, jotka perustuvat laajoihin
  ja avoimiin
  kuulemismenettelyihin, jotka toteutetaan vastuullisten, osallistavien, tietoon perustuvien ja helposti toteutettavissa olevien menettelyjen mukaisesti ja joissa otetaan huomioon
  kaikki välittömät ja pitkän aikavälin
  ympäristö- ja ilmastovaikutukset
  , myös niiden kumulatiiviset vaikutukset, sekä toimien ja toimimatta jättämisen kustannukset
  ; |
| --- | --- |

—

arvioidaan säännöllisesti nykyisiä politiikkoja ja valmistellaan uusista aloitteista
  kattavia
  vaikutustenarviointeja, jotka perustuvat laajoihin
  ja avoimiin
  kuulemismenettelyihin, jotka toteutetaan vastuullisten, osallistavien, tietoon perustuvien ja helposti toteutettavissa olevien menettelyjen mukaisesti ja joissa otetaan huomioon
  kaikki välittömät ja pitkän aikavälin
  ympäristö- ja ilmastovaikutukset
  , myös niiden kumulatiiviset vaikutukset, sekä toimien ja toimimatta jättämisen kustannukset
  ;

kattavia

ja avoimiin

kaikki välittömät ja pitkän aikavälin

, myös niiden kumulatiiviset vaikutukset, sekä toimien ja toimimatta jättämisen kustannukset

Tarkistus 56

Tarkistus 56

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – c alakohta

3 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | sisällytetään
  ympäristö-
  ja
  ilmastokestävyys
  tehokkaasti osaksi talouden ohjausjärjestelmän eurooppalaista ohjausjaksoa, mukaan lukien kansalliset uudistusohjelmat ja kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

sisällytetään
  ympäristö-
  ja
  ilmastokestävyys
  tehokkaasti osaksi talouden ohjausjärjestelmän eurooppalaista ohjausjaksoa, mukaan lukien kansalliset uudistusohjelmat ja kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat;

ympäristö-

ilmastokestävyys

| (c) | sisällytetään
  kestävän kehityksen tavoitteet sekä ilmasto- ja ympäristötavoitteet, joihin sisältyy luonnon monimuotoisuus,
  ja
  sosiaaliset tavoitteet
  tehokkaasti osaksi talouden ohjausjärjestelmän eurooppalaista ohjausjaksoa, mukaan lukien
  maakohtaiset suositukset,
  kansalliset uudistusohjelmat ja kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat
  , jotta jäsenvaltioille voidaan tarjota analyyseja ja täydentäviä indikaattoreita, sanotun vaikuttamatta eurooppalaisen ohjausjakson alkuperäiseen tarkoitukseen
  ; |
| --- | --- |

(c)

sisällytetään
  kestävän kehityksen tavoitteet sekä ilmasto- ja ympäristötavoitteet, joihin sisältyy luonnon monimuotoisuus,
  ja
  sosiaaliset tavoitteet
  tehokkaasti osaksi talouden ohjausjärjestelmän eurooppalaista ohjausjaksoa, mukaan lukien
  maakohtaiset suositukset,
  kansalliset uudistusohjelmat ja kansalliset elpymis- ja palautumissuunnitelmat
  , jotta jäsenvaltioille voidaan tarjota analyyseja ja täydentäviä indikaattoreita, sanotun vaikuttamatta eurooppalaisen ohjausjakson alkuperäiseen tarkoitukseen
  ;

kestävän kehityksen tavoitteet sekä ilmasto- ja ympäristötavoitteet, joihin sisältyy luonnon monimuotoisuus,

sosiaaliset tavoitteet

maakohtaiset suositukset,

, jotta jäsenvaltioille voidaan tarjota analyyseja ja täydentäviä indikaattoreita, sanotun vaikuttamatta eurooppalaisen ohjausjakson alkuperäiseen tarkoitukseen

Tarkistus 57

Tarkistus 57

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c a) | laaditaan kattava unionin kehys, jolla mitataan ja todennetaan edistymistä kohti kestävää hyvinvointitaloutta, joka on kestävän kehityksen tavoitteiden, Pariisin sopimuksen ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen mukainen, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja joka auttaa ohjaamaan uusien ja olemassa olevien politiikkojen ja aloitteiden kehittämistä ja koordinointia, samalla kun sisällytetään unionin poliittisiin painopisteisiin ja vuotuiseen ohjelmasuunnitteluun sekä paremman sääntelyn suuntaviivoihin ja välineistöön siirtymä kestävään hyvinvointitalouteen, jossa kasvu on uusintavaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c a)

(c a)

laaditaan kattava unionin kehys, jolla mitataan ja todennetaan edistymistä kohti kestävää hyvinvointitaloutta, joka on kestävän kehityksen tavoitteiden, Pariisin sopimuksen ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen mukainen, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja joka auttaa ohjaamaan uusien ja olemassa olevien politiikkojen ja aloitteiden kehittämistä ja koordinointia, samalla kun sisällytetään unionin poliittisiin painopisteisiin ja vuotuiseen ohjelmasuunnitteluun sekä paremman sääntelyn suuntaviivoihin ja välineistöön siirtymä kestävään hyvinvointitalouteen, jossa kasvu on uusintavaa;

laaditaan kattava unionin kehys, jolla mitataan ja todennetaan edistymistä kohti kestävää hyvinvointitaloutta, joka on kestävän kehityksen tavoitteiden, Pariisin sopimuksen ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen mukainen, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta eurooppalaiseen ohjausjaksoon, ja joka auttaa ohjaamaan uusien ja olemassa olevien politiikkojen ja aloitteiden kehittämistä ja koordinointia, samalla kun sisällytetään unionin poliittisiin painopisteisiin ja vuotuiseen ohjelmasuunnitteluun sekä paremman sääntelyn suuntaviivoihin ja välineistöön siirtymä kestävään hyvinvointitalouteen, jossa kasvu on uusintavaa;

Tarkistus 58

Tarkistus 58

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – d alakohta

3 artikla – 1 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | mobilisoidaan kestäviä investointeja julkisista ja yksityisistä lähteistä, mukaan lukien unionin talousarviosta saatavilla olevat varat ja välineet, Euroopan investointipankin kautta ja kansallisella tasolla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

mobilisoidaan kestäviä investointeja julkisista ja yksityisistä lähteistä, mukaan lukien unionin talousarviosta saatavilla olevat varat ja välineet, Euroopan investointipankin kautta ja kansallisella tasolla;

| (d) | mobilisoidaan kestäviä investointeja julkisista ja yksityisistä lähteistä, mukaan lukien unionin talousarviosta saatavilla olevat varat ja välineet, Euroopan investointipankin kautta ja kansallisella tasolla
  , varmistetaan niiden riittävyys ja huolehditaan siitä, että ne ovat johdonmukaisia unionin kestävän rahoituksen strategian kanssa, mukaan lukien luokitusjärjestelmäasetuksessa säädetyt toimenpiteet ja sen ”ei merkittävää haittaa””periaate”, sillä näillä toimenpiteillä voi olla mahdollista luoda työpaikkoja, taata unionin kilpailukyky pitkällä aikavälillä ja lisätä unionin talouden ja yhteiskunnan palautumis- ja selviytymiskykyä
  ; |
| --- | --- |

(d)

mobilisoidaan kestäviä investointeja julkisista ja yksityisistä lähteistä, mukaan lukien unionin talousarviosta saatavilla olevat varat ja välineet, Euroopan investointipankin kautta ja kansallisella tasolla
  , varmistetaan niiden riittävyys ja huolehditaan siitä, että ne ovat johdonmukaisia unionin kestävän rahoituksen strategian kanssa, mukaan lukien luokitusjärjestelmäasetuksessa säädetyt toimenpiteet ja sen ”ei merkittävää haittaa””periaate”, sillä näillä toimenpiteillä voi olla mahdollista luoda työpaikkoja, taata unionin kilpailukyky pitkällä aikavälillä ja lisätä unionin talouden ja yhteiskunnan palautumis- ja selviytymiskykyä
  ;

, varmistetaan niiden riittävyys ja huolehditaan siitä, että ne ovat johdonmukaisia unionin kestävän rahoituksen strategian kanssa, mukaan lukien luokitusjärjestelmäasetuksessa säädetyt toimenpiteet ja sen ”ei merkittävää haittaa””periaate”, sillä näillä toimenpiteillä voi olla mahdollista luoda työpaikkoja, taata unionin kilpailukyky pitkällä aikavälillä ja lisätä unionin talouden ja yhteiskunnan palautumis- ja selviytymiskykyä

Tarkistus 59

Tarkistus 59

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – c alakohta

3 artikla – 1 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | lakkautetaan asteittain
  ympäristön kannalta haitalliset
  tuet unionin
  ja
  kansallisella
  tasolla
  ,
  käytetään mahdollisimman tehokkaasti markkinapohjaisia välineitä
  ja
  vihreän budjetoinnin välineitä, mukaan lukien sosiaalisesti oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen käytettävät välineet,
  ja
  tuetaan yrityksiä ja muita sidosryhmiä luonnonpääoman standardoitujen tilipitokäytäntöjen kehittämisessä
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

lakkautetaan asteittain
  ympäristön kannalta haitalliset
  tuet unionin
  ja
  kansallisella
  tasolla
  ,
  käytetään mahdollisimman tehokkaasti markkinapohjaisia välineitä
  ja
  vihreän budjetoinnin välineitä, mukaan lukien sosiaalisesti oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen käytettävät välineet,
  ja
  tuetaan yrityksiä ja muita sidosryhmiä luonnonpääoman standardoitujen tilipitokäytäntöjen kehittämisessä
  ;

ympäristön kannalta haitalliset

ja

tasolla

käytetään mahdollisimman tehokkaasti markkinapohjaisia välineitä

vihreän budjetoinnin välineitä, mukaan lukien sosiaalisesti oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen käytettävät välineet,

tuetaan yrityksiä ja muita sidosryhmiä luonnonpääoman standardoitujen tilipitokäytäntöjen kehittämisessä

| (e) | lakkautetaan asteittain
  kaikki suorat ja välilliset fossiilisten polttoaineiden
  tuet unionin, kansallisella,
  alueellisella
  ja
  paikallisella tasolla viipymättä
  ja
  viimeistään vuoteen 2025 mennessä
  ; |
| --- | --- |

(e)

lakkautetaan asteittain
  kaikki suorat ja välilliset fossiilisten polttoaineiden
  tuet unionin, kansallisella,
  alueellisella
  ja
  paikallisella tasolla viipymättä
  ja
  viimeistään vuoteen 2025 mennessä
  ;

kaikki suorat ja välilliset fossiilisten polttoaineiden

alueellisella

paikallisella tasolla viipymättä

viimeistään vuoteen 2025 mennessä

Tarkistus 60

Tarkistus 60

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – e a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – e a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e a) | lakkautetaan asteittain kaikki suorat ja välilliset ympäristön kannalta haitalliset muut kuin fossiilisten polttoaineiden tuet unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla viipymättä ja viimeistään vuoteen 2027 mennessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e a)

(e a)

lakkautetaan asteittain kaikki suorat ja välilliset ympäristön kannalta haitalliset muut kuin fossiilisten polttoaineiden tuet unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla viipymättä ja viimeistään vuoteen 2027 mennessä;

lakkautetaan asteittain kaikki suorat ja välilliset ympäristön kannalta haitalliset muut kuin fossiilisten polttoaineiden tuet unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla viipymättä ja viimeistään vuoteen 2027 mennessä;

Tarkistus 61

Tarkistus 61

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – e b alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – e b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e b) | käytetään mahdollisimman tehokkaasti ympäristöverotuksellisia ja markkinapohjaisia välineitä sekä vihreän budjetoinnin ja rahoituksen välineitä ja ympäristön kannalta myönteisiä kannustimia, mukaan lukien sosiaalisesti oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen käytettävät välineet ja kannustimet, ja tuetaan yrityksiä ja muita sidosryhmiä luonnonpääoman standardoitujen tilipitokäytäntöjen soveltamisessa edellyttäen, että tällä ei korvata tavoitteita tai toimenpiteitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tai luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e b)

(e b)

käytetään mahdollisimman tehokkaasti ympäristöverotuksellisia ja markkinapohjaisia välineitä sekä vihreän budjetoinnin ja rahoituksen välineitä ja ympäristön kannalta myönteisiä kannustimia, mukaan lukien sosiaalisesti oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen käytettävät välineet ja kannustimet, ja tuetaan yrityksiä ja muita sidosryhmiä luonnonpääoman standardoitujen tilipitokäytäntöjen soveltamisessa edellyttäen, että tällä ei korvata tavoitteita tai toimenpiteitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tai luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi;

käytetään mahdollisimman tehokkaasti ympäristöverotuksellisia ja markkinapohjaisia välineitä sekä vihreän budjetoinnin ja rahoituksen välineitä ja ympäristön kannalta myönteisiä kannustimia, mukaan lukien sosiaalisesti oikeudenmukaisen siirtymän varmistamiseen käytettävät välineet ja kannustimet, ja tuetaan yrityksiä ja muita sidosryhmiä luonnonpääoman standardoitujen tilipitokäytäntöjen soveltamisessa edellyttäen, että tällä ei korvata tavoitteita tai toimenpiteitä kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tai luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi;

Tarkistus 62

Tarkistus 62

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – e c alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – e c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e c) | investoidaan luonnon monimuotoisuuden suojeluun ja ennallistamiseen noudattaen monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 hyväksyttyjä vuotuisia menoja koskevia vähimmäistavoitteita (7,5 prosenttia vuonna 2024 ja 10 prosenttia vuosina 2026 ja 2027), joita nostetaan asteittain seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, sekä vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian rahoitustavoitteita ja seurataan niitä luotettavan, avoimen ja kattavan, unionin luokituskriteerit huomioon ottavan menetelmän avulla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e c)

(e c)

investoidaan luonnon monimuotoisuuden suojeluun ja ennallistamiseen noudattaen monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 hyväksyttyjä vuotuisia menoja koskevia vähimmäistavoitteita (7,5 prosenttia vuonna 2024 ja 10 prosenttia vuosina 2026 ja 2027), joita nostetaan asteittain seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, sekä vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian rahoitustavoitteita ja seurataan niitä luotettavan, avoimen ja kattavan, unionin luokituskriteerit huomioon ottavan menetelmän avulla;

investoidaan luonnon monimuotoisuuden suojeluun ja ennallistamiseen noudattaen monivuotisessa rahoituskehyksessä 2021–2027 hyväksyttyjä vuotuisia menoja koskevia vähimmäistavoitteita (7,5 prosenttia vuonna 2024 ja 10 prosenttia vuosina 2026 ja 2027), joita nostetaan asteittain seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä, sekä vuoteen 2030 ulottuvan EU:n biodiversiteettistrategian rahoitustavoitteita ja seurataan niitä luotettavan, avoimen ja kattavan, unionin luokituskriteerit huomioon ottavan menetelmän avulla;

Tarkistus 63

Tarkistus 63

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – e d alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – e d alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e d) | varmistetaan, että unionin ja kansallisissa talousarvioissa valtavirtaistetaan ja otetaan huomioon ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuden liittyvät kysymykset ja että ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvä rahoitus on johdonmukaista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e d)

(e d)

varmistetaan, että unionin ja kansallisissa talousarvioissa valtavirtaistetaan ja otetaan huomioon ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuden liittyvät kysymykset ja että ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvä rahoitus on johdonmukaista;

varmistetaan, että unionin ja kansallisissa talousarvioissa valtavirtaistetaan ja otetaan huomioon ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuden liittyvät kysymykset ja että ilmastoon ja luonnon monimuotoisuuteen liittyvä rahoitus on johdonmukaista;

Tarkistus 64

Tarkistus 64

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – e e alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – e e alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e e | ) varmistetaan, että kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimet toteutetaan sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla ja sen myötä edistetään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja puututaan tehokkaasti sosiaaliseen eriarvoisuuteen, myös sukupuolten epätasa-arvoon, joka voi johtua ilmastoon ja ympäristöön liittyvistä vaikutuksista ja toimintapolitiikoista, ja vähennetään sitä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e e

(e e

) varmistetaan, että kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimet toteutetaan sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla ja sen myötä edistetään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja puututaan tehokkaasti sosiaaliseen eriarvoisuuteen, myös sukupuolten epätasa-arvoon, joka voi johtua ilmastoon ja ympäristöön liittyvistä vaikutuksista ja toimintapolitiikoista, ja vähennetään sitä;

) varmistetaan, että kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi tarvittavat toimet toteutetaan sosiaalisesti oikeudenmukaisella ja osallistavalla tavalla ja sen myötä edistetään Euroopan sosiaalisten oikeuksien pilaria ja puututaan tehokkaasti sosiaaliseen eriarvoisuuteen, myös sukupuolten epätasa-arvoon, joka voi johtua ilmastoon ja ympäristöön liittyvistä vaikutuksista ja toimintapolitiikoista, ja vähennetään sitä;

Tarkistus 65

Tarkistus 65

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – e f alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – e f alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (e f) | valtavirtaistetaan sukupuolinäkökulma koko kahdeksanteen ympäristöohjelmaan muun muassa toteuttamalla sukupuolivaikutusten arviointeja ja sukupuolitietoisia toimia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e f)

(e f)

valtavirtaistetaan sukupuolinäkökulma koko kahdeksanteen ympäristöohjelmaan muun muassa toteuttamalla sukupuolivaikutusten arviointeja ja sukupuolitietoisia toimia;

valtavirtaistetaan sukupuolinäkökulma koko kahdeksanteen ympäristöohjelmaan muun muassa toteuttamalla sukupuolivaikutusten arviointeja ja sukupuolitietoisia toimia;

Tarkistus 66

Tarkistus 66

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – f alakohta

3 artikla – 1 kohta – f alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (f) | varmistetaan, että ympäristöpolitiikat ja -toimet perustuvat parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon, lisätään ympäristötietopohjaa ja sen käyttöönottoa esimerkiksi tutkimuksen ja
  innovoinnin avulla
  ,
  edistetään vihreää osaamista
  ja jatketaan ympäristö- ja ekosysteemitilinpidon kehittämistä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f)

varmistetaan, että ympäristöpolitiikat ja -toimet perustuvat parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon, lisätään ympäristötietopohjaa ja sen käyttöönottoa esimerkiksi tutkimuksen ja
  innovoinnin avulla
  ,
  edistetään vihreää osaamista
  ja jatketaan ympäristö- ja ekosysteemitilinpidon kehittämistä;

innovoinnin avulla

edistetään vihreää osaamista

| (f) | varmistetaan, että
  unionin, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason
  ympäristöpolitiikat ja -toimet perustuvat parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon
  ja teknologiaan
  , lisätään ympäristötietopohjaa
  , mukaan lukien alkuperäiskansojen ja paikallinen tietämys,
  ja sen käyttöönottoa esimerkiksi tutkimuksen
  sekä vihreää osaamista
  ,
  koulutusta
  ja
  uudelleenkoulutusta edistävän innovoinnin avulla
  ja jatketaan ympäristö- ja ekosysteemitilinpidon kehittämistä; |
| --- | --- |

(f)

varmistetaan, että
  unionin, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason
  ympäristöpolitiikat ja -toimet perustuvat parhaaseen saatavilla olevaan tieteelliseen tietoon
  ja teknologiaan
  , lisätään ympäristötietopohjaa
  , mukaan lukien alkuperäiskansojen ja paikallinen tietämys,
  ja sen käyttöönottoa esimerkiksi tutkimuksen
  sekä vihreää osaamista
  ,
  koulutusta
  ja
  uudelleenkoulutusta edistävän innovoinnin avulla
  ja jatketaan ympäristö- ja ekosysteemitilinpidon kehittämistä;

unionin, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason

ja teknologiaan

, mukaan lukien alkuperäiskansojen ja paikallinen tietämys,

sekä vihreää osaamista

koulutusta

uudelleenkoulutusta edistävän innovoinnin avulla

Tarkistus 67

Tarkistus 67

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – f a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f a) | kerrytetään tieteellistä tietopohjaa eri ekosysteemien kyvystä toimia kasvihuonekaasujen nieluina ja varantoina; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f a)

(f a)

kerrytetään tieteellistä tietopohjaa eri ekosysteemien kyvystä toimia kasvihuonekaasujen nieluina ja varantoina;

kerrytetään tieteellistä tietopohjaa eri ekosysteemien kyvystä toimia kasvihuonekaasujen nieluina ja varantoina;

Tarkistus 68

Tarkistus 68

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – f b alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – f b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f b) | kerrytetään tietopohjaa systeemisen muutoksen edellytyksistä, mukaan lukien tiedot siitä, kuinka yksilöidään muun muassa kriittisten pisteiden, takaisinkytkentämekanismien, lukkiutumisten, keskinäisten riippuvuussuhteiden sekä ympäristö- ja sosioekonomisten järjestelmien perustavanlaatuisen muutoksen esteiden vaikutukset ja mitataan ja arvioidaan niitä, kuinka lokeroituneesta ja alakohtaisesta politiikasta voidaan siirtyä kokonaisvaltaiseen politiikan johdonmukaisuutta tavoittelevaan malliin ja kuinka mahdollisia kielteisiä sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristövaikutuksia voidaan ehkäistä tai lieventää; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f b)

(f b)

kerrytetään tietopohjaa systeemisen muutoksen edellytyksistä, mukaan lukien tiedot siitä, kuinka yksilöidään muun muassa kriittisten pisteiden, takaisinkytkentämekanismien, lukkiutumisten, keskinäisten riippuvuussuhteiden sekä ympäristö- ja sosioekonomisten järjestelmien perustavanlaatuisen muutoksen esteiden vaikutukset ja mitataan ja arvioidaan niitä, kuinka lokeroituneesta ja alakohtaisesta politiikasta voidaan siirtyä kokonaisvaltaiseen politiikan johdonmukaisuutta tavoittelevaan malliin ja kuinka mahdollisia kielteisiä sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristövaikutuksia voidaan ehkäistä tai lieventää;

kerrytetään tietopohjaa systeemisen muutoksen edellytyksistä, mukaan lukien tiedot siitä, kuinka yksilöidään muun muassa kriittisten pisteiden, takaisinkytkentämekanismien, lukkiutumisten, keskinäisten riippuvuussuhteiden sekä ympäristö- ja sosioekonomisten järjestelmien perustavanlaatuisen muutoksen esteiden vaikutukset ja mitataan ja arvioidaan niitä, kuinka lokeroituneesta ja alakohtaisesta politiikasta voidaan siirtyä kokonaisvaltaiseen politiikan johdonmukaisuutta tavoittelevaan malliin ja kuinka mahdollisia kielteisiä sosiaalisia, taloudellisia ja ympäristövaikutuksia voidaan ehkäistä tai lieventää;

Tarkistus 69

Tarkistus 69

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – f c alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – f c alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f c) | korjataan puutteita muun muassa systeemiseen muutokseen, maapallon resurssien rajoihin, unionin ympäristöjalanjälkeen, myös tuotanto- ja kulutusjärjestelmien jalanjälkeen, hallintoon, kestävään rahoitukseen ja eriarvoisuuteen liittyvissä asiaankuuluvissa indikaattoreissa ja optimoidaan ne sekä varmistetaan, että nämä indikaattorit ovat vertailukelpoisia kaikilla poliittisen päätöksenteon tasoilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f c)

(f c)

korjataan puutteita muun muassa systeemiseen muutokseen, maapallon resurssien rajoihin, unionin ympäristöjalanjälkeen, myös tuotanto- ja kulutusjärjestelmien jalanjälkeen, hallintoon, kestävään rahoitukseen ja eriarvoisuuteen liittyvissä asiaankuuluvissa indikaattoreissa ja optimoidaan ne sekä varmistetaan, että nämä indikaattorit ovat vertailukelpoisia kaikilla poliittisen päätöksenteon tasoilla;

korjataan puutteita muun muassa systeemiseen muutokseen, maapallon resurssien rajoihin, unionin ympäristöjalanjälkeen, myös tuotanto- ja kulutusjärjestelmien jalanjälkeen, hallintoon, kestävään rahoitukseen ja eriarvoisuuteen liittyvissä asiaankuuluvissa indikaattoreissa ja optimoidaan ne sekä varmistetaan, että nämä indikaattorit ovat vertailukelpoisia kaikilla poliittisen päätöksenteon tasoilla;

Tarkistus 70

Tarkistus 70

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – f d alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – f d alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f d) | varmistetaan alue- ja paikallisviranomaisten täysimääräinen osallistuminen ympäristöpoliittisen päätöksenteon kaikkiin ulottuvuuksiin käyttämällä yhteistoimintaan perustuvaa monitasoista lähestymistapaa ja tehdään yhteistyötä niiden kanssa sekä huolehditaan siitä, että paikallisilla ja alueellisilla yhteisöillä on riittävät resurssit täytäntöönpanoon paikan päällä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f d)

(f d)

varmistetaan alue- ja paikallisviranomaisten täysimääräinen osallistuminen ympäristöpoliittisen päätöksenteon kaikkiin ulottuvuuksiin käyttämällä yhteistoimintaan perustuvaa monitasoista lähestymistapaa ja tehdään yhteistyötä niiden kanssa sekä huolehditaan siitä, että paikallisilla ja alueellisilla yhteisöillä on riittävät resurssit täytäntöönpanoon paikan päällä;

varmistetaan alue- ja paikallisviranomaisten täysimääräinen osallistuminen ympäristöpoliittisen päätöksenteon kaikkiin ulottuvuuksiin käyttämällä yhteistoimintaan perustuvaa monitasoista lähestymistapaa ja tehdään yhteistyötä niiden kanssa sekä huolehditaan siitä, että paikallisilla ja alueellisilla yhteisöillä on riittävät resurssit täytäntöönpanoon paikan päällä;

Tarkistus 71

Tarkistus 71

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – f e alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – f e alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f e) | vahvistetaan yhteistyötä kaikkien unionin toimielinten välillä ilmasto- ja ympäristöpolitiikassa, myös komission ja alueiden komitean välillä ympäristöyhteistyön teknisen foorumin puitteissa, ja selvitetään, miten vuoropuhelua ja tietojen yhdistämistä voidaan parantaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f e)

(f e)

vahvistetaan yhteistyötä kaikkien unionin toimielinten välillä ilmasto- ja ympäristöpolitiikassa, myös komission ja alueiden komitean välillä ympäristöyhteistyön teknisen foorumin puitteissa, ja selvitetään, miten vuoropuhelua ja tietojen yhdistämistä voidaan parantaa;

vahvistetaan yhteistyötä kaikkien unionin toimielinten välillä ilmasto- ja ympäristöpolitiikassa, myös komission ja alueiden komitean välillä ympäristöyhteistyön teknisen foorumin puitteissa, ja selvitetään, miten vuoropuhelua ja tietojen yhdistämistä voidaan parantaa;

Tarkistus 72

Tarkistus 72

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – f f alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – f f alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f f) | noudatetaan täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklan mukaista ennalta varautumisen periaatetta sekä periaatteita, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava, ja varmistetaan näiden soveltaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f f)

(f f)

noudatetaan täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklan mukaista ennalta varautumisen periaatetta sekä periaatteita, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava, ja varmistetaan näiden soveltaminen;

noudatetaan täysimääräisesti Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 191 artiklan mukaista ennalta varautumisen periaatetta sekä periaatteita, joiden mukaan ennalta ehkäiseviin toimiin olisi ryhdyttävä, ympäristövahingot olisi torjuttava ensisijaisesti niiden lähteellä ja saastuttajan olisi maksettava, ja varmistetaan näiden soveltaminen;

Tarkistus 73

Tarkistus 73

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – f g alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – f g alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f g) | pyritään ratkaisemaan maaperän huonontumiseen liittyvät ongelmat ja laaditaan maaperän suojelua ja kestävää käyttöä koskeva unionin laajuinen oikeudellinen kehys, johon sisältyy harmonisoituja indikaattoreita sekä seuranta- ja raportointimenetelmiä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f g)

(f g)

pyritään ratkaisemaan maaperän huonontumiseen liittyvät ongelmat ja laaditaan maaperän suojelua ja kestävää käyttöä koskeva unionin laajuinen oikeudellinen kehys, johon sisältyy harmonisoituja indikaattoreita sekä seuranta- ja raportointimenetelmiä;

pyritään ratkaisemaan maaperän huonontumiseen liittyvät ongelmat ja laaditaan maaperän suojelua ja kestävää käyttöä koskeva unionin laajuinen oikeudellinen kehys, johon sisältyy harmonisoituja indikaattoreita sekä seuranta- ja raportointimenetelmiä;

Tarkistus 74

Tarkistus 74

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – f h alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – f h alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f h) | muutetaan elintarvikejärjestelmä perusteellisesti muun muassa yhteisen maatalouspolitiikan avulla, jotta se vastaisi kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisia tavoitteita ja edistäisi osaltaan muun muassa luonnon monimuotoisuuden suojelua ja ennallistamista niin unionissa kuin sen ulkopuolella, minimoisi kemialliset tuotantopanokset, antibioottien käytön ja fossiilisiin polttoaineisiin perustuvat tuotantopanokset ja takaisi eläinten hyvinvoinnin korkean tason varmistaen samalla oikeudenmukaisen siirtymän asianomaisille sidosryhmille; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f h)

(f h)

muutetaan elintarvikejärjestelmä perusteellisesti muun muassa yhteisen maatalouspolitiikan avulla, jotta se vastaisi kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisia tavoitteita ja edistäisi osaltaan muun muassa luonnon monimuotoisuuden suojelua ja ennallistamista niin unionissa kuin sen ulkopuolella, minimoisi kemialliset tuotantopanokset, antibioottien käytön ja fossiilisiin polttoaineisiin perustuvat tuotantopanokset ja takaisi eläinten hyvinvoinnin korkean tason varmistaen samalla oikeudenmukaisen siirtymän asianomaisille sidosryhmille;

muutetaan elintarvikejärjestelmä perusteellisesti muun muassa yhteisen maatalouspolitiikan avulla, jotta se vastaisi kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisia tavoitteita ja edistäisi osaltaan muun muassa luonnon monimuotoisuuden suojelua ja ennallistamista niin unionissa kuin sen ulkopuolella, minimoisi kemialliset tuotantopanokset, antibioottien käytön ja fossiilisiin polttoaineisiin perustuvat tuotantopanokset ja takaisi eläinten hyvinvoinnin korkean tason varmistaen samalla oikeudenmukaisen siirtymän asianomaisille sidosryhmille;

Tarkistus 75

Tarkistus 75

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – f i alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – f i alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f i) | edistetään sellaisten kasvinsuojeluaineiden asteittaista lakkauttamista koko maailmassa, jotka eivät ole hyväksyttyjä unionissa, ja sitoudutaan varmistamaan, että kasvinsuojeluaineita, joita ei ole hyväksytty käytettäviksi unionissa, ei viedä unionin ulkopuolelle, jotta taataan tasapuoliset toimintaedellytykset sekä unionin sisäisten ja ulkoisten toimien johdonmukaisuus; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f i)

(f i)

edistetään sellaisten kasvinsuojeluaineiden asteittaista lakkauttamista koko maailmassa, jotka eivät ole hyväksyttyjä unionissa, ja sitoudutaan varmistamaan, että kasvinsuojeluaineita, joita ei ole hyväksytty käytettäviksi unionissa, ei viedä unionin ulkopuolelle, jotta taataan tasapuoliset toimintaedellytykset sekä unionin sisäisten ja ulkoisten toimien johdonmukaisuus;

Tarkistus 76

Tarkistus 76

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – f j alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – f j alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (f j) | korvataan nopeasti erityistä huolta aiheuttavat aineet ja muut vaaralliset kemikaalit, mukaan lukien hormonaaliset haitta-aineet, erittäin hitaasti hajoavat kemikaalit, neurotoksiset aineet ja immunotoksiset aineet, ja torjutaan kemikaalien yhteisvaikutuksen, aineiden nanomuotojen ja tuotteissa oleville vaarallisille kemikaaleille altistumisen ongelmia, arvioidaan niiden vaikutuksia terveyteen ja ympäristöön, ilmasto mukaan lukien, ja luonnon monimuotoisuuteen samalla kun edistetään turvallisten vaihtoehtojen laajempaa käyttöä ja kohtuuhintaisuutta ja tehostetaan ja koordinoidaan toimia eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisen ja validoinnin edistämiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(f j)

(f j)

korvataan nopeasti erityistä huolta aiheuttavat aineet ja muut vaaralliset kemikaalit, mukaan lukien hormonaaliset haitta-aineet, erittäin hitaasti hajoavat kemikaalit, neurotoksiset aineet ja immunotoksiset aineet, ja torjutaan kemikaalien yhteisvaikutuksen, aineiden nanomuotojen ja tuotteissa oleville vaarallisille kemikaaleille altistumisen ongelmia, arvioidaan niiden vaikutuksia terveyteen ja ympäristöön, ilmasto mukaan lukien, ja luonnon monimuotoisuuteen samalla kun edistetään turvallisten vaihtoehtojen laajempaa käyttöä ja kohtuuhintaisuutta ja tehostetaan ja koordinoidaan toimia eläinkokeille vaihtoehtoisten menetelmien kehittämisen ja validoinnin edistämiseksi;

Tarkistus 77

Tarkistus 77

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – g alakohta

3 artikla – 1 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (g) | valjastetaan digitaali- ja datateknologioiden potentiaali ympäristöpolitiikan tukemiseen ja
  minimoidaan niiden ympäristöjalanjälki
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(g)

valjastetaan digitaali- ja datateknologioiden potentiaali ympäristöpolitiikan tukemiseen ja
  minimoidaan niiden ympäristöjalanjälki
  ;

minimoidaan niiden ympäristöjalanjälki

| (g) | valjastetaan digitaali- ja datateknologioiden potentiaali ympäristöpolitiikan tukemiseen
  , muun muassa tarjoamalla reaaliaikaista dataa
  ja
  tietoja ekosysteemien tilasta, lisätään toimia näiden teknologioiden ympäristöjalanjäljen minimoimiseksi ja varmistetaan datan ja tietojen avoimuus ja julkinen saatavuus
  ; |
| --- | --- |

(g)

valjastetaan digitaali- ja datateknologioiden potentiaali ympäristöpolitiikan tukemiseen
  , muun muassa tarjoamalla reaaliaikaista dataa
  ja
  tietoja ekosysteemien tilasta, lisätään toimia näiden teknologioiden ympäristöjalanjäljen minimoimiseksi ja varmistetaan datan ja tietojen avoimuus ja julkinen saatavuus
  ;

, muun muassa tarjoamalla reaaliaikaista dataa

tietoja ekosysteemien tilasta, lisätään toimia näiden teknologioiden ympäristöjalanjäljen minimoimiseksi ja varmistetaan datan ja tietojen avoimuus ja julkinen saatavuus

Tarkistus 78

Tarkistus 78

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – g a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – g a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (g a) | otetaan kokonaisvaltaisesti huomioon ihmisten terveyden, eläinten terveyden ja ympäristön väliset yhteydet sisällyttämällä yhteinen terveys -lähestymistapa poliittiseen päätöksentekoon kaikilta osin; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(g a)

(g a)

otetaan kokonaisvaltaisesti huomioon ihmisten terveyden, eläinten terveyden ja ympäristön väliset yhteydet sisällyttämällä yhteinen terveys -lähestymistapa poliittiseen päätöksentekoon kaikilta osin;

otetaan kokonaisvaltaisesti huomioon ihmisten terveyden, eläinten terveyden ja ympäristön väliset yhteydet sisällyttämällä yhteinen terveys -lähestymistapa poliittiseen päätöksentekoon kaikilta osin;

Tarkistus 79

Tarkistus 79

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – g b alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – g b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (g b) | tunnustetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa oikeus terveeseen ympäristöön ja edistetään vastaavan oikeuden tunnustamista kansainvälisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(g b)

(g b)

tunnustetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa oikeus terveeseen ympäristöön ja edistetään vastaavan oikeuden tunnustamista kansainvälisesti;

tunnustetaan Euroopan unionin perusoikeuskirjassa oikeus terveeseen ympäristöön ja edistetään vastaavan oikeuden tunnustamista kansainvälisesti;

Tarkistus 80

Tarkistus 80

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – h alakohta

3 artikla – 1 kohta – h alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (h) | hyödynnetään täysimääräisesti luontoon
  perustuvia ratkaisuja ja sosiaalista innovointia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(h)

hyödynnetään täysimääräisesti luontoon
  perustuvia ratkaisuja ja sosiaalista innovointia;

perustuvia ratkaisuja ja sosiaalista innovointia;

| (h) | hyödynnetään täysimääräisesti
  ekosysteemiin perustuvia lähestymistapoja ja vihreää infrastruktuuria, mukaan lukien
  luontoon
  perustuvat ratkaisut, samalla kun |
| --- | --- |

(h)

hyödynnetään täysimääräisesti
  ekosysteemiin perustuvia lähestymistapoja ja vihreää infrastruktuuria, mukaan lukien
  luontoon
  perustuvat ratkaisut, samalla kun

ekosysteemiin perustuvia lähestymistapoja ja vihreää infrastruktuuria, mukaan lukien

perustuvat ratkaisut, samalla kun

Tarkistus 81

Tarkistus 81

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – h alakohta – 1 luetelmakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – h alakohta – 1 luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | maksimoidaan ekosysteemien väliset yhteydet ja ennallistamisesta saatavat hyödyt ja hyödynnetään synergioita luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen ja ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen välillä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

maksimoidaan ekosysteemien väliset yhteydet ja ennallistamisesta saatavat hyödyt ja hyödynnetään synergioita luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen ja ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen välillä;

maksimoidaan ekosysteemien väliset yhteydet ja ennallistamisesta saatavat hyödyt ja hyödynnetään synergioita luonnon monimuotoisuuden säilyttämisen ja ilmastonmuutoksen hillitsemisen ja siihen sopeutumisen välillä;

Tarkistus 82

Tarkistus 82

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – h alakohta – 2 luetelmakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – h alakohta – 2 luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | varmistetaan, että niiden täytäntöönpano parantaa ekosysteemipalveluja ja -toimintoja, ei vaaranna luonnon monimuotoisuutta tai ekosysteemien eheyttä, ei korvaa tai heikennä toimenpiteitä, joita toteutetaan unionissa luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi tai kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi nopeasti, noudattaa ennalta varautumisen periaatetta, tuottaa selkeitä yhteiskunnallisia sivuhyötyjä ja varmistaa asianomaisten alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen täysipainoisen osallistumisen ja suostumuksen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

varmistetaan, että niiden täytäntöönpano parantaa ekosysteemipalveluja ja -toimintoja, ei vaaranna luonnon monimuotoisuutta tai ekosysteemien eheyttä, ei korvaa tai heikennä toimenpiteitä, joita toteutetaan unionissa luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi tai kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi nopeasti, noudattaa ennalta varautumisen periaatetta, tuottaa selkeitä yhteiskunnallisia sivuhyötyjä ja varmistaa asianomaisten alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen täysipainoisen osallistumisen ja suostumuksen;

varmistetaan, että niiden täytäntöönpano parantaa ekosysteemipalveluja ja -toimintoja, ei vaaranna luonnon monimuotoisuutta tai ekosysteemien eheyttä, ei korvaa tai heikennä toimenpiteitä, joita toteutetaan unionissa luonnon monimuotoisuuden suojelemiseksi tai kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi nopeasti, noudattaa ennalta varautumisen periaatetta, tuottaa selkeitä yhteiskunnallisia sivuhyötyjä ja varmistaa asianomaisten alkuperäiskansojen ja paikallisyhteisöjen täysipainoisen osallistumisen ja suostumuksen;

Tarkistus 83

Tarkistus 83

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – h alakohta – 3 luetelmakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – h alakohta – 3 luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | kehitetään edelleen luontoon perustuvien ratkaisujen seurantamenetelmiä, arviointivälineitä ja mitattavissa olevia indikaattoreita ja laaditaan luettelo soveltamisalan ulkopuolelle jäävistä toimista; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

kehitetään edelleen luontoon perustuvien ratkaisujen seurantamenetelmiä, arviointivälineitä ja mitattavissa olevia indikaattoreita ja laaditaan luettelo soveltamisalan ulkopuolelle jäävistä toimista;

kehitetään edelleen luontoon perustuvien ratkaisujen seurantamenetelmiä, arviointivälineitä ja mitattavissa olevia indikaattoreita ja laaditaan luettelo soveltamisalan ulkopuolelle jäävistä toimista;

Tarkistus 84

Tarkistus 84

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – h alakohta – 4 luetelmakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – h alakohta – 4 luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | varmistetaan, että kun luontoon perustuvia ratkaisuja rahoitetaan luonnon monimuotoisuuden hyvitysmekanismeilla, näiden mekanismien täytäntöönpano, seuranta, arviointi ja soveltamisen valvonta toteutetaan asianmukaisesti ja niissä otetaan täysimääräisesti huomioon suorat, välilliset ja kumulatiiviset vaikutukset, jotka kohdistuvat eri maantieteellisiin alueisiin ja muodostuvat ajan mittaan, samalla kun noudatetaan tiukasti lieventämishierarkiaa, jolla varmistetaan muun muassa, että luonnon monimuotoisuuden hyvityksiä voidaan käyttää vasta viimesijaisena keinona; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

varmistetaan, että kun luontoon perustuvia ratkaisuja rahoitetaan luonnon monimuotoisuuden hyvitysmekanismeilla, näiden mekanismien täytäntöönpano, seuranta, arviointi ja soveltamisen valvonta toteutetaan asianmukaisesti ja niissä otetaan täysimääräisesti huomioon suorat, välilliset ja kumulatiiviset vaikutukset, jotka kohdistuvat eri maantieteellisiin alueisiin ja muodostuvat ajan mittaan, samalla kun noudatetaan tiukasti lieventämishierarkiaa, jolla varmistetaan muun muassa, että luonnon monimuotoisuuden hyvityksiä voidaan käyttää vasta viimesijaisena keinona;

varmistetaan, että kun luontoon perustuvia ratkaisuja rahoitetaan luonnon monimuotoisuuden hyvitysmekanismeilla, näiden mekanismien täytäntöönpano, seuranta, arviointi ja soveltamisen valvonta toteutetaan asianmukaisesti ja niissä otetaan täysimääräisesti huomioon suorat, välilliset ja kumulatiiviset vaikutukset, jotka kohdistuvat eri maantieteellisiin alueisiin ja muodostuvat ajan mittaan, samalla kun noudatetaan tiukasti lieventämishierarkiaa, jolla varmistetaan muun muassa, että luonnon monimuotoisuuden hyvityksiä voidaan käyttää vasta viimesijaisena keinona;

Tarkistus 85

Tarkistus 85

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – h alakohta – 5 luetelmakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – h alakohta – 5 luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | varmistetaan, että kun luontoon perustuvia ratkaisuja rahoitetaan luonnon monimuotoisuuden hyvitysmekanismeilla, tietoa näistä mekanismeista asetetaan julkisesti saataville verkossa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

varmistetaan, että kun luontoon perustuvia ratkaisuja rahoitetaan luonnon monimuotoisuuden hyvitysmekanismeilla, tietoa näistä mekanismeista asetetaan julkisesti saataville verkossa;

varmistetaan, että kun luontoon perustuvia ratkaisuja rahoitetaan luonnon monimuotoisuuden hyvitysmekanismeilla, tietoa näistä mekanismeista asetetaan julkisesti saataville verkossa;

Tarkistus 86

Tarkistus 86

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – h alakohta – 6 luetelmakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – h alakohta – 6 luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | hyödynnetään täysimääräisesti sosiaalista innovointia ja yhteisölähtöisiä toimia, jotta yksilöt, yhteisöt ja pk-yritykset voivat ryhtyä toimiin kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

hyödynnetään täysimääräisesti sosiaalista innovointia ja yhteisölähtöisiä toimia, jotta yksilöt, yhteisöt ja pk-yritykset voivat ryhtyä toimiin kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi;

hyödynnetään täysimääräisesti sosiaalista innovointia ja yhteisölähtöisiä toimia, jotta yksilöt, yhteisöt ja pk-yritykset voivat ryhtyä toimiin kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi;

Tarkistus 87

Tarkistus 87

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – i alakohta

3 artikla – 1 kohta – i alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (i) | sovelletaan tehokkaasti tiukkoja vaatimuksia avoimuuteen, yleisön osallistumisoikeuteen sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuteen tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn yleissopimuksen (Århusin yleissopimus) mukaisesti (35) |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(i)

sovelletaan tehokkaasti tiukkoja vaatimuksia avoimuuteen, yleisön osallistumisoikeuteen sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuteen tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn yleissopimuksen (Århusin yleissopimus) mukaisesti (35)

35

| (i) | sovelletaan tehokkaasti tiukkoja vaatimuksia avoimuuteen, yleisön osallistumisoikeuteen sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuteen tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn yleissopimuksen (Århusin yleissopimus) mukaisesti (35)

  sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla; |
| --- | --- |

(i)

sovelletaan tehokkaasti tiukkoja vaatimuksia avoimuuteen, yleisön osallistumisoikeuteen sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeuteen tiedon saannista, yleisön osallistumisoikeudesta päätöksentekoon sekä muutoksenhaku- ja vireillepano-oikeudesta ympäristöasioissa tehdyn yleissopimuksen (Århusin yleissopimus) mukaisesti (35)

  sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla;

35

sekä unionin että jäsenvaltioiden tasolla;

Tarkistus 88

Tarkistus 88

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – j a alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – j a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (j a) | edistetään unionin, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viestintätoimia, joiden tarkoituksena on lisätä tietoisuutta kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden merkityksestä ja mahdollistaa keskustelun käyminen kaikilla hallinnon ja yhteiskunnan tasoilla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(j a)

(j a)

edistetään unionin, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viestintätoimia, joiden tarkoituksena on lisätä tietoisuutta kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden merkityksestä ja mahdollistaa keskustelun käyminen kaikilla hallinnon ja yhteiskunnan tasoilla;

edistetään unionin, kansallisen, alueellisen ja paikallisen tason viestintätoimia, joiden tarkoituksena on lisätä tietoisuutta kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden merkityksestä ja mahdollistaa keskustelun käyminen kaikilla hallinnon ja yhteiskunnan tasoilla;

Tarkistus 89

Tarkistus 89

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – j b alakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – j b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (j b) | pienennetään merkittävästi unionin materiaali- ja kulutusjalanjälkiä, jotta ne saadaan sovitettua maapallon resurssien rajoihin mahdollisimman pian, muun muassa ottamalla käyttöön sitovat unionin tavoitteet unionin materiaali- ja kulutusjalanjälkien huomattavasta pienentämisestä sekä sitovat keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet primaariraaka-aineiden käytön vähentämisestä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(j b)

(j b)

pienennetään merkittävästi unionin materiaali- ja kulutusjalanjälkiä, jotta ne saadaan sovitettua maapallon resurssien rajoihin mahdollisimman pian, muun muassa ottamalla käyttöön sitovat unionin tavoitteet unionin materiaali- ja kulutusjalanjälkien huomattavasta pienentämisestä sekä sitovat keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet primaariraaka-aineiden käytön vähentämisestä;

pienennetään merkittävästi unionin materiaali- ja kulutusjalanjälkiä, jotta ne saadaan sovitettua maapallon resurssien rajoihin mahdollisimman pian, muun muassa ottamalla käyttöön sitovat unionin tavoitteet unionin materiaali- ja kulutusjalanjälkien huomattavasta pienentämisestä sekä sitovat keskipitkän ja pitkän aikavälin tavoitteet primaariraaka-aineiden käytön vähentämisestä;

Tarkistus 90

Tarkistus 90

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – k alakohta – 1 luetelmakohta

3 artikla – 1 kohta – k alakohta – 1 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | tehdään
  kumppanimaiden
  kanssa ilmasto- ja ympäristöyhteistyötä, kannustetaan ja tuetaan niitä sellaisten sääntöjen antamisessa ja täytäntöönpanossa näillä aloilla, jotka ovat yhtä kunnianhimoisia kuin vastaavat unionin säännöt, ja varmistetaan, että kaikki unionin markkinoille saatetut tuotteet täyttävät kaikki niitä koskevat unionin vaatimukset unionin kansainvälisten sitoumusten mukaisesti; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

tehdään
  kumppanimaiden
  kanssa ilmasto- ja ympäristöyhteistyötä, kannustetaan ja tuetaan niitä sellaisten sääntöjen antamisessa ja täytäntöönpanossa näillä aloilla, jotka ovat yhtä kunnianhimoisia kuin vastaavat unionin säännöt, ja varmistetaan, että kaikki unionin markkinoille saatetut tuotteet täyttävät kaikki niitä koskevat unionin vaatimukset unionin kansainvälisten sitoumusten mukaisesti;

kumppanimaiden

| — | tehdään
  kolmansien maiden
  kanssa ilmasto- ja ympäristöyhteistyötä, kannustetaan ja tuetaan niitä sellaisten sääntöjen antamisessa ja täytäntöönpanossa näillä aloilla, jotka ovat
  vähintään
  yhtä kunnianhimoisia kuin vastaavat unionin säännöt, ja varmistetaan, että kaikki unionin markkinoille saatetut
  tai unionista viedyt
  tuotteet täyttävät kaikki niitä koskevat unionin vaatimukset unionin kansainvälisten sitoumusten mukaisesti; |
| --- | --- |

—

tehdään
  kolmansien maiden
  kanssa ilmasto- ja ympäristöyhteistyötä, kannustetaan ja tuetaan niitä sellaisten sääntöjen antamisessa ja täytäntöönpanossa näillä aloilla, jotka ovat
  vähintään
  yhtä kunnianhimoisia kuin vastaavat unionin säännöt, ja varmistetaan, että kaikki unionin markkinoille saatetut
  tai unionista viedyt
  tuotteet täyttävät kaikki niitä koskevat unionin vaatimukset unionin kansainvälisten sitoumusten mukaisesti;

kolmansien maiden

vähintään

tai unionista viedyt

Tarkistus 91

Tarkistus 91

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – k alakohta – - 1 a luetelmakohta (uusi)

3 artikla – 1 kohta – k alakohta – - 1 a luetelmakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | — | tuetaan yritysten kestävää hallinnointia ja otetaan käyttöön asianmukaista huolellisuutta koskevat pakolliset vaatimukset unionin tasolla sekä otetaan nämä vaatimukset huomioon harjoitettaessa unionin kauppapolitiikkaa, myös kauppa- ja investointisopimusten ratifioinnin yhteydessä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

tuetaan yritysten kestävää hallinnointia ja otetaan käyttöön asianmukaista huolellisuutta koskevat pakolliset vaatimukset unionin tasolla sekä otetaan nämä vaatimukset huomioon harjoitettaessa unionin kauppapolitiikkaa, myös kauppa- ja investointisopimusten ratifioinnin yhteydessä;

tuetaan yritysten kestävää hallinnointia ja otetaan käyttöön asianmukaista huolellisuutta koskevat pakolliset vaatimukset unionin tasolla sekä otetaan nämä vaatimukset huomioon harjoitettaessa unionin kauppapolitiikkaa, myös kauppa- ja investointisopimusten ratifioinnin yhteydessä;

Tarkistus 92

Tarkistus 92

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – k alakohta – 2 luetelmakohta

3 artikla – 1 kohta – k alakohta – 2 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | tehostetaan yhteistyötä kolmansien maiden hallitusten, yritysten ja kansalaisyhteiskunnan sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta voidaan muodostaa ympäristönsuojelua koskevia kumppanuuksia ja yhteenliittymiä, sekä edistetään ympäristöalan yhteistyötä
  G7- ja G20-ryhmissä
  ; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

tehostetaan yhteistyötä kolmansien maiden hallitusten, yritysten ja kansalaisyhteiskunnan sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta voidaan muodostaa ympäristönsuojelua koskevia kumppanuuksia ja yhteenliittymiä, sekä edistetään ympäristöalan yhteistyötä
  G7- ja G20-ryhmissä
  ;

G7- ja G20-ryhmissä

| — | tehostetaan yhteistyötä kolmansien maiden hallitusten, yritysten
  , työmarkkinaosapuolten
  ja kansalaisyhteiskunnan sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta voidaan muodostaa ympäristönsuojelua koskevia kumppanuuksia ja yhteenliittymiä, sekä edistetään ympäristöalan yhteistyötä; |
| --- | --- |

—

tehostetaan yhteistyötä kolmansien maiden hallitusten, yritysten
  , työmarkkinaosapuolten
  ja kansalaisyhteiskunnan sekä kansainvälisten järjestöjen kanssa, jotta voidaan muodostaa ympäristönsuojelua koskevia kumppanuuksia ja yhteenliittymiä, sekä edistetään ympäristöalan yhteistyötä;

, työmarkkinaosapuolten

Tarkistus 93

Tarkistus 93

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – k alakohta – 3 luetelmakohta

3 artikla – 1 kohta – k alakohta – 3 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | vahvistetaan
  Pariisin
  sopimuksen
  , biologista monimuotoisuutta
  koskevan yleissopimuksen
  ja
  muiden monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanoa unionissa
  ja
  sen kumppanimaissa
  muun muassa lisäämällä avoimuutta ja vastuullisuutta näiden sopimusten mukaisten sitoumusten täyttämisessä saavutetun edistyksen osalta; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

vahvistetaan
  Pariisin
  sopimuksen
  , biologista monimuotoisuutta
  koskevan yleissopimuksen
  ja
  muiden monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanoa unionissa
  ja
  sen kumppanimaissa
  muun muassa lisäämällä avoimuutta ja vastuullisuutta näiden sopimusten mukaisten sitoumusten täyttämisessä saavutetun edistyksen osalta;

vahvistetaan

sopimuksen

koskevan yleissopimuksen

muiden monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanoa unionissa

sen kumppanimaissa

| — | osoitetaan johtajuutta kansainvälisillä foorumeilla esimerkiksi siten, että unioni saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet sekä
  Pariisin
  sopimuksessa
  , biologista monimuotoisuutta
  koskevassa yleissopimuksessa
  ja
  muissa monenvälisissä ympäristösopimuksissa vahvistetut tavoitteet
  ja
  tukee myös kolmansia maita niiden saavuttamisessa,
  muun muassa lisäämällä avoimuutta ja vastuullisuutta näiden sopimusten mukaisten sitoumusten täyttämisessä saavutetun edistyksen osalta; |
| --- | --- |

—

osoitetaan johtajuutta kansainvälisillä foorumeilla esimerkiksi siten, että unioni saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet sekä
  Pariisin
  sopimuksessa
  , biologista monimuotoisuutta
  koskevassa yleissopimuksessa
  ja
  muissa monenvälisissä ympäristösopimuksissa vahvistetut tavoitteet
  ja
  tukee myös kolmansia maita niiden saavuttamisessa,
  muun muassa lisäämällä avoimuutta ja vastuullisuutta näiden sopimusten mukaisten sitoumusten täyttämisessä saavutetun edistyksen osalta;

osoitetaan johtajuutta kansainvälisillä foorumeilla esimerkiksi siten, että unioni saavuttaa kestävän kehityksen tavoitteet sekä

sopimuksessa

koskevassa yleissopimuksessa

muissa monenvälisissä ympäristösopimuksissa vahvistetut tavoitteet

tukee myös kolmansia maita niiden saavuttamisessa,

Tarkistus 94

Tarkistus 94

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 kohta – k alakohta – 5 luetelmakohta

3 artikla – 1 kohta – k alakohta – 5 luetelmakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| — | varmistetaan, että unionin ja jäsenvaltioiden kolmansille maille antamalla rahoitustuella edistetään YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

—

varmistetaan, että unionin ja jäsenvaltioiden kolmansille maille antamalla rahoitustuella edistetään YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaa.

| — | varmistetaan, että unionin ja jäsenvaltioiden kolmansille maille antamalla rahoitustuella edistetään YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaa
  , Pariisin sopimusta ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen vuoden 2020 jälkeistä maailmanlaajuista kehystä ja että se on kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden mukaista
  . |
| --- | --- |

—

varmistetaan, että unionin ja jäsenvaltioiden kolmansille maille antamalla rahoitustuella edistetään YK:n Agenda 2030 -toimintaohjelmaa
  , Pariisin sopimusta ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen vuoden 2020 jälkeistä maailmanlaajuista kehystä ja että se on kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden mukaista
  .

, Pariisin sopimusta ja biologista monimuotoisuutta koskevan YK:n yleissopimuksen vuoden 2020 jälkeistä maailmanlaajuista kehystä ja että se on kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden mukaista

Tarkistus 95

Tarkistus 95

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 a kohta (uusi)

3 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Komissio toteuttaa seuraavat toimet 1 kohdassa säädettyjen mahdollistavien edellytysten aikaansaamiseksi: |
| | (a) | parantaa ja laajentaa olemassa olevaa julkista tietokantaansa rikkomuspäätöksistä 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä ja pitää sitä ajan tasalla, jotta kaikkia jäsenvaltioiden ja komission ympäristöön ja ilmastoon liittyvien rikkomusmenettelyjen yhteydessä toteuttamia toimia voidaan seurata selkeästi, ymmärrettävästi ja helppokäyttöisellä tavalla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Komissio toteuttaa seuraavat toimet 1 kohdassa säädettyjen mahdollistavien edellytysten aikaansaamiseksi:

(a)

(a)

parantaa ja laajentaa olemassa olevaa julkista tietokantaansa rikkomuspäätöksistä 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä ja pitää sitä ajan tasalla, jotta kaikkia jäsenvaltioiden ja komission ympäristöön ja ilmastoon liittyvien rikkomusmenettelyjen yhteydessä toteuttamia toimia voidaan seurata selkeästi, ymmärrettävästi ja helppokäyttöisellä tavalla;

parantaa ja laajentaa olemassa olevaa julkista tietokantaansa rikkomuspäätöksistä 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä ja pitää sitä ajan tasalla, jotta kaikkia jäsenvaltioiden ja komission ympäristöön ja ilmastoon liittyvien rikkomusmenettelyjen yhteydessä toteuttamia toimia voidaan seurata selkeästi, ymmärrettävästi ja helppokäyttöisellä tavalla;

| (b) | arvioi säännöllisesti unionin toimenpiteiden ja politiikkojen johdonmukaisuutta 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden kanssa ja suorittaa tällaisia arviointeja ehdotetuista ja olemassa olevista unionin toimenpiteistä ja politiikoista; jos epäjohdonmukaisuuksia havaitaan, toimenpidettä tai politiikkaa koskeva ehdotus saatetaan näiden ensisijaisten tavoitteiden mukaiseksi ennen sen julkaisemista tai olemassa olevan unionin toimenpiteen tai politiikan tapauksessa toteutetaan tarvittavat ehdotetut korjaavat toimenpiteet; |
| --- | --- |

(b)

(b)

arvioi säännöllisesti unionin toimenpiteiden ja politiikkojen johdonmukaisuutta 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden kanssa ja suorittaa tällaisia arviointeja ehdotetuista ja olemassa olevista unionin toimenpiteistä ja politiikoista; jos epäjohdonmukaisuuksia havaitaan, toimenpidettä tai politiikkaa koskeva ehdotus saatetaan näiden ensisijaisten tavoitteiden mukaiseksi ennen sen julkaisemista tai olemassa olevan unionin toimenpiteen tai politiikan tapauksessa toteutetaan tarvittavat ehdotetut korjaavat toimenpiteet;

arvioi säännöllisesti unionin toimenpiteiden ja politiikkojen johdonmukaisuutta 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa vahvistettujen ensisijaisten tavoitteiden kanssa ja suorittaa tällaisia arviointeja ehdotetuista ja olemassa olevista unionin toimenpiteistä ja politiikoista; jos epäjohdonmukaisuuksia havaitaan, toimenpidettä tai politiikkaa koskeva ehdotus saatetaan näiden ensisijaisten tavoitteiden mukaiseksi ennen sen julkaisemista tai olemassa olevan unionin toimenpiteen tai politiikan tapauksessa toteutetaan tarvittavat ehdotetut korjaavat toimenpiteet;

| (c) | kehittää välineitä, joilla arvioidaan ehdotettujen ja olemassa olevien toimenpiteiden ja politiikkojen pitkän aikavälin vaikutuksia ympäristöön ja ilmastoon, kumulatiiviset vaikutukset mukaan lukien, niiden mahdollisia vaikutuksia sosiaaliseen eriarvoisuuteen, sukupuolten epätasa-arvo mukaan lukien, ja toimimatta jättämisen kustannuksia; |
| --- | --- |

(c)

(c)

kehittää välineitä, joilla arvioidaan ehdotettujen ja olemassa olevien toimenpiteiden ja politiikkojen pitkän aikavälin vaikutuksia ympäristöön ja ilmastoon, kumulatiiviset vaikutukset mukaan lukien, niiden mahdollisia vaikutuksia sosiaaliseen eriarvoisuuteen, sukupuolten epätasa-arvo mukaan lukien, ja toimimatta jättämisen kustannuksia;

kehittää välineitä, joilla arvioidaan ehdotettujen ja olemassa olevien toimenpiteiden ja politiikkojen pitkän aikavälin vaikutuksia ympäristöön ja ilmastoon, kumulatiiviset vaikutukset mukaan lukien, niiden mahdollisia vaikutuksia sosiaaliseen eriarvoisuuteen, sukupuolten epätasa-arvo mukaan lukien, ja toimimatta jättämisen kustannuksia;

| (d) | antaa kahdeksan viikon kuluessa julkisen kuulemisen päättymisestä järjestelmällisesti yksityiskohtaista palautetta sidosryhmien kuulemisesta saaduista vastauksista ja erittelee vastaukset sidosryhmätyypeittäin; |
| --- | --- |

(d)

(d)

antaa kahdeksan viikon kuluessa julkisen kuulemisen päättymisestä järjestelmällisesti yksityiskohtaista palautetta sidosryhmien kuulemisesta saaduista vastauksista ja erittelee vastaukset sidosryhmätyypeittäin;

antaa kahdeksan viikon kuluessa julkisen kuulemisen päättymisestä järjestelmällisesti yksityiskohtaista palautetta sidosryhmien kuulemisesta saaduista vastauksista ja erittelee vastaukset sidosryhmätyypeittäin;

| (e) | julkaisee vaikutustenarvioinnit, mukaan lukien kaikki niiden päätelmien pohjana käytetyt tiedot, heti niiden valmistuttua; |
| --- | --- |

(e)

(e)

julkaisee vaikutustenarvioinnit, mukaan lukien kaikki niiden päätelmien pohjana käytetyt tiedot, heti niiden valmistuttua;

julkaisee vaikutustenarvioinnit, mukaan lukien kaikki niiden päätelmien pohjana käytetyt tiedot, heti niiden valmistuttua;

| (f) | kehittää indikaattorin, jolla arvioidaan, miten jäsenvaltioiden talousarvioiden rakenteet eroavat kunkin kansallisen talousarvion Pariisin ilmastosopimukseen mukautetusta skenaariosta, jotta jäsenvaltioille voidaan antaa suosituksia siitä, mitä ilmastoinvestointeja niiden on tehtävä päästäkseen vaaditulle kehityspolulle ja pysyäkseen sillä, jotta varmistetaan Pariisin sopimuksen ja siihen liittyvien kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen; |
| --- | --- |

(f)

(f)

kehittää indikaattorin, jolla arvioidaan, miten jäsenvaltioiden talousarvioiden rakenteet eroavat kunkin kansallisen talousarvion Pariisin ilmastosopimukseen mukautetusta skenaariosta, jotta jäsenvaltioille voidaan antaa suosituksia siitä, mitä ilmastoinvestointeja niiden on tehtävä päästäkseen vaaditulle kehityspolulle ja pysyäkseen sillä, jotta varmistetaan Pariisin sopimuksen ja siihen liittyvien kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen;

kehittää indikaattorin, jolla arvioidaan, miten jäsenvaltioiden talousarvioiden rakenteet eroavat kunkin kansallisen talousarvion Pariisin ilmastosopimukseen mukautetusta skenaariosta, jotta jäsenvaltioille voidaan antaa suosituksia siitä, mitä ilmastoinvestointeja niiden on tehtävä päästäkseen vaaditulle kehityspolulle ja pysyäkseen sillä, jotta varmistetaan Pariisin sopimuksen ja siihen liittyvien kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen;

| (g) | esittää 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä kertomuksen, jossa se yksilöi keskinäiset yhteydet unionin tasolla käytössä olevien erilaisten indikaattoreiden, seurantakehysten ja prosessien välillä, joilla mitataan sosiaalista, taloudellista ja ympäristöön liittyvää edistystä, ja jolla tuodaan esille, kuinka näitä voidaan yksinkertaistaa; laatii tämän pohjalta 30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä Euroopan parlamenttia ja neuvostoa kuullen kattavan luettelon muista indikaattoreista BKT:n lisäksi, jotta voidaan tarjota ohjeistusta ja tietoa tulevaa päätöksentekoa varten, sanotun vaikuttamatta eurooppalaiseen ohjausjaksoon. |
| --- | --- |

(g)

(g)

esittää 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä kertomuksen, jossa se yksilöi keskinäiset yhteydet unionin tasolla käytössä olevien erilaisten indikaattoreiden, seurantakehysten ja prosessien välillä, joilla mitataan sosiaalista, taloudellista ja ympäristöön liittyvää edistystä, ja jolla tuodaan esille, kuinka näitä voidaan yksinkertaistaa; laatii tämän pohjalta 30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä Euroopan parlamenttia ja neuvostoa kuullen kattavan luettelon muista indikaattoreista BKT:n lisäksi, jotta voidaan tarjota ohjeistusta ja tietoa tulevaa päätöksentekoa varten, sanotun vaikuttamatta eurooppalaiseen ohjausjaksoon.

esittää 30 päivään kesäkuuta 2022 mennessä kertomuksen, jossa se yksilöi keskinäiset yhteydet unionin tasolla käytössä olevien erilaisten indikaattoreiden, seurantakehysten ja prosessien välillä, joilla mitataan sosiaalista, taloudellista ja ympäristöön liittyvää edistystä, ja jolla tuodaan esille, kuinka näitä voidaan yksinkertaistaa; laatii tämän pohjalta 30 päivään kesäkuuta 2023 mennessä Euroopan parlamenttia ja neuvostoa kuullen kattavan luettelon muista indikaattoreista BKT:n lisäksi, jotta voidaan tarjota ohjeistusta ja tietoa tulevaa päätöksentekoa varten, sanotun vaikuttamatta eurooppalaiseen ohjausjaksoon.

Tarkistus 96

Tarkistus 96

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 1 b kohta (uusi)

3 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Jotta edellä 1 kohdan e a alakohdassa vahvistettu mahdollistava edellytys saadaan aikaan, komissio arvioi meneillään olevan työn pohjalta joulukuuhun 2022 mennessä, mitkä tuet ovat ympäristön kannalta haitallisia, ja tuottaa ohjemateriaalia tällaisten tukien tunnistamiseksi unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä esittää mahdollisia väyliä niiden lakkauttamiseksi asteittain. Jäsenvaltioiden on kerättävä vuosittain tietoja kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla käytössä olevista tuista, sekä siitä, mitä toimenpiteitä ne toteuttavat lakkauttaakseen ne asteittain. Jäsenvaltioiden on toimitettava nämä tiedot komissiolle vuosittain. Komissio kokoaa tiedot jäsenvaltioittain eriteltyyn kertomukseen, joka julkaistaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tarkasteluvuoden päättymisestä, siten, että ensimmäinen tarkasteluvuosi on 2023. Komissio esittää kertomuksen Euroopan parlamentille vuosittain. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b.
     
  Jotta edellä 1 kohdan e a alakohdassa vahvistettu mahdollistava edellytys saadaan aikaan, komissio arvioi meneillään olevan työn pohjalta joulukuuhun 2022 mennessä, mitkä tuet ovat ympäristön kannalta haitallisia, ja tuottaa ohjemateriaalia tällaisten tukien tunnistamiseksi unionin, kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla sekä esittää mahdollisia väyliä niiden lakkauttamiseksi asteittain. Jäsenvaltioiden on kerättävä vuosittain tietoja kansallisella, alueellisella ja paikallisella tasolla käytössä olevista tuista, sekä siitä, mitä toimenpiteitä ne toteuttavat lakkauttaakseen ne asteittain. Jäsenvaltioiden on toimitettava nämä tiedot komissiolle vuosittain. Komissio kokoaa tiedot jäsenvaltioittain eriteltyyn kertomukseen, joka julkaistaan viimeistään kuuden kuukauden kuluttua tarkasteluvuoden päättymisestä, siten, että ensimmäinen tarkasteluvuosi on 2023. Komissio esittää kertomuksen Euroopan parlamentille vuosittain.

Tarkistus 97

Tarkistus 97

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 2 kohta

3 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että mobilisoidaan laaja tuki ottamalla mukaan kansalaiset, työmarkkinaosapuolet ja muut sidosryhmät sekä kannustamalla kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia kaupunki- ja maaseutualueilla tekemään yhteistyötä kahdeksanteen ympäristöohjelmaan liittyvien strategioiden, politiikkojen ja lainsäädännön kehittämisessä ja täytäntöönpanossa. | 2.   
  Viranomaisten kaikilla tasoilla on kahdeksatta ympäristöohjelmaa toteuttaessaan toimittava yhteistyössä yritysten, etenkin pk-yritysten, ja työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan, kansalaisten, yhteisöjen ja muiden sidosryhmien kanssa.
  Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että mobilisoidaan laaja tuki ottamalla mukaan kansalaiset, työmarkkinaosapuolet ja muut sidosryhmät sekä kannustamalla kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia kaupunki- ja maaseutualueilla
  sekä syrjäisimmillä alueilla
  tekemään yhteistyötä kahdeksanteen ympäristöohjelmaan liittyvien strategioiden, politiikkojen ja lainsäädännön kehittämisessä ja täytäntöönpanossa. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että mobilisoidaan laaja tuki ottamalla mukaan kansalaiset, työmarkkinaosapuolet ja muut sidosryhmät sekä kannustamalla kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia kaupunki- ja maaseutualueilla tekemään yhteistyötä kahdeksanteen ympäristöohjelmaan liittyvien strategioiden, politiikkojen ja lainsäädännön kehittämisessä ja täytäntöönpanossa.

2.   
  Viranomaisten kaikilla tasoilla on kahdeksatta ympäristöohjelmaa toteuttaessaan toimittava yhteistyössä yritysten, etenkin pk-yritysten, ja työmarkkinaosapuolten, kansalaisyhteiskunnan, kansalaisten, yhteisöjen ja muiden sidosryhmien kanssa.
  Kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttaminen edellyttää, että mobilisoidaan laaja tuki ottamalla mukaan kansalaiset, työmarkkinaosapuolet ja muut sidosryhmät sekä kannustamalla kansallisia, alueellisia ja paikallisia viranomaisia kaupunki- ja maaseutualueilla
  sekä syrjäisimmillä alueilla
  tekemään yhteistyötä kahdeksanteen ympäristöohjelmaan liittyvien strategioiden, politiikkojen ja lainsäädännön kehittämisessä ja täytäntöönpanossa.

Tarkistus 98

Tarkistus 98

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

3 artikla – 2 a kohta (uusi)

3 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Asiaankuuluvat unionin toimielimet ja jäsenvaltiot ovat vastuussa asianmukaisten toimien toteuttamisesta, jotta 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa esitetyt ensisijaiset tavoitteet saavutetaan. Toimissa on otettava asianmukaisesti huomioon annetun toimivallan periaate, toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaisesti. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Asiaankuuluvat unionin toimielimet ja jäsenvaltiot ovat vastuussa asianmukaisten toimien toteuttamisesta, jotta 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa esitetyt ensisijaiset tavoitteet saavutetaan. Toimissa on otettava asianmukaisesti huomioon annetun toimivallan periaate, toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5 artiklan mukaisesti.

Tarkistus 99

Tarkistus 99

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – otsikko

4 artikla – otsikko

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Seurantakehys | Indikaattorit,
  seurantakehys
  ja hallinto |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Seurantakehys

Indikaattorit,
  seurantakehys
  ja hallinto

Indikaattorit,

ja hallinto

Tarkistus 100

Tarkistus 100

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 1 kohta

4 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio arvioi säännöllisesti Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan kemikaaliviraston tuella unionin ja jäsenvaltioiden edistymistä 2 artiklassa säädettyjen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa ja raportoi siitä
  säännöllisesti
  ottaen huomioon 3 artiklassa säädetyt mahdollistavat edellytykset. | 1.   Komissio
  seuraa ja
  arvioi säännöllisesti Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan kemikaaliviraston tuella
  niiden riippumattomuutta rajoittamatta
  unionin ja jäsenvaltioiden edistymistä 2 artiklassa säädettyjen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa ja raportoi siitä
  vuosittain
  ottaen huomioon 3 artiklassa säädetyt mahdollistavat edellytykset
  ja toimet sekä systeemisen muutoksen aikaansaamista koskevan yleisen tavoitteen. Komissio varmistaa, että kyseisestä seurannasta, arvioinnista ja raportoinnista saatavat tiedot julkistetaan ja ovat helposti saatavilla, mikä varmistaa saavutetun edistyksen tehokkaan seurannan. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1.   Komissio arvioi säännöllisesti Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan kemikaaliviraston tuella unionin ja jäsenvaltioiden edistymistä 2 artiklassa säädettyjen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa ja raportoi siitä
  säännöllisesti
  ottaen huomioon 3 artiklassa säädetyt mahdollistavat edellytykset.

1.   Komissio
  seuraa ja
  arvioi säännöllisesti Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan kemikaaliviraston tuella
  niiden riippumattomuutta rajoittamatta
  unionin ja jäsenvaltioiden edistymistä 2 artiklassa säädettyjen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa ja raportoi siitä
  vuosittain
  ottaen huomioon 3 artiklassa säädetyt mahdollistavat edellytykset
  ja toimet sekä systeemisen muutoksen aikaansaamista koskevan yleisen tavoitteen. Komissio varmistaa, että kyseisestä seurannasta, arvioinnista ja raportoinnista saatavat tiedot julkistetaan ja ovat helposti saatavilla, mikä varmistaa saavutetun edistyksen tehokkaan seurannan.

Tarkistus 101

Tarkistus 101

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

4 artikla – 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 a.
     
  Komissio esittää kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä yksinkertaisen kehyksen yhteisen tulostaulun muodossa, joka sisältää pääindikaattorit, jolla seurataan ja valvotaan edistymistä 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa ja joka perustuu nykyisiin seurantakehyksiin ja -prosesseihin. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 a.
     
  Komissio esittää kaikkia asiaankuuluvia sidosryhmiä kuultuaan 31 päivään joulukuuta 2021 mennessä yksinkertaisen kehyksen yhteisen tulostaulun muodossa, joka sisältää pääindikaattorit, jolla seurataan ja valvotaan edistymistä 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa ja joka perustuu nykyisiin seurantakehyksiin ja -prosesseihin.

Tarkistus 102

Tarkistus 102

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 1 b kohta (uusi)

4 artikla – 1 b kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 1 b.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun arviointiin on sisällyttävä tietoja seuraavista: |
| | — | edistyminen kohti systeemistä muutosta, jota tarvitaan 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen, niin pian kuin seurantakehys sen mahdollistaa; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

1 b.
     
  Edellä 1 kohdassa tarkoitettuun arviointiin on sisällyttävä tietoja seuraavista:

—

edistyminen kohti systeemistä muutosta, jota tarvitaan 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen, niin pian kuin seurantakehys sen mahdollistaa;

edistyminen kohti systeemistä muutosta, jota tarvitaan 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseen, niin pian kuin seurantakehys sen mahdollistaa;

| — | kuinka kaukana ollaan 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi asetetuista tavoitteista; |
| --- | --- |

—

kuinka kaukana ollaan 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi asetetuista tavoitteista;

kuinka kaukana ollaan 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi asetetuista tavoitteista;

| — | rahoitus, jolla edistetään luotettavan, avoimen ja kattavan menetelmän avulla seurattavien 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

—

rahoitus, jolla edistetään luotettavan, avoimen ja kattavan menetelmän avulla seurattavien 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista;

rahoitus, jolla edistetään luotettavan, avoimen ja kattavan menetelmän avulla seurattavien 2 artiklan 1 ja 2 kohdassa säädettyjen ensisijaisten tavoitteiden saavuttamista;

| — | täytäntöönpanokeinot, joita on sovellettu unionin ja jäsenvaltioiden tasolla ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi, ja ovatko ne riittäviä; ja |
| --- | --- |

—

täytäntöönpanokeinot, joita on sovellettu unionin ja jäsenvaltioiden tasolla ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi, ja ovatko ne riittäviä; ja

täytäntöönpanokeinot, joita on sovellettu unionin ja jäsenvaltioiden tasolla ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisen varmistamiseksi, ja ovatko ne riittäviä; ja

| — | suositukset ja ohjeet mahdollisten epäjohdonmukaisuuksien korjaamiseksi. |
| --- | --- |

—

suositukset ja ohjeet mahdollisten epäjohdonmukaisuuksien korjaamiseksi.

suositukset ja ohjeet mahdollisten epäjohdonmukaisuuksien korjaamiseksi.

Tarkistus 103

Tarkistus 103

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 2 kohta

4 artikla – 2 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa on otettava huomioon tietojen ja indikaattoreiden saatavuuden ja merkityksellisyyden viimeaikainen kehitys ja hyödynnettävä jäsenvaltioissa ja unionin tasolla saatavilla olevia tietoja, erityisesti Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan tilastojärjestelmän hallinnoimia tietoja. Kyseinen arviointi
  ei
  vaikuta olemassa
  oleviin
  ympäristö- ja ilmastopolitiikkaa
  koskeviin
  seuranta-, raportointi- ja
  hallintokehyksiin
  ja
  -toimenpiteisiin
  . | 2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa on otettava huomioon tietojen ja indikaattoreiden saatavuuden ja merkityksellisyyden viimeaikainen kehitys ja hyödynnettävä jäsenvaltioissa
  , myös alueellisella ja paikallisella tasolla,
  ja unionin tasolla saatavilla olevia tietoja, erityisesti Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan tilastojärjestelmän hallinnoimia tietoja
  , hallinnollisen rasituksen minimoimiseksi
  . Kyseinen arviointi
  rakentuu
  olemassa
  oleville
  ympäristö- ja ilmastopolitiikkaa
  koskeville
  seuranta-, raportointi- ja
  hallintokehyksille
  ja
  -toimenpiteille, on johdonmukainen niiden kanssa eikä
  vaikuta
  niihin, ja se perustuu luotettavaan menetelmään, jonka avulla on mahdollista mitata edistymistä
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa on otettava huomioon tietojen ja indikaattoreiden saatavuuden ja merkityksellisyyden viimeaikainen kehitys ja hyödynnettävä jäsenvaltioissa ja unionin tasolla saatavilla olevia tietoja, erityisesti Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan tilastojärjestelmän hallinnoimia tietoja. Kyseinen arviointi
  ei
  vaikuta olemassa
  oleviin
  ympäristö- ja ilmastopolitiikkaa
  koskeviin
  seuranta-, raportointi- ja
  hallintokehyksiin
  ja
  -toimenpiteisiin
  .

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetussa arvioinnissa on otettava huomioon tietojen ja indikaattoreiden saatavuuden ja merkityksellisyyden viimeaikainen kehitys ja hyödynnettävä jäsenvaltioissa
  , myös alueellisella ja paikallisella tasolla,
  ja unionin tasolla saatavilla olevia tietoja, erityisesti Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan tilastojärjestelmän hallinnoimia tietoja
  , hallinnollisen rasituksen minimoimiseksi
  . Kyseinen arviointi
  rakentuu
  olemassa
  oleville
  ympäristö- ja ilmastopolitiikkaa
  koskeville
  seuranta-, raportointi- ja
  hallintokehyksille
  ja
  -toimenpiteille, on johdonmukainen niiden kanssa eikä
  vaikuta
  niihin, ja se perustuu luotettavaan menetelmään, jonka avulla on mahdollista mitata edistymistä
  .

Tarkistus 104

Tarkistus 104

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 2 a kohta (uusi)

4 artikla – 2 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | 2 a.
     
  Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio vaihtavat vuosittain näkemyksiä 1 kohdassa tarkoitetusta arvioinnista ja määrittävät osana unionin vuotuista ohjelmasuunnittelua täydentäviä lainsäädäntötoimenpiteitä ja -toimia ja muita toimenpiteitä ja toimia, jos edistymistä ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa ei pidetä riittävänä tai jotta voidaan poistaa havaitut esteet. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

2 a.
     
  Euroopan parlamentti, neuvosto ja komissio vaihtavat vuosittain näkemyksiä 1 kohdassa tarkoitetusta arvioinnista ja määrittävät osana unionin vuotuista ohjelmasuunnittelua täydentäviä lainsäädäntötoimenpiteitä ja -toimia ja muita toimenpiteitä ja toimia, jos edistymistä ensisijaisten tavoitteiden saavuttamisessa ei pidetä riittävänä tai jotta voidaan poistaa havaitut esteet.

Tarkistus 105

Tarkistus 105

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 3 kohta – johdantokappale

4 artikla – 3 kohta – johdantokappale

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 3.   Euroopan ympäristökeskus ja Euroopan kemikaalivirasto tukevat komissiota tietojen ja tietämyksen saatavuuden ja merkityksellisyyden parantamisessa erityisesti toteuttamalla seuraavat toimet: | 3.   Euroopan ympäristökeskus ja Euroopan kemikaalivirasto tukevat komissiota tietojen
  , indikaattoreiden
  ja tietämyksen saatavuuden ja merkityksellisyyden parantamisessa erityisesti toteuttamalla seuraavat toimet: |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

3.   Euroopan ympäristökeskus ja Euroopan kemikaalivirasto tukevat komissiota tietojen ja tietämyksen saatavuuden ja merkityksellisyyden parantamisessa erityisesti toteuttamalla seuraavat toimet:

3.   Euroopan ympäristökeskus ja Euroopan kemikaalivirasto tukevat komissiota tietojen
  , indikaattoreiden
  ja tietämyksen saatavuuden ja merkityksellisyyden parantamisessa erityisesti toteuttamalla seuraavat toimet:

Tarkistus 106

Tarkistus 106

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 3 kohta – a alakohta

4 artikla – 3 kohta – a alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (a) | näytön ja tietojen kerääminen, käsittely ja raportointi nykyaikaisilla digitaalisilla välineillä; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a)

näytön ja tietojen kerääminen, käsittely ja raportointi nykyaikaisilla digitaalisilla välineillä;

| (a) | näytön ja tietojen kerääminen, käsittely ja raportointi nykyaikaisilla digitaalisilla välineillä
  samalla, kun parannetaan tietojen keräämiseen ja käsittelyyn sekä harmonisoitujen indikaattoreiden laatimiseen sovellettavia menetelmiä
  ; |
| --- | --- |

(a)

näytön ja tietojen kerääminen, käsittely ja raportointi nykyaikaisilla digitaalisilla välineillä
  samalla, kun parannetaan tietojen keräämiseen ja käsittelyyn sekä harmonisoitujen indikaattoreiden laatimiseen sovellettavia menetelmiä
  ;

samalla, kun parannetaan tietojen keräämiseen ja käsittelyyn sekä harmonisoitujen indikaattoreiden laatimiseen sovellettavia menetelmiä

Tarkistus 107

Tarkistus 107

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 3 kohta – a a alakohta (uusi)

4 artikla – 3 kohta – a a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (a a) | perustutkimuksen, kartoituksen ja seurannan tehostaminen ja tukeminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(a a)

(a a)

perustutkimuksen, kartoituksen ja seurannan tehostaminen ja tukeminen;

perustutkimuksen, kartoituksen ja seurannan tehostaminen ja tukeminen;

Tarkistus 108

Tarkistus 108

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 3 kohta – b alakohta

4 artikla – 3 kohta – b alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (b) | työskentely seurantatiedoissa olevien merkityksellisten puutteiden korjaamiseksi; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(b)

työskentely seurantatiedoissa olevien merkityksellisten puutteiden korjaamiseksi;

| (b) | tarvittavien resurssien arviointi ja
  työskentely
  esimerkiksi systeemisen muutoksen mittaamiseen liittyvissä
  seurantatiedoissa olevien merkityksellisten puutteiden korjaamiseksi; |
| --- | --- |

(b)

tarvittavien resurssien arviointi ja
  työskentely
  esimerkiksi systeemisen muutoksen mittaamiseen liittyvissä
  seurantatiedoissa olevien merkityksellisten puutteiden korjaamiseksi;

tarvittavien resurssien arviointi ja

esimerkiksi systeemisen muutoksen mittaamiseen liittyvissä

Tarkistus 109

Tarkistus 109

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 3 kohta – c alakohta

4 artikla – 3 kohta – c alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (c) | toimintapoliittisesti merkityksellisten ja systeemisten analyysien tekeminen ja poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanon edistäminen unionin ja kansallisella tasolla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c)

toimintapoliittisesti merkityksellisten ja systeemisten analyysien tekeminen ja poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanon edistäminen unionin ja kansallisella tasolla;

| (c) | toimintapoliittisesti merkityksellisten ja systeemisten analyysien tekeminen ja poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanon edistäminen unionin ja kansallisella tasolla
  esimerkiksi esittämällä suosituksia tavoitteiden saavuttamisen vauhdittamiseksi
  ; |
| --- | --- |

(c)

toimintapoliittisesti merkityksellisten ja systeemisten analyysien tekeminen ja poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanon edistäminen unionin ja kansallisella tasolla
  esimerkiksi esittämällä suosituksia tavoitteiden saavuttamisen vauhdittamiseksi
  ;

esimerkiksi esittämällä suosituksia tavoitteiden saavuttamisen vauhdittamiseksi

Tarkistus 110

Tarkistus 110

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 3 kohta – c a alakohta (uusi)

4 artikla – 3 kohta – c a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (c a) | sellaisten ennakointivälineiden kaltaisten välineiden kokoaminen, joilla voidaan saada tietoa myös siitä, kuinka kaukana tavoitteista ollaan; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(c a)

(c a)

sellaisten ennakointivälineiden kaltaisten välineiden kokoaminen, joilla voidaan saada tietoa myös siitä, kuinka kaukana tavoitteista ollaan;

sellaisten ennakointivälineiden kaltaisten välineiden kokoaminen, joilla voidaan saada tietoa myös siitä, kuinka kaukana tavoitteista ollaan;

Tarkistus 111

Tarkistus 111

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 3 kohta – d alakohta

4 artikla – 3 kohta – d alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (d) | ympäristöön kohdistuvia, sosiaalisia ja taloudellisia
  vaikutuksia
  koskevien tietojen integrointi ja muiden saatavilla olevien tietojen, esimerkiksi Copernicus-ohjelman tuottamien tietojen, täysimääräinen hyödyntäminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d)

ympäristöön kohdistuvia, sosiaalisia ja taloudellisia
  vaikutuksia
  koskevien tietojen integrointi ja muiden saatavilla olevien tietojen, esimerkiksi Copernicus-ohjelman tuottamien tietojen, täysimääräinen hyödyntäminen;

vaikutuksia

| (d) | ympäristöön kohdistuvia, sosiaalisia ja taloudellisia
  sekä terveysvaikutuksia
  koskevien tietojen integrointi ja muiden saatavilla olevien tietojen, esimerkiksi Copernicus-ohjelman tuottamien tietojen, täysimääräinen hyödyntäminen; |
| --- | --- |

(d)

ympäristöön kohdistuvia, sosiaalisia ja taloudellisia
  sekä terveysvaikutuksia
  koskevien tietojen integrointi ja muiden saatavilla olevien tietojen, esimerkiksi Copernicus-ohjelman tuottamien tietojen, täysimääräinen hyödyntäminen;

sekä terveysvaikutuksia

Tarkistus 112

Tarkistus 112

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 3 kohta – d a alakohta (uusi)

4 artikla – 3 kohta – d a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d a) | ekologisia kriittisiä pisteitä koskevassa tietämyksessä olevien vakavien puutteiden korjaaminen; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d a)

(d a)

ekologisia kriittisiä pisteitä koskevassa tietämyksessä olevien vakavien puutteiden korjaaminen;

ekologisia kriittisiä pisteitä koskevassa tietämyksessä olevien vakavien puutteiden korjaaminen;

Tarkistus 113

Tarkistus 113

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 3 kohta – d b alakohta (uusi)

4 artikla – 3 kohta – d b alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (d b) | sellaisten mallien kehittäminen, joilla arvioidaan ja ennustetaan tuleviin sukupolviin kohdistuvia ympäristöön ja ilmastoon liittyvien politiikkojen ennakoituja vaikutuksia; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(d b)

(d b)

sellaisten mallien kehittäminen, joilla arvioidaan ja ennustetaan tuleviin sukupolviin kohdistuvia ympäristöön ja ilmastoon liittyvien politiikkojen ennakoituja vaikutuksia;

sellaisten mallien kehittäminen, joilla arvioidaan ja ennustetaan tuleviin sukupolviin kohdistuvia ympäristöön ja ilmastoon liittyvien politiikkojen ennakoituja vaikutuksia;

Tarkistus 114

Tarkistus 114

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 3 kohta – e alakohta

4 artikla – 3 kohta – e alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (e) | tietojen saatavuuden parantaminen entisestään unionin ohjelmien avulla; |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(e)

tietojen saatavuuden parantaminen entisestään unionin ohjelmien avulla;

| (e) | tietojen saatavuuden
  , yhteentoimivuuden ja saavutettavuuden
  parantaminen entisestään unionin ohjelmien avulla; |
| --- | --- |

(e)

tietojen saatavuuden
  , yhteentoimivuuden ja saavutettavuuden
  parantaminen entisestään unionin ohjelmien avulla;

, yhteentoimivuuden ja saavutettavuuden

Tarkistus 115

Tarkistus 115

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 3 kohta – g alakohta

4 artikla – 3 kohta – g alakohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| (g) | kansalaisyhteiskunnan,
  viranomaisten
  ,
  kansalaisten
  , työmarkkinaosapuolten ja yksityisen sektorin auttaminen tunnistamaan ilmasto- ja ympäristöriskit ja toteuttamaan toimia
  niiden
  ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi sekä niihin sopeutumiseksi, ja kyseisten toimijoiden kannustaminen sitoutumaan tietoaukkojen korjaamiseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(g)

(g)

kansalaisyhteiskunnan,
  viranomaisten
  ,
  kansalaisten
  , työmarkkinaosapuolten ja yksityisen sektorin auttaminen tunnistamaan ilmasto- ja ympäristöriskit ja toteuttamaan toimia
  niiden
  ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi sekä niihin sopeutumiseksi, ja kyseisten toimijoiden kannustaminen sitoutumaan tietoaukkojen korjaamiseen.

viranomaisten

kansalaisten

niiden

| (g) | kansalaisyhteiskunnan,
  kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten
  ,
  yksilöiden ja yhteisöjen
  , työmarkkinaosapuolten ja yksityisen sektorin auttaminen tunnistamaan ilmasto- ja ympäristöriskit
  , arvioimaan niiden vaikutuksia
  ja toteuttamaan toimia
  näiden riskien
  ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi sekä niihin sopeutumiseksi, ja kyseisten toimijoiden kannustaminen sitoutumaan tietoaukkojen korjaamiseen; |
| --- | --- |

(g)

kansalaisyhteiskunnan,
  kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten
  ,
  yksilöiden ja yhteisöjen
  , työmarkkinaosapuolten ja yksityisen sektorin auttaminen tunnistamaan ilmasto- ja ympäristöriskit
  , arvioimaan niiden vaikutuksia
  ja toteuttamaan toimia
  näiden riskien
  ehkäisemiseksi ja lieventämiseksi sekä niihin sopeutumiseksi, ja kyseisten toimijoiden kannustaminen sitoutumaan tietoaukkojen korjaamiseen;

kansallisten, alue- ja paikallisviranomaisten

yksilöiden ja yhteisöjen

, arvioimaan niiden vaikutuksia

näiden riskien

Tarkistus 116

Tarkistus 116

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 3 kohta – g a alakohta (uusi)

4 artikla – 3 kohta – g a alakohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | (g a) | kansalaisten kannustaminen ympäristöasioiden ja vaatimusten noudattamista koskevien puutteiden valvontaan ja niistä ilmoittamiseen esimerkiksi käyttämällä verkossa toimivia järjestelmiä ja matkapuhelinsovelluksia ilmoittamisen helpottamiseksi. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

(g a)

(g a)

kansalaisten kannustaminen ympäristöasioiden ja vaatimusten noudattamista koskevien puutteiden valvontaan ja niistä ilmoittamiseen esimerkiksi käyttämällä verkossa toimivia järjestelmiä ja matkapuhelinsovelluksia ilmoittamisen helpottamiseksi.

kansalaisten kannustaminen ympäristöasioiden ja vaatimusten noudattamista koskevien puutteiden valvontaan ja niistä ilmoittamiseen esimerkiksi käyttämällä verkossa toimivia järjestelmiä ja matkapuhelinsovelluksia ilmoittamisen helpottamiseksi.

Tarkistus 117

Tarkistus 117

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

4 artikla – 4 kohta

4 artikla – 4 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| 4.   Komissio tarkastelee säännöllisesti tieto- ja tietämystarpeita unionin ja kansallisella tasolla, mukaan lukien Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan kemikaaliviraston valmiudet suorittaa 3 kohdassa tarkoitetut tehtävät. | 4.   Komissio tarkastelee säännöllisesti tieto- ja tietämystarpeita unionin ja kansallisella tasolla, mukaan lukien Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan kemikaaliviraston
  sekä tarvittaessa muiden unionin elinten ja virastojen
  valmiudet suorittaa 3 kohdassa tarkoitetut tehtävät
  , ja raportoi tämän tarkastelun tuloksista muun muassa antamalla ehdotuksia mahdollisiin henkilö- ja taloudellisiin resurssitarpeisiin vastaamiseksi tai muiden mahdollisten puutteiden korjaamiseksi
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

4.   Komissio tarkastelee säännöllisesti tieto- ja tietämystarpeita unionin ja kansallisella tasolla, mukaan lukien Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan kemikaaliviraston valmiudet suorittaa 3 kohdassa tarkoitetut tehtävät.

4.   Komissio tarkastelee säännöllisesti tieto- ja tietämystarpeita unionin ja kansallisella tasolla, mukaan lukien Euroopan ympäristökeskuksen ja Euroopan kemikaaliviraston
  sekä tarvittaessa muiden unionin elinten ja virastojen
  valmiudet suorittaa 3 kohdassa tarkoitetut tehtävät
  , ja raportoi tämän tarkastelun tuloksista muun muassa antamalla ehdotuksia mahdollisiin henkilö- ja taloudellisiin resurssitarpeisiin vastaamiseksi tai muiden mahdollisten puutteiden korjaamiseksi
  .

Tarkistus 118

Tarkistus 118

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

5 artikla – - 1 kohta (uusi)

5 artikla – - 1 kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1.
     
  Komissio toteuttaa kahdeksannen ympäristöohjelman väliarvioinnin 31 päivään maaliskuuta 2024 mennessä ja toimittaa sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Väliarvioinnissa kuvataan edistymistä 2 artiklan 2 kohdassa säädettyjen aihekohtaisten ensisijaisten tavoitteiden, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet mukaan lukien, saavuttamisessa, 3 artiklassa tarkoitettujen mahdollistavien edellytysten ja toimien tilaa sekä edistymistä systeemisen muutoksen seurannassa ja arvioinnissa, ja se perustuu 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun viimeisimpään arvioon sekä julkisen kuulemisen tuloksiin. Väliarvioinnissa esitetään suosituksia ja korjaustoimia, joita tarvitaan kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, kunnes ohjelma on saatettu päätökseen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

-1.
     
  Komissio toteuttaa kahdeksannen ympäristöohjelman väliarvioinnin 31 päivään maaliskuuta 2024 mennessä ja toimittaa sen Euroopan parlamentille ja neuvostolle. Väliarvioinnissa kuvataan edistymistä 2 artiklan 2 kohdassa säädettyjen aihekohtaisten ensisijaisten tavoitteiden, Euroopan vihreän kehityksen ohjelman tavoitteet mukaan lukien, saavuttamisessa, 3 artiklassa tarkoitettujen mahdollistavien edellytysten ja toimien tilaa sekä edistymistä systeemisen muutoksen seurannassa ja arvioinnissa, ja se perustuu 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun viimeisimpään arvioon sekä julkisen kuulemisen tuloksiin. Väliarvioinnissa esitetään suosituksia ja korjaustoimia, joita tarvitaan kahdeksannen ympäristöohjelman ensisijaisten tavoitteiden saavuttamiseksi, kunnes ohjelma on saatettu päätökseen.

Tarkistus 119

Tarkistus 119

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

5 artikla – - 1 a kohta (uusi)

5 artikla – - 1 a kohta (uusi)

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| | -1 a.
     
  Vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaalien jälkeen virkaan astuva komissio ottaa huomioon - 1 kohdassa tarkoitetussa väliarvioinnissa esitetyn edistymisen, muut asian kannalta merkitykselliset toimintapoliittiset muutokset ja Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”The European environment – state and outlook 2020” ja esittää toimikautensa ensimmäisten 100 päivän aikana Euroopan parlamentille ja neuvostolle luettelon lainsäädäntötoimista ja muista toimista, jotka se aikoo toteuttaa toimikaudellaan, sekä näiden toteuttamisen aikataulun, jotta voidaan varmistaa kahdeksannen ympäristöohjelman sekä vuoteen 2030 että vuoteen 2050 ulottuvien ensisijaisten tavoitteiden täysimääräinen saavuttaminen. |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

-1 a.
     
  Vuoden 2024 Euroopan parlamentin vaalien jälkeen virkaan astuva komissio ottaa huomioon - 1 kohdassa tarkoitetussa väliarvioinnissa esitetyn edistymisen, muut asian kannalta merkitykselliset toimintapoliittiset muutokset ja Euroopan ympäristökeskuksen raportin ”The European environment – state and outlook 2020” ja esittää toimikautensa ensimmäisten 100 päivän aikana Euroopan parlamentille ja neuvostolle luettelon lainsäädäntötoimista ja muista toimista, jotka se aikoo toteuttaa toimikaudellaan, sekä näiden toteuttamisen aikataulun, jotta voidaan varmistaa kahdeksannen ympäristöohjelman sekä vuoteen 2030 että vuoteen 2050 ulottuvien ensisijaisten tavoitteiden täysimääräinen saavuttaminen.

Tarkistus 120

Tarkistus 120

Ehdotus päätökseksi

Ehdotus päätökseksi

5 artikla – 1 kohta

5 artikla – 1 kohta

| Komission teksti | Tarkistus |
| --- | --- |
| Komissio suorittaa 31 päivään maaliskuuta 2029 mennessä kahdeksannen ympäristöohjelman arvioinnin. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvioinnin tärkeimmät tulokset, ja jos se katsoo sen aiheelliseksi, liittää siihen lainsäädäntöehdotuksen seuraavaksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi. | Komissio suorittaa 31 päivään maaliskuuta 2029 mennessä kahdeksannen ympäristöohjelman arvioinnin. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvioinnin tärkeimmät tulokset, ja jos se katsoo sen aiheelliseksi, liittää siihen lainsäädäntöehdotuksen seuraavaksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi
  riittävän ajoissa, jotta yhdeksäs ympäristöohjelma voidaan ottaa käyttöön 1 päivään tammikuuta 2031 mennessä ja jotta kahdeksannen ja yhdeksännen ympäristöohjelman välille ei synny katkoa
  . |

Komission teksti

Komission teksti

Tarkistus

Tarkistus

Komissio suorittaa 31 päivään maaliskuuta 2029 mennessä kahdeksannen ympäristöohjelman arvioinnin. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvioinnin tärkeimmät tulokset, ja jos se katsoo sen aiheelliseksi, liittää siihen lainsäädäntöehdotuksen seuraavaksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi.

Komissio suorittaa 31 päivään maaliskuuta 2029 mennessä kahdeksannen ympäristöohjelman arvioinnin. Komissio antaa Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen, joka sisältää arvioinnin tärkeimmät tulokset, ja jos se katsoo sen aiheelliseksi, liittää siihen lainsäädäntöehdotuksen seuraavaksi ympäristöalan toimintaohjelmaksi
  riittävän ajoissa, jotta yhdeksäs ympäristöohjelma voidaan ottaa käyttöön 1 päivään tammikuuta 2031 mennessä ja jotta kahdeksannen ja yhdeksännen ympäristöohjelman välille ei synny katkoa
  .

riittävän ajoissa, jotta yhdeksäs ympäristöohjelma voidaan ottaa käyttöön 1 päivään tammikuuta 2031 mennessä ja jotta kahdeksannen ja yhdeksännen ympäristöohjelman välille ei synny katkoa

---

(1)  Asia päätettiin palauttaa asiasta vastaavaan valiokuntaan toimielinten välisiä neuvotteluja varten työjärjestyksen 59 artiklan 4 kohdan neljännen alakohdan mukaisesti (A9-0203/2021).

1

(24)  COM(2019)0233.

24

(24)  COM(2019)0233.

24

(25)  COM(2019)0640.

25

(26)  COM(2020)0080.

26

(25)  COM(2019)0640.

25

(26)  COM(2020)0080.

26

(1a)  
  IPBES Workshop on Biodiversity and Pandemics – Executive Summary, 2020.

1a

IPBES Workshop on Biodiversity and Pandemics – Executive Summary, 2020.

(1a)  

  EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

1a

EUVL L 282, 19.10.2016, s. 4.

(1a)  
  Euroopan parlamentin neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

1a

Euroopan parlamentin neuvoston asetus (EU) 2020/852, annettu 18 päivänä kesäkuuta 2020, kestävää sijoittamista helpottavasta kehyksestä ja asetuksen (EU) 2019/2088 muuttamisesta (EUVL L 198, 22.6.2020, s. 13).

(1a)  
  SDD-osaston valmisteluasiakirja nro 102 ”The Economy of Well-being – Creating opportunities for people’s well-being and economic growth”, 18. syyskuuta 2019.

1a

SDD-osaston valmisteluasiakirja nro 102 ”The Economy of Well-being – Creating opportunities for people’s well-being and economic growth”, 18. syyskuuta 2019.

(1a)  
  OECD:n loppuraportti ”A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance”, huhtikuu 2020.

1a

OECD:n loppuraportti ”A Comprehensive Overview of Global Biodiversity Finance”, huhtikuu 2020.

(1a)  
  Euroopan ympäristökeskuksen raportti nro 1/2021 ”Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction”.

1a

Euroopan ympäristökeskuksen raportti nro 1/2021 ”Nature-based solutions in Europe: Policy, knowledge and practice for climate change adaptation and disaster risk reduction”.

(1a)  
  Unionin tuomioistuimen tuomio 4.9.2018 asiassa C-57/16 P, ClientEarth v. komissio, ECLI:EU:C:2018:660.

1a

Unionin tuomioistuimen tuomio 4.9.2018 asiassa C-57/16 P, ClientEarth v. komissio, ECLI:EU:C:2018:660.

(27)  Ks. esim. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/fi/pdf

27

(28)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

28

(29)  Ks. esim. seuraavat aloitteet: OECD Well-being Framework, OECD Framework for Policy Action on Inclusive Growth, Better Life Initiative ja New Approaches to Economic Challenges Initiative.

29

(27)  Ks. esim. https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10414-2019-INIT/fi/pdf

27

(28)  https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/reflection-paper-towards-sustainable-europe-2030.

28

(29)  Ks. esim. seuraavat aloitteet: OECD Well-being Framework, OECD Framework for Policy Action on Inclusive Growth, Better Life Initiative ja New Approaches to Economic Challenges Initiative.

29

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta, EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1
  –77

  .

30

–77

(31)  COM(2020)0493.

31

(30)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2018/1999, annettu 11 päivänä joulukuuta 2018, energiaunionin ja ilmastotoimien hallinnosta (EUVL L 328, 21.12.2018, s. 1).

30

(31)  COM(2020)0493.

31

(32)  COM(2020)0080.

32

(32)  COM(2020)0080.

32

(1 a)  
  Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/99/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 328, 6.12.2008, s. 28).

1 a

Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2008/99/EY, annettu 19 päivänä marraskuuta 2008, ympäristönsuojelusta rikosoikeudellisin keinoin (EUVL L 328, 6.12.2008, s. 28).

(35)  https://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/2004/20040122

35

(35)  https://www.finlex.fi/fi/sopimukset/sopsteksti/2004/20040122

35

---

| 1.3.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 99/362 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 99/362

---

P9_TA(2021)0354

Erityisvaliokuntien ja tutkintavaliokunnan jäsenmäärät

Euroopan parlamentin päätös 8. heinäkuuta 2021 erityisvaliokuntien ja tutkintavaliokunnan jäsenmääristä (2021/2802(RSO))

(2022/C 99/45)

Euroopan parlamentti, joka

| — | ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon puheenjohtajakokouksen ehdotuksen,

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 tekemänsä päätöksen syöväntorjuntaa käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (1), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 tekemänsä päätöksen syöväntorjuntaa käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (1),

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 tekemänsä päätöksen ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 tekemänsä päätöksen ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (2),

| — | ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 tekemänsä päätöksen tekoälyä digitaalisella aikakaudella käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. kesäkuuta 2020 tekemänsä päätöksen tekoälyä digitaalisella aikakaudella käsittelevän erityisvaliokunnan asettamisesta ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (3),

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 tekemänsä päätöksen tutkintavaliokunnan asettamisesta tutkimaan epäilyjä unionin oikeuden rikkomisesta ja unionin oikeutta sovellettaessa tapahtuneesta hallinnollisesta epäkohdasta eläinten suojelun yhteydessä unionissa ja sen ulkopuolella tapahtuvan kuljetuksen aikana ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (4), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2020 tekemänsä päätöksen tutkintavaliokunnan asettamisesta tutkimaan epäilyjä unionin oikeuden rikkomisesta ja unionin oikeutta sovellettaessa tapahtuneesta hallinnollisesta epäkohdasta eläinten suojelun yhteydessä unionissa ja sen ulkopuolella tapahtuvan kuljetuksen aikana ja sen toimivallan, jäsenmäärän ja toimikauden keston määrittelystä (4),

| — | ottaa huomioon työjärjestyksen 207 ja 208 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksen 207 ja 208 artiklan,

| 1. | päättää erityisvaliokuntien ja tutkintavaliokunnan jäsenmääristä seuraavasti:






  — | syöväntorjuntaa käsittelevä erityisvaliokunta: 34 jäsentä |
| --- | --- | --- |

1.

—

syöväntorjuntaa käsittelevä erityisvaliokunta: 34 jäsentä

| — | ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevä erityisvaliokunta: 34 jäsentä |
| --- | --- |

—

ulkomaista sekaantumista kaikkiin Euroopan unionin demokraattisiin prosesseihin ja siihen sisältyvää disinformaatiota käsittelevä erityisvaliokunta: 34 jäsentä

| — | tekoälyä digitaalisella aikakaudella käsittelevä erityisvaliokunta: 34 jäsentä |
| --- | --- |

—

tekoälyä digitaalisella aikakaudella käsittelevä erityisvaliokunta: 34 jäsentä

| — | eläinten suojelua kuljetuksen aikana unionissa ja sen ulkopuolella käsittelevä tutkintavaliokunta: 31 jäsentä; |
| --- | --- |

—

eläinten suojelua kuljetuksen aikana unionissa ja sen ulkopuolella käsittelevä tutkintavaliokunta: 31 jäsentä;

| 2. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöksen tiedoksi neuvostolle ja komissiolle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0160.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0161.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0162.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P9_TA(2020)0163.

---