# Az Európai Unió C 120/2022

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 120 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 65. évfolyam2022. március 15. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 120

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

65. évfolyam2022. március 15.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 120/01 | A Bizottság közleménye az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló bizottsági rendelettervezet tartalmának elfogadása | 1 |
| 2022/C 120/02 | A Bizottság közleménye az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatás-fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló bizottsági rendelettervezet tartalmának elfogadása | 9 |
| 2022/C 120/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10625 – CARLYLE GROUP / MACQUARIE GROUP / HYCC) (
  1
  ) | 22 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2022/C 120/01

A Bizottság közleménye az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló bizottsági rendelettervezet tartalmának elfogadása

1

2022/C 120/02

A Bizottság közleménye az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatás-fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló bizottsági rendelettervezet tartalmának elfogadása

9

2022/C 120/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.10625 – CARLYLE GROUP / MACQUARIE GROUP / HYCC) (
  1
  )

1

22

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2022/C 120/04 | Értesítés a (KKBP) 2022/420 tanácsi végrehajtási határozattal végrehajtott, a jemeni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/932/KKBP tanácsi határozatban, valamint az (EU) 2022/419 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a jemeni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 1352/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó szervezet részére | 23 |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 120/05 | Euroátváltási árfolyamok — 2022. március 14. | 25 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2022/C 120/04

Értesítés a (KKBP) 2022/420 tanácsi végrehajtási határozattal végrehajtott, a jemeni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/932/KKBP tanácsi határozatban, valamint az (EU) 2022/419 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a jemeni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 1352/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó szervezet részére

23

Európai Bizottság

2022/C 120/05

Euroátváltási árfolyamok — 2022. március 14.

25

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2022/C 120/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10644 – TOWERBROOK CAPITAL PARTNERS / NEW MOUNTAIN CAPITAL / CLOUDMED SOLUTIONS / R1 RCM) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 26 |
| 2022/C 120/07 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 28 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2022/C 120/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.10644 – TOWERBROOK CAPITAL PARTNERS / NEW MOUNTAIN CAPITAL / CLOUDMED SOLUTIONS / R1 RCM) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

26

2022/C 120/07

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

28

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 2022.3.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 120/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 120/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló bizottsági rendelettervezet tartalmának elfogadása

(2022/C 120/01)

A Bizottság 2022. március 1-jén jóváhagyta az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló bizottsági rendelettervezet tartalmát.

A bizottsági rendelettervezet e közlemény mellékletében található.

A bizottsági rendelettervezet nyilvános konzultáció keretében véleményezhető az alábbi linken:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html.

---

MELLÉKLET

A Bizottság (EU) .../... Rendelettervezete

(...)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a megállapodások, döntések és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1971. december 20-i 2821/71/EGK tanácsi rendeletre (1),

e rendelet tervezetének közzétételét követően,

a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2821/71/EGK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendelet útján alkalmazza az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 101. cikke (3) bekezdését (*1)
  - a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozó olyan megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira, amelyek tárgya a szakosítás, ideértve az ilyen szakosítás eléréséhez szükséges megállapodásokat. |
| --- | --- |

(1)

A 2821/71/EGK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendelet útján alkalmazza az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: Szerződés) 101. cikke (3) bekezdését (*1)
  - a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozó olyan megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira, amelyek tárgya a szakosítás, ideértve az ilyen szakosítás eléréséhez szükséges megállapodásokat.

| (2) | A 1218/2010/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza a szakosítási megállapodások olyan csoportjait, amelyekre a Bizottság úgy tekintett, hogy azok általánosságban eleget tesznek a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésben megállapított feltételeknek. Tekintettel e 2022. december 31-én hatályát vesztő rendelet alkalmazásának összességében kedvező tapasztalataira, és figyelembe véve a felülvizsgálati eljárás eredményeit, helyénvaló egy újabb csoportmentességi rendelet elfogadása. |
| --- | --- |

(2)

A 1218/2010/EK bizottsági rendelet (2) meghatározza a szakosítási megállapodások olyan csoportjait, amelyekre a Bizottság úgy tekintett, hogy azok általánosságban eleget tesznek a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésben megállapított feltételeknek. Tekintettel e 2022. december 31-én hatályát vesztő rendelet alkalmazásának összességében kedvező tapasztalataira, és figyelembe véve a felülvizsgálati eljárás eredményeit, helyénvaló egy újabb csoportmentességi rendelet elfogadása.

| (3) | E rendeletnek két követelménynek kell megfelelnie: i. biztosítania kell a verseny hatékony védelmét, és ii. megfelelő jogbiztonságot kell nyújtania a vállalkozások számára. E célok megvalósítása során a lehető legnagyobb mértékben szem előtt kell tartani a hatósági felügyelet és a jogszabályi keretek egyszerűsítésének szükségességét. |
| --- | --- |

(3)

E rendeletnek két követelménynek kell megfelelnie: i. biztosítania kell a verseny hatékony védelmét, és ii. megfelelő jogbiztonságot kell nyújtania a vállalkozások számára. E célok megvalósítása során a lehető legnagyobb mértékben szem előtt kell tartani a hatósági felügyelet és a jogszabályi keretek egyszerűsítésének szükségességét.

| (4) | A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének alkalmazása szempontjából a piaci erő bizonyos szintje alatt általában feltételezhető, hogy a szakosítási megállapodások kedvező hatásai meghaladják a versenyre gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatásaikat. |
| --- | --- |

(4)

A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének alkalmazása szempontjából a piaci erő bizonyos szintje alatt általában feltételezhető, hogy a szakosítási megállapodások kedvező hatásai meghaladják a versenyre gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatásaikat.

| (5) | A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének rendelet általi alkalmazásához nem szükséges meghatározni azokat a megállapodásokat, amelyek a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése alá tartozhatnak. A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó megállapodások egyedi értékelésénél több tényezőt is figyelembe kell venni, így különösen az érintett piac szerkezetét. |
| --- | --- |

(5)

A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének rendelet általi alkalmazásához nem szükséges meghatározni azokat a megállapodásokat, amelyek a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése alá tartozhatnak. A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó megállapodások egyedi értékelésénél több tényezőt is figyelembe kell venni, így különösen az érintett piac szerkezetét.

| (6) | Az e rendelettel létrehozott mentesség kedvezményét azokra a megállapodásokra kell korlátozni, amelyekről megfelelő bizonyossággal feltételezhető, hogy megfelelnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(6)

Az e rendelettel létrehozott mentesség kedvezményét azokra a megállapodásokra kell korlátozni, amelyekről megfelelő bizonyossággal feltételezhető, hogy megfelelnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

| (7) | A szakosítási megállapodások nagy valószínűséggel hozzájárulnak a termékek előállításának és a szolgáltatások előkészítésének, illetve azok forgalmazásának javításához, ha a felek egymást kiegészítő készségekkel, eszközökkel vagy tevékenységekkel rendelkeznek, mivel így az adott termékek előállítására vagy az adott szolgáltatások előkészítésére összpontosíthatnak, és ezáltal hatékonyabban működhetnek és olcsóbban szállíthatják a termékeket. Hatékony verseny esetén valószínű, hogy a fogyasztók a keletkező előnyökből méltányosan részesülnek. |
| --- | --- |

(7)

A szakosítási megállapodások nagy valószínűséggel hozzájárulnak a termékek előállításának és a szolgáltatások előkészítésének, illetve azok forgalmazásának javításához, ha a felek egymást kiegészítő készségekkel, eszközökkel vagy tevékenységekkel rendelkeznek, mivel így az adott termékek előállítására vagy az adott szolgáltatások előkészítésére összpontosíthatnak, és ezáltal hatékonyabban működhetnek és olcsóbban szállíthatják a termékeket. Hatékony verseny esetén valószínű, hogy a fogyasztók a keletkező előnyökből méltányosan részesülnek.

| (8) | Ilyen előnyök a következőkből származhatnak: a) olyan megállapodások, amelyek révén valamely fél vagy felek részben vagy egészben felhagynak bizonyos termékek gyártásával vagy bizonyos szolgáltatások előkészítésével egy másik fél vagy felek javára („egyoldalú szakosodás”); b) olyan megállapodások, amelyek révén mindegyik fél részben vagy egészben felhagy bizonyos, egymástól különböző termékek gyártásával vagy bizonyos szolgáltatások előkészítésével egy másik fél vagy felek javára („kölcsönös szakosítás”); és c) olyan megállapodások, amelyek révén két vagy több fél vállalja, hogy bizonyos termékek előállítását vagy bizonyos szolgáltatások előkészítését közösen végzi („közös előállítás”). |
| --- | --- |

(8)

Ilyen előnyök a következőkből származhatnak: a) olyan megállapodások, amelyek révén valamely fél vagy felek részben vagy egészben felhagynak bizonyos termékek gyártásával vagy bizonyos szolgáltatások előkészítésével egy másik fél vagy felek javára („egyoldalú szakosodás”); b) olyan megállapodások, amelyek révén mindegyik fél részben vagy egészben felhagy bizonyos, egymástól különböző termékek gyártásával vagy bizonyos szolgáltatások előkészítésével egy másik fél vagy felek javára („kölcsönös szakosítás”); és c) olyan megállapodások, amelyek révén két vagy több fél vállalja, hogy bizonyos termékek előállítását vagy bizonyos szolgáltatások előkészítését közösen végzi („közös előállítás”).

| (9) | E rendelet szolgáltatásokra való alkalmazása a szolgáltatások előkészítésére vonatkozik (nem pedig a szolgáltatásnyújtásra). A szolgáltatások előkészítése az ügyfeleknek nyújtott szolgáltatásokat megelőző szakaszban végzett tevékenységekre vonatkozik (például együttműködés egy olyan platform létrehozásában, amelyen keresztül szolgáltatást nyújtanak). A szolgáltatásnyújtás nem tartozik e rendelet hatálya alá, kivéve a forgalmazással összefüggésben, amelynek keretében a felek a szakosítási megállapodás alapján előkészített szolgáltatásokat és előállított termékeket nyújtják. |
| --- | --- |

(9)

E rendelet szolgáltatásokra való alkalmazása a szolgáltatások előkészítésére vonatkozik (nem pedig a szolgáltatásnyújtásra). A szolgáltatások előkészítése az ügyfeleknek nyújtott szolgáltatásokat megelőző szakaszban végzett tevékenységekre vonatkozik (például együttműködés egy olyan platform létrehozásában, amelyen keresztül szolgáltatást nyújtanak). A szolgáltatásnyújtás nem tartozik e rendelet hatálya alá, kivéve a forgalmazással összefüggésben, amelynek keretében a felek a szakosítási megállapodás alapján előkészített szolgáltatásokat és előállított termékeket nyújtják.

| (10) | Az egyoldalú és a kölcsönös szakosítási megállapodások esetében e rendelet alkalmazását az azonos termékpiacon tevékenykedő felekre kell korlátozni. Mindazonáltal nem szükséges feltétel az, hogy a felek azonos földrajzi piacon tevékenykedjenek. Ezen túlmenően az egyoldalú és kölcsönös szakosítás nem kívánja meg, hogy valamelyik fél csökkentse kapacitásait; elégséges feltétel a termelési volumen csökkentése. |
| --- | --- |

(10)

Az egyoldalú és a kölcsönös szakosítási megállapodások esetében e rendelet alkalmazását az azonos termékpiacon tevékenykedő felekre kell korlátozni. Mindazonáltal nem szükséges feltétel az, hogy a felek azonos földrajzi piacon tevékenykedjenek. Ezen túlmenően az egyoldalú és kölcsönös szakosítás nem kívánja meg, hogy valamelyik fél csökkentse kapacitásait; elégséges feltétel a termelési volumen csökkentése.

| (11) | Annak biztosítására, hogy a szakosítás előnyei anélkül valósuljanak meg, hogy az egyik fél teljesen elhagyná a piacot a termelést követő fázisban, az egyoldalú és kölcsönös szakosítási megállapodások csak annyiban tartoznak e rendelet alkalmazási körébe, amennyiben ellátási és beszerzési kötelezettséget írnak elő. Az ellátási és beszerzési kötelezettségek jellege lehet kizárólagos, de nem feltétlenül kell annak lennie. |
| --- | --- |

(11)

Annak biztosítására, hogy a szakosítás előnyei anélkül valósuljanak meg, hogy az egyik fél teljesen elhagyná a piacot a termelést követő fázisban, az egyoldalú és kölcsönös szakosítási megállapodások csak annyiban tartoznak e rendelet alkalmazási körébe, amennyiben ellátási és beszerzési kötelezettséget írnak elő. Az ellátási és beszerzési kötelezettségek jellege lehet kizárólagos, de nem feltétlenül kell annak lennie.

| (12) | E rendelet alkalmazandó az olyan felek között megkötött közös előállítási megállapodásokra, amelyek már ugyanazon termékpiacon tevékenykednek, vagy amelyek a közös előállítási megállapodás révén kívánnak belépni az adott termékpiacra. Továbbá a közös előállítási megállapodás fogalma nem kötelezi a feleket arra, hogy csökkentsék a tervezett közös megállapodásuk hatályán kívül eső termékek előállításával vagy szolgáltatások előkészítésével kapcsolatos egyéni tevékenységeiket. |
| --- | --- |

(12)

E rendelet alkalmazandó az olyan felek között megkötött közös előállítási megállapodásokra, amelyek már ugyanazon termékpiacon tevékenykednek, vagy amelyek a közös előállítási megállapodás révén kívánnak belépni az adott termékpiacra. Továbbá a közös előállítási megállapodás fogalma nem kötelezi a feleket arra, hogy csökkentsék a tervezett közös megállapodásuk hatályán kívül eső termékek előállításával vagy szolgáltatások előkészítésével kapcsolatos egyéni tevékenységeiket.

| (13) | Vélelmezhető, hogy ha a részt vevő vállalkozások részesedése a szakosítási megállapodás tárgyát képező termékek piacán nem halad meg bizonyos szintet, a megállapodások a méretnagyságból vagy tevékenységi körből adódó gazdaságosság vagy jobb termelési technológiák formájában gazdasági előnyökkel járnak általában, miközben a fogyasztók számára is lehetővé teszik, hogy a keletkező haszonból méltányosan részesüljenek. |
| --- | --- |

(13)

Vélelmezhető, hogy ha a részt vevő vállalkozások részesedése a szakosítási megállapodás tárgyát képező termékek piacán nem halad meg bizonyos szintet, a megállapodások a méretnagyságból vagy tevékenységi körből adódó gazdaságosság vagy jobb termelési technológiák formájában gazdasági előnyökkel járnak általában, miközben a fogyasztók számára is lehetővé teszik, hogy a keletkező haszonból méltányosan részesüljenek.

| (14) | Amennyiben a szakosítási megállapodás hatálya alá tartozó termékek olyan közbenső termékek, amelyeket egy vagy több fél részben vagy egészben nyersanyagként használ fel az e felek által később a piacon értékesített egyes továbbfeldolgozott termékek előállításához, az e rendelet által biztosított mentesség további feltételeként kell meghatározni, hogy a felek részesedése a továbbfeldolgozott termékek érintett piacán nem haladhat meg egy bizonyos szintet. Ilyen esetben, ha csak a közbenső termékek szintjén vizsgálnánk a felek piaci részesedését, akkor figyelmen kívül hagynánk a kizárás kockázatát vagy a nyersanyagárak versenytársak általi emelésének a továbbfeldolgozott termékek szintjén jelentkező kockázatát. |
| --- | --- |

(14)

Amennyiben a szakosítási megállapodás hatálya alá tartozó termékek olyan közbenső termékek, amelyeket egy vagy több fél részben vagy egészben nyersanyagként használ fel az e felek által később a piacon értékesített egyes továbbfeldolgozott termékek előállításához, az e rendelet által biztosított mentesség további feltételeként kell meghatározni, hogy a felek részesedése a továbbfeldolgozott termékek érintett piacán nem haladhat meg egy bizonyos szintet. Ilyen esetben, ha csak a közbenső termékek szintjén vizsgálnánk a felek piaci részesedését, akkor figyelmen kívül hagynánk a kizárás kockázatát vagy a nyersanyagárak versenytársak általi emelésének a továbbfeldolgozott termékek szintjén jelentkező kockázatát.

| (15) | Nem vélelmezhető, hogy a szakosítási megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esnek, vagy nem felelnek meg a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, amennyiben az e rendeletben megállapított piaci részesedési küszöböt túllépik, vagy az e rendeletben foglalt bármely más feltétel nem teljesül. Ilyen esetben el kell végezni a szakosítási megállapodásnak a Szerződés 101. cikke szerinti egyedi értékelését. |
| --- | --- |

(15)

Nem vélelmezhető, hogy a szakosítási megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esnek, vagy nem felelnek meg a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, amennyiben az e rendeletben megállapított piaci részesedési küszöböt túllépik, vagy az e rendeletben foglalt bármely más feltétel nem teljesül. Ilyen esetben el kell végezni a szakosítási megállapodásnak a Szerződés 101. cikke szerinti egyedi értékelését.

| (16) | Ez a rendelet nem mentesítheti az olyan korlátozásokat tartalmazó megállapodásokat, amelyek nem nélkülözhetetlenek a szakosítási megállapodás eredményeként jelentkező kedvező hatások kiváltásához. Főszabály szerint a felek piaci részesedésétől függetlenül ki kell zárni az e rendelet által nyújtott mentesség kedvezményének köréből a harmadik felek tekintetében alkalmazott árak rögzítésével, a termelés vagy az értékesítés korlátozásával, illetve a piacok vagy a vevőkör felosztásával kapcsolatos egyes súlyos versenykorlátozásokat tartalmazó megállapodásokat. |
| --- | --- |

(16)

Ez a rendelet nem mentesítheti az olyan korlátozásokat tartalmazó megállapodásokat, amelyek nem nélkülözhetetlenek a szakosítási megállapodás eredményeként jelentkező kedvező hatások kiváltásához. Főszabály szerint a felek piaci részesedésétől függetlenül ki kell zárni az e rendelet által nyújtott mentesség kedvezményének köréből a harmadik felek tekintetében alkalmazott árak rögzítésével, a termelés vagy az értékesítés korlátozásával, illetve a piacok vagy a vevőkör felosztásával kapcsolatos egyes súlyos versenykorlátozásokat tartalmazó megállapodásokat.

| (17) | A piaci részesedési küszöb, egyes megállapodások kizárása az e rendelet által biztosított mentességből és az e rendeletben előírt feltételek általában biztosítják azt, hogy azok a megállapodások, amelyekre a csoportmentesség alkalmazható, ne nyújtsanak lehetőséget a feleknek arra, hogy a versenyt az adott termékek, illetve szolgáltatások jelentős része tekintetében megszüntessék. |
| --- | --- |

(17)

A piaci részesedési küszöb, egyes megállapodások kizárása az e rendelet által biztosított mentességből és az e rendeletben előírt feltételek általában biztosítják azt, hogy azok a megállapodások, amelyekre a csoportmentesség alkalmazható, ne nyújtsanak lehetőséget a feleknek arra, hogy a versenyt az adott termékek, illetve szolgáltatások jelentős része tekintetében megszüntessék.

| (18) | Az e rendelet által biztosított kedvezmény i 1/2003/EK tanácsi rendelet (3) 29. cikke alapján visszavonható. |
| --- | --- |

(18)

Az e rendelet által biztosított kedvezmény i 1/2003/EK tanácsi rendelet (3) 29. cikke alapján visszavonható.

| (19) | A felek szerkezetét befolyásolni képes szakosítási megállapodások megkötésének megkönnyítése érdekében e rendelet hatályának időtartamát 12 évben kell megállapítani, |
| --- | --- |

(19)

A felek szerkezetét befolyásolni képes szakosítási megállapodások megkötésének megkönnyítése érdekében e rendelet hatályának időtartamát 12 évben kell megállapítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Fogalommeghatározások

1.   E rendelet alkalmazásában:

| a. | „szakosítási megállapodás”: egyoldalú szakosítási megállapodás, kölcsönös szakosítási megállapodás vagy közös előállítási megállapodás;






  (1) | „egyoldalú szakosítási megállapodás”: két vagy több, azonos termékpiacon tevékenykedő fél közötti olyan megállapodás, amelynek értelmében az egyik fél vállalja, hogy részben vagy teljesen megszünteti egyes termékek előállítását, vagy tartózkodik e termékek előállításától, és ezeket a termékeket a másik féltől vagy felektől szerzi be, amelyek vállalkoznak e termékek előállítására és szállítására; |
| --- | --- | --- |

a.

„szakosítási megállapodás”: egyoldalú szakosítási megállapodás, kölcsönös szakosítási megállapodás vagy közös előállítási megállapodás;

(1)

„egyoldalú szakosítási megállapodás”: két vagy több, azonos termékpiacon tevékenykedő fél közötti olyan megállapodás, amelynek értelmében az egyik fél vállalja, hogy részben vagy teljesen megszünteti egyes termékek előállítását, vagy tartózkodik e termékek előállításától, és ezeket a termékeket a másik féltől vagy felektől szerzi be, amelyek vállalkoznak e termékek előállítására és szállítására;

| (2) | „kölcsönös szakosítási megállapodás”: két vagy több, ugyanazon termékpiacon tevékenykedő fél közötti olyan megállapodás, amelynek értelmében két vagy több fél kölcsönösen vállalja, hogy részben vagy teljesen megszünteti egyes, egymástól különböző termékek előállítását, vagy tartózkodik e termékek előállításától, és ezeket a termékeket a másik felektől szerzi be, amelyek vállalkoznak e termékek előállítására és szállítására; |
| --- | --- |

(2)

„kölcsönös szakosítási megállapodás”: két vagy több, ugyanazon termékpiacon tevékenykedő fél közötti olyan megállapodás, amelynek értelmében két vagy több fél kölcsönösen vállalja, hogy részben vagy teljesen megszünteti egyes, egymástól különböző termékek előállítását, vagy tartózkodik e termékek előállításától, és ezeket a termékeket a másik felektől szerzi be, amelyek vállalkoznak e termékek előállítására és szállítására;

| (3) | „közös előállítási megállapodás”: olyan megállapodás, amelynek értelmében két vagy több fél vállalja, hogy egyes termékeket közösen állít elő; |
| --- | --- |

(3)

„közös előállítási megállapodás”: olyan megállapodás, amelynek értelmében két vagy több fél vállalja, hogy egyes termékeket közösen állít elő;

| b. | „megállapodás”: megállapodás, vállalkozások társulásainak döntése vagy összehangolt magatartás; |
| --- | --- |

b.

„megállapodás”: megállapodás, vállalkozások társulásainak döntése vagy összehangolt magatartás;

| c. | „termék”: áru vagy szolgáltatás, beleértve a közbenső termékeket vagy részszolgáltatásokat, valamint a végtermékeket és/vagy végső szolgáltatásokat, a forgalmazás és a bérleti szolgáltatások kivételével; |
| --- | --- |

c.

„termék”: áru vagy szolgáltatás, beleértve a közbenső termékeket vagy részszolgáltatásokat, valamint a végtermékeket és/vagy végső szolgáltatásokat, a forgalmazás és a bérleti szolgáltatások kivételével;

| d. | „előállítás”: áru előállítása vagy szolgáltatás előkészítése, alvállalkozás útján is; |
| --- | --- |

d.

„előállítás”: áru előállítása vagy szolgáltatás előkészítése, alvállalkozás útján is;

| e. | „szolgáltatás előkészítése”: a vevők számára történő szolgáltatásnyújtást megelőző szakaszban végzett tevékenységek; |
| --- | --- |

e.

„szolgáltatás előkészítése”: a vevők számára történő szolgáltatásnyújtást megelőző szakaszban végzett tevékenységek;

| f. | „szakosított termék”: a szakosítási megállapodás alapján előállított termék; |
| --- | --- |

f.

„szakosított termék”: a szakosítási megállapodás alapján előállított termék;

| g. | „továbbfeldolgozott termék”: olyan termék, amelynek előállításához egy vagy több fél szakosított terméket használ fel nyersanyagként, és amelyet e felek a piacon értékesítenek; |
| --- | --- |

g.

„továbbfeldolgozott termék”: olyan termék, amelynek előállításához egy vagy több fél szakosított terméket használ fel nyersanyagként, és amelyet e felek a piacon értékesítenek;

| h. | „érintett piac”: azon érintett termék- vagy földrajzi piac, amelyhez a szakosítási megállapodás tárgyát képező termékek tartoznak, valamint emellett – amennyiben a szakosított termékek olyan közbenső termékek, amelyeket egy vagy több fél részben vagy teljesen nyersanyagként használ fel egyes továbbfeldolgozott termékek előállításához – azon érintett termék- vagy földrajzi piac, amelyhez a továbbfeldolgozott termékek tartoznak; |
| --- | --- |

h.

„érintett piac”: azon érintett termék- vagy földrajzi piac, amelyhez a szakosítási megállapodás tárgyát képező termékek tartoznak, valamint emellett – amennyiben a szakosított termékek olyan közbenső termékek, amelyeket egy vagy több fél részben vagy teljesen nyersanyagként használ fel egyes továbbfeldolgozott termékek előállításához – azon érintett termék- vagy földrajzi piac, amelyhez a továbbfeldolgozott termékek tartoznak;

| i. | „versengő vállalkozás”: tényleges vagy potenciális versenytárs:






  (1) | „tényleges versenytárs”: ugyanazon az érintett piacon tevékenykedő vállalkozás; |
| --- | --- | --- |

i.

„versengő vállalkozás”: tényleges vagy potenciális versenytárs:

(1)

„tényleges versenytárs”: ugyanazon az érintett piacon tevékenykedő vállalkozás;

| (2) | „potenciális versenytárs”: olyan vállalkozás, amelyről reálisan – tehát nem pusztán elméleti lehetőségként – feltételezhető, hogy a szakosítási megállapodás hiányában legfeljebb három éven belül vállalná az érintett piacra lépéshez szükséges többletberuházásokat vagy egyéb szükséges költségeket; |
| --- | --- |

(2)

„potenciális versenytárs”: olyan vállalkozás, amelyről reálisan – tehát nem pusztán elméleti lehetőségként – feltételezhető, hogy a szakosítási megállapodás hiányában legfeljebb három éven belül vállalná az érintett piacra lépéshez szükséges többletberuházásokat vagy egyéb szükséges költségeket;

| j. | „kizárólagos szállítási kötelezettség”: az a kötelezettség, hogy a szakosított termékeket a megállapodásban részes félen vagy feleken kívül más versengő vállalkozásnak nem lehet szállítani; |
| --- | --- |

j.

„kizárólagos szállítási kötelezettség”: az a kötelezettség, hogy a szakosított termékeket a megállapodásban részes félen vagy feleken kívül más versengő vállalkozásnak nem lehet szállítani;

| k. | „kizárólagos beszerzési kötelezettség”: az a kötelezettség, hogy a szakosított termékeket csak a megállapodásban részes féltől vagy felektől lehet megvásárolni; |
| --- | --- |

k.

„kizárólagos beszerzési kötelezettség”: az a kötelezettség, hogy a szakosított termékeket csak a megállapodásban részes féltől vagy felektől lehet megvásárolni;

| l. | „közös”: a forgalmazás vonatkozásában akkor használható kifejezés, ha az adott tevékenységet:






  (1) | közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás végzi; vagy |
| --- | --- | --- |

l.

„közös”: a forgalmazás vonatkozásában akkor használható kifejezés, ha az adott tevékenységet:

(1)

közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás végzi; vagy

| (2) | kizárólagos vagy nem kizárólagos alapon közösen megbízott harmadik fél forgalmazó végzi, feltéve hogy ez a harmadik fél nem versengő vállalkozás; |
| --- | --- |

(2)

kizárólagos vagy nem kizárólagos alapon közösen megbízott harmadik fél forgalmazó végzi, feltéve hogy ez a harmadik fél nem versengő vállalkozás;

| m. | „forgalmazás”: szakosított termékek szállítása. |
| --- | --- |

m.

„forgalmazás”: szakosított termékek szállítása.

2.   E rendelet alkalmazásában a „vállalkozás” és „fél” fogalma magában foglalja a vonatkozó kapcsolt vállalkozásokat.

„Kapcsolt vállalkozások”:

| a. | olyan vállalkozások, amelyekben a szakosítási megállapodásban részes egyik fél közvetve vagy közvetlenül:






  i. | a szavazati jogok több mint fele gyakorlásának jogával rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

a.

olyan vállalkozások, amelyekben a szakosítási megállapodásban részes egyik fél közvetve vagy közvetlenül:

i.

a szavazati jogok több mint fele gyakorlásának jogával rendelkezik;

| ii. | jogosult a felügyelő testület, az ügyvezető testület vagy a vállalkozást jogszerűen képviselő testületek tagjai több mint felének kinevezésére; vagy |
| --- | --- |

ii.

jogosult a felügyelő testület, az ügyvezető testület vagy a vállalkozást jogszerűen képviselő testületek tagjai több mint felének kinevezésére; vagy

| iii. | jogosult a vállalkozás ügyeinek irányítására; |
| --- | --- |

iii.

jogosult a vállalkozás ügyeinek irányítására;

| b. | olyan vállalkozások, amelyek a szakosítási megállapodásban részes valamely fél vonatkozásában közvetve vagy közvetlenül rendelkeznek az a) pontban felsorolt jogokkal vagy felhatalmazással; |
| --- | --- |

b.

olyan vállalkozások, amelyek a szakosítási megállapodásban részes valamely fél vonatkozásában közvetve vagy közvetlenül rendelkeznek az a) pontban felsorolt jogokkal vagy felhatalmazással;

| c. | olyan vállalkozások, amelyek tekintetében a b) pontban említett vállalkozás közvetve vagy közvetlenül az a) pontban felsorolt jogokkal vagy felhatalmazással rendelkezik; |
| --- | --- |

c.

olyan vállalkozások, amelyek tekintetében a b) pontban említett vállalkozás közvetve vagy közvetlenül az a) pontban felsorolt jogokkal vagy felhatalmazással rendelkezik;

| d. | olyan vállalkozások, amelyekben a szakosítási megállapodásban részes valamely fél az a), b) vagy c) pontban említett vállalkozások egyikével vagy közülük többel, illetve az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több, együttesen rendelkezik az a) pontban felsorolt jogokkal vagy felhatalmazással; |
| --- | --- |

d.

olyan vállalkozások, amelyekben a szakosítási megállapodásban részes valamely fél az a), b) vagy c) pontban említett vállalkozások egyikével vagy közülük többel, illetve az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több, együttesen rendelkezik az a) pontban felsorolt jogokkal vagy felhatalmazással;

| e. | olyan vállalkozások, amelyekben az a) pontban felsorolt jogokkal, illetve felhatalmazással együttesen rendelkeznek a következők:






  i. | a szakosítási megállapodásban részes felek vagy azoknak az a)–d) pontban említett kapcsolt vállalkozásai; vagy |
| --- | --- | --- |

e.

olyan vállalkozások, amelyekben az a) pontban felsorolt jogokkal, illetve felhatalmazással együttesen rendelkeznek a következők:

i.

a szakosítási megállapodásban részes felek vagy azoknak az a)–d) pontban említett kapcsolt vállalkozásai; vagy

| ii. | a szakosítási megállapodásban részes egy vagy több fél vagy azoknak az a)–d) pontban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása és egy vagy több harmadik fél. |
| --- | --- |

ii.

a szakosítási megállapodásban részes egy vagy több fél vagy azoknak az a)–d) pontban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása és egy vagy több harmadik fél.

II. CÍM

MENTESSÉG

MENTESSÉG

2. cikk

Mentesség

(1)   A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése alapján és e rendelet rendelkezéseire is figyelemmel a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a szakosítási megállapodásokra.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt mentesség annyiban alkalmazandó, amennyiben az ilyen megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó versenykorlátozásokat tartalmaznak.

(3)   Az (1) bekezdésben előírt mentességet azokra a szakosítási megállapodásokra is alkalmazni kell, amelyek a szellemitulajdon-jogok egy vagy több fél részére történő átruházására vagy licenciába adására vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak, feltéve, hogy ezek a rendelkezések:

| a) | nem képezik az ilyen megállapodások elsődleges tárgyát; valamint |
| --- | --- |

a)

nem képezik az ilyen megállapodások elsődleges tárgyát; valamint

| b) | közvetlenül kapcsolódnak az ilyen megállapodások végrehajtásához, és szükségesek ahhoz. |
| --- | --- |

b)

közvetlenül kapcsolódnak az ilyen megállapodások végrehajtásához, és szükségesek ahhoz.

(4)   Az (1) bekezdésben meghatározott mentességet az olyan szakosítási megállapodásokra is alkalmazni kell, amelyek révén:

| a) | a felek kizárólagos beszerzési vagy szállítási kötelezettséget vállalnak; vagy |
| --- | --- |

a)

a felek kizárólagos beszerzési vagy szállítási kötelezettséget vállalnak; vagy

| b) | a felek közösen forgalmazzák a szakosított termékeket, és nem önállóan értékesítik azokat. |
| --- | --- |

b)

a felek közösen forgalmazzák a szakosított termékeket, és nem önállóan értékesítik azokat.

III. CÍM

KÜSZÖBÉRTÉKEK

KÜSZÖBÉRTÉKEK

3. cikk

A piaci részesedés küszöbértékei

(1)   A 2. cikkben meghatározott mentesség feltétele, hogy a felek együttes piaci részesedése ne haladja meg a 20 %-ot azo(ko)n az érintett piac(ok)on, amely(ek)hez a szakosított termékek tartoznak.

(2)   Amennyiben a szakosított termékek olyan közbenső termékek, amelyeket egy vagy több fél részben vagy egészben továbbfeldolgozott termékek előállításához használ fel, amelyeket szintén értékesít, a 2. cikk szerinti mentesség a következő feltételek teljesülésének függvénye:

| a) | a felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 20 %-ot azo(ko)n az érintett piac(ok)on, amely(ek)hez a szakosított termékek tartoznak, valamint |
| --- | --- |

a)

a felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 20 %-ot azo(ko)n az érintett piac(ok)on, amely(ek)hez a szakosított termékek tartoznak, valamint

| b) | a felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 20 %-ot azo(ko)n az érintett piac(ok)on, amely(ek)hez a továbbfeldolgozott termékek tartoznak. |
| --- | --- |

b)

a felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 20 %-ot azo(ko)n az érintett piac(ok)on, amely(ek)hez a továbbfeldolgozott termékek tartoznak.

4. cikk

A piaci részesedési küszöbértékek alkalmazása

A 3. cikkben előírt piaci részesedési küszöbértékek alkalmazása céljából a következő szabályokat kell alkalmazni:

| (1) | a piaci részesedést a piaci eladási érték alapján kell kiszámítani; amennyiben a piaci eladási értékre vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre, más megbízható piaci információkra – köztük a piaci eladási volumenekre – alapozott becsléseket lehet felhasználni a felek piaci részesedésének megállapításához; |
| --- | --- |

(1)

a piaci részesedést a piaci eladási érték alapján kell kiszámítani; amennyiben a piaci eladási értékre vonatkozó adatok nem állnak rendelkezésre, más megbízható piaci információkra – köztük a piaci eladási volumenekre – alapozott becsléseket lehet felhasználni a felek piaci részesedésének megállapításához;

| (2) | a piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani; vagy ha az előző naptári év nem reprezentatív a felek érintett piac(ok)on fennálló helyzete tekintetében, a piaci részesedést a felek előző három naptári évre vonatkozó piaci részesedésének átlagaként kell kiszámítani; |
| --- | --- |

(2)

a piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani; vagy ha az előző naptári év nem reprezentatív a felek érintett piac(ok)on fennálló helyzete tekintetében, a piaci részesedést a felek előző három naptári évre vonatkozó piaci részesedésének átlagaként kell kiszámítani;

| (3) | az 1. cikk (2) bekezdése második albekezdésének e) pontjában említett vállalkozások piaci részesedését az 1. cikk (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjában felsorolt joggal vagy felhatalmazással rendelkező valamennyi vállalkozás között egyenlő arányban kell megosztani; |
| --- | --- |

(3)

az 1. cikk (2) bekezdése második albekezdésének e) pontjában említett vállalkozások piaci részesedését az 1. cikk (2) bekezdése második albekezdésének a) pontjában felsorolt joggal vagy felhatalmazással rendelkező valamennyi vállalkozás között egyenlő arányban kell megosztani;

| (4) | ha a 3. cikkben említett piaci részesedés kezdetben nem több, mint 20 %, de később a szakosítási megállapodás által érintett piacok legalább egyikén e szint fölé emelkedik, a 2. cikkben meghatározott mentességet a 20 %-os küszöbérték első alkalommal történő átlépésének éve utáni két egymást követő naptári évben továbbra is alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(4)

ha a 3. cikkben említett piaci részesedés kezdetben nem több, mint 20 %, de később a szakosítási megállapodás által érintett piacok legalább egyikén e szint fölé emelkedik, a 2. cikkben meghatározott mentességet a 20 %-os küszöbérték első alkalommal történő átlépésének éve utáni két egymást követő naptári évben továbbra is alkalmazni kell.

IV. CÍM

KÜLÖNÖSEN SÚLYOS KORLÁTOZÁSOK

KÜLÖNÖSEN SÚLYOS KORLÁTOZÁSOK

5. cikk

Különösen súlyos korlátozások

A 2. cikkben megállapított mentesség nem alkalmazható azokra a szakosítási megállapodásokra, amelyek célja közvetve vagy közvetlenül, önmagukban vagy a felek ellenőrzése alá tartozó egyéb tényezőkkel együttesen, a következők bármelyike:

| (1) | az árak rögzítése a szakosított termékek harmadik felek részére történő értékesítésekor,
  kivéve a közös forgalmazás keretében a közvetlen vevőknek felszámított árakat; |
| --- | --- |

(1)

az árak rögzítése a szakosított termékek harmadik felek részére történő értékesítésekor,

kivéve a közös forgalmazás keretében a közvetlen vevőknek felszámított árakat;

| (2) | a kibocsátás vagy az értékesítés korlátozása,
  az alábbiak kivételével:






  a) | az egyoldalú vagy kölcsönös szakosítási megállapodásokban szereplő termékek megállapodás szerinti mennyiségére vonatkozó rendelkezések; vagy |
| --- | --- | --- |

(2)

a kibocsátás vagy az értékesítés korlátozása,

az alábbiak kivételével:

a)

az egyoldalú vagy kölcsönös szakosítási megállapodásokban szereplő termékek megállapodás szerinti mennyiségére vonatkozó rendelkezések; vagy

| b) | a kapacitás és a termelési volumen közös előállítási megállapodás keretében történő megállapítására vonatkozó rendelkezések; valamint |
| --- | --- |

b)

a kapacitás és a termelési volumen közös előállítási megállapodás keretében történő megállapítására vonatkozó rendelkezések; valamint

| c) | közös forgalmazás keretében az értékesítési célok meghatározása; |
| --- | --- |

c)

közös forgalmazás keretében az értékesítési célok meghatározása;

| (3) | a piacok vagy a vevőkör felosztása. |
| --- | --- |

(3)

a piacok vagy a vevőkör felosztása.

V. CÍM

VISSZAVONÁSI ELJÁRÁS

VISSZAVONÁSI ELJÁRÁS

6. cikk

Az Európai Bizottság általi visszavonás egyedi esetekben

(1)   A Bizottság az 1/2003/EK rendelet 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően visszavonhatja az e rendelet által nyújtott kedvezményt, amennyiben egyedi esetben megállapítja, hogy az e rendelet szerinti mentesség hatálya alá tartozó szakosítási megállapodás mégis olyan hatással jár, amely összeegyeztethetetlen a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésével.

(2)   Az e rendelet által biztosított kedvezmény az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése értelmében visszavonható különösen akkor, ha:

| a) | az érintett piac nagyon koncentrált, és |
| --- | --- |

a)

az érintett piac nagyon koncentrált, és

| b) | már gyenge a verseny, különösen a következők miatt:






  i. | a többi piaci szereplő egyéni piaci pozíciója, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

már gyenge a verseny, különösen a következők miatt:

i.

a többi piaci szereplő egyéni piaci pozíciója, vagy

| ii. | a többi piaci szereplő között egyes párhuzamos szakosítási megállapodások által létrehozott kapcsolatok. |
| --- | --- |

ii.

a többi piaci szereplő között egyes párhuzamos szakosítási megállapodások által létrehozott kapcsolatok.

7. cikk

Tagállami versenyhatóság általi visszavonás egyedi esetekben

(1)   Valamely tagállam versenyhatósága az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése szerint visszavonhatja az e rendelet által nyújtott kedvezményt az adott tagállam területe vagy annak egy része tekintetében, amennyiben úgy ítéli meg, hogy egyedi esetben az e rendelet szerinti mentesség hatálya alá tartozó szakosítási megállapodás mégis olyan hatással jár az érintett tagállam területén vagy annak az elkülönült földrajzi piac minden jellemzőjével rendelkező részén, amely összeegyeztethetetlen a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésével.

(2)   Az e rendelet által biztosított kedvezményt valamely tagállam versenyhatósága visszavonhatja az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése alapján, különösen az e rendelet 6. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott körülmények bármelyikének fennállása esetén.

VI. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

8. cikk

Átmeneti időszak

A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdésében megállapított tilalom nem alkalmazható a 2023. január 1. és 2024. december 31. közötti időszakban azokra a megállapodásokra, amelyek 2022. december 31-én már hatályban voltak, és amelyek nem tesznek ugyan eleget a mentesség e rendeletben meghatározott feltételeinek, de megfelelnek az 1218/2010/EK rendeletben meghatározott feltételeknek.

9. cikk

Időbeli hatály

(1)   Ez a rendelet 2023. január 1-jén lép hatályba.

(2)   Ez a rendelet 2034. december 31-én veszti hatályát.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, ... -án/-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  HL L 285., 1971.12.29., 46. o.

1

(*1)  2009. december 1-jén az EK-Szerződés 81. cikke (korábban az EGK-Szerződés 85. cikke) helyébe a Szerződés 101. cikke lépett. E rendelkezések lényegében azonosak. E rendelet alkalmazásában az EGK-Szerződés 85. cikkére vagy az EK-Szerződés 81. cikkére történő hivatkozásokat adott esetben a Szerződés 101. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

*1

(2)  A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a szakosítási megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 2010. december 14-i 1218/2010/EK bizottsági rendelet (HL L 335., 2010.12.18., 43. o.).

2

(3)  A Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (HL L 1., 2003.1.4., 1. o.).

3

---

| 2022.3.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 120/9 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 120/9

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatás-fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló bizottsági rendelettervezet tartalmának elfogadása

(2022/C 120/02)

A Bizottság 2022. március 1-jén jóváhagyta az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatás-fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról szóló bizottsági rendelettervezet tartalmát.

A bizottsági rendelettervezet e közlemény mellékletében található.

A bizottsági rendelettervezet nyilvános konzultáció keretében véleményezhető az alábbi linken:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html.

---

MELLÉKLET

TERVEZET A BIZOTTSÁG (EU) .../... RENDELETE

(...)

az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatás-fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ),

tekintettel a Szerződés 85. cikke (3) bekezdésének a megállapodások, döntések és összehangolt magatartások csoportjaira történő alkalmazásáról szóló, 1971. december 20-i 2821/71/EGK tanácsi rendeletre (1),

e rendelet tervezetének közzétételét követően,

a versenykorlátozó magatartásokkal és erőfölénnyel foglalkozó tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően,

mivel:

| (1) | A 2821/71/EGK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendelet útján alkalmazza az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdését (*) a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozó olyan megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira, amelyek tárgya i. termékek, technológiák vagy eljárások – az ipari alkalmazhatóság szintjéig terjedő – kutatása-fejlesztése, valamint ii. az ebből származó eredmények hasznosítása, ideértve a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó rendelkezéseket is. |
| --- | --- |

(1)

A 2821/71/EGK rendelet felhatalmazza a Bizottságot, hogy rendelet útján alkalmazza az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdését (*) a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének alkalmazási körébe tartozó olyan megállapodások, döntések és összehangolt magatartások egyes csoportjaira, amelyek tárgya i. termékek, technológiák vagy eljárások – az ipari alkalmazhatóság szintjéig terjedő – kutatása-fejlesztése, valamint ii. az ebből származó eredmények hasznosítása, ideértve a szellemitulajdon-jogokra vonatkozó rendelkezéseket is.

| (2) | A Szerződés 179. cikkének (2) bekezdése felszólítja az Uniót, hogy ösztönözze a vállalkozásokat – köztük a kis- és középvállalkozásokat – magas szintű kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén, és támogassa az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket. |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés 179. cikkének (2) bekezdése felszólítja az Uniót, hogy ösztönözze a vállalkozásokat – köztük a kis- és középvállalkozásokat – magas szintű kutatási és technológiafejlesztési tevékenységeik terén, és támogassa az együttműködésüket célzó erőfeszítéseiket.

| (3) | Az 1217/2010/EU bizottsági rendelet (2) meghatározza a kutatás-fejlesztési megállapodások azon csoportjait, amelyekre a Bizottság úgy tekintett, hogy azok általánosságban eleget tesznek a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében megállapított feltételeknek. Tekintettel e 2022. december 31-én hatályát vesztő rendelet alkalmazásának összességében kedvező tapasztalataira, és figyelembe véve a felülvizsgálati eljárás eredményeit, helyénvaló egy újabb csoportmentességi rendelet elfogadása. |
| --- | --- |

(3)

Az 1217/2010/EU bizottsági rendelet (2) meghatározza a kutatás-fejlesztési megállapodások azon csoportjait, amelyekre a Bizottság úgy tekintett, hogy azok általánosságban eleget tesznek a Szerződés 101. cikke (3) bekezdésében megállapított feltételeknek. Tekintettel e 2022. december 31-én hatályát vesztő rendelet alkalmazásának összességében kedvező tapasztalataira, és figyelembe véve a felülvizsgálati eljárás eredményeit, helyénvaló egy újabb csoportmentességi rendelet elfogadása.

| (4) | E rendelet célja a kutatás-fejlesztés elősegítése és egyúttal a verseny hatékony védelme. E rendeletnek teljesítenie kell azt a követelményt is, miszerint megfelelő jogbiztonságot kell nyújtania a vállalkozások számára. E célok megvalósítása során a lehető legnagyobb mértékben szem előtt kell tartani a hatósági felügyelet és a jogszabályi keretek egyszerűsítésének szükségességét. |
| --- | --- |

(4)

E rendelet célja a kutatás-fejlesztés elősegítése és egyúttal a verseny hatékony védelme. E rendeletnek teljesítenie kell azt a követelményt is, miszerint megfelelő jogbiztonságot kell nyújtania a vállalkozások számára. E célok megvalósítása során a lehető legnagyobb mértékben szem előtt kell tartani a hatósági felügyelet és a jogszabályi keretek egyszerűsítésének szükségességét.

| (5) | A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének alkalmazása szempontjából a piaci erő bizonyos szintje alatt általában feltételezhető, hogy a kutatás-fejlesztési megállapodások kedvező hatásai ellensúlyozzák a versenyre gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatásaikat. |
| --- | --- |

(5)

A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének alkalmazása szempontjából a piaci erő bizonyos szintje alatt általában feltételezhető, hogy a kutatás-fejlesztési megállapodások kedvező hatásai ellensúlyozzák a versenyre gyakorolt esetleges kedvezőtlen hatásaikat.

| (6) | A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének rendelet általi alkalmazásához nem szükséges meghatározni azokat a megállapodásokat, amelyek a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozhatnak. A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó megállapodások egyedi értékelésénél több tényezőt is figyelembe kell venni, így különösen az érintett piac szerkezetét. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződés 101. cikke (3) bekezdésének rendelet általi alkalmazásához nem szükséges meghatározni azokat a megállapodásokat, amelyek a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozhatnak. A Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó megállapodások egyedi értékelésénél több tényezőt is figyelembe kell venni, így különösen az érintett piac szerkezetét.

| (7) | A közös kutatásokról, illetve a kutatási eredményeknek az ipari alkalmazás szakaszáig terjedő, de az ipari alkalmazást magában nem foglaló közös fejlesztéséről szóló megállapodások általában nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. Bizonyos körülmények között azonban, mint például akkor, ha a felek vállalják, hogy nem végeznek ugyanazon területen más kutatás-fejlesztést, és ily módon lemondanak arról a lehetőségről, hogy más felekkel szemben versenyelőnyhöz jussanak, az ilyen megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozhatnak, és ezért azokat e rendelet hatálya alá kell vonni. |
| --- | --- |

(7)

A közös kutatásokról, illetve a kutatási eredményeknek az ipari alkalmazás szakaszáig terjedő, de az ipari alkalmazást magában nem foglaló közös fejlesztéséről szóló megállapodások általában nem tartoznak a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá. Bizonyos körülmények között azonban, mint például akkor, ha a felek vállalják, hogy nem végeznek ugyanazon területen más kutatás-fejlesztést, és ily módon lemondanak arról a lehetőségről, hogy más felekkel szemben versenyelőnyhöz jussanak, az ilyen megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozhatnak, és ezért azokat e rendelet hatálya alá kell vonni.

| (8) | Az e rendelettel létrehozott mentesség kedvezményét azokra a megállapodásokra kell korlátozni, amelyekről megfelelő bizonyossággal feltételezhető, hogy megfelelnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek. |
| --- | --- |

(8)

Az e rendelettel létrehozott mentesség kedvezményét azokra a megállapodásokra kell korlátozni, amelyekről megfelelő bizonyossággal feltételezhető, hogy megfelelnek a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében meghatározott feltételeknek.

| (9) | A kutatás-fejlesztés volumenének és eredményességének növelésétől általában az várható, hogy a fogyasztók javát szolgálja i. az új, illetve jobb termékek, technológiák vagy eljárások bevezetése, ii. e termékek, technológiák vagy szolgáltatások gyorsabb piacra vitele, valamint iii. az új, illetve jobb technológiáknak vagy eljárásoknak köszönhetően megvalósított árcsökkentés révén. |
| --- | --- |

(9)

A kutatás-fejlesztés volumenének és eredményességének növelésétől általában az várható, hogy a fogyasztók javát szolgálja i. az új, illetve jobb termékek, technológiák vagy eljárások bevezetése, ii. e termékek, technológiák vagy szolgáltatások gyorsabb piacra vitele, valamint iii. az új, illetve jobb technológiáknak vagy eljárásoknak köszönhetően megvalósított árcsökkentés révén.

| (10) | A közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés, valamint az eredmények hasznosítása terén folytatott együttműködés nagy valószínűséggel elősegíti a technikai és gazdasági haladást, amennyiben a felek egymást kiegészítő készségekkel, eszközökkel vagy tevékenységekkel vesznek részt az együttműködésben. |
| --- | --- |

(10)

A közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés, valamint az eredmények hasznosítása terén folytatott együttműködés nagy valószínűséggel elősegíti a technikai és gazdasági haladást, amennyiben a felek egymást kiegészítő készségekkel, eszközökkel vagy tevékenységekkel vesznek részt az együttműködésben.

| (11) | Az eredmények közös hasznosítása különböző formákat ölthet, mint például az előállítás, a termékek forgalmazása vagy a technológiák alkalmazása, a szellemitulajdon-jogok átengedése vagy licenciába adása, vagy az ilyen előállításhoz vagy alkalmazáshoz szükséges know-how közlése, ami jelentős mértékben hozzájárul a műszaki vagy gazdasági fejlődéshez. |
| --- | --- |

(11)

Az eredmények közös hasznosítása különböző formákat ölthet, mint például az előállítás, a termékek forgalmazása vagy a technológiák alkalmazása, a szellemitulajdon-jogok átengedése vagy licenciába adása, vagy az ilyen előállításhoz vagy alkalmazáshoz szükséges know-how közlése, ami jelentős mértékben hozzájárul a műszaki vagy gazdasági fejlődéshez.

| (12) | Az e rendelettel létrehozott mentesség indokoltságának igazolására a közös hasznosításnak azon termékekre, technológiákra vagy eljárásokra kell vonatkoznia, amelyek tekintetében a kutatás-fejlesztési eredmények felhasználása nélkülözhetetlen. |
| --- | --- |

(12)

Az e rendelettel létrehozott mentesség indokoltságának igazolására a közös hasznosításnak azon termékekre, technológiákra vagy eljárásokra kell vonatkoznia, amelyek tekintetében a kutatás-fejlesztési eredmények felhasználása nélkülözhetetlen.

| (13) | Ezenfelül a kutatás-fejlesztési megállapodásban valamennyi félnek meg kell állapodnia arról, hogy teljes mértékben hozzáférnek valamennyien a közös kutatás-fejlesztés végeredményeihez, beleértve az esetleges szellemitulajdon-jogokat és know-how-t, és hogy azokat i. további kutatás-fejlesztés vagy ii. hasznosítás céljából a végeredmények megszületését követően késedelem nélkül felhasználhatják. Az eredményekhez való hozzáférés az eredmények további kutatás-fejlesztési célú hasznosítása tekintetében általában nem korlátozható. Ha azonban a felek e rendeletnek megfelelően korlátozzák a hasznosításhoz fűződő jogaikat és különösen akkor, ha a hasznosítás vonatkozásában szakosodnak, az eredményekhez hasznosítás céljából történő hozzáférés ennek megfelelően korlátozható. Továbbá, ha olyan i. tudományos testületek, kutatóintézetek vagy ii. vállalkozások vesznek részt a kutatás-fejlesztésben, amelyek kereskedelmi szolgáltatásként végeznek kutatás-fejlesztést többnyire anélkül, hogy részt vennének az eredmények hasznosításában, akkor ezek vállalhatják azt, hogy a kutatás-fejlesztés eredményeit kizárólag további kutatás céljára használják fel. |
| --- | --- |

(13)

Ezenfelül a kutatás-fejlesztési megállapodásban valamennyi félnek meg kell állapodnia arról, hogy teljes mértékben hozzáférnek valamennyien a közös kutatás-fejlesztés végeredményeihez, beleértve az esetleges szellemitulajdon-jogokat és know-how-t, és hogy azokat i. további kutatás-fejlesztés vagy ii. hasznosítás céljából a végeredmények megszületését követően késedelem nélkül felhasználhatják. Az eredményekhez való hozzáférés az eredmények további kutatás-fejlesztési célú hasznosítása tekintetében általában nem korlátozható. Ha azonban a felek e rendeletnek megfelelően korlátozzák a hasznosításhoz fűződő jogaikat és különösen akkor, ha a hasznosítás vonatkozásában szakosodnak, az eredményekhez hasznosítás céljából történő hozzáférés ennek megfelelően korlátozható. Továbbá, ha olyan i. tudományos testületek, kutatóintézetek vagy ii. vállalkozások vesznek részt a kutatás-fejlesztésben, amelyek kereskedelmi szolgáltatásként végeznek kutatás-fejlesztést többnyire anélkül, hogy részt vennének az eredmények hasznosításában, akkor ezek vállalhatják azt, hogy a kutatás-fejlesztés eredményeit kizárólag további kutatás céljára használják fel.

| (14) | Lehetőségeik és üzleti igényeik függvényében a felek eltérő mértékben járulhatnak hozzá a kutatás-fejlesztési együttműködéshez. Ezért a felek hozzájárulásának értékét vagy jellegét érintő különbségek tükrözése és kiegyenlítése érdekében az e rendelet által biztosított kedvezmény körébe tartozó kutatás-fejlesztési megállapodások rendelkezhetnek arról, hogy az egyik fél ellentételezést nyújt egy másiknak az eredményekhez további kutatás vagy hasznosítás céljából való hozzáférés biztosításáért. Ez az ellentételezés azonban nem lehet olyan magas, hogy ténylegesen megakadályozza a hozzáférést. |
| --- | --- |

(14)

Lehetőségeik és üzleti igényeik függvényében a felek eltérő mértékben járulhatnak hozzá a kutatás-fejlesztési együttműködéshez. Ezért a felek hozzájárulásának értékét vagy jellegét érintő különbségek tükrözése és kiegyenlítése érdekében az e rendelet által biztosított kedvezmény körébe tartozó kutatás-fejlesztési megállapodások rendelkezhetnek arról, hogy az egyik fél ellentételezést nyújt egy másiknak az eredményekhez további kutatás vagy hasznosítás céljából való hozzáférés biztosításáért. Ez az ellentételezés azonban nem lehet olyan magas, hogy ténylegesen megakadályozza a hozzáférést.

| (15) | Amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodás semmilyen formában nem helyezi kilátásba az eredmények közös hasznosítását, a feleknek a kutatás-fejlesztési megállapodásban meg kell állapodniuk arról, hogy a már meglévő saját know-how-jukat egymás számára mindaddig hozzáférhetővé teszik, amíg e know-how elengedhetetlenül szükséges ahhoz, hogy a többi fél az eredményeket hasznosíthassa. Az ellentételezés (azaz a licencdíj összege) nem lehet olyan magas, hogy az ténylegesen megakadályozza a többi felet a know-how felhasználásában. |
| --- | --- |

(15)

Amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodás semmilyen formában nem helyezi kilátásba az eredmények közös hasznosítását, a feleknek a kutatás-fejlesztési megállapodásban meg kell állapodniuk arról, hogy a már meglévő saját know-how-jukat egymás számára mindaddig hozzáférhetővé teszik, amíg e know-how elengedhetetlenül szükséges ahhoz, hogy a többi fél az eredményeket hasznosíthassa. Az ellentételezés (azaz a licencdíj összege) nem lehet olyan magas, hogy az ténylegesen megakadályozza a többi felet a know-how felhasználásában.

| (16) | Az e rendelettel létrehozott mentességet az olyan kutatás-fejlesztési megállapodásokra kell korlátozni, amelyek az adott termékek vagy technológiák jelentős részére vonatkozóan nem teszik lehetővé a vállalkozások számára a verseny megszüntetését. A csoportmentességből ki kell zárni az olyan versenytársak közötti megállapodásokat, amelyeknek a kutatás-fejlesztés eredményei révén továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható termékekből, illetve technológiákból álló együttes piaci részesedése a megállapodás megkötése idején meghalad egy bizonyos szintet. |
| --- | --- |

(16)

Az e rendelettel létrehozott mentességet az olyan kutatás-fejlesztési megállapodásokra kell korlátozni, amelyek az adott termékek vagy technológiák jelentős részére vonatkozóan nem teszik lehetővé a vállalkozások számára a verseny megszüntetését. A csoportmentességből ki kell zárni az olyan versenytársak közötti megállapodásokat, amelyeknek a kutatás-fejlesztés eredményei révén továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható termékekből, illetve technológiákból álló együttes piaci részesedése a megállapodás megkötése idején meghalad egy bizonyos szintet.

| (17) | Az e rendelettel létrehozott mentességet továbbá az olyan kutatás-fejlesztési megállapodásokra kell korlátozni, amelyek nem teszik lehetővé a vállalkozások számára az innováció terén folytatott verseny megszüntetését, többek között új termékek vagy technológiák kifejlesztésére vonatkozóan. A kutatás-fejlesztési megállapodásokat ki kell zárni a csoportmentesség hatálya alól, amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes felek K+F erőfeszítésein felül és azokkal összehasonlíthatóan háromnál kevesebb versengő K+F erőfeszítés maradna. |
| --- | --- |

(17)

Az e rendelettel létrehozott mentességet továbbá az olyan kutatás-fejlesztési megállapodásokra kell korlátozni, amelyek nem teszik lehetővé a vállalkozások számára az innováció terén folytatott verseny megszüntetését, többek között új termékek vagy technológiák kifejlesztésére vonatkozóan. A kutatás-fejlesztési megállapodásokat ki kell zárni a csoportmentesség hatálya alól, amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes felek K+F erőfeszítésein felül és azokkal összehasonlíthatóan háromnál kevesebb versengő K+F erőfeszítés maradna.

| (18) | Mindazonáltal nem vélelmezhető, hogy a kutatás-fejlesztési megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esnek, vagy nem felelnek meg a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, amennyiben az e rendeletben megállapított piaci részesedési küszöböt túllépik, vagy az e rendeletben foglalt bármely más feltétel nem teljesül. Ilyen esetben el kell végezni a kutatás-fejlesztési megállapodásnak a Szerződés 101. cikke szerinti egyedi értékelését. |
| --- | --- |

(18)

Mindazonáltal nem vélelmezhető, hogy a kutatás-fejlesztési megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá esnek, vagy nem felelnek meg a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésében foglalt feltételeknek, amennyiben az e rendeletben megállapított piaci részesedési küszöböt túllépik, vagy az e rendeletben foglalt bármely más feltétel nem teljesül. Ilyen esetben el kell végezni a kutatás-fejlesztési megállapodásnak a Szerződés 101. cikke szerinti egyedi értékelését.

| (19) | Annak érdekében, hogy az eredmények közös hasznosítása folyamán biztosított legyen a tényleges verseny fenntartása, rendelkezni kell a csoportmentesség alkalmazásának megszüntetéséről abban az esetben, ha a feleknek a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeként előállított termékekből vagy technológiákból álló együttes piaci részesedése meghalad egy bizonyos szintet. A mentességet a közös hasznosítás kezdetétől bizonyos ideig a felek piaci részesedésétől függetlenül változatlanul alkalmazni kell mindaddig, amíg a felek piaci részesedése – különösen egy teljesen új termék bevezetését követően – stabilizálódik, és annak érdekében, hogy a befektetések megtérülésére egy minimális időtartam biztosított legyen. |
| --- | --- |

(19)

Annak érdekében, hogy az eredmények közös hasznosítása folyamán biztosított legyen a tényleges verseny fenntartása, rendelkezni kell a csoportmentesség alkalmazásának megszüntetéséről abban az esetben, ha a feleknek a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeként előállított termékekből vagy technológiákból álló együttes piaci részesedése meghalad egy bizonyos szintet. A mentességet a közös hasznosítás kezdetétől bizonyos ideig a felek piaci részesedésétől függetlenül változatlanul alkalmazni kell mindaddig, amíg a felek piaci részesedése – különösen egy teljesen új termék bevezetését követően – stabilizálódik, és annak érdekében, hogy a befektetések megtérülésére egy minimális időtartam biztosított legyen.

| (20) | Ez a rendelet nem mentesítheti az olyan korlátozásokat tartalmazó megállapodásokat, amelyek nem nélkülözhetetlenek valamely kutatás-fejlesztési megállapodás eredményeként jelentkező kedvező hatások kiváltásához. Főszabály szerint a felek piaci részesedésétől függetlenül ki kell zárni az e rendelettel létrehozott mentesség kedvezményének köréből egyes olyan súlyos versenykorlátozásokat tartalmazó megállapodásokat, mint a felek azon szabadságának korlátozása, hogy a megállapodáshoz nem kapcsolódó területen kutatás-fejlesztést folytassanak, a harmadik felek tekintetében alkalmazott árak rögzítése, a termelés vagy értékesítés korlátozása, továbbá a szerződés szerinti termékek vagy technológiák más felek számára fenntartott területeken vagy vevőknek történő tényleges passzív értékesítésének korlátozása. Ebben az összefüggésben a felhasználási területre vonatkozó megkötések nem minősülnek sem a termelés vagy értékesítés korlátozásának, sem területi vagy vevőköri korlátozásnak. |
| --- | --- |

(20)

Ez a rendelet nem mentesítheti az olyan korlátozásokat tartalmazó megállapodásokat, amelyek nem nélkülözhetetlenek valamely kutatás-fejlesztési megállapodás eredményeként jelentkező kedvező hatások kiváltásához. Főszabály szerint a felek piaci részesedésétől függetlenül ki kell zárni az e rendelettel létrehozott mentesség kedvezményének köréből egyes olyan súlyos versenykorlátozásokat tartalmazó megállapodásokat, mint a felek azon szabadságának korlátozása, hogy a megállapodáshoz nem kapcsolódó területen kutatás-fejlesztést folytassanak, a harmadik felek tekintetében alkalmazott árak rögzítése, a termelés vagy értékesítés korlátozása, továbbá a szerződés szerinti termékek vagy technológiák más felek számára fenntartott területeken vagy vevőknek történő tényleges passzív értékesítésének korlátozása. Ebben az összefüggésben a felhasználási területre vonatkozó megkötések nem minősülnek sem a termelés vagy értékesítés korlátozásának, sem területi vagy vevőköri korlátozásnak.

| (21) | A piaci részesedési küszöb, egyes megállapodások kizárása az e rendelet által biztosított mentességből és az e rendeletben előírt feltételek általában biztosítják azt, hogy azok a megállapodások, amelyekre a csoportmentesség alkalmazható, ne nyújtsanak lehetőséget a feleknek arra, hogy a versenyt az adott termékek, illetve technológiák jelentős része tekintetében megszüntessék. |
| --- | --- |

(21)

A piaci részesedési küszöb, egyes megállapodások kizárása az e rendelet által biztosított mentességből és az e rendeletben előírt feltételek általában biztosítják azt, hogy azok a megállapodások, amelyekre a csoportmentesség alkalmazható, ne nyújtsanak lehetőséget a feleknek arra, hogy a versenyt az adott termékek, illetve technológiák jelentős része tekintetében megszüntessék.

| (22) | Nem zárható ki, hogy versenyellenes kizárási hatások keletkezhetnek abban az esetben, ha az egyik fél azonos szerződés szerinti termék vagy technológia vonatkozásában több, versenytársak által végrehajtott kutatás-fejlesztési projektet finanszíroz, különösen akkor, ha kizárólagos jogot szerez az eredmények harmadik felek tekintetében történő hasznosítására. Ezért az e rendelet által biztosított kedvezményt csak akkor helyénvaló megadni az ilyen fizetett kutatás-fejlesztési megállapodásokra, ha e kapcsolódó megállapodásokban részt vevő összes fél, azaz a finanszírozó fél és a kutatás-fejlesztést végző felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 25 %-ot. |
| --- | --- |

(22)

Nem zárható ki, hogy versenyellenes kizárási hatások keletkezhetnek abban az esetben, ha az egyik fél azonos szerződés szerinti termék vagy technológia vonatkozásában több, versenytársak által végrehajtott kutatás-fejlesztési projektet finanszíroz, különösen akkor, ha kizárólagos jogot szerez az eredmények harmadik felek tekintetében történő hasznosítására. Ezért az e rendelet által biztosított kedvezményt csak akkor helyénvaló megadni az ilyen fizetett kutatás-fejlesztési megállapodásokra, ha e kapcsolódó megállapodásokban részt vevő összes fél, azaz a finanszírozó fél és a kutatás-fejlesztést végző felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 25 %-ot.

| (23) | Az e rendelet által biztosított kedvezmény a tanácsi 1/2003/EK rendelet (3) 29. cikke alapján visszavonható. |
| --- | --- |

(23)

Az e rendelet által biztosított kedvezmény a tanácsi 1/2003/EK rendelet (3) 29. cikke alapján visszavonható.

| (24) | Mivel a kutatási és fejlesztési megállapodások gyakran hosszú távra szólnak, különösen akkor, ha az együttműködés az eredmények hasznosítására is kiterjed, e rendelet időbeli hatályát 12 évben kell megállapítani, |
| --- | --- |

(24)

Mivel a kutatási és fejlesztési megállapodások gyakran hosszú távra szólnak, különösen akkor, ha az együttműködés az eredmények hasznosítására is kiterjed, e rendelet időbeli hatályát 12 évben kell megállapítani,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I. CÍM

FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Fogalommeghatározások

1.   E rendelet alkalmazásában:

| 1. | „kutatás-fejlesztési megállapodás”: két vagy több fél között megkötött olyan megállapodás, amelynek részes felei a következők feltételeiről állapodnak meg:






  a) | a szerződés szerinti termékre vagy technológiára vonatkozó közös kutatás-fejlesztés, amely






  i. | kizárja az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

1.

„kutatás-fejlesztési megállapodás”: két vagy több fél között megkötött olyan megállapodás, amelynek részes felei a következők feltételeiről állapodnak meg:

a)

a szerződés szerinti termékre vagy technológiára vonatkozó közös kutatás-fejlesztés, amely

i.

kizárja az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását, vagy

| ii. | magában foglalja az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását; vagy |
| --- | --- |

ii.

magában foglalja az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását; vagy

| b) | a szerződés szerinti termékre vagy technológiára vonatkozó fizetett kutatás-fejlesztés, amely






  i. | kizárja az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a szerződés szerinti termékre vagy technológiára vonatkozó fizetett kutatás-fejlesztés, amely

i.

kizárja az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását, vagy

| ii. | magában foglalja az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását; vagy |
| --- | --- |

ii.

magában foglalja az adott kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását; vagy

| c) | az ugyanazon felek közötti, az (1) bekezdés a) pontjának hatálya alá tartozó korábbi megállapodás alapján végzett, szerződés szerinti termékre vagy eljárásra vonatkozó kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása; vagy |
| --- | --- |

c)

az ugyanazon felek közötti, az (1) bekezdés a) pontjának hatálya alá tartozó korábbi megállapodás alapján végzett, szerződés szerinti termékre vagy eljárásra vonatkozó kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása; vagy

| d) | az ugyanazon felek közötti, az (1) bekezdés b) pontjának hatálya alá tartozó korábbi megállapodás alapján végzett, szerződés szerinti termékre vagy eljárásra vonatkozó kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása; |
| --- | --- |

d)

az ugyanazon felek közötti, az (1) bekezdés b) pontjának hatálya alá tartozó korábbi megállapodás alapján végzett, szerződés szerinti termékre vagy eljárásra vonatkozó kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítása;

| 2. | „megállapodás”: megállapodás, vállalkozások társulásainak döntése vagy összehangolt magatartás; |
| --- | --- |

2.

„megállapodás”: megállapodás, vállalkozások társulásainak döntése vagy összehangolt magatartás;

| 3. | „kutatás-fejlesztés (K+F)”: a meglévő vagy új termékre, technológiára vagy eljárásra vonatkozó know-how megszerzésére, elméleti elemzés, megfigyelés, kísérlet végzésére – beleértve a kísérleti gyártást és a termék vagy eljárás műszaki vizsgálatát –, a szükséges gépek és berendezések létrehozására, valamint a kutatás eredményének hasznosítása érdekében szellemitulajdon-jogok megszerzésére irányuló tevékenységek; |
| --- | --- |

3.

„kutatás-fejlesztés (K+F)”: a meglévő vagy új termékre, technológiára vagy eljárásra vonatkozó know-how megszerzésére, elméleti elemzés, megfigyelés, kísérlet végzésére – beleértve a kísérleti gyártást és a termék vagy eljárás műszaki vizsgálatát –, a szükséges gépek és berendezések létrehozására, valamint a kutatás eredményének hasznosítása érdekében szellemitulajdon-jogok megszerzésére irányuló tevékenységek;

| 4. | „termék”: áru vagy szolgáltatás, beleértve a közbenső termékeket vagy részszolgáltatásokat, valamint a végtermékeket vagy végső szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

4.

„termék”: áru vagy szolgáltatás, beleértve a közbenső termékeket vagy részszolgáltatásokat, valamint a végtermékeket vagy végső szolgáltatásokat;

| 5. | „szerződés szerinti technológia”: a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeként kidolgozott technológia vagy eljárás. Ide értendők a K+F pólusok révén kidolgozott technológiák vagy eljárások, valamint az új technológiák vagy eljárások; |
| --- | --- |

5.

„szerződés szerinti technológia”: a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeként kidolgozott technológia vagy eljárás. Ide értendők a K+F pólusok révén kidolgozott technológiák vagy eljárások, valamint az új technológiák vagy eljárások;

| 6. | „szerződés szerinti termék”: a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeként létrejött, illetve a szerződés szerinti technológia alkalmazásával kidolgozott, gyártott vagy létrehozott termék. Ide értendők a K+F pólusok révén létrejött termékek, valamint az új termékek; |
| --- | --- |

6.

„szerződés szerinti termék”: a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeként létrejött, illetve a szerződés szerinti technológia alkalmazásával kidolgozott, gyártott vagy létrehozott termék. Ide értendők a K+F pólusok révén létrejött termékek, valamint az új termékek;

| 7. | „új termék vagy technológia”: olyan termék, technológia vagy eljárás, amely az (1) bekezdés a) vagy b) pontjának hatálya alá tartozó kutatás-fejlesztési megállapodás megkötésének időpontjában még nem létezik, és amely megjelenése esetén saját új piacot hoz létre, nem pedig egy már meglévő terméket, technológiát vagy eljárást fejleszt tovább, helyettesít vagy vált fel; |
| --- | --- |

7.

„új termék vagy technológia”: olyan termék, technológia vagy eljárás, amely az (1) bekezdés a) vagy b) pontjának hatálya alá tartozó kutatás-fejlesztési megállapodás megkötésének időpontjában még nem létezik, és amely megjelenése esetén saját új piacot hoz létre, nem pedig egy már meglévő terméket, technológiát vagy eljárást fejleszt tovább, helyettesít vagy vált fel;

| 8. | „K+F pólus”: elsősorban egy adott célra vagy célkitűzésre irányuló K+F erőfeszítés. A K+F pólus konkrét céljaként vagy célkitűzéseként még nem határozható meg egy adott termék vagy technológia, illetve az nem foglalhat magában egy konkrét piacon bevezetendő adott terméknél vagy technológiánál lényegesen szélesebb célt; |
| --- | --- |

8.

„K+F pólus”: elsősorban egy adott célra vagy célkitűzésre irányuló K+F erőfeszítés. A K+F pólus konkrét céljaként vagy célkitűzéseként még nem határozható meg egy adott termék vagy technológia, illetve az nem foglalhat magában egy konkrét piacon bevezetendő adott terméknél vagy technológiánál lényegesen szélesebb célt;

| 9. | „eredmények hasznosítása”: a szerződés szerinti termékek előállítása vagy forgalmazása, a szerződés szerinti technológia alkalmazása, valamint az ezekhez szükséges szellemitulajdon-jogok átruházása, e jogok hasznosítására licencia adása, valamint know-how közlése; |
| --- | --- |

9.

„eredmények hasznosítása”: a szerződés szerinti termékek előállítása vagy forgalmazása, a szerződés szerinti technológia alkalmazása, valamint az ezekhez szükséges szellemitulajdon-jogok átruházása, e jogok hasznosítására licencia adása, valamint know-how közlése;

| 10. | „szellemitulajdon-jogok”: iparjogvédelmi jogok, különösen szabadalmak és védjegyek; valamint a szerzői és szomszédos jogok; |
| --- | --- |

10.

„szellemitulajdon-jogok”: iparjogvédelmi jogok, különösen szabadalmak és védjegyek; valamint a szerzői és szomszédos jogok;

| 11. | „know-how”: olyan, tapasztalatból és kísérletezésből származó gyakorlati ismeretek, amelyek






  a) | „titkosak”, azaz nem közismertek vagy nehezen hozzáférhetők; |
| --- | --- | --- |

11.

„know-how”: olyan, tapasztalatból és kísérletezésből származó gyakorlati ismeretek, amelyek

a)

„titkosak”, azaz nem közismertek vagy nehezen hozzáférhetők;

| b) | „lényegesek”, azaz a szerződés szerinti termékek előállításához vagy a szerződés szerinti technológiák alkalmazásához fontosak és hasznosak; valamint |
| --- | --- |

b)

„lényegesek”, azaz a szerződés szerinti termékek előállításához vagy a szerződés szerinti technológiák alkalmazásához fontosak és hasznosak; valamint

| c) | „azonosítottak”, azaz kellően átfogó módon leírtak ahhoz, hogy megállapítható legyen, hogy a know-how megfelel a titkosság és a lényegesség követelményének; |
| --- | --- |

c)

„azonosítottak”, azaz kellően átfogó módon leírtak ahhoz, hogy megállapítható legyen, hogy a know-how megfelel a titkosság és a lényegesség követelményének;

| 12. | „közös”: a kutatás-fejlesztési megállapodás alapján végzett tevékenység vonatkozásában akkor használható kifejezés, ha az adott tevékenységet:






  a) | közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás végzi; |
| --- | --- | --- |

12.

„közös”: a kutatás-fejlesztési megállapodás alapján végzett tevékenység vonatkozásában akkor használható kifejezés, ha az adott tevékenységet:

a)

közös munkacsoport, szervezet vagy vállalkozás végzi;

| b) | a felek által közösen megbízott harmadik személy végzi; vagy |
| --- | --- |

b)

a felek által közösen megbízott harmadik személy végzi; vagy

| c) | a felek a kutatás-fejlesztés, illetve a hasznosítás vonatkozásában történő szakosítás alapján egymás között megosztva végzik; |
| --- | --- |

c)

a felek a kutatás-fejlesztés, illetve a hasznosítás vonatkozásában történő szakosítás alapján egymás között megosztva végzik;

| 13. | „szakosítás a kutatás-fejlesztés vonatkozásában”: minden egyes fél részt vesz a kutatás-fejlesztési megállapodásban szereplő kutatás-fejlesztésben, és a kutatás-fejlesztési munkát megosztják egymás között az általuk legcélszerűbbnek tartott módon; ez nem foglalja magában a fizetett kutatás-fejlesztést; |
| --- | --- |

13.

„szakosítás a kutatás-fejlesztés vonatkozásában”: minden egyes fél részt vesz a kutatás-fejlesztési megállapodásban szereplő kutatás-fejlesztésben, és a kutatás-fejlesztési munkát megosztják egymás között az általuk legcélszerűbbnek tartott módon; ez nem foglalja magában a fizetett kutatás-fejlesztést;

| 14. | „szakosítás a hasznosítás vonatkozásában”: a felek az eredmények hasznosítása tekintetében elkülönült feladatokat (például gyártás vagy forgalmazás) osztanak fel egymás között, vagy korlátozásokat írnak elő egymással szemben, például egy bizonyos földrajzi terület, vevőkör vagy felhasználási terület vonatkozásában; ide sorolható az a helyzet is, amikor csupán egy fél állítja elő és forgalmazza a szerződés szerinti termékeket a többi fél által biztosított kizárólagos hasznosítási engedély alapján; |
| --- | --- |

14.

„szakosítás a hasznosítás vonatkozásában”: a felek az eredmények hasznosítása tekintetében elkülönült feladatokat (például gyártás vagy forgalmazás) osztanak fel egymás között, vagy korlátozásokat írnak elő egymással szemben, például egy bizonyos földrajzi terület, vevőkör vagy felhasználási terület vonatkozásában; ide sorolható az a helyzet is, amikor csupán egy fél állítja elő és forgalmazza a szerződés szerinti termékeket a többi fél által biztosított kizárólagos hasznosítási engedély alapján;

| 15. | „fizetett kutatás-fejlesztés”: az egyik fél által végzett és egy finanszírozó fél által finanszírozott kutatás-fejlesztés; |
| --- | --- |

15.

„fizetett kutatás-fejlesztés”: az egyik fél által végzett és egy finanszírozó fél által finanszírozott kutatás-fejlesztés;

| 16. | „finanszírozó fél”: a fizetett kutatás-fejlesztést finanszírozó, de maga semmilyen kutatás-fejlesztési tevékenységet nem végző fél; |
| --- | --- |

16.

„finanszírozó fél”: a fizetett kutatás-fejlesztést finanszírozó, de maga semmilyen kutatás-fejlesztési tevékenységet nem végző fél;

| 17. | „meglévő termékért és/vagy technológiáért versengő vállalkozás”: tényleges vagy potenciális versenytárs:






  a) | „tényleges versenytárs”: olyan vállalkozás, amely a szerződés szerinti termék vagy technológia által az érintett földrajzi piacon továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható meglévő terméket, technológiát vagy eljárást kínál; |
| --- | --- | --- |

17.

„meglévő termékért és/vagy technológiáért versengő vállalkozás”: tényleges vagy potenciális versenytárs:

a)

„tényleges versenytárs”: olyan vállalkozás, amely a szerződés szerinti termék vagy technológia által az érintett földrajzi piacon továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható meglévő terméket, technológiát vagy eljárást kínál;

| b) | „potenciális versenytárs”: olyan vállalkozás, amelyről reálisan – tehát nem pusztán elméleti lehetőségként – feltételezhető, hogy a kutatás-fejlesztési megállapodás hiányában legfeljebb három éven belül vállalná az olyan termék, technológia vagy eljárás kínálatához szükséges többletberuházásokat vagy költségeket, amely a szerződés szerinti termékkel vagy technológiával továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható az érintett földrajzi piacon; |
| --- | --- |

b)

„potenciális versenytárs”: olyan vállalkozás, amelyről reálisan – tehát nem pusztán elméleti lehetőségként – feltételezhető, hogy a kutatás-fejlesztési megállapodás hiányában legfeljebb három éven belül vállalná az olyan termék, technológia vagy eljárás kínálatához szükséges többletberuházásokat vagy költségeket, amely a szerződés szerinti termékkel vagy technológiával továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható az érintett földrajzi piacon;

| 18. | „az innováció terén versengő vállalkozás”: olyan vállalkozás, amely nem versenyez egy meglévő termékért és/vagy technológiáért, és amely függetlenül részt vesz, vagy kutatás-fejlesztési megállapodás hiányában képes és hajlandó lenne függetlenül részt venni olyan K+F erőfeszítésekben, amelyek a következőkre irányulnak:






  a) | a kutatás-fejlesztési megállapodás hatálya alá tartozó termékekkel és/vagy technológiákkal azonos vagy valószínűleg helyettesíthető új termékek és/vagy technológiák kutatása és fejlesztése; vagy |
| --- | --- | --- |

18.

„az innováció terén versengő vállalkozás”: olyan vállalkozás, amely nem versenyez egy meglévő termékért és/vagy technológiáért, és amely függetlenül részt vesz, vagy kutatás-fejlesztési megállapodás hiányában képes és hajlandó lenne függetlenül részt venni olyan K+F erőfeszítésekben, amelyek a következőkre irányulnak:

a)

a kutatás-fejlesztési megállapodás hatálya alá tartozó termékekkel és/vagy technológiákkal azonos vagy valószínűleg helyettesíthető új termékek és/vagy technológiák kutatása és fejlesztése; vagy

| b) | olyan K+F pólusok, amelyek lényegében ugyanazt a célt vagy célkitűzést követik, mint amelyekre a kutatás-fejlesztési megállapodás vonatkozik; |
| --- | --- |

b)

olyan K+F pólusok, amelyek lényegében ugyanazt a célt vagy célkitűzést követik, mint amelyekre a kutatás-fejlesztési megállapodás vonatkozik;

| 19. | „versengő K+F erőfeszítés”: olyan K+F erőfeszítés, amelyben egy harmadik fél egyedül vagy más harmadik felekkel együttműködve vesz részt, vagy amelyben egy harmadik fél képes és hajlandó függetlenül részt venni, és amely a következőkre vonatkozik:






  a) | a kutatás-fejlesztési megállapodás hatálya alá tartozó termékekkel és/vagy technológiákkal azonos vagy valószínűleg helyettesíthető új termékek és/vagy technológiák kutatása és fejlesztése; vagy |
| --- | --- | --- |

19.

„versengő K+F erőfeszítés”: olyan K+F erőfeszítés, amelyben egy harmadik fél egyedül vagy más harmadik felekkel együttműködve vesz részt, vagy amelyben egy harmadik fél képes és hajlandó függetlenül részt venni, és amely a következőkre vonatkozik:

a)

a kutatás-fejlesztési megállapodás hatálya alá tartozó termékekkel és/vagy technológiákkal azonos vagy valószínűleg helyettesíthető új termékek és/vagy technológiák kutatása és fejlesztése; vagy

| b) | olyan K+F pólusok, amelyek lényegében ugyanazt a célt vagy célkitűzést követik, mint amelyekre a kutatás-fejlesztési megállapodás vonatkozik; |
| --- | --- |

b)

olyan K+F pólusok, amelyek lényegében ugyanazt a célt vagy célkitűzést követik, mint amelyekre a kutatás-fejlesztési megállapodás vonatkozik;

E harmadik feleknek függetlennek kell lenniük a kutatás-fejlesztési megállapodás feleitől.

| 20. | „nem versengő vállalkozás”: olyan vállalkozás, amely nem egy meglévő termékért és/vagy technológiáért versengő vállalkozás, és nem is az innováció terén versengő vállalkozás; |
| --- | --- |

20.

„nem versengő vállalkozás”: olyan vállalkozás, amely nem egy meglévő termékért és/vagy technológiáért versengő vállalkozás, és nem is az innováció terén versengő vállalkozás;

| 21. | „érintett termékpiac”: a szerződés szerinti termékekkel továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható termékek érintett piaca; |
| --- | --- |

21.

„érintett termékpiac”: a szerződés szerinti termékekkel továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható termékek érintett piaca;

| 22. | „érintett technológiapiac”: a szerződés szerinti technológiákkal továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható technológiák vagy eljárások érintett piaca; |
| --- | --- |

22.

„érintett technológiapiac”: a szerződés szerinti technológiákkal továbbfejleszthető, helyettesíthető vagy felváltható technológiák vagy eljárások érintett piaca;

| 23. | „aktív értékesítés”: az értékesítés minden formája, a passzív értékesítés kivételével; |
| --- | --- |

23.

„aktív értékesítés”: az értékesítés minden formája, a passzív értékesítés kivételével;

| 24. | „passzív értékesítés”: nem az eladó által kezdeményezett egyéni vevői kérés nyomán történő értékesítés, ideértve a termékeknek a vevő(k)höz történő szállítását is, anélkül, hogy az értékesítést az adott vevő, vevőcsoport vagy terület aktív megkeresésével kezdeményezték volna; a passzív értékesítés magában foglalja a magán- vagy közbeszerzési eljárásokban való részvételből eredő értékesítéseket. |
| --- | --- |

24.

„passzív értékesítés”: nem az eladó által kezdeményezett egyéni vevői kérés nyomán történő értékesítés, ideértve a termékeknek a vevő(k)höz történő szállítását is, anélkül, hogy az értékesítést az adott vevő, vevőcsoport vagy terület aktív megkeresésével kezdeményezték volna; a passzív értékesítés magában foglalja a magán- vagy közbeszerzési eljárásokban való részvételből eredő értékesítéseket.

2.   E rendelet alkalmazásában a „vállalkozás” és „fél” fogalma magában foglalja a vonatkozó kapcsolt vállalkozásokat.

„Kapcsolt vállalkozások”:

| a) | olyan vállalkozások, amelyekben a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes egyik fél közvetve vagy közvetlenül:






  i. | a szavazati jogok több mint fele gyakorlásának jogával rendelkezik; |
| --- | --- | --- |

a)

olyan vállalkozások, amelyekben a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes egyik fél közvetve vagy közvetlenül:

i.

a szavazati jogok több mint fele gyakorlásának jogával rendelkezik;

| ii. | jogosult a felügyelő testület, az ügyvezető testület vagy a vállalkozást jogszerűen képviselő testületek tagjai több mint felének kinevezésére; vagy |
| --- | --- |

ii.

jogosult a felügyelő testület, az ügyvezető testület vagy a vállalkozást jogszerűen képviselő testületek tagjai több mint felének kinevezésére; vagy

| iii. | jogosult a vállalkozás ügyeinek irányítására; |
| --- | --- |

iii.

jogosult a vállalkozás ügyeinek irányítására;

| b) | olyan vállalkozások, amelyek a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes valamely fél vonatkozásában közvetve vagy közvetlenül rendelkeznek az a) pontban felsorolt jogokkal vagy felhatalmazással; |
| --- | --- |

b)

olyan vállalkozások, amelyek a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes valamely fél vonatkozásában közvetve vagy közvetlenül rendelkeznek az a) pontban felsorolt jogokkal vagy felhatalmazással;

| c) | olyan vállalkozások, amelyek tekintetében a b) pontban említett vállalkozás közvetve vagy közvetlenül az a) pontban felsorolt jogokkal vagy felhatalmazással rendelkezik; |
| --- | --- |

c)

olyan vállalkozások, amelyek tekintetében a b) pontban említett vállalkozás közvetve vagy közvetlenül az a) pontban felsorolt jogokkal vagy felhatalmazással rendelkezik;

| d) | olyan vállalkozások, amelyek tekintetében a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes valamely fél az a), b) vagy c) pontban említett vállalkozások egyikével vagy közülük többel, illetve amelyek tekintetében az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több, együttesen rendelkezik az a) pontban felsorolt jogokkal vagy felhatalmazással; |
| --- | --- |

d)

olyan vállalkozások, amelyek tekintetében a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes valamely fél az a), b) vagy c) pontban említett vállalkozások egyikével vagy közülük többel, illetve amelyek tekintetében az utóbbi vállalkozások közül kettő vagy több, együttesen rendelkezik az a) pontban felsorolt jogokkal vagy felhatalmazással;

| e) | olyan vállalkozások, amelyekben az a) pontban felsorolt jogokkal, illetve felhatalmazással együttesen rendelkeznek a következők:






  i. | a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes felek vagy azoknak az a)–d) pontban említett kapcsolt vállalkozásai; vagy |
| --- | --- | --- |

e)

olyan vállalkozások, amelyekben az a) pontban felsorolt jogokkal, illetve felhatalmazással együttesen rendelkeznek a következők:

i.

a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes felek vagy azoknak az a)–d) pontban említett kapcsolt vállalkozásai; vagy

| ii. | a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes egy vagy több fél vagy azoknak az a)–d) pontban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása és egy vagy több harmadik fél. |
| --- | --- |

ii.

a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes egy vagy több fél vagy azoknak az a)–d) pontban említett egy vagy több kapcsolt vállalkozása és egy vagy több harmadik fél.

II. CÍM

MENTESSÉG

MENTESSÉG

2. cikk

Mentesség

(1)   A Szerződés 101. cikkének (3) bekezdése alapján és e rendelet rendelkezéseire is figyelemmel a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a kutatás-fejlesztési megállapodásokra.

(2)   Az (1) bekezdésben foglalt mentesség annyiban alkalmazandó, amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodások a Szerződés 101. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozó versenykorlátozásokat tartalmaznak.

(3)   Az (1) bekezdésben foglalt mentességet azokra a kutatás-fejlesztési megállapodásokra is alkalmazni kell, amelyek a szellemitulajdon-jogoknak egy vagy több fél részére vagy a felek által a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés vagy közös hasznosítás céljából létrehozott jogalany részére történő átruházására vagy licenciába adására vonatkozó rendelkezéseket tartalmaznak, feltéve, hogy ezek a rendelkezések:

| a) | nem képezik az ilyen megállapodások elsődleges tárgyát; valamint |
| --- | --- |

a)

nem képezik az ilyen megállapodások elsődleges tárgyát; valamint

| b) | közvetlenül kapcsolódnak az ilyen megállapodások végrehajtásához, és szükségesek ahhoz. |
| --- | --- |

b)

közvetlenül kapcsolódnak az ilyen megállapodások végrehajtásához, és szükségesek ahhoz.

III. CÍM

A MENTESSÉG FELTÉTELEI

A MENTESSÉG FELTÉTELEI

3. cikk

Hozzáférés a végeredményekhez

(1)   A kutatás-fejlesztési megállapodásnak elő kell írnia, hogy valamennyi fél számára teljes körű hozzáférést kell biztosítani a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés végeredményeihez, további kutatás-fejlesztés és hasznosítás céljából.

| a) | Az (1) bekezdésben említett hozzáférés magában foglalja az ebből eredő szellemitulajdon-jogokat és know-how-t. |
| --- | --- |

a)

Az (1) bekezdésben említett hozzáférés magában foglalja az ebből eredő szellemitulajdon-jogokat és know-how-t.

| b) | Az (1) bekezdésben előírt hozzáférést meg kell adni, amint a kutatás-fejlesztés eredményei rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

b)

Az (1) bekezdésben előírt hozzáférést meg kell adni, amint a kutatás-fejlesztés eredményei rendelkezésre állnak.

(2)   A kutatás-fejlesztési megállapodás előírhatja azt, hogy a felek az eredményekhez további kutatás-fejlesztés vagy hasznosítás céljából való hozzáférés biztosításáért ellentételezést nyújtanak egymásnak, ám az ellentételezés mértéke nem lehet olyan magas, hogy az ténylegesen megakadályozza a hozzáférést.

(3)   Az olyan kutatóintézetek, tudományos testületek és vállalkozások, amelyek kereskedelmi szolgáltatásként végeznek kutatás-fejlesztést anélkül, hogy általában részt vennének az eredmények hasznosításában, vállalhatják azt, hogy az eredményeket kizárólag további kutatás céljára használják fel.

(4)   Ha a felek e rendeletnek megfelelően korlátozzák a hasznosításhoz fűződő jogaikat és különösen akkor, ha a hasznosítás vonatkozásában szakosodnak, az eredményekhez hasznosítás céljából történő hozzáférés ennek megfelelően korlátozható.

4. cikk

Hozzáférés a már meglévő know-how-hoz

(1)   Azoknak a kutatás-fejlesztési megállapodásoknak, amelyek kizárják a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását, elő kell írniuk, hogy valamennyi félnek hozzáférést kell biztosítani a többi fél már meglévő saját know-how-jához, amennyiben e know-how nélkülözhetetlen ahhoz, hogy e felek az eredményeket hasznosíthassák.

(2)   Azok a kutatás-fejlesztési megállapodások, amelyek kizárják a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeinek közös hasznosítását, előírhatják, hogy a felek ellentételezést nyújtanak egymásnak a már meglévő know-how-jukhoz való hozzáférésért. Ez az ellentételezés nem lehet olyan magas, hogy ténylegesen megakadályozza a hozzáférést.

5. cikk

Közös hasznosítás

(1)   A közös hasznosítás csak olyan eredményekre vonatkozhat, amelyek:

| a) | nélkülözhetetlenek a szerződés szerinti termékek előállításához vagy a szerződés szerinti technológiák alkalmazásához; valamint |
| --- | --- |

a)

nélkülözhetetlenek a szerződés szerinti termékek előállításához vagy a szerződés szerinti technológiák alkalmazásához; valamint

| b) | szellemitulajdon-jogok oltalma alatt állnak, vagy know-how-nak minősülnek. |
| --- | --- |

b)

szellemitulajdon-jogok oltalma alatt állnak, vagy know-how-nak minősülnek.

(2)   A hasznosítás vonatkozásában a szerződés szerinti termékek szakosítás alapján történő előállításával megbízott feleket kötelezni kell arra, hogy teljesítsék a szerződés szerinti termékekre a többi fél által leadott megrendeléseket, kivéve, ha:

| a) | a kutatás-fejlesztési megállapodás rendelkezik a közös csoport, szervezet vagy vállalkozás vagy a felek által közösen megbízott harmadik fél általi közös forgalmazásról is; vagy |
| --- | --- |

a)

a kutatás-fejlesztési megállapodás rendelkezik a közös csoport, szervezet vagy vállalkozás vagy a felek által közösen megbízott harmadik fél általi közös forgalmazásról is; vagy

| b) | a felek megállapodtak abban, hogy a szerződés szerinti termékeket kizárólag az azokat előállító fél forgalmazhatja. |
| --- | --- |

b)

a felek megállapodtak abban, hogy a szerződés szerinti termékeket kizárólag az azokat előállító fél forgalmazhatja.

6. cikk

Küszöbértékek, piaci részesedések és a mentesség időtartama

(1)   Amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodás részes felei nem versengő vállalkozások, a 2. cikkben megállapított mentesség a piaci részesedéstől függetlenül a kutatás-fejlesztés időtartamára szól.

(2)   Amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodás részes felei közül kettő vagy több, meglévő termékért és/vagy technológiáért versengő vállalkozás, a 2. cikkben megállapított mentességet a kutatás-fejlesztés időtartamára kell alkalmazni akkor, ha a kutatás-fejlesztési megállapodás megkötésének időpontjában:

| a) | az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának a) alpontjában, illetve 1. pontjának c) alpontjában meghatározott közös kutatás-fejlesztést magában foglaló kutatás-fejlesztési megállapodásban részes felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 25 %-ot az érintett termék- és technológiapiacokon; vagy |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának a) alpontjában, illetve 1. pontjának c) alpontjában meghatározott közös kutatás-fejlesztést magában foglaló kutatás-fejlesztési megállapodásban részes felek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 25 %-ot az érintett termék- és technológiapiacokon; vagy

| b) | az 1. cikk (1) bekezdése 1.pontjának b) alpontjában, illetve 1. pontjának d) alpontjában meghatározott, fizetett kutatás-fejlesztést magában foglaló kutatás-fejlesztési megállapodások esetében a finanszírozó fél és mindazon felek együttes piaci részesedése, amelyekkel a finanszírozó fél azonos szerződés szerinti termékek vagy technológiák vonatkozásában kutatás-fejlesztési megállapodást kötött, nem haladja meg a 25 %-ot az érintett termék- és technológiapiacokon. |
| --- | --- |

b)

az 1. cikk (1) bekezdése 1.pontjának b) alpontjában, illetve 1. pontjának d) alpontjában meghatározott, fizetett kutatás-fejlesztést magában foglaló kutatás-fejlesztési megállapodások esetében a finanszírozó fél és mindazon felek együttes piaci részesedése, amelyekkel a finanszírozó fél azonos szerződés szerinti termékek vagy technológiák vonatkozásában kutatás-fejlesztési megállapodást kötött, nem haladja meg a 25 %-ot az érintett termék- és technológiapiacokon.

(3)   Amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes felek közül kettő vagy több az innováció terén versengő vállalkozás, a 2. cikkben meghatározott mentességet a kutatás-fejlesztés időtartamára kell alkalmazni, ha a kutatás-fejlesztési megállapodás megkötésének időpontjában a kutatás-fejlesztési megállapodásban részes felek K+F erőfeszítésein felül három vagy több versengő K+F erőfeszítés van jelen.

(4)   Az olyan kutatás-fejlesztési megállapodások esetében, ahol az eredményeket közösen hasznosítják, a 2. cikkben előírt mentesség a szerződés szerinti termékeknek vagy technológiáknak a belső piacon történő első forgalomba hozatalától számított hét évig továbbra is alkalmazandó, amennyiben az (1), (2) vagy (3) bekezdésben előírt feltételek teljesülnek az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának a) vagy b) alpontja alá tartozó megállapodás megkötésének időpontjában. Ahhoz, hogy az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának c) vagy d) alpontja alá tartozó megállapodás ilyen folytatólagos mentességben részesüljön, az (1), (2) vagy (3) bekezdésben előírt feltételeknek teljesülniük kell az 1. cikk (1) bekezdése 1. pontjának a) vagy b) alpontja szerinti korábbi megállapodás megkötésének időpontjában.

(5)   A (4) bekezdésben említett hétéves időszak lejárta után a 2. cikk szerinti mentességet továbbra is alkalmazni mindaddig, amíg a kutatás-fejlesztési megállapodás részes feleinek együttes piaci részesedése nem haladja meg a 25 %-ot azokon a piacokon, amelyekhez a szerződés szerinti termékek vagy technológiák tartoznak. Amennyiben a hétéves időszak lejárta után a piaci részesedés e piacok egyikén 25 % fölé emelkedik, a 2. cikk szerinti mentességet a 25 %-os piaci részesedési küszöbérték első alkalommal történő átlépésének éve utáni két egymást követő naptári évben továbbra is alkalmazni kell.

7. cik

A küszöbértékek alkalmazása

(1)   A 6. cikk (2) és (5) bekezdésében előírt piaci részesedési küszöbértékek alkalmazása tekintetében a következő szabályokat kell alkalmazni:

| a) | A piaci részesedést a piaci eladási érték alapján kell kiszámítani; ha a piaci eladási értékről nem áll rendelkezésre adat, a felek piaci részesedésének megállapításához más megbízható piaci információn – így például a piaci eladás volumenén, a kutatás-fejlesztésre fordított kiadásokon vagy a kutatás-fejlesztési képességeken – alapuló becsléseket lehet igénybe venni; |
| --- | --- |

a)

A piaci részesedést a piaci eladási érték alapján kell kiszámítani; ha a piaci eladási értékről nem áll rendelkezésre adat, a felek piaci részesedésének megállapításához más megbízható piaci információn – így például a piaci eladás volumenén, a kutatás-fejlesztésre fordított kiadásokon vagy a kutatás-fejlesztési képességeken – alapuló becsléseket lehet igénybe venni;

| b) | A piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani; vagy ha az előző naptári év nem reprezentatív a felek érintett piac(ok)on fennálló helyzete tekintetében, a piaci részesedést a felek előző három naptári évre vonatkozó piaci részesedésének átlagaként kell kiszámítani; |
| --- | --- |

b)

A piaci részesedést az előző naptári évre vonatkozó adatok alapján kell kiszámítani; vagy ha az előző naptári év nem reprezentatív a felek érintett piac(ok)on fennálló helyzete tekintetében, a piaci részesedést a felek előző három naptári évre vonatkozó piaci részesedésének átlagaként kell kiszámítani;

| c) | Az 1. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett vállalkozások piaci részesedését a 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában felsorolt joggal vagy felhatalmazással rendelkező valamennyi vállalkozás között egyenlő arányban kell megosztani. |
| --- | --- |

c)

Az 1. cikk (2) bekezdésének e) pontjában említett vállalkozások piaci részesedését a 1. cikk (2) bekezdésének a) pontjában felsorolt joggal vagy felhatalmazással rendelkező valamennyi vállalkozás között egyenlő arányban kell megosztani.

(2)   A 6. cikk (3) bekezdésében előírt küszöbérték alkalmazása céljából a versengő K+F erőfeszítések összehasonlíthatóságát olyan elemekre vonatkozó megbízható információk alapján kell értékelni, mint i. a K+F erőfeszítések mérete, szakasza és időzítése, ii. a harmadik felek pénzügyi és emberi erőforrásai (és ezekhez való hozzáférése), továbbá szellemi tulajdonuk, know-how-juk vagy egyéb speciális eszközeik és korábbi K+F erőfeszítéseik, valamint iii. a harmadik felek azon képessége és annak valószínűsége, hogy K+F erőfeszítéseik lehetséges eredményeit közvetlenül vagy közvetve a belső piacon hasznosítsák.

IV. CÍM

KÜLÖNÖSEN SÚLYOS KORLÁTOZÁSOK ÉS NEM MENTESÜLŐ KORLÁTOZÁSOK

KÜLÖNÖSEN SÚLYOS KORLÁTOZÁSOK ÉS NEM MENTESÜLŐ KORLÁTOZÁSOK

8. cikk

Különösen súlyos korlátozások

A 2. cikkben megállapított mentesség nem alkalmazható azokra a kutatás-fejlesztési megállapodásokra, amelyek tárgya közvetve vagy közvetlenül, önmagukban vagy a felek ellenőrzése alá tartozó egyéb tényezőkkel együttesen, a következő korlátozások bármelyike:

| (1) | A felek szabadságának korlátozása abban, hogy önállóan vagy harmadik felekkel együttműködve kutatás-fejlesztést végezzenek






  a) | a kutatás-fejlesztési megállapodás tárgyához nem kapcsolódó területen; vagy |
| --- | --- | --- |

(1)

A felek szabadságának korlátozása abban, hogy önállóan vagy harmadik felekkel együttműködve kutatás-fejlesztést végezzenek

a)

a kutatás-fejlesztési megállapodás tárgyához nem kapcsolódó területen; vagy

| b) | azon a területen, amelyre a kutatás-fejlesztési megállapodás vonatkozik, vagy egy kapcsolódó területen, a közös kutatás-fejlesztés vagy fizetett kutatás-fejlesztés befejezése után. |
| --- | --- |

b)

azon a területen, amelyre a kutatás-fejlesztési megállapodás vonatkozik, vagy egy kapcsolódó területen, a közös kutatás-fejlesztés vagy fizetett kutatás-fejlesztés befejezése után.

| (2) | A termelés vagy értékesítés korlátozása, a következők kivételével:






  a) | termelési célok kitűzése abban az esetben, ha az eredmények közös hasznosítása magában foglalja a szerződés szerinti termékek közös előállítását; |
| --- | --- | --- |

(2)

A termelés vagy értékesítés korlátozása, a következők kivételével:

a)

termelési célok kitűzése abban az esetben, ha az eredmények közös hasznosítása magában foglalja a szerződés szerinti termékek közös előállítását;

| b) | értékesítési célok kitűzése, amennyiben az eredmények közös hasznosítása:






  i. | magában foglalja a szerződés szerinti termékek közös forgalmazását vagy a szerződés szerinti technológiák közös licenciába adását, valamint |
| --- | --- | --- |

b)

értékesítési célok kitűzése, amennyiben az eredmények közös hasznosítása:

i.

magában foglalja a szerződés szerinti termékek közös forgalmazását vagy a szerződés szerinti technológiák közös licenciába adását, valamint

| ii. | közös csapat, szervezet vagy vállalkozás által történik, vagy azt a felek által közösen megbízott harmadik személy végzi; |
| --- | --- |

ii.

közös csapat, szervezet vagy vállalkozás által történik, vagy azt a felek által közösen megbízott harmadik személy végzi;

| c) | hasznosítás vonatkozásában történő, szakosításnak minősülő gyakorlatok; valamint |
| --- | --- |

c)

hasznosítás vonatkozásában történő, szakosításnak minősülő gyakorlatok; valamint

| d) | a felek szabadságának korlátozása abban, hogy a szerződés szerinti termékekkel vagy technológiákkal versengő termékeket, technológiákat vagy eljárásokat hozzanak létre, értékesítsenek, ruházzanak át vagy adjanak licenciába az eredmények közös hasznosítására a felek által megállapított időtartamon belül. |
| --- | --- |

d)

a felek szabadságának korlátozása abban, hogy a szerződés szerinti termékekkel vagy technológiákkal versengő termékeket, technológiákat vagy eljárásokat hozzanak létre, értékesítsenek, ruházzanak át vagy adjanak licenciába az eredmények közös hasznosítására a felek által megállapított időtartamon belül.

| (3) | Az árak rögzítése a szerződés szerinti termék értékesítésekor vagy a szerződés szerinti technológiák harmadik felek részére történő licenciába adásakor, az alábbiak kivételével a közvetlen ügyfeleknek felszámított árak rögzítése vagy a közvetlen hasznosításba vevőknek felszámított licencdíjak rögzítése, amennyiben az eredmények közös hasznosítása






  a) | magában foglalja a szerződés szerinti termékek közös forgalmazását vagy a szerződés szerinti technológiák közös licenciába adását, valamint |
| --- | --- | --- |

(3)

Az árak rögzítése a szerződés szerinti termék értékesítésekor vagy a szerződés szerinti technológiák harmadik felek részére történő licenciába adásakor, az alábbiak kivételével a közvetlen ügyfeleknek felszámított árak rögzítése vagy a közvetlen hasznosításba vevőknek felszámított licencdíjak rögzítése, amennyiben az eredmények közös hasznosítása

a)

magában foglalja a szerződés szerinti termékek közös forgalmazását vagy a szerződés szerinti technológiák közös licenciába adását, valamint

| b) | közös csapat, szervezet vagy vállalkozás által történik, vagy azt a felek által közösen megbízott harmadik személy végzi. |
| --- | --- |

b)

közös csapat, szervezet vagy vállalkozás által történik, vagy azt a felek által közösen megbízott harmadik személy végzi.

| (4) | A terület vagy a vevők korlátozása, amelyen, illetve akiknek a felek passzívan értékesíthetik a szerződés szerinti termékeket, vagy licenciába adhatják a szerződés szerinti technológiákat, az eredményekre vonatkozó licencia másik félnek történő kizárólagos átengedését meghatározó követelmény kivételével. |
| --- | --- |

(4)

A terület vagy a vevők korlátozása, amelyen, illetve akiknek a felek passzívan értékesíthetik a szerződés szerinti termékeket, vagy licenciába adhatják a szerződés szerinti technológiákat, az eredményekre vonatkozó licencia másik félnek történő kizárólagos átengedését meghatározó követelmény kivételével.

| (5) | A szerződés szerinti termékek vagy technológiák aktív értékesítésének tilalma vagy korlátozása olyan területeken vagy olyan vevők felé, amelyeket vagy akiket nem rendeltek hozzá kizárólagosan valamelyik félhez hasznosítás vonatkozásában történő szakosítás keretében. |
| --- | --- |

(5)

A szerződés szerinti termékek vagy technológiák aktív értékesítésének tilalma vagy korlátozása olyan területeken vagy olyan vevők felé, amelyeket vagy akiket nem rendeltek hozzá kizárólagosan valamelyik félhez hasznosítás vonatkozásában történő szakosítás keretében.

| (6) | Az a követelmény, hogy meg kell tagadni a felek saját területén lévő, illetve hasznosítás vonatkozásában történő szakosítás alapján a felek között bármely más formában megosztott azon vevők igényeinek kielégítését, amelyek a szerződés szerinti termékeket a belső piacon belül más területeken forgalmaznák. |
| --- | --- |

(6)

Az a követelmény, hogy meg kell tagadni a felek saját területén lévő, illetve hasznosítás vonatkozásában történő szakosítás alapján a felek között bármely más formában megosztott azon vevők igényeinek kielégítését, amelyek a szerződés szerinti termékeket a belső piacon belül más területeken forgalmaznák.

| (7) | Az a követelmény, hogy meg kell nehezíteni a felhasználók és viszonteladók számára a belső piacon belül a szerződés szerinti termékek más viszonteladóktól történő beszerzését. |
| --- | --- |

(7)

Az a követelmény, hogy meg kell nehezíteni a felhasználók és viszonteladók számára a belső piacon belül a szerződés szerinti termékek más viszonteladóktól történő beszerzését.

9. cikk

Nem mentesülő korlátozások

(1)   A 2. cikk szerinti mentességet nem lehet alkalmazni a kutatás-fejlesztési megállapodásokban szereplő következő kötelezettségekre:

| a) | Az alábbiak megtámadásának tilalmára vonatkozó kötelezettség:






  i. | a kutatás-fejlesztés befejezését követően a következő szellemitulajdon-jogok érvényessége:






  (1) | amelyekkel a felek a belső piacon rendelkeznek, és |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Az alábbiak megtámadásának tilalmára vonatkozó kötelezettség:

i.

a kutatás-fejlesztés befejezését követően a következő szellemitulajdon-jogok érvényessége:

(1)

amelyekkel a felek a belső piacon rendelkeznek, és

| (2) | amelyek a kutatás-fejlesztéshez kapcsolódnak; vagy |
| --- | --- |

(2)

amelyek a kutatás-fejlesztéshez kapcsolódnak; vagy

| ii. | A kutatás-fejlesztési megállapodás lejártát követően a következő szellemitulajdon-jogok érvényessége:






  (1) | amelyekkel a felek a belső piacon rendelkeznek, és |
| --- | --- | --- |

ii.

A kutatás-fejlesztési megállapodás lejártát követően a következő szellemitulajdon-jogok érvényessége:

(1)

amelyekkel a felek a belső piacon rendelkeznek, és

| (2) | amelyek a kutatás-fejlesztés eredményeinek védelmét szolgálják. |
| --- | --- |

(2)

amelyek a kutatás-fejlesztés eredményeinek védelmét szolgálják.

Ez nem érinti a kutatás-fejlesztési megállapodás felmondásának lehetőségét abban az esetben, ha valamelyik fél megtámadja az i. és ii. pontban említett szellemitulajdon-jogok érvényességét;

| b) | Az a kötelezettség, miszerint a szerződés szerinti termékek előállítására, illetve a szerződés szerinti technológiák alkalmazására vonatkozóan harmadik feleknek nem adható licencia, kivéve, ha a megállapodás a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeinek a felek legalább egyike által történő hasznosításáról rendelkezik, és ilyen hasznosításra a belső piacon harmadik felek tekintetében sor kerül. |
| --- | --- |

b)

Az a kötelezettség, miszerint a szerződés szerinti termékek előállítására, illetve a szerződés szerinti technológiák alkalmazására vonatkozóan harmadik feleknek nem adható licencia, kivéve, ha a megállapodás a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeinek a felek legalább egyike által történő hasznosításáról rendelkezik, és ilyen hasznosításra a belső piacon harmadik felek tekintetében sor kerül.

(2)   Amennyiben a kutatás-fejlesztési megállapodás magában foglalja az e cikkben felsorolt, nem mentesülő korlátozások valamelyikét, a 2. cikkben biztosított mentesség továbbra is alkalmazandó, ha a nem mentesülő korlátozások elválaszthatók a kutatás-fejlesztési megállapodás fennmaradó részétől, és amennyiben e rendelet többi feltétele teljesül.

V. CÍM

VISSZAVONÁSI ELJÁRÁS

VISSZAVONÁSI ELJÁRÁS

10. cikk

Az Európai Bizottság általi visszavonás egyedi esetekben

(1)   A Bizottság az 1/2003/EK tanácsi rendelet 29. cikke (1) bekezdésének megfelelően visszavonhatja az e rendelet által nyújtott kedvezményt, amennyiben egy egyedi esetben megállapítja, hogy az e rendelet szerinti mentesség hatálya alá tartozó kutatás-fejlesztési megállapodás mégis olyan hatással jár, amely összeegyeztethetetlen a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésével.

(2)   Az e rendelet által biztosított kedvezmény az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (1) bekezdése értelmében visszavonható különösen akkor, ha:

| a) | a kutatás-fejlesztési megállapodás jelentősen korlátozza harmadik felek mozgásterét arra, hogy a szerződés szerinti termékeket vagy technológiákat érintő terület(ek)en kutatás-fejlesztési tevékenységet végezzenek; |
| --- | --- |

a)

a kutatás-fejlesztési megállapodás jelentősen korlátozza harmadik felek mozgásterét arra, hogy a szerződés szerinti termékeket vagy technológiákat érintő terület(ek)en kutatás-fejlesztési tevékenységet végezzenek;

| b) | a kutatás-fejlesztési megállapodás jelentősen korlátozza harmadik felek hozzáférését a szerződés szerinti termékek vagy technológiák piacához; |
| --- | --- |

b)

a kutatás-fejlesztési megállapodás jelentősen korlátozza harmadik felek hozzáférését a szerződés szerinti termékek vagy technológiák piacához;

| c) | a felek a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeit semmilyen objektív indok nélkül nem hasznosítják harmadik felek tekintetében; |
| --- | --- |

c)

a felek a közös vagy fizetett kutatás-fejlesztés eredményeit semmilyen objektív indok nélkül nem hasznosítják harmadik felek tekintetében;

| d) | a szerződés szerinti termékek vagy technológiák nincsenek tényleges versenyhelyzetben a belső piac egészén vagy annak jelentős részén olyan termékekkel, amelyeket a felhasználók a jellemzőikre, árukra és rendeltetésükre tekintettel azokkal egyenértékűnek tartanak. |
| --- | --- |

d)

a szerződés szerinti termékek vagy technológiák nincsenek tényleges versenyhelyzetben a belső piac egészén vagy annak jelentős részén olyan termékekkel, amelyeket a felhasználók a jellemzőikre, árukra és rendeltetésükre tekintettel azokkal egyenértékűnek tartanak.

11. cikk

Tagállami versenyhatóság általi visszavonás egyedi esetekben

(1)   Valamely tagállam versenyhatósága az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése szerint visszavonhatja az e rendelet által nyújtott kedvezményeket az adott tagállam területe vagy annak egy része tekintetében, amennyiben úgy ítéli meg, hogy egyedi esetben az e rendelet szerinti mentesség hatálya alá tartozó kutatás-fejlesztési megállapodás olyan hatással jár az érintett tagállam területén vagy annak az elkülönült földrajzi piac minden jellemzőjével rendelkező részén, amely összeegyeztethetetlen a Szerződés 101. cikkének (3) bekezdésével.

(2)   Az e rendelet által biztosított kedvezményt valamely tagállam versenyhatósága visszavonhatja az 1/2003/EK rendelet 29. cikkének (2) bekezdése alapján, különösen az e rendelet 10. cikke (2) bekezdésének a)–d) pontjában meghatározott körülmények bármelyikének fennállása esetén.

VI. CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

12. cikk

Átmeneti időszak

(1)   Az innováció terén versengő vállalkozások közötti kutatás-fejlesztési megállapodásokra vonatkozó, a (2) bekezdésben meghatározott különös átmeneti rendelkezés sérelme nélkül, a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdésében megállapított tilalom nem alkalmazható a 2023. január 1. és 2024. december 31. közötti időszakban azokra a megállapodásokra, amelyek 2022. december 31-én már hatályban voltak, és amelyek nem tesznek ugyan eleget a mentesség e rendeletben meghatározott feltételeinek, de megfelelnek az 1217/2010/EK rendeletben meghatározott feltételeknek.

(2)   Az innováció terén versengő vállalkozások közötti kutatás-fejlesztési megállapodások esetében az 1. cikk (1) bekezdésének 18. pontja és a 6. cikk (3) bekezdése csak azokra a megállapodásokra alkalmazandó, amelyek 2022. december 31. után lépnek hatályba.

13. cikk

Időbeli hatály

(1)   Ez a rendelet 2023. január 1-jén lép hatályba.

(2)   Ez a rendelet 2034. december 31-én veszti hatályát.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, -án/-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  HL L 285., 1971.12.29., 46. o.

1

(*)  2009. december 1-jén az EK-Szerződés 81. cikke (korábban az EGK-Szerződés 85. cikke) helyébe a Szerződés 101. cikke lépett. E rendelkezések lényegében azonosak. E rendelet alkalmazásában az EGK-Szerződés 85. cikkére vagy az EK-Szerződés 81. cikkére történő hivatkozásokat adott esetben a Szerződés 101. cikkére történő hivatkozásként kell érteni.

*

(2)  A Bizottság 1217/2010/EU rendelete (2010. december 14.) az Európai Unió működéséről szóló szerződés 101. cikke (3) bekezdésének a kutatás-fejlesztési megállapodások egyes csoportjaira történő alkalmazásáról (HL L 335., 2010.12.18., 36. o).

2

(3)  Tanácsi 1/2003/EK rendelet szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i (HL L 1., 2003.1.4., 1. O°).

3

---

| 2022.3.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 120/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 120/22

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.10625 – CARLYLE GROUP / MACQUARIE GROUP / HYCC)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 120/03)

2022. március 9-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10625 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32022M10625 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós joghoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 2022.3.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 120/23 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 120/23

---

Értesítés a (KKBP) 2022/420 tanácsi végrehajtási határozattal végrehajtott, a jemeni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/932/KKBP tanácsi határozatban, valamint az (EU) 2022/419 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott, a jemeni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 1352/2014/EU tanácsi rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó szervezet részére

(2022/C 120/04)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információkat hozza a (KKBP) 2022/420 tanácsi végrehajtási határozattal (1) végrehajtott, a jemeni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 2014/932/KKBP tanácsi határozat mellékletében (2), valamint az (EU) 2022/419 tanácsi végrehajtási rendelettel (3) végrehajtott, a jemeni helyzetre tekintettel hozott korlátozó intézkedésekről szóló 1352/2014/EU tanácsi rendelet (4) I. mellékletében szereplő szervezet tudomására:

Az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának a 2140 (2014) sz. ENSZ BT-határozat alapján létrehozott bizottsága 2022. február 28-án egy újabb szervezetet felvett a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe.

Az érintett szervezet a 2140 (2014) sz. ENSZ BT-határozat alapján létrehozott ENSZ-bizottságnál bármikor kérvényezheti az ENSZ jegyzékébe való felvételéről szóló határozat felülvizsgálatát. A kérelmet az igazoló dokumentumokkal együtt az alábbi címre kell küldeni:

| Focal Point for De-listing |
| --- |
| Security Council Subsidiary Organs Branch |
| Room DC2 2034 |
| United Nations |
| New York, N.Y. 10017 |
| United States of America |

Focal Point for De-listing

Security Council Subsidiary Organs Branch

Room DC2 2034

United Nations

New York, N.Y. 10017

United States of America

Tel. +1 9173679448

Fax +1 9173670460

E-mail: delisting@un.org

További információkért lásd: https://www.un.org/securitycouncil/fr/sanctions/2140/materials/procedures-for-delisting.

Az ENSZ döntését követően az Európai Unió Tanácsa úgy határozott, hogy a szóban forgó szervezetet fel kell venni a (KKBP) 2022/420 végrehajtási határozattal végrehajtott 2014/932/KKBP határozatban, valamint az (EU) 2022/419 végrehajtási rendelettel végrehajtott 1352/2014/EU rendeletben előírt korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek és szervezetek jegyzékébe. Az érintett szervezet jegyzékbe vételének indokai a határozat mellékletének, illetve a rendelet I. mellékletének vonatkozó rovatában szerepelnek.

Az Európai Unió Tanácsa felhívja az érintett szervezet figyelmét arra a lehetőségre, hogy a megfelelő tagállam(ok)nak az 1352/2014/EU rendelet II. mellékletében felsorolt honlapokon feltüntetett illetékes hatóságainál kérvényezheti a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő felhasználásának engedélyezését (vö. a rendelet 4. cikkével).

Az érintett szervezet a Tanácsnál kérvényezheti annak a határozatnak a felülvizsgálatát, amellyel felkerült az említett jegyzékre. A kérvényt az igazoló dokumentumokkal együtt az alábbi címre kell küldeni:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG RELEX.1 |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

DG RELEX.1

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail: sanctions@consilium.europa.eu

Felhívjuk továbbá az érintett szervezet figyelmét arra, hogy a Tanács határozata ellen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 275. cikkének második bekezdésében, valamint 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban jogorvoslati kérelmet nyújthat be az Európai Unió Törvényszékéhez.

---

(1)  HL L 86., 2022.3.14., 4. o.

(2)  HL L 365., 2014.12.19., 147. o.

(3)  HL L 86., 2022.3.14., 1. o.

(4)  HL L 365., 2014.12.19., 60. o.

---

Európai Bizottság

| 2022.3.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 120/25 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 120/25

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2022. március 14.

(2022/C 120/05)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,0960 |
| JPY | Japán yen | 129,30 |
| DKK | Dán korona | 7,4405 |
| GBP | Angol font | 0,83915 |
| SEK | Svéd korona | 10,5368 |
| CHF | Svájci frank | 1,0249 |
| ISK | Izlandi korona | 145,10 |
| NOK | Norvég korona | 9,8588 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,890 |
| HUF | Magyar forint | 373,88 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,7218 |
| RON | Román lej | 4,9490 |
| TRY | Török líra | 16,2000 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,5137 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,3978 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,5815 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6130 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4947 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 357,77 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,5029 |
| CNY | Kínai renminbi | 6,9738 |
| HRK | Horvát kuna | 7,5745 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 678,53 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6087 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 57,398 |
| RUB | Orosz rubel | |
| THB | Thaiföldi baht | 36,590 |
| BRL | Brazil real | 5,5286 |
| MXN | Mexikói peso | 22,8311 |
| INR | Indiai rúpia | 83,9310 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,0960

JPY

Japán yen

129,30

DKK

Dán korona

7,4405

GBP

Angol font

0,83915

SEK

Svéd korona

10,5368

CHF

Svájci frank

1,0249

ISK

Izlandi korona

145,10

NOK

Norvég korona

9,8588

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,890

HUF

Magyar forint

373,88

PLN

Lengyel zloty

4,7218

RON

Román lej

4,9490

TRY

Török líra

16,2000

AUD

Ausztrál dollár

1,5137

CAD

Kanadai dollár

1,3978

HKD

Hongkongi dollár

8,5815

NZD

Új-zélandi dollár

1,6130

SGD

Szingapúri dollár

1,4947

KRW

Dél-Koreai won

1 357,77

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,5029

CNY

Kínai renminbi

6,9738

HRK

Horvát kuna

7,5745

IDR

Indonéz rúpia

15 678,53

MYR

Maláj ringgit

4,6087

PHP

Fülöp-szigeteki peso

57,398

RUB

Orosz rubel

THB

Thaiföldi baht

36,590

BRL

Brazil real

5,5286

MXN

Mexikói peso

22,8311

INR

Indiai rúpia

83,9310

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 2022.3.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 120/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 120/26

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.10644 – TOWERBROOK CAPITAL PARTNERS / NEW MOUNTAIN CAPITAL / CLOUDMED SOLUTIONS / R1 RCM)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 120/06)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | TowerBrook Capital Partners L.P. (a továbbiakban: TCP, Egyesült Államok), |
| --- | --- |

—

TowerBrook Capital Partners L.P. (a továbbiakban: TCP, Egyesült Államok),

| — | New Mountain Capital, LLC (a továbbiakban: NMC, Egyesült Államok), |
| --- | --- |

—

New Mountain Capital, LLC (a továbbiakban: NMC, Egyesült Államok),

| — | a jelenleg végső soron a TCP irányítása alá tartozó R1 RCM, Inc. (a továbbiakban: R1, Egyesült Államok), |
| --- | --- |

—

a jelenleg végső soron a TCP irányítása alá tartozó R1 RCM, Inc. (a továbbiakban: R1, Egyesült Államok),

| — | a jelenleg az NMC irányítása alá tartozó Cloudmed Solutions LLC (a továbbiakban: Cloudmed, Egyesült Államok). |
| --- | --- |

—

a jelenleg az NMC irányítása alá tartozó Cloudmed Solutions LLC (a továbbiakban: Cloudmed, Egyesült Államok).

A TCP és az NMC az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében közös irányítást fognak szerezni az R1 és a Cloudmed felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | a TCP esetében: befektetési lehetőségek biztosítása európai és észak-amerikai nagyvállalatok és középvállalkozások ügyfelei számára különböző ágazatokban, beleértve az egészségügyi termékeket és szolgáltatásokat, a kiskereskedelemet, a luxustermékeket, a pénzügyi szolgáltatásokat, a fogyasztási cikkeket, a távközlést, a médiát, a vegyi anyagokat, a tudásszolgáltatásokat és válogatott ipari szegmenseket, |
| --- | --- |

—

a TCP esetében: befektetési lehetőségek biztosítása európai és észak-amerikai nagyvállalatok és középvállalkozások ügyfelei számára különböző ágazatokban, beleértve az egészségügyi termékeket és szolgáltatásokat, a kiskereskedelemet, a luxustermékeket, a pénzügyi szolgáltatásokat, a fogyasztási cikkeket, a távközlést, a médiát, a vegyi anyagokat, a tudásszolgáltatásokat és válogatott ipari szegmenseket,

| — | az NMC esetében: magántőke-, hitel- és nettó lízingtőke kezelése világszerte különböző iparágakban, beleértve az egészségügyet, a szoftvereket, az üzleti szolgáltatásokat, az információkat és adatokat, a logisztikát, a pénzügyi szolgáltatásokat és a környezetvédelmi szolgáltatásokat, |
| --- | --- |

—

az NMC esetében: magántőke-, hitel- és nettó lízingtőke kezelése világszerte különböző iparágakban, beleértve az egészségügyet, a szoftvereket, az üzleti szolgáltatásokat, az információkat és adatokat, a logisztikát, a pénzügyi szolgáltatásokat és a környezetvédelmi szolgáltatásokat,

| — | az R1 esetében: kórházakkal, egészségügyi rendszerekkel és orvosi vállalkozáscsoportokkal kapcsolatos betegtapasztalatot és azok pénzügyi teljesítményét javító technológia-vezérelt megoldások biztosítása Észak-Amerikában, |
| --- | --- |

—

az R1 esetében: kórházakkal, egészségügyi rendszerekkel és orvosi vállalkozáscsoportokkal kapcsolatos betegtapasztalatot és azok pénzügyi teljesítményét javító technológia-vezérelt megoldások biztosítása Észak-Amerikában,

| — | a Cloudmed esetében: értékesítési adatok gyűjtését és elemzését szolgáló megoldások biztosítása egészségügyi szolgáltatók számára Észak-Amerikában. |
| --- | --- |

—

a Cloudmed esetében: értékesítési adatok gyűjtését és elemzését szolgáló megoldások biztosítása egészségügyi szolgáltatók számára Észak-Amerikában.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

Case M.10644 – TOWERBROOK CAPITAL PARTNERS / NEW MOUNTAIN CAPITAL / CLOUDMED SOLUTIONS / R1 RCM

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

| 2022.3.15. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 120/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2022.3.15.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 120/28

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2022/C 120/07)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | az UBS AG (a továbbiakban: UBS, Svájc) irányítása alá tartozó UBS O’Connor LLC (a továbbiakban: O‘Connor, Egyesült Államok); |
| --- | --- |

—

az UBS AG (a továbbiakban: UBS, Svájc) irányítása alá tartozó UBS O’Connor LLC (a továbbiakban: O‘Connor, Egyesült Államok);

| — | MSP Racing Holdings, L.P. (a továbbiakban: MSP, Egyesült Államok); |
| --- | --- |

—

MSP Racing Holdings, L.P. (a továbbiakban: MSP, Egyesült Államok);

| — | a Bahrain Mumtalakat Holding Company B.S.C.(c) (a továbbiakban: Mumtalakat, Bahrein) irányítása alá tartozó McLaren Group Limited (a továbbiakban: MGL, Egyesült Királyság); |
| --- | --- |

—

a Bahrain Mumtalakat Holding Company B.S.C.(c) (a továbbiakban: Mumtalakat, Bahrein) irányítása alá tartozó McLaren Group Limited (a továbbiakban: MGL, Egyesült Királyság);

| — | McLaren Racing Limited (a továbbiakban: közös vállalkozás, Egyesült Királyság). |
| --- | --- |

—

McLaren Racing Limited (a továbbiakban: közös vállalkozás, Egyesült Királyság).

Az O’Connor, az MSP és az MGL (a továbbiakban együttesen: a bejelentő felek) az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikkének (4) bekezdése értelmében közös irányítást fognak szerezni a közös vállalkozás felett (a továbbiakban: az ügylet).

Az összefonódásra szerződés útján vagy más módon kerül sor.

2.

| — | az O’Connor esetében: egyesült államokbeli székhelyű befektetési tanácsadó, amely befektetési tanácsadási szolgáltatásokat nyújt ügyfeleinek, többek között befektetési alapoknak és tapasztalt befektetőknek, |
| --- | --- |

—

az O’Connor esetében: egyesült államokbeli székhelyű befektetési tanácsadó, amely befektetési tanácsadási szolgáltatásokat nyújt ügyfeleinek, többek között befektetési alapoknak és tapasztalt befektetőknek,

| — | az MSP esetében: egyesült államokbeli székhelyű, magántulajdonban lévő befektetési tanácsadó cég, amely hivatásos sportcsapatokba, ligákba és a sportökoszisztémában tevékenykedő vállalkozásokba történő befektetéseket kezel, |
| --- | --- |

—

az MSP esetében: egyesült államokbeli székhelyű, magántulajdonban lévő befektetési tanácsadó cég, amely hivatásos sportcsapatokba, ligákba és a sportökoszisztémában tevékenykedő vállalkozásokba történő befektetéseket kezel,

| — | az MGL esetében: a McLaren csoport üzleti tevékenységeiért felelős holdingtársaság. A McLaren csoport üzleti tevékenysége két fő üzletágból áll, nevezetesen i. a McLaren Automotive Limitedből, amely nagy teljesítményű luxusautókat kínál; és ii. a közös vállalkozásból, |
| --- | --- |

—

az MGL esetében: a McLaren csoport üzleti tevékenységeiért felelős holdingtársaság. A McLaren csoport üzleti tevékenysége két fő üzletágból áll, nevezetesen i. a McLaren Automotive Limitedből, amely nagy teljesítményű luxusautókat kínál; és ii. a közös vállalkozásból,

| — | a közös vállalkozás esetében: a Formula 1 motorsportban való részvételével kapcsolatos fejlesztés, gyártás, versenyzés és marketing. A Formula 1-es üzletága mellett a McLaren Racing más motorsport-ligákban is tevékenykedik, például az Egyesült Államokban megrendezésre kerülő IndyCar Series sorozatban, ahol a McLaren Racing jelenleg együttműködik az egyesült államokbeli Arrow McLaren SP versenycsapattal, amelynek technikai támogatást nyújt. |
| --- | --- |

—

a közös vállalkozás esetében: a Formula 1 motorsportban való részvételével kapcsolatos fejlesztés, gyártás, versenyzés és marketing. A Formula 1-es üzletága mellett a McLaren Racing más motorsport-ligákban is tevékenykedik, például az Egyesült Államokban megrendezésre kerülő IndyCar Series sorozatban, ahol a McLaren Racing jelenleg együttműködik az egyesült államokbeli Arrow McLaren SP versenycsapattal, amelynek technikai támogatást nyújt.

3.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.10586 – MGL / MSP / O’CONNOR / MCLAREN RACING

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---