# Euroopa Liidu C 95/28.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 95 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 65. aastakäik28. veebruar 2022 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 95

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

65. aastakäik28. veebruar 2022

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2022/C 95/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2022/C 95/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2022/C 95/02 | Kohtuasi C-598/20: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 1. detsembri 2021. aasta määrus (Satversmes tiesa eelotsusetaotlus – Läti) – Pilsētas zemes dienests AS (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Maksualaste õigusaktide ühtlustamine – Ühine käibemaksusüsteem – Direktiiv 2006/112/EÜ – Maksuvabastused – Artikli 135 lõike 1 punkt l ja lõige 2 – Kinnisasja rendile- ja üürileandmine – Maatüki hoonete omanikele sundkorras rendileandmise väljajätmine maksuvabastuse kohaldamisalast – Neutraalse maksustamise põhimõte) | 2 |
| 2022/C 95/03 | Kohtuasi C-602/20: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 17. novembri 2021. aasta määrus (Varhoven administrativen sadi eelotsusetaotlus – Bulgaaria) – AKZ – Burgas EOOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Burgas (Eelotsusetaotlus – Sotsiaalkindlustusmaksed – Alusetult tehtud maksete tagastamine – Ainult tagastatavalt summalt arvestatav intress – Riigisisene menetlusautonoomia – Võrdväärsuse põhimõte – Tõhususe põhimõte – Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõige 2 ja artikkel 94 – Ilmselge vastuvõetamatus) | 2 |
| 2022/C 95/04 | Kohtuasi C-647/20: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 13. detsembri 2021. aasta määrus (Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) eelotsusetaotlus – Portugal) – XG versus Autoridade Tributária e Aduaneira (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Otsesed maksud – Kinnisvaratulu maksustamine – ELTL artiklid 63, 64 ja 65 – Kapitali vaba liikumine – Kolmandate riikide residentide kinnisvaratulu suurem maksukoormus) | 3 |
| 2022/C 95/05 | Kohtuasi C-670/20: Euroopa Kohtu (kuues koda) 6. detsembri 2021. aasta määrus (Ráckevei Járásbírósági eelotsusetaotlus – Ungari) – EP, TA, FV, TB versus ERSTE Bank Hungary Zrt (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Tarbijakaitse – Direktiiv 93/13/EMÜ – Ebaõiglased tingimused tarbijalepingutes – Välisvaluutas nomineeritud laenuleping – Tingimused, mis panevad valuutariski laenusaajale – Artikli 4 lõige 2 – Arusaadavuse ja läbipaistvuse nõuded – Tarbija sellise avalduse mõju puudumine, mille kohaselt ta on täielikult teadlik võimalikest välisvaluutas nomineeritud laenulepingu sõlmimisest tulenevatest riskidest – Lepingutingimuse koostamine lihtsas ja arusaadavas keeles) | 4 |
| 2022/C 95/06 | Kohtuasi C-224/21: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 13. detsembri 2021. aasta määrus (Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) eelotsusetaotlus – Portugal) – VX versus Autoridade Tributária e Aduaneira (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Otsene maksustamine – Kinnisvaratulu maksustamine – ELTL artiklid 63 ja 65 – Kapitali vaba liikumine – Diskrimineerimine – Suurem maksukoormus mitteresidentide kinnisvaratulu puhul – Võimalus valida residentidega sama maksustamise kord) | 4 |
| 2022/C 95/07 | Kohtuasi C-273/21: Euroopa Kohtu (kuues koda) 26. novembri 2021. aasta määrus (Budapest Környéki Törvényszéki eelotsusetaotlus – Ungari) – WD versus Agrárminiszter (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Põllumajandus – Ühine põllumajanduspoliitika – Määrus (EL) nr 1307/2013 – Otsetoetuskavad – Artikli 4 lõike 1 punktid c ja e – Artikli 32 lõige 2 – Ühtse pindalatoetuse taotlus – Mõiste toetuskõlblik hektar – Kinnistusraamatu kohaselt lennujaamaks kvalifitseeritud maatükk – Tegelik kasutamine põllumajanduslikul otstarbel) | 5 |
| 2022/C 95/08 | Kohtuasi C-516/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 20. augustil 2021 – Finanzamt X versus Y | 6 |
| 2022/C 95/09 | Kohtuasi C-599/21 P: AM.VI. Srl-i ja Quinam Limited’i, kes on Fashioneast Sàrl-i õigusjärglane, 21. septembril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 14. juuli 2021. aasta otsuse peale kohtuasjas T-297/20: Fashioneast ja AM.VI. versus EUIPO – Moschillo (RICH JOHN RICHMOND) | 6 |
| 2022/C 95/10 | Kohtuasi C-612/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Naczelny Sąd Administracyjny (Poola) 30. septembril 2021 – Gmina O. versus Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej | 6 |
| 2022/C 95/11 | Kohtuasi C-616/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Naczelny Sąd Administracyjny (Poola) 5. oktoobril 2021 – Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej versus Gmina L. | 7 |
| 2022/C 95/12 | Kohtuasi C-618/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla m.st. Warszawy w Warszawie (Poola) 30. septembril 2021 – AR jt versus PK SA | 7 |
| 2022/C 95/13 | Kohtuasi C-628/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 11. oktoobril 2021 – TB | 9 |
| 2022/C 95/14 | Kohtuasi C-642/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Bihor (Rumeenia) 18. oktoobril 2021 – P.C.H. versus Parchetul de pe lângă Tribunalul Bihor, Parchetul de pe lângă Curtea de Apel Oradea, Ministerul Public – Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justitie | 9 |
| 2022/C 95/15 | Kohtuasi C-643/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Bihor (Rumeenia) 18. oktoobril 2021 – F.O.L. versus Tribunalul Cluj | 10 |
| 2022/C 95/16 | Kohtuasi C-644/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Bihor (Rumeenia) 18. oktoobril 2021 – M.I.A., P.R.-M., V.-C.I-C, F.C.R., P (ex. T). Ş-B., D.R., P.E.E., F.I. versus Tribunalul Cluj, Tribunalul Mureş, Tribunalul Hunedoara, Tribunalul Suceava, Tribunalul Galaţi | 11 |
| 2022/C 95/17 | Kohtuasi C-645/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Bihor (Rumeenia) 21. oktoobril 2021 – C.C.C., C.R.R., U.D.M. versus Tribunalul Cluj, Tribunalul Satu Mare, Tribunalul Bucureşti, Tribunalul Bistriţa Năsăud, Tribunalul Maramureş, Tribunalul Sibiu | 12 |
| 2022/C 95/18 | Kohtuasi C-667/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesarbeitsgericht (Saksamaa) 8. novembril 2021 – ZQ versus Medizinischer Dienst der Krankenversicherung Nordrhein, Körperschaft des öffentlichen Rechts | 13 |
| 2022/C 95/19 | Kohtuasi C-723/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgericht Cottbus (Saksamaa) 29. novembril 2021 – Stadt Frankfurt (Oder), FWA Frankfurter Wasser- und Abwassergesellschaft mbH versus Landesamt für Bergbau, Geologie und Rohstoffe | 14 |
| 2022/C 95/20 | Kohtuasi C-750/21: Pilatus Bank plc 6. detsembril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (üheksas koda) 24. septembri 2021. aasta määruse peale kohtuasjas T-139/19: Pilatus Bank versus EKP | 16 |
| 2022/C 95/21 | Kohtuasi C-751/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesgericht Salzburg (Austria) 7. detsembril 2021 – PJ versus Eurowings GmbH | 17 |
| 2022/C 95/22 | Kohtuasi C-753/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 8. detsembril 2021 – Instrubel NV versus Montana Management Inc., BNP Paribas Securities Services | 18 |
| 2022/C 95/23 | Kohtuasi C-754/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 8. detsembril 2021 – Montana Management Inc. versus Heerema Zwijndrecht BV, BNP Paribas Securities Services | 19 |
| 2022/C 95/24 | Kohtuasi C-772/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Leedu) 14. detsembril 2021 – UAB Brink’s Lithuaniaversus Lietuvos bankas | 19 |
| 2022/C 95/25 | Kohtuasi C-804/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein oikeus (Soome) 20. detsembril 2021 – C ja CD | 20 |
| | Üldkohus |
| 2022/C 95/26 | Kohtuasi T-209/15: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Gmina Kosakowo versus komisjon (Riigiabi – Lennujaama taristu – Gdynia ja Kosakowo kohalike omavalitsuste poolt Gdynia-Kosakowo lennujaama muutmise rahastamine – Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobimatuks ning kohustatakse abi tagasi nõudma – Eelis – Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte – Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele – Konkurentsi kahjustamine – Tagasi nõudmine – Põhjendamiskohustus) | 21 |
| 2022/C 95/27 | Kohtuasi T-263/15 RENV: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Gmina Miasto Gdynia ja Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo versus komisjon (Riigiabi – Lennujaamataristu – Gdynia-Kosakowo lennujaama muutmise rahastamine avaliku sektori vahenditest Gdynia ja Kosakowo omavalitsusüksuste poolt – Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobimatuks ning kohustatakse abi tagasi nõudma – Eelis – Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte – Liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine – Konkurentsi kahjustamine – Tagasinõudmine – Otsuse kehtetuks tunnistamine – Ametliku uurimismenetluse taasavamata jätmine – Huvitatud isikute menetlusõigused – Kaitseõigused – Põhjendamiskohustus) | 21 |
| 2022/C 95/28 | Kohtuasi T-177/17: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – EKETA versus komisjon (Vahekohtuklausel – Kuuenda raamprogrammi raames sõlmitud leping Ask-it – Lubatud kulud – Komisjoni võlateade ettemakstud summade tagasinõudmiseks – Töötabelite usaldusväärsus – Huvide konflikt – Allhange) | 22 |
| 2022/C 95/29 | Kohtuasi T-189/17: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – EKETA versus komisjon (Vahekohtuklausel – Kuuenda raamprogrammi raames sõlmitud leping Humabio – Lubatud kulud – Komisjoni võlateade ettemakstud summade tagasinõudmiseks – Töötabelite usaldusväärsus – Huvide konflikt) | 23 |
| 2022/C 95/30 | Kohtuasi T-190/17: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – EKETA versus komisjon (Vahekohtuklausel – Kuuenda raamprogrammi raames sõlmitud leping Cater – Lubatud kulud – Komisjoni võlateade ettemakstud summade tagasinõudmiseks – Töötabelite usaldusväärsus – Huvide konflikt) | 23 |
| 2022/C 95/31 | Kohtuasi T-721/18: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Apostolopoulou ja Apostolopoulou-Chrysanthaki versus komisjon (Lepinguväline vastutus – Liidu eri programmide raames sõlmitud toetuslepingud – Lepingutingimuste rikkumine toetust saanud ühingu poolt – Toetuskõlblikud kulud – OLAFi uurimine – Ühingu likvideerimine – Sissenõudmine selle ühingu liikmetelt – Sundtäitmine – Komisjoni esindajate väited liikmesriigi kohtutes – Kostja määratlemine – Vorminõuete rikkumine – Osaline vastuvõetamatus – Isikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine) | 24 |
| 2022/C 95/32 | Kohtuasi T-158/19: Üldkohtu 15. detsembri 2021. aasta otsus – Breyer versus REA (Dokumentidega tutvumine – Määrus (EÜ) nr 1049/2001 – Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014 – 2020 – Määrus (EL) nr 1290/2013 – Teadusuuringu projekti iBorderCtrl: Intelligent Portable Border Control System puudutavad dokumendid – Kolmanda isiku ärihuve kaitsev erand – Osaline keeldumine võimaldamast tutvuda dokumentidega – Ülekaalukas üldine huvi) | 24 |
| 2022/C 95/33 | Kohtuasi T-703/19: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – DD versus FRA (Kahju hüvitamise nõue – Avalik teenistus – Ajutised teenistujad – Haldusjuurdluse algatamine – Personalieeskirjade artikli 86 lõige 2 – Teavitamiskohustus – Menetluse kestus – Mõistlik aeg – Põhjendamiskohustus – Ilmne hindamisviga – Haldusuurimise konfidentsiaalsus – Hoolitsemiskohustus – Mittevaraline kahju – Põhjuslik seos) | 25 |
| 2022/C 95/34 | Kohtuasi T-795/19: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – HB versus komisjon (Teenuste hanked – Kõrgemale kohtunõukogule tehnilise abi teenuste osutamine – Otsus vähendada hankesummat ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist – Tühistamishagi ja kahju hüvitamise nõue – Akt, mis on vastu võetud puhtalt lepingulises raamistikus, millega see on lahutamatult seotud – Vahekohtuklausli puudumine – Vastuvõetamatus – Lepingust lahutatavate kahjude puudumine) | 26 |
| 2022/C 95/35 | Kohtuasi T-796/19: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – HB versus komisjon (Teenuste hanked – Ukraina ametiasutustele tehnilise abi teenuste osutamine – Otsus vähendada hankesummat ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist – Tühistamishagi ja kahju hüvitamise nõue – Akt, mis on vastu võetud puhtalt lepingulises raamistikus, millega see on lahutamatult seotud – Vahekohtuklausli puudumine – Vastuvõetamatus – Lepingust lahutatavate kahjude puudumine) | 27 |
| 2022/C 95/36 | Kohtuasi T-870/19: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Worldwide Spirits Supply vs. EUIPO – Melfinco (CLEOPATRA QUEEN) (Euroopa Liidu kaubamärk – Kehtetuks tunnistamise menetlus – Euroopa Liidu kujutismärk CLEOPATRA QUEEN – Varasem siseriiklik sõnamärk CLEOPATRA MELFINCO – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklid 15 ja 57 (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artiklid 18 ja 64) – Tõend varasema kaubamärgi tegeliku kasutamise kohta – Kehtetuks tunnistamine) | 27 |
| 2022/C 95/37 | Kohtuasi T-6/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Dr. Spiller versus EUIPO – Rausch (Alpenrausch Dr. Spiller) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi Alpenrausch Dr. Spiller taotlus – Varasem Euroopa Liidu sõnamärk RAUSCH – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)) | 28 |
| 2022/C 95/38 | Kohtuasi T-369/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – EFFAS versus EUIPO – CFA Institute (CEFA Certified European Financial Analyst) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi CEFA Certified European Financial Analyst taotlus – Varasem rahvusvaheline sõnamärk CFA – Suhteline keeldumispõhjus – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)) | 29 |
| 2022/C 95/39 | Kohtuasi T-381/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Datax versus REA (Vahekohtuklausel – Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007 – 2013) – Toetuslepingud HELP ja GreenNets – OLAFi juurdlus – Personalikulud – Tõendamiskoormis – Tööajatabelite usaldusväärsus – Toetusesaaja deklareeritud kulude abikõlbmatus – Tagasimaksmise nõue – Võlateated – Aegumine – Mõistlik aeg – Proportsionaalsus) | 29 |
| 2022/C 95/40 | Kohtuasi T-549/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Magic Box Int. Toys versus EUIPO – KMA Concepts (SUPERZINGS) (Euroopa Liidu kaubamärk – Kehtetuks tunnistamise menetlus – Euroopa Liidu sõnamärk SUPERZINGS – Varasem rahvusvaheline kujutismärk ZiNG – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)) | 30 |
| 2022/C 95/41 | Kohtuasi T-587/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – MO versus nõukogu (Avalik teenistus – Ametnikud – Teisele ametikohale kohustuslikus korras üleviimine – 2019. aasta hindamine – Õigus olla ära kuulatud – Vastutus) | 30 |
| 2022/C 95/42 | Kohtuasi T-598/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Skechers USA versus EUIPO (ARCH FIT) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu sõnamärgi ARCH FIT taotlus – Absoluutsed keeldumispõhjused – Eristusvõime puudumine – Kirjeldavus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c) | 31 |
| 2022/C 95/43 | Kohtuasi T-699/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Fashion Energy versus EUIPO – Retail Royalty (1st AMERICAN) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi 1st AMERICAN taotlus – Varasem Euroopa Liidu kujutismärk, mis kujutab kotkast või muud röövlindu – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Tähiste foneetiline sarnasus – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) – Määruse 2017/1001 artikli 72 lõige 6 – Määruse 2017/1001 artikli 94 lõige 1) | 32 |
| 2022/C 95/44 | Kohtuasi T-159/21: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Bustos versus EUIPO – Bicicletas Monty (motwi) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi motwi taotlus – Varasem riigisisene sõnamärk MONTY – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosuse puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) | 32 |
| 2022/C 95/45 | Kohtuasi T-194/21: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Fidia farmaceutici versus EUIPO – Stelis Biopharma (HYALOSTEL ONE) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline kujutismärgi registreering – Kujutismärk HYALOSTEL ONE – Varasem Euroopa Liidu sõnamärk HYALISTIL ja varasem Euroopa Liidu kujutismärk HyalOne – Varasem rahvusvahelise sõnamärk HYALO – Suhteline keeldumispõhjus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b – Põhjendamiskohustus) | 33 |
| 2022/C 95/46 | Kohtuasi T-195/21: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Klymenko versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Ukrainas – Rahaliste vahendite külmutamine – Isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist – Hageja nime jätmine loetellu – Nõukogu kohustus kontrollida, et kolmanda riigi asutuse otsuse tegemisel järgiti kaitseõigusi ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele) | 34 |
| 2022/C 95/47 | Kohtuasi T-495/14: Üldkohtu 17. detsembri 2021. aasta määrus – Theodorakis ja Theodoraki versus nõukogu (Lepinguväline vastutus – Majandus- ja rahapoliitika Küprose stabiilsustoetuse programm – Eurorühma 16. ja 25. märtsi 2013. aasta Küprost puudutavad avaldused – Eurorühma esimehe 21. märtsi 2013. aasta avaldus seoses Küprosega – Vale kostja – Ilmselge vastuvõetamatus) | 34 |
| 2022/C 95/48 | Kohtuasi T-496/14: Üldkohtu 17. detsembri 2021. aasta määrus – Berry Investments versus nõukogu (Lepinguväline vastutus – Majandus- ja rahapoliitika – Küprose stabiilsustoetuse programm – Eurorühma 16. ja 25. märtsi 2013. aasta Küprost puudutavad avaldused – Eurorühma esimehe 21. märtsi 2013. aasta avaldus seoses Küprosega – Vale kostja – Ilmselge vastuvõetamatus) | 35 |
| 2022/C 95/49 | Kohtuasi T-355/19 INTP: Üldkohtu 30. novembri 2021. aasta määrus – CE versus Regioonide Komitee (Menetlus – Kohtuotsuse tõlgendamine – Vastuvõetamatus) | 36 |
| 2022/C 95/50 | Kohtuasi T-620/20: Üldkohtu 8. detsembri 2021. aasta määrus – Alessio jt versus EKP (Tühistamishagi – Majandus- ja rahaliit – Pangandusliit – Krediidiasutuste finantsseisundi taastamine ja kriisilahendus – Varase sekkumise meetmed – EKP otsus määrata Banca Carigele ajutised haldurid – Hilisemad pikendamisotsused – Hagi esitamise tähtaeg – Hilinemine – Vastuvõetamatus) | 36 |
| 2022/C 95/51 | Kohtuasi T-303/21: Üldkohtu 2. detsembri 2021. aasta määrus – FC versus EASO (Tühistamishagi – Avalik teenistus – Ajutised teenistujad – Distsiplinaarmenetlus – Peatamistaotlused – Distsiplinaarnõukogu ette ärakuulamisele kutsumine – Ärakuulamise kuupäeva edasilükkamine – Huve kahjustav akt – Enneaegne hagi – Ilmselge vastuvõetamatus) | 37 |
| 2022/C 95/52 | Kohtuasi T-722/21 R: Üldkohtu presidendi 8. detsembri 2021. aasta määrus – D’Amato jt versus parlament (Ajutiste meetmete kohaldamine – Parlamendi liikmed – Parlamendi kolmes töökohas asuvatesse hoonetesse sissepääsu tingimused seoses tervishoiukriisiga – Kohaldamise peatamise taotlus – Kiireloomulisuse puudumine) | 37 |
| 2022/C 95/53 | Kohtuasi T-723/21 R: Üldkohtu presidendi 8. detsembri 2021. aasta määrus – Rooken jt versus parlament (Ajutiste meetmete kohaldamine – Avalik teenistus – Parlamendi kolmes töökohas asuvatesse hoonetesse sissepääsu tingimused seoses tervishoiukriisiga – Kohaldamise peatamise taotlus – Kiireloomulisuse puudumine) | 38 |
| 2022/C 95/54 | Kohtuasi T-724/21 R: Üldkohtu presidendi 8. detsembri 2021. aasta määrus – IL jt versus parlament (Ajutiste meetmete kohaldamine – Avalik teenistus – Parlamendi kolmes töökohas asuvatesse hoonetesse sissepääsu tingimused seoses tervishoiukriisiga – Kohaldamise peatamise taotlus – Kiireloomulisuse puudumine) | 38 |
| 2022/C 95/55 | Kohtuasi T-764/21: 8. detsembril 2021 esitatud hagi – Atesos medical jt versus komisjon | 39 |
| 2022/C 95/56 | Kohtuasi T-780/21: 14. detsembril 2021 esitatud hagi – Lila Rossa Engros versus EUIPO (LiLAC) | 40 |
| 2022/C 95/57 | Kohtuasi T-16/22: 10. jaanuaril 2022 esitatud hagi – NV versus EIP | 40 |
| 2022/C 95/58 | Kohtuasi T-19/22: 11. jaanuaril 2022 esitatud hagi – Piaggio & C. versus EUIPO – Zhejiang Zhongneng Industry (Skuuteri kuju) | 41 |
| 2022/C 95/59 | Kohtuasi T-20/22: 12. jaanuaril 2022 esitatud hagi – NW versus komisjon | 42 |
| 2022/C 95/60 | Kohtuasi T-21/22: 12. jaanuaril 2022 esitatud hagi – NY versus komisjon | 43 |
| 2022/C 95/61 | Kohtuasi T-23/22: 11. jaanuaril 2022 esitatud hagi – Grail versus komisjon | 43 |
| 2022/C 95/62 | Kohtuasi T-25/22: 17. jaanuaril 2022 esitatud hagi – Canai Technology versus EUIPO – WE Brand (HE&ME) | 44 |
| 2022/C 95/63 | Kohtuasi T-848/19: Üldkohtu 20. detsembri 2021. aasta määrus – HS versus komisjon | 45 |
| 2022/C 95/64 | Kohtuasi T-765/20: Üldkohtu 16. detsembri 2021. aasta määrus – The Floow versus komisjon | 45 |
| 2022/C 95/65 | Kohtuasi T-46/21: Üldkohtu 7. detsembri 2021. aasta määrus – El Corte Inglés versus EUIPO – Yajun (PREMILITY) | 45 |
| 2022/C 95/66 | Kohtuasi T-519/21: Üldkohtu 8. detsembri 2021. aasta määrus – VY versus komisjon | 46 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2022/C 95/02

Kohtuasi C-598/20: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 1. detsembri 2021. aasta määrus (Satversmes tiesa eelotsusetaotlus – Läti) – Pilsētas zemes dienests AS (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Maksualaste õigusaktide ühtlustamine – Ühine käibemaksusüsteem – Direktiiv 2006/112/EÜ – Maksuvabastused – Artikli 135 lõike 1 punkt l ja lõige 2 – Kinnisasja rendile- ja üürileandmine – Maatüki hoonete omanikele sundkorras rendileandmise väljajätmine maksuvabastuse kohaldamisalast – Neutraalse maksustamise põhimõte)

2

2022/C 95/03

Kohtuasi C-602/20: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 17. novembri 2021. aasta määrus (Varhoven administrativen sadi eelotsusetaotlus – Bulgaaria) – AKZ – Burgas EOOD versus Direktor na Direktsia Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika – Burgas (Eelotsusetaotlus – Sotsiaalkindlustusmaksed – Alusetult tehtud maksete tagastamine – Ainult tagastatavalt summalt arvestatav intress – Riigisisene menetlusautonoomia – Võrdväärsuse põhimõte – Tõhususe põhimõte – Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõige 2 ja artikkel 94 – Ilmselge vastuvõetamatus)

versus

2

2022/C 95/04

Kohtuasi C-647/20: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 13. detsembri 2021. aasta määrus (Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) eelotsusetaotlus – Portugal) – XG versus Autoridade Tributária e Aduaneira (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Otsesed maksud – Kinnisvaratulu maksustamine – ELTL artiklid 63, 64 ja 65 – Kapitali vaba liikumine – Kolmandate riikide residentide kinnisvaratulu suurem maksukoormus)

versus

3

2022/C 95/05

Kohtuasi C-670/20: Euroopa Kohtu (kuues koda) 6. detsembri 2021. aasta määrus (Ráckevei Járásbírósági eelotsusetaotlus – Ungari) – EP, TA, FV, TB versus ERSTE Bank Hungary Zrt (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Tarbijakaitse – Direktiiv 93/13/EMÜ – Ebaõiglased tingimused tarbijalepingutes – Välisvaluutas nomineeritud laenuleping – Tingimused, mis panevad valuutariski laenusaajale – Artikli 4 lõige 2 – Arusaadavuse ja läbipaistvuse nõuded – Tarbija sellise avalduse mõju puudumine, mille kohaselt ta on täielikult teadlik võimalikest välisvaluutas nomineeritud laenulepingu sõlmimisest tulenevatest riskidest – Lepingutingimuse koostamine lihtsas ja arusaadavas keeles)

versus

4

2022/C 95/06

Kohtuasi C-224/21: Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 13. detsembri 2021. aasta määrus (Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) eelotsusetaotlus – Portugal) – VX versus Autoridade Tributária e Aduaneira (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Otsene maksustamine – Kinnisvaratulu maksustamine – ELTL artiklid 63 ja 65 – Kapitali vaba liikumine – Diskrimineerimine – Suurem maksukoormus mitteresidentide kinnisvaratulu puhul – Võimalus valida residentidega sama maksustamise kord)

versus

4

2022/C 95/07

Kohtuasi C-273/21: Euroopa Kohtu (kuues koda) 26. novembri 2021. aasta määrus (Budapest Környéki Törvényszéki eelotsusetaotlus – Ungari) – WD versus Agrárminiszter (Eelotsusetaotlus – Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 – Põllumajandus – Ühine põllumajanduspoliitika – Määrus (EL) nr 1307/2013 – Otsetoetuskavad – Artikli 4 lõike 1 punktid c ja e – Artikli 32 lõige 2 – Ühtse pindalatoetuse taotlus – Mõiste toetuskõlblik hektar – Kinnistusraamatu kohaselt lennujaamaks kvalifitseeritud maatükk – Tegelik kasutamine põllumajanduslikul otstarbel)

versus

5

2022/C 95/08

Kohtuasi C-516/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 20. augustil 2021 – Finanzamt X versus Y

versus

6

2022/C 95/09

Kohtuasi C-599/21 P: AM.VI. Srl-i ja Quinam Limited’i, kes on Fashioneast Sàrl-i õigusjärglane, 21. septembril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 14. juuli 2021. aasta otsuse peale kohtuasjas T-297/20: Fashioneast ja AM.VI. versus EUIPO – Moschillo (RICH JOHN RICHMOND)

versus

6

2022/C 95/10

Kohtuasi C-612/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Naczelny Sąd Administracyjny (Poola) 30. septembril 2021 – Gmina O. versus Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

versus

6

2022/C 95/11

Kohtuasi C-616/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Naczelny Sąd Administracyjny (Poola) 5. oktoobril 2021 – Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej versus Gmina L.

versus

7

2022/C 95/12

Kohtuasi C-618/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla m.st. Warszawy w Warszawie (Poola) 30. septembril 2021 – AR jt versus PK SA

versus

7

2022/C 95/13

Kohtuasi C-628/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 11. oktoobril 2021 – TB

9

2022/C 95/14

Kohtuasi C-642/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Bihor (Rumeenia) 18. oktoobril 2021 – P.C.H. versus Parchetul de pe lângă Tribunalul Bihor, Parchetul de pe lângă Curtea de Apel Oradea, Ministerul Public – Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justitie

versus

9

2022/C 95/15

Kohtuasi C-643/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Bihor (Rumeenia) 18. oktoobril 2021 – F.O.L. versus Tribunalul Cluj

versus

10

2022/C 95/16

Kohtuasi C-644/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Bihor (Rumeenia) 18. oktoobril 2021 – M.I.A., P.R.-M., V.-C.I-C, F.C.R., P (ex. T). Ş-B., D.R., P.E.E., F.I. versus Tribunalul Cluj, Tribunalul Mureş, Tribunalul Hunedoara, Tribunalul Suceava, Tribunalul Galaţi

versus

11

2022/C 95/17

Kohtuasi C-645/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Bihor (Rumeenia) 21. oktoobril 2021 – C.C.C., C.R.R., U.D.M. versus Tribunalul Cluj, Tribunalul Satu Mare, Tribunalul Bucureşti, Tribunalul Bistriţa Năsăud, Tribunalul Maramureş, Tribunalul Sibiu

versus

12

2022/C 95/18

Kohtuasi C-667/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesarbeitsgericht (Saksamaa) 8. novembril 2021 – ZQ versus Medizinischer Dienst der Krankenversicherung Nordrhein, Körperschaft des öffentlichen Rechts

versus

13

2022/C 95/19

Kohtuasi C-723/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgericht Cottbus (Saksamaa) 29. novembril 2021 – Stadt Frankfurt (Oder), FWA Frankfurter Wasser- und Abwassergesellschaft mbH versus Landesamt für Bergbau, Geologie und Rohstoffe

versus

14

2022/C 95/20

Kohtuasi C-750/21: Pilatus Bank plc 6. detsembril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (üheksas koda) 24. septembri 2021. aasta määruse peale kohtuasjas T-139/19: Pilatus Bank versus EKP

versus

16

2022/C 95/21

Kohtuasi C-751/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesgericht Salzburg (Austria) 7. detsembril 2021 – PJ versus Eurowings GmbH

versus

17

2022/C 95/22

Kohtuasi C-753/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 8. detsembril 2021 – Instrubel NV versus Montana Management Inc., BNP Paribas Securities Services

versus

18

2022/C 95/23

Kohtuasi C-754/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 8. detsembril 2021 – Montana Management Inc. versus Heerema Zwijndrecht BV, BNP Paribas Securities Services

versus

19

2022/C 95/24

Kohtuasi C-772/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Leedu) 14. detsembril 2021 – UAB Brink’s Lithuaniaversus Lietuvos bankas

versus

19

2022/C 95/25

Kohtuasi C-804/21: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein oikeus (Soome) 20. detsembril 2021 – C ja CD

20

Üldkohus

2022/C 95/26

Kohtuasi T-209/15: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Gmina Kosakowo versus komisjon (Riigiabi – Lennujaama taristu – Gdynia ja Kosakowo kohalike omavalitsuste poolt Gdynia-Kosakowo lennujaama muutmise rahastamine – Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobimatuks ning kohustatakse abi tagasi nõudma – Eelis – Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte – Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele – Konkurentsi kahjustamine – Tagasi nõudmine – Põhjendamiskohustus)

versus

21

2022/C 95/27

Kohtuasi T-263/15 RENV: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Gmina Miasto Gdynia ja Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo versus komisjon (Riigiabi – Lennujaamataristu – Gdynia-Kosakowo lennujaama muutmise rahastamine avaliku sektori vahenditest Gdynia ja Kosakowo omavalitsusüksuste poolt – Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobimatuks ning kohustatakse abi tagasi nõudma – Eelis – Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte – Liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine – Konkurentsi kahjustamine – Tagasinõudmine – Otsuse kehtetuks tunnistamine – Ametliku uurimismenetluse taasavamata jätmine – Huvitatud isikute menetlusõigused – Kaitseõigused – Põhjendamiskohustus)

versus

21

2022/C 95/28

Kohtuasi T-177/17: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – EKETA versus komisjon (Vahekohtuklausel – Kuuenda raamprogrammi raames sõlmitud leping Ask-it – Lubatud kulud – Komisjoni võlateade ettemakstud summade tagasinõudmiseks – Töötabelite usaldusväärsus – Huvide konflikt – Allhange)

versus

22

2022/C 95/29

Kohtuasi T-189/17: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – EKETA versus komisjon (Vahekohtuklausel – Kuuenda raamprogrammi raames sõlmitud leping Humabio – Lubatud kulud – Komisjoni võlateade ettemakstud summade tagasinõudmiseks – Töötabelite usaldusväärsus – Huvide konflikt)

versus

23

2022/C 95/30

Kohtuasi T-190/17: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – EKETA versus komisjon (Vahekohtuklausel – Kuuenda raamprogrammi raames sõlmitud leping Cater – Lubatud kulud – Komisjoni võlateade ettemakstud summade tagasinõudmiseks – Töötabelite usaldusväärsus – Huvide konflikt)

versus

23

2022/C 95/31

Kohtuasi T-721/18: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Apostolopoulou ja Apostolopoulou-Chrysanthaki versus komisjon (Lepinguväline vastutus – Liidu eri programmide raames sõlmitud toetuslepingud – Lepingutingimuste rikkumine toetust saanud ühingu poolt – Toetuskõlblikud kulud – OLAFi uurimine – Ühingu likvideerimine – Sissenõudmine selle ühingu liikmetelt – Sundtäitmine – Komisjoni esindajate väited liikmesriigi kohtutes – Kostja määratlemine – Vorminõuete rikkumine – Osaline vastuvõetamatus – Isikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine)

versus

24

2022/C 95/32

Kohtuasi T-158/19: Üldkohtu 15. detsembri 2021. aasta otsus – Breyer versus REA (Dokumentidega tutvumine – Määrus (EÜ) nr 1049/2001 – Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm Horisont 2020 aastateks 2014 – 2020 – Määrus (EL) nr 1290/2013 – Teadusuuringu projekti iBorderCtrl: Intelligent Portable Border Control System puudutavad dokumendid – Kolmanda isiku ärihuve kaitsev erand – Osaline keeldumine võimaldamast tutvuda dokumentidega – Ülekaalukas üldine huvi)

versus

24

2022/C 95/33

Kohtuasi T-703/19: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – DD versus FRA (Kahju hüvitamise nõue – Avalik teenistus – Ajutised teenistujad – Haldusjuurdluse algatamine – Personalieeskirjade artikli 86 lõige 2 – Teavitamiskohustus – Menetluse kestus – Mõistlik aeg – Põhjendamiskohustus – Ilmne hindamisviga – Haldusuurimise konfidentsiaalsus – Hoolitsemiskohustus – Mittevaraline kahju – Põhjuslik seos)

versus

25

2022/C 95/34

Kohtuasi T-795/19: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – HB versus komisjon (Teenuste hanked – Kõrgemale kohtunõukogule tehnilise abi teenuste osutamine – Otsus vähendada hankesummat ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist – Tühistamishagi ja kahju hüvitamise nõue – Akt, mis on vastu võetud puhtalt lepingulises raamistikus, millega see on lahutamatult seotud – Vahekohtuklausli puudumine – Vastuvõetamatus – Lepingust lahutatavate kahjude puudumine)

versus

26

2022/C 95/35

Kohtuasi T-796/19: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – HB versus komisjon (Teenuste hanked – Ukraina ametiasutustele tehnilise abi teenuste osutamine – Otsus vähendada hankesummat ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist – Tühistamishagi ja kahju hüvitamise nõue – Akt, mis on vastu võetud puhtalt lepingulises raamistikus, millega see on lahutamatult seotud – Vahekohtuklausli puudumine – Vastuvõetamatus – Lepingust lahutatavate kahjude puudumine)

versus

27

2022/C 95/36

Kohtuasi T-870/19: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Worldwide Spirits Supply vs. EUIPO – Melfinco (CLEOPATRA QUEEN) (Euroopa Liidu kaubamärk – Kehtetuks tunnistamise menetlus – Euroopa Liidu kujutismärk CLEOPATRA QUEEN – Varasem siseriiklik sõnamärk CLEOPATRA MELFINCO – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklid 15 ja 57 (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artiklid 18 ja 64) – Tõend varasema kaubamärgi tegeliku kasutamise kohta – Kehtetuks tunnistamine)

vs.

27

2022/C 95/37

Kohtuasi T-6/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Dr. Spiller versus EUIPO – Rausch (Alpenrausch Dr. Spiller) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi Alpenrausch Dr. Spiller taotlus – Varasem Euroopa Liidu sõnamärk RAUSCH – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b))

versus

28

2022/C 95/38

Kohtuasi T-369/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – EFFAS versus EUIPO – CFA Institute (CEFA Certified European Financial Analyst) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu sõnamärgi CEFA Certified European Financial Analyst taotlus – Varasem rahvusvaheline sõnamärk CFA – Suhteline keeldumispõhjus – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b))

versus

29

2022/C 95/39

Kohtuasi T-381/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Datax versus REA (Vahekohtuklausel – Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007 – 2013) – Toetuslepingud HELP ja GreenNets – OLAFi juurdlus – Personalikulud – Tõendamiskoormis – Tööajatabelite usaldusväärsus – Toetusesaaja deklareeritud kulude abikõlbmatus – Tagasimaksmise nõue – Võlateated – Aegumine – Mõistlik aeg – Proportsionaalsus)

versus

29

2022/C 95/40

Kohtuasi T-549/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Magic Box Int. Toys versus EUIPO – KMA Concepts (SUPERZINGS) (Euroopa Liidu kaubamärk – Kehtetuks tunnistamise menetlus – Euroopa Liidu sõnamärk SUPERZINGS – Varasem rahvusvaheline kujutismärk ZiNG – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b))

versus

30

2022/C 95/41

Kohtuasi T-587/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – MO versus nõukogu (Avalik teenistus – Ametnikud – Teisele ametikohale kohustuslikus korras üleviimine – 2019. aasta hindamine – Õigus olla ära kuulatud – Vastutus)

versus

30

2022/C 95/42

Kohtuasi T-598/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Skechers USA versus EUIPO (ARCH FIT) (Euroopa Liidu kaubamärk – Euroopa Liidu sõnamärgi ARCH FIT taotlus – Absoluutsed keeldumispõhjused – Eristusvõime puudumine – Kirjeldavus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c)

versus

31

2022/C 95/43

Kohtuasi T-699/20: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Fashion Energy versus EUIPO – Retail Royalty (1st AMERICAN) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi 1st AMERICAN taotlus – Varasem Euroopa Liidu kujutismärk, mis kujutab kotkast või muud röövlindu – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosus – Tähiste foneetiline sarnasus – Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) – Määruse 2017/1001 artikli 72 lõige 6 – Määruse 2017/1001 artikli 94 lõige 1)

versus

st

st

32

2022/C 95/44

Kohtuasi T-159/21: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Bustos versus EUIPO – Bicicletas Monty (motwi) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liidu kujutismärgi motwi taotlus – Varasem riigisisene sõnamärk MONTY – Suhteline keeldumispõhjus – Segiajamise tõenäosuse puudumine – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

versus

32

2022/C 95/45

Kohtuasi T-194/21: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Fidia farmaceutici versus EUIPO – Stelis Biopharma (HYALOSTEL ONE) (Euroopa Liidu kaubamärk – Vastulausemenetlus – Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline kujutismärgi registreering – Kujutismärk HYALOSTEL ONE – Varasem Euroopa Liidu sõnamärk HYALISTIL ja varasem Euroopa Liidu kujutismärk HyalOne – Varasem rahvusvahelise sõnamärk HYALO – Suhteline keeldumispõhjus – Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b – Põhjendamiskohustus)

versus

33

2022/C 95/46

Kohtuasi T-195/21: Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Klymenko versus nõukogu (Ühine välis- ja julgeolekupoliitika – Piiravad meetmed seoses olukorraga Ukrainas – Rahaliste vahendite külmutamine – Isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist – Hageja nime jätmine loetellu – Nõukogu kohustus kontrollida, et kolmanda riigi asutuse otsuse tegemisel järgiti kaitseõigusi ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele)

versus

34

2022/C 95/47

Kohtuasi T-495/14: Üldkohtu 17. detsembri 2021. aasta määrus – Theodorakis ja Theodoraki versus nõukogu (Lepinguväline vastutus – Majandus- ja rahapoliitika Küprose stabiilsustoetuse programm – Eurorühma 16. ja 25. märtsi 2013. aasta Küprost puudutavad avaldused – Eurorühma esimehe 21. märtsi 2013. aasta avaldus seoses Küprosega – Vale kostja – Ilmselge vastuvõetamatus)

versus

34

2022/C 95/48

Kohtuasi T-496/14: Üldkohtu 17. detsembri 2021. aasta määrus – Berry Investments versus nõukogu (Lepinguväline vastutus – Majandus- ja rahapoliitika – Küprose stabiilsustoetuse programm – Eurorühma 16. ja 25. märtsi 2013. aasta Küprost puudutavad avaldused – Eurorühma esimehe 21. märtsi 2013. aasta avaldus seoses Küprosega – Vale kostja – Ilmselge vastuvõetamatus)

versus

35

2022/C 95/49

Kohtuasi T-355/19 INTP: Üldkohtu 30. novembri 2021. aasta määrus – CE versus Regioonide Komitee (Menetlus – Kohtuotsuse tõlgendamine – Vastuvõetamatus)

versus

36

2022/C 95/50

Kohtuasi T-620/20: Üldkohtu 8. detsembri 2021. aasta määrus – Alessio jt versus EKP (Tühistamishagi – Majandus- ja rahaliit – Pangandusliit – Krediidiasutuste finantsseisundi taastamine ja kriisilahendus – Varase sekkumise meetmed – EKP otsus määrata Banca Carigele ajutised haldurid – Hilisemad pikendamisotsused – Hagi esitamise tähtaeg – Hilinemine – Vastuvõetamatus)

versus

36

2022/C 95/51

Kohtuasi T-303/21: Üldkohtu 2. detsembri 2021. aasta määrus – FC versus EASO (Tühistamishagi – Avalik teenistus – Ajutised teenistujad – Distsiplinaarmenetlus – Peatamistaotlused – Distsiplinaarnõukogu ette ärakuulamisele kutsumine – Ärakuulamise kuupäeva edasilükkamine – Huve kahjustav akt – Enneaegne hagi – Ilmselge vastuvõetamatus)

versus

37

2022/C 95/52

Kohtuasi T-722/21 R: Üldkohtu presidendi 8. detsembri 2021. aasta määrus – D’Amato jt versus parlament (Ajutiste meetmete kohaldamine – Parlamendi liikmed – Parlamendi kolmes töökohas asuvatesse hoonetesse sissepääsu tingimused seoses tervishoiukriisiga – Kohaldamise peatamise taotlus – Kiireloomulisuse puudumine)

versus

37

2022/C 95/53

Kohtuasi T-723/21 R: Üldkohtu presidendi 8. detsembri 2021. aasta määrus – Rooken jt versus parlament (Ajutiste meetmete kohaldamine – Avalik teenistus – Parlamendi kolmes töökohas asuvatesse hoonetesse sissepääsu tingimused seoses tervishoiukriisiga – Kohaldamise peatamise taotlus – Kiireloomulisuse puudumine)

versus

38

2022/C 95/54

Kohtuasi T-724/21 R: Üldkohtu presidendi 8. detsembri 2021. aasta määrus – IL jt versus parlament (Ajutiste meetmete kohaldamine – Avalik teenistus – Parlamendi kolmes töökohas asuvatesse hoonetesse sissepääsu tingimused seoses tervishoiukriisiga – Kohaldamise peatamise taotlus – Kiireloomulisuse puudumine)

versus

38

2022/C 95/55

Kohtuasi T-764/21: 8. detsembril 2021 esitatud hagi – Atesos medical jt versus komisjon

versus

39

2022/C 95/56

Kohtuasi T-780/21: 14. detsembril 2021 esitatud hagi – Lila Rossa Engros versus EUIPO (LiLAC)

versus

40

2022/C 95/57

Kohtuasi T-16/22: 10. jaanuaril 2022 esitatud hagi – NV versus EIP

versus

40

2022/C 95/58

Kohtuasi T-19/22: 11. jaanuaril 2022 esitatud hagi – Piaggio & C. versus EUIPO – Zhejiang Zhongneng Industry (Skuuteri kuju)

versus

41

2022/C 95/59

Kohtuasi T-20/22: 12. jaanuaril 2022 esitatud hagi – NW versus komisjon

versus

42

2022/C 95/60

Kohtuasi T-21/22: 12. jaanuaril 2022 esitatud hagi – NY versus komisjon

versus

43

2022/C 95/61

Kohtuasi T-23/22: 11. jaanuaril 2022 esitatud hagi – Grail versus komisjon

versus

43

2022/C 95/62

Kohtuasi T-25/22: 17. jaanuaril 2022 esitatud hagi – Canai Technology versus EUIPO – WE Brand (HE&ME)

versus

44

2022/C 95/63

Kohtuasi T-848/19: Üldkohtu 20. detsembri 2021. aasta määrus – HS versus komisjon

versus

45

2022/C 95/64

Kohtuasi T-765/20: Üldkohtu 16. detsembri 2021. aasta määrus – The Floow versus komisjon

versus

45

2022/C 95/65

Kohtuasi T-46/21: Üldkohtu 7. detsembri 2021. aasta määrus – El Corte Inglés versus EUIPO – Yajun (PREMILITY)

versus

45

2022/C 95/66

Kohtuasi T-519/21: Üldkohtu 8. detsembri 2021. aasta määrus – VY versus komisjon

versus

46

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2022/C 95/01)

Viimane väljaanne

ELT C 84, 21.2.2022.

Eelmised väljaanded

ELT C 73, 14.2.2022

ELT C 64, 7.2.2022.

ELT C 51, 31.1.2022.

ELT C 37, 24.1.2022.

ELT C 24, 17.1.2022.

ELT C 11, 10.1.2022.

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex'is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu.

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/2

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 1. detsembri 2021. aasta määrus (Satversmes tiesa eelotsusetaotlus – Läti) – „Pilsētas zemes dienests“ AS

(Kohtuasi C-598/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 - Maksualaste õigusaktide ühtlustamine - Ühine käibemaksusüsteem - Direktiiv 2006/112/EÜ - Maksuvabastused - Artikli 135 lõike 1 punkt l ja lõige 2 - Kinnisasja rendile- ja üürileandmine - Maatüki hoonete omanikele sundkorras rendileandmise väljajätmine maksuvabastuse kohaldamisalast - Neutraalse maksustamise põhimõte)

(2022/C 95/02)

Kohtumenetluse keel: läti

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Satversmes tiesa

Põhikohtuasja menetluse pooled

Hageja:„Pilsētas zemes dienests“ AS

menetluses osales: Latvijas Republikas Saeima

Resolutsioon

Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, artikli 135 lõike 1 punkti l ja lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et nendega ei ole vastuolus riigisisesed õigusnormid, mille alusel maatükkide sundkorras rendileandmine on käibemaksuvabastuse kohaldamisalast välja jäetud.

---

(1)  ELT C 35, 1.2.2021.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/2 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/2

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 17. novembri 2021. aasta määrus (Varhoven administrativen sadi eelotsusetaotlus – Bulgaaria) – „AKZ – Burgas“ EOOD versus Direktor na Direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika“ – Burgas

(Kohtuasi C-602/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Sotsiaalkindlustusmaksed - Alusetult tehtud maksete tagastamine - Ainult tagastatavalt summalt arvestatav intress - Riigisisene menetlusautonoomia - Võrdväärsuse põhimõte - Tõhususe põhimõte - Euroopa Kohtu kodukorra artikli 53 lõige 2 ja artikkel 94 - Ilmselge vastuvõetamatus)

(2022/C 95/03)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Varhoven administrativen sad

Põhikohtuasja menetluse pooled

Kassaator:„AKZ – Burgas“ EOOD

Vastustaja: Direktor na Direktsia „Obzhalvane i danachno-osiguritelna praktika“ – Burgas

Menetluses osales: Varhovna administrativna prokuratura na Republika Bulgaria

Resolutsioon

Varhoven administrativen sadi (Bulgaaria kõrgeim halduskohus) 30. septembri 2020. aasta otsusega esitatud eelotsusetaotlus on ilmselgelt vastuvõetamatu.

---

(1)  ELT C 28, 25.1.2021

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/3 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/3

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 13. detsembri 2021. aasta määrus (Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) eelotsusetaotlus – Portugal) – XG versus Autoridade Tributária e Aduaneira

(Kohtuasi C-647/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 - Otsesed maksud - Kinnisvaratulu maksustamine - ELTL artiklid 63, 64 ja 65 - Kapitali vaba liikumine - Kolmandate riikide residentide kinnisvaratulu suurem maksukoormus)

(2022/C 95/04)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

Põhikohtuasja menetluse pooled

Kaebaja: XG

Vastustaja: Autoridade Tributária e Aduaneira

Resolutsioon

ELTL artiklit 63 ja artikli 65 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus füüsilise isiku tulumaksu alased liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt tulu, mida kolmanda riigi resident saab, kui ta müüb selles liikmesriigis asuva kinnisvara, maksustatakse enam kui tulu, mida saab sama laadi tehingu tulemusel selle liikmesriigi resident.

---

(1)  ELT C 53, 15.2.2021.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/4

---

Euroopa Kohtu (kuues koda) 6. detsembri 2021. aasta määrus (Ráckevei Járásbírósági eelotsusetaotlus – Ungari) – EP, TA, FV, TB versus ERSTE Bank Hungary Zrt

(Kohtuasi C-670/20) (1)

(Eelotsusetaotlus - Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 - Tarbijakaitse - Direktiiv 93/13/EMÜ - Ebaõiglased tingimused tarbijalepingutes - Välisvaluutas nomineeritud laenuleping - Tingimused, mis panevad valuutariski laenusaajale - Artikli 4 lõige 2 - Arusaadavuse ja läbipaistvuse nõuded - Tarbija sellise avalduse mõju puudumine, mille kohaselt ta on täielikult teadlik võimalikest välisvaluutas nomineeritud laenulepingu sõlmimisest tulenevatest riskidest - Lepingutingimuse koostamine lihtsas ja arusaadavas keeles)

(2022/C 95/05)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Ráckevei Járásbíróság

Põhikohtuasja menetluse pooled

Hagejad: EP, TA, FV, TB

Kostja: ERSTE Bank Hungary Zrt

Resolutsioon

Nõukogu 5. aprilli 1993. aasta direktiivi 93/13/EMÜ ebaõiglaste tingimuste kohta tarbijalepingutes artikli 4 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et laenuvõtjale valuutariski kaasa toova välisvaluutas nomineeritud laenu lepingutingimuste läbipaistvuse nõue on täidetud vaid siis, kui müüja või teenuste osutaja on andnud talle täpset teavet valuutariski kohta, võimaldades keskmisel tarbijal, kes on piisavalt informeeritud ning mõistlikult tähelepanelik ja arukas, hinnata niisuguste tingimuste potentsiaalselt märkimisväärsete negatiivsete majanduslike tagajärgede riski tema finantskohustustele selle lepingu kogu kestuse jooksul. Sellega seoses ei oma asjaolu, et tarbija kinnitab, et ta on kõnealuse lepinguga kaasnevatest võimalikest riskidest täielikult teadlik, iseenesest tähtsust selle hindamisel, kas müüja või teenuste osutaja on nimetatud läbipaistvuse nõude täitnud.

---

(1)  ELT C 98, 22.3.2021.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/4 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/4

---

Euroopa Kohtu (kaheksas koda) 13. detsembri 2021. aasta määrus (Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD) eelotsusetaotlus – Portugal) – VX versus Autoridade Tributária e Aduaneira

(Kohtuasi C-224/21) (1)

(Eelotsusetaotlus - Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 - Otsene maksustamine - Kinnisvaratulu maksustamine - ELTL artiklid 63 ja 65 - Kapitali vaba liikumine - Diskrimineerimine - Suurem maksukoormus mitteresidentide kinnisvaratulu puhul - Võimalus valida residentidega sama maksustamise kord)

(2022/C 95/06)

Kohtumenetluse keel: portugali

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Arbitral Tributário (Centro de Arbitragem Administrativa – CAAD)

Põhikohtuasja menetluse pooled

Kaebaja: VX

Vastustaja: Autoridade Tributária e Aduaneira

Resolutsioon

ELTL artiklit 63 ja artikli 65 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus füüsilise isiku tulumaksu alased liikmesriigi õigusnormid, mis näevad selles liikmesriigis asuva kinnisvara müügist saadud tulu puhul süstemaatiliselt mitteresidentide jaoks ette suurema maksukoormuse kui see, mida kohaldataks sama tüüpi tehingu puhul residentide saadud tulu suhtes, ja seda vaatamata mitteresidentidele pakutud võimalusele valida residentidele kohaldatav maksustamise kord.

---

(1)  ELT C 252, 28.6.2021.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/5 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/5

---

Euroopa Kohtu (kuues koda) 26. novembri 2021. aasta määrus (Budapest Környéki Törvényszéki eelotsusetaotlus – Ungari) – WD versus Agrárminiszter

(Kohtuasi C-273/21) (1)

(Eelotsusetaotlus - Euroopa Kohtu kodukorra artikkel 99 - Põllumajandus - Ühine põllumajanduspoliitika - Määrus (EL) nr 1307/2013 - Otsetoetuskavad - Artikli 4 lõike 1 punktid c ja e - Artikli 32 lõige 2 - Ühtse pindalatoetuse taotlus - Mõiste „toetuskõlblik hektar“ - Kinnistusraamatu kohaselt lennujaamaks kvalifitseeritud maatükk - Tegelik kasutamine põllumajanduslikul otstarbel)

(2022/C 95/07)

Kohtumenetluse keel: ungari

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Budapest Környéki Törvényszék

Põhikohtuasja menetluse pooled

Hageja: WD

Kostja: Agrárminiszter

Resolutsioon

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1307/2013, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EÜ) nr 637/2008 ja (EÜ) nr 73/2009, artikli 4 lõike 1 punkte c ja e ning artikli 32 lõike 2 punkte a ja b tuleb tõlgendada selliselt, et liikmesriigi õiguse kohaselt lennujaama aluse maatükina registreeritud kinnisasi, millel ei tegeleta aga mingisuguse sellega seotud tegevusega, on kvalifitseeritav põllumajanduslikuks tegevuseks kasutatavaks maatükiks, kui sellel tegeletakse põllumajandusliku tegevusena loomapidamisega.

---

(1)  ELT C 252, 28.6.2021.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesfinanzhof (Saksamaa) 20. augustil 2021 – Finanzamt X versus Y

(Kohtuasi C-516/21)

(2022/C 95/08)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesfinanzhof

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Finanzamt X

Vastustaja: Y

Eelotsuse küsimus

Kas alaliselt paigaldatud seadmete ja masinate üürileandmise suhtes kohaldatava maksukohustusega on direktiivi 2006/112 (1) artikli 135 lõike 2 punktist c tulenevalt hõlmatud

| — | üksnes nimetatud seadmete ja masinate eraldi üürileandmine või ka |
| --- | --- |

—

üksnes nimetatud seadmete ja masinate eraldi üürileandmine või ka

nimetatud seadmete ja masinate üürileandmine (rendileandmine), kui need seadmed ja masinad on (kõrvalteenusena) kasutusse antud samade poolte vahel sõlmitud ehitise rendilepingu alusel, mis on direktiivi 2006/112 artikli 135 lõike 1 punkti l kohaselt käibemaksust vabastatud?

---

(1)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT 2006, L 347, lk 1).

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/6

---

AM.VI. Srl-i ja Quinam Limited’i, kes on Fashioneast Sàrl-i õigusjärglane, 21. septembril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kolmas koda) 14. juuli 2021. aasta otsuse peale kohtuasjas T-297/20: Fashioneast ja AM.VI. versus EUIPO – Moschillo (RICH JOHN RICHMOND)

(Kohtuasi C-599/21 P)

(2022/C 95/09)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellandid: AM.VI. Srl ja Quinam Limited (Fashioneast Sàrl-i õigusjärglane) (esindajad: avvocati A. Camusso ja M. Baghetti, ügyvéd A. Boros)

Teine menetlusosaline: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Euroopa Kohus (apellatsioonkaebuste menetlusse võtmise üle otsustav koda) otsustas 17. jaanuari 2022. aasta määrusega jätta apellatsioonkaebuse menetlusse võtmata ja jätta AM. VI. ja Quinam Limited’i kohtukulud nende endi kanda.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/6 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/6

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Naczelny Sąd Administracyjny (Poola) 30. septembril 2021 – Gmina O. versus Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

(Kohtuasi C-612/21)

(2022/C 95/10)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Naczelny Sąd Administracyjny

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: Gmina O.

Vastustaja kassatsioonimenetluses: Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), eelkõige selle direktiivi artikli 2 lõiget 1, artikli 9 lõiget 1 ja artikli 13 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et vald (haldusasutus) tegutseb käibemaksukohustuslasena, kui realiseerib projekti, mille eesmärk on suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu, ja võtab seoses sellega endale kinnisvaraomanikega sõlmitud tsiviilõiguslike lepingute alusel kohustuse valmistada taastuvate energiaallikate süsteemid, paigaldada need kinnisvaraomanike kinnisvarale ja määratletud aja möödudes anda need süsteemid kinnisvaraomanike omandisse? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), eelkõige selle direktiivi artikli 2 lõiget 1, artikli 9 lõiget 1 ja artikli 13 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et vald (haldusasutus) tegutseb käibemaksukohustuslasena, kui realiseerib projekti, mille eesmärk on suurendada taastuvate energiaallikate osakaalu, ja võtab seoses sellega endale kinnisvaraomanikega sõlmitud tsiviilõiguslike lepingute alusel kohustuse valmistada taastuvate energiaallikate süsteemid, paigaldada need kinnisvaraomanike kinnisvarale ja määratletud aja möödudes anda need süsteemid kinnisvaraomanike omandisse?

| 2. | Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas maksustatava väärtuse hulka selle direktiivi artikli 73 tähenduses tuleks arvata ka valla (haldusasutuse) saadud toetus Euroopa Liidu vahenditest, mis oli mõeldud taastuvate energiaallikatega seotud projektide rahastamiseks? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis kas maksustatava väärtuse hulka selle direktiivi artikli 73 tähenduses tuleks arvata ka valla (haldusasutuse) saadud toetus Euroopa Liidu vahenditest, mis oli mõeldud taastuvate energiaallikatega seotud projektide rahastamiseks?

---

(1)  ELT 2006, L 347, lk 1.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Naczelny Sąd Administracyjny (Poola) 5. oktoobril 2021 – Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej versus Gmina L.

(Kohtuasi C-616/21)

(2022/C 95/11)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Naczelny Sąd Administracyjny

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Dyrektor Krajowej Informacji Skarbowej

Vastustaja: Gmina L.

Eelotsuse küsimus

Kas nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (1), eelkõige selle direktiivi artikli 2 lõiget 1, artikli 9 lõiget 1 ja artikli 13 lõiget 1 tuleb tõlgendada nii, et vald (haldusasutus) tuleb lugeda käibemaksukohustuslaseks, kui vald viib ellu projekti, mille eesmärk on kõrvaldada asbest valla territooriumil olevalt kinnisvaralt, mis kuulub vallaelanikele, ja seoses selle asbesti kõrvaldamisega ei kanna vallaelanikud mingeid kulusid? Kas selline tegevus kujutab endast valla kui haldusasutuse tegevust, mille eesmärk on täita vallaelanike elu ja tervise kaitsmise ja keskkonnakaitsega seotud ülesandeid, seoses millega ei loeta valda käibemaksukohustuslaseks?

---

(1)  ELT 2006, L 347, lk 1.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Rejonowy dla m.st. Warszawy w Warszawie (Poola) 30. septembril 2021 – AR jt versus PK SA

(Kohtuasi C-618/21)

(2022/C 95/12)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Rejonowy dla m.st. Warszawy w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: AR jt

Kostjad: PK SA jt

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta (1) artiklit 18 koostoimes artikliga 3 tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt on kannatanul kellel on seoses tema mootorsõidukile liiklusõnnetuse tagajärjel põhjustatud kahju hüvitamisega vahetu nõudeõigus selle kahju tekkimise eest vastutava isiku tsiviilvastutuskindlustuse kindlustusandja vastu, õigus saada kindlustusandjalt hüvitist vaid tema varale põhjustatud tegeliku ja ajakohase kahju ulatuses ehk hüvitist sõiduki õnnetusjuhtumi eelse väärtuse ja kahjustatud sõiduki väärtuse vahe ulatuses, millele lisanduvad tegelikult kantud põhjendatud parandamiskulud ja muud õnnetusjuhtumist tulenevad põhjendatud kulud, mis on kantud, samas kui kahju hüvitamise nõude esitamisel vahetult õnnetusjuhtumi põhjustajale saaks kannatanu temalt oma äranägemise järgi nõuda kahju hüvitamise asemel sõiduki õnnetusjuhtumieelse seisukorra taastamist (sõiduki parandab õnnetusjuhtumi põhjustaja või tema kulul autoremonditöökoda)? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta (1) artiklit 18 koostoimes artikliga 3 tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt on kannatanul kellel on seoses tema mootorsõidukile liiklusõnnetuse tagajärjel põhjustatud kahju hüvitamisega vahetu nõudeõigus selle kahju tekkimise eest vastutava isiku tsiviilvastutuskindlustuse kindlustusandja vastu, õigus saada kindlustusandjalt hüvitist vaid tema varale põhjustatud tegeliku ja ajakohase kahju ulatuses ehk hüvitist sõiduki õnnetusjuhtumi eelse väärtuse ja kahjustatud sõiduki väärtuse vahe ulatuses, millele lisanduvad tegelikult kantud põhjendatud parandamiskulud ja muud õnnetusjuhtumist tulenevad põhjendatud kulud, mis on kantud, samas kui kahju hüvitamise nõude esitamisel vahetult õnnetusjuhtumi põhjustajale saaks kannatanu temalt oma äranägemise järgi nõuda kahju hüvitamise asemel sõiduki õnnetusjuhtumieelse seisukorra taastamist (sõiduki parandab õnnetusjuhtumi põhjustaja või tema kulul autoremonditöökoda)?

| 2. | Kas esimesele küsimusele jaatava vastuse korral tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta artiklit 18 koostoimes artikliga 3 tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt on kannatanul, kellel on seoses tema mootorsõidukile liiklusõnnetuse tagajärjel põhjustatud kahju hüvitamisega vahetu nõudeõigus selle kahju tekkimise eest vastutava isiku tsiviilvastutuskindlustuse kindlustusandja vastu, õiguse asemel saada kindlustusandjalt hüvitist vaid tema varale põhjustatud tegeliku ja ajakohase kahju ehk sõiduki õnnetusjuhtumieelse väärtuse ja kahjustatud sõiduki väärtuse vahe ulatuses, millele lisanduvad tegelikult kantud põhjendatud parandamiskulud ja muud õnnetusjuhtumist tulenevad põhjendatud kulud, mis on kantud, õigus saada hüvitist ainult summas, mis võrdub sõiduki õnnetusjuhtumieelse seisukorra taastamise kuluga, samas kui kahju hüvitamise nõude esitamisel vahetult õnnetusjuhtumi põhjustajale saaks kannatanu temalt oma äranägemise järgi nõuda kahju hüvitamise asemel sõiduki õnnetusjuhtumieelse seisukorra taastamist (mitte ainult selleks rahasumma maksmist)? |
| --- | --- |

2.

Kas esimesele küsimusele jaatava vastuse korral tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta artiklit 18 koostoimes artikliga 3 tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt on kannatanul, kellel on seoses tema mootorsõidukile liiklusõnnetuse tagajärjel põhjustatud kahju hüvitamisega vahetu nõudeõigus selle kahju tekkimise eest vastutava isiku tsiviilvastutuskindlustuse kindlustusandja vastu, õiguse asemel saada kindlustusandjalt hüvitist vaid tema varale põhjustatud tegeliku ja ajakohase kahju ehk sõiduki õnnetusjuhtumieelse väärtuse ja kahjustatud sõiduki väärtuse vahe ulatuses, millele lisanduvad tegelikult kantud põhjendatud parandamiskulud ja muud õnnetusjuhtumist tulenevad põhjendatud kulud, mis on kantud, õigus saada hüvitist ainult summas, mis võrdub sõiduki õnnetusjuhtumieelse seisukorra taastamise kuluga, samas kui kahju hüvitamise nõude esitamisel vahetult õnnetusjuhtumi põhjustajale saaks kannatanu temalt oma äranägemise järgi nõuda kahju hüvitamise asemel sõiduki õnnetusjuhtumieelse seisukorra taastamist (mitte ainult selleks rahasumma maksmist)?

| 3. | Kas esimesele küsimusele jaatava vastuse ja teisele küsimusele eitava vastuse korral tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta artiklit 18 koostoimes artikliga 3 tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, millega on, vältimaks kannatanu alusetut rikastumist tekitatud kahju arvel, ette nähtud, et kindlustusandja, kelle poole pöördub liiklusõnnetuse tagajärjel kahjustatud sõiduki omanik selliste hüpoteetiliste kahjude hüvitamiseks, mida ta ei ole veel kandnud, aga mida ta kannaks, kui ta otsustaks taastada sõiduki õnnetusjuhtumieelse seisukorra, võib:






  a) | seada selle hüvitise maksmise eelduseks, et kannatanu tõendab, et kavatseb lasta sõiduki tegelikult parandada konkreetsel viisil ja konkreetses autoremonditöökojas varuosade ja teenuse hinna eest, ja kanda rahasumma parandamiskulude eest üle otse sellele autoremonditöökojale (või parandamiseks vajalike varuosade müüjale), ja nõuda rahasumma tagasimaksmist, kui eesmärk, milleks see maksti, jääb saavutamata, või |
| --- | --- | --- |

3.

Kas esimesele küsimusele jaatava vastuse ja teisele küsimusele eitava vastuse korral tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta artiklit 18 koostoimes artikliga 3 tuleb tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, millega on, vältimaks kannatanu alusetut rikastumist tekitatud kahju arvel, ette nähtud, et kindlustusandja, kelle poole pöördub liiklusõnnetuse tagajärjel kahjustatud sõiduki omanik selliste hüpoteetiliste kahjude hüvitamiseks, mida ta ei ole veel kandnud, aga mida ta kannaks, kui ta otsustaks taastada sõiduki õnnetusjuhtumieelse seisukorra, võib:

a)

seada selle hüvitise maksmise eelduseks, et kannatanu tõendab, et kavatseb lasta sõiduki tegelikult parandada konkreetsel viisil ja konkreetses autoremonditöökojas varuosade ja teenuse hinna eest, ja kanda rahasumma parandamiskulude eest üle otse sellele autoremonditöökojale (või parandamiseks vajalike varuosade müüjale), ja nõuda rahasumma tagasimaksmist, kui eesmärk, milleks see maksti, jääb saavutamata, või

| b) | seada selle hüvitise maksmise eelduseks tarbija kohustuse tõendada kokkulepitud tähtaja jooksul, et ta on kasutanud makstud rahasumma auto parandamiseks, või tagastada see rahasumma kindlustusandjale, või |
| --- | --- |

b)

seada selle hüvitise maksmise eelduseks tarbija kohustuse tõendada kokkulepitud tähtaja jooksul, et ta on kasutanud makstud rahasumma auto parandamiseks, või tagastada see rahasumma kindlustusandjale, või

| c) | nõuda, et kannatanu tõendaks pärast seda, kui selle rahasumma maksmisest konkreetse eesmärgi saavutamiseks (määrates rahasumma kasutusviisi) on möödunud piisav aeg selleks, et kannatanu saanuks auto ära parandada, et rahasumma on kasutatud auto parandamiseks, või nõuda rahasumma tagasimaksmist? |
| --- | --- |

c)

nõuda, et kannatanu tõendaks pärast seda, kui selle rahasumma maksmisest konkreetse eesmärgi saavutamiseks (määrates rahasumma kasutusviisi) on möödunud piisav aeg selleks, et kannatanu saanuks auto ära parandada, et rahasumma on kasutatud auto parandamiseks, või nõuda rahasumma tagasimaksmist?

| 4. | Kas esimesele küsimusele jaatava ja teisele küsimusele eitava vastuse korral tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta artiklit 18 koostoimes artikliga 3 tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt kannatanu, kes ei ole enam kahjustatud sõiduki omanik, sest müüs selle ära ja sai vastutasuks rahasumma, mistõttu ta ei saa enam seda autot paranda lasta, ei saa seoses sellega nõuda mootorsõidukile liiklusõnnetuse tagajärjel põhjustatud kahju eest vastutava isiku tsiviilvastutuskindlustuse kindlustusandjalt nende parandamiskulude hüvitamist, mis oleks tulnud kanda kahjustatud sõiduki õnnetusjuhtumieelse seisukorra taastamiseks, ja kannatanul on õigus esitada kindlustusandja vastu üksnes nõue saada hüvitist vaid tema varale tekitatud tegeliku ja ajakohase kahju ulatuses ehk hüvitist sõiduki õnnetusjuhtumieelse väärtuse ja sõiduki müümisel saadud rahasumma vahe ulatuses, millele lisanduvad tegelikult kantud põhjendatud parandamiskulud ja muud õnnetusjuhtumist tulenevad põhjendatud kulud, mis on kantud? |
| --- | --- |

4.

Kas esimesele küsimusele jaatava ja teisele küsimusele eitava vastuse korral tuleb Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. septembri 2009. aasta direktiivi 2009/103/EÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustuse ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmise kohta artiklit 18 koostoimes artikliga 3 tõlgendada nii, et nende sätetega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, mille kohaselt kannatanu, kes ei ole enam kahjustatud sõiduki omanik, sest müüs selle ära ja sai vastutasuks rahasumma, mistõttu ta ei saa enam seda autot paranda lasta, ei saa seoses sellega nõuda mootorsõidukile liiklusõnnetuse tagajärjel põhjustatud kahju eest vastutava isiku tsiviilvastutuskindlustuse kindlustusandjalt nende parandamiskulude hüvitamist, mis oleks tulnud kanda kahjustatud sõiduki õnnetusjuhtumieelse seisukorra taastamiseks, ja kannatanul on õigus esitada kindlustusandja vastu üksnes nõue saada hüvitist vaid tema varale tekitatud tegeliku ja ajakohase kahju ulatuses ehk hüvitist sõiduki õnnetusjuhtumieelse väärtuse ja sõiduki müümisel saadud rahasumma vahe ulatuses, millele lisanduvad tegelikult kantud põhjendatud parandamiskulud ja muud õnnetusjuhtumist tulenevad põhjendatud kulud, mis on kantud?

---

(1)  ELT 2009, L 263, lk 11.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Sąd Okręgowy w Warszawie (Poola) 11. oktoobril 2021 – TB

(Kohtuasi C-628/21)

(2022/C 95/13)

Kohtumenetluse keel: poola

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Sąd Okręgowy w Warszawie

Põhikohtuasja pooled

Taotluse esitaja: TB

Menetluses osalesid: Castorama Polska Sp. z o.o., „Knor“ Sp. z o.o.

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (1) artikli 8 lõiget 1 koostoimes selle direktiivi artikli 4 lõikega 1 tuleb tõlgendada nii, et tegemist on intellektuaalomandi õiguste kaitse vahendiga, mida saab kasutada ainult siis, kui käesolevas või mõnes muus menetluses tehakse kindlaks, et õigustatud isikule kuulub intellektuaalomandi õigus?
  – Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta (1) artikli 8 lõiget 1 koostoimes selle direktiivi artikli 4 lõikega 1 tuleb tõlgendada nii, et tegemist on intellektuaalomandi õiguste kaitse vahendiga, mida saab kasutada ainult siis, kui käesolevas või mõnes muus menetluses tehakse kindlaks, et õigustatud isikule kuulub intellektuaalomandi õigus?

– Kui vastus esimesele küsimusele on jaatav, siis

| 2. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta artikli 8 lõiget 1 koostoimes selle direktiivi artikli 4 lõikega 1 tuleb tõlgendada nii, et piisab, kui tõenäosuse tasemel põhjendada asjaolu, et õiguskaitsevahend puudutab olemasolevat intellektuaalomandi õigust, ja seda ei pea tõendama, eriti olukorras, kus intellektuaalomandi õigust rikkuvate kaupade või teenuste päritolu ja turustusvõrkude kohta teabe küsimise taotluse esitamine eelneb nõudele hüvitada intellektuaalomandi õiguste rikkumisest tingitud kahju? |
| --- | --- |

2.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/48/EÜ intellektuaalomandi õiguste jõustamise kohta artikli 8 lõiget 1 koostoimes selle direktiivi artikli 4 lõikega 1 tuleb tõlgendada nii, et piisab, kui tõenäosuse tasemel põhjendada asjaolu, et õiguskaitsevahend puudutab olemasolevat intellektuaalomandi õigust, ja seda ei pea tõendama, eriti olukorras, kus intellektuaalomandi õigust rikkuvate kaupade või teenuste päritolu ja turustusvõrkude kohta teabe küsimise taotluse esitamine eelneb nõudele hüvitada intellektuaalomandi õiguste rikkumisest tingitud kahju?

---

(1)  ELT 2004, L 157, lk 45.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Bihor (Rumeenia) 18. oktoobril 2021 – P.C.H. versus Parchetul de pe lângă Tribunalul Bihor, Parchetul de pe lângă Curtea de Apel Oradea, Ministerul Public – Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justitie

(Kohtuasi C-642/21)

(2022/C 95/14)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunalul Bihor

Põhikohtuasja pooled

Hageja: P.C.H.

Kostjad: Parchetul de pe lângă Tribunalul Bihor, Parchetul de pe lângă Curtea de Apel Oradea, Ministerul Public – Parchetul de pe lângă Înalta Curte de Casaţie şi Justitie

menetluses osales: Consiliului Național pentru Combaterea Discriminării

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü (1), millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 9 lõiget 1, mis puudutab aspekti, milleks on tagada kohtumenetlus „igaühel[e], kes leiab, et teda on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu koheldud õigusvastaselt“, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimest lõiku, mis puudutab aspekti, milleks on tagada õigus „tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele“, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia seaduse nr 62/2011, mis reguleerib tööturu osapoolte vahelist dialoogi, (Legea dialogului social nr. 62/2011) artikli 211 punkt c, mille kohaselt hakkab kahju hüvitamise hagi esitamise kolmeaastane tähtaeg kulgema „kahju tekkimise kuupäevast“, olenemata sellest, kas hageja oli kahju tekkimisest (ja selle ulatusest) teadlik või mitte. |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü (1), millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 9 lõiget 1, mis puudutab aspekti, milleks on tagada kohtumenetlus „igaühel[e], kes leiab, et teda on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu koheldud õigusvastaselt“, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimest lõiku, mis puudutab aspekti, milleks on tagada õigus „tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele“, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia seaduse nr 62/2011, mis reguleerib tööturu osapoolte vahelist dialoogi, (Legea dialogului social nr. 62/2011) artikli 211 punkt c, mille kohaselt hakkab kahju hüvitamise hagi esitamise kolmeaastane tähtaeg kulgema „kahju tekkimise kuupäevast“, olenemata sellest, kas hageja oli kahju tekkimisest (ja selle ulatusest) teadlik või mitte.

| 2. | Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 2 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 3 lõike 1 punkti c lõppu tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia 5. novembri 2009. aasta raamseaduse nr 330 töötajate ühetaolise tasustamise kohta riigikassast (Legea-cadru nr. 330, din 5 noiembrie 2009, privind salarizarea unitară a personalului plătit din fonduri publice) artikli 1 lõige 2, nagu seda on tõlgendatud kohtuotsuses nr 7/2019 (avaldatud väljaandes Monitorul Oficial al României – Rumeenia ametlik teataja – nr 343/06.05.2019), mille tegi Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) hagi kohta seaduse huvides, olukorras, kus hagejal ei olnud võimalik kasutada seadusjärgset õigust taotleda põhitöötasu suurendamist prokuröriametisse asumisel pärast seda, kui oli jõustunud seadus nr 330/2009 – õigusakt, milles oli sõnaselgelt ette nähtud, et töötasuõiguste suhtes kuulub nüüd ja edaspidi kohaldamisele üksnes [see] seadus, mille tagajärg on tema diskrimineerimine töötasu alusel võrreldes tema kolleegidega, sealhulgas vanuse kriteeriumi alusel, mis faktiliselt tähendab, et ainult vanematele prokuröridele ja kohtunikele, kes asusid ametisse enne 2010. aasta jaanuari (kelle suhtes tehti ajavahemikul 2006–2009 kohtuotsused, mille resolutsiooni tõlgendati 2019. aastal vastavalt Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) otsusele nr 7/2019), maksti tagasiulatuvalt välja töötasu töötasuõiguste alusel (mis on analoogsed nendega, mille tunnustamist nõutakse hagis, mis on käesoleva menetluse ese) 2019. aasta detsembris/2020. aasta jaanuaris ajavahemiku 2010–2015 eest, ehkki ka hageja töötas nimetatud ajavahemikul prokurörina, tegi sama tööd samadel tingimustel ja samas institutsioonis? |
| --- | --- |

2.

Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 2 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 3 lõike 1 punkti c lõppu tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia 5. novembri 2009. aasta raamseaduse nr 330 töötajate ühetaolise tasustamise kohta riigikassast (Legea-cadru nr. 330, din 5 noiembrie 2009, privind salarizarea unitară a personalului plătit din fonduri publice) artikli 1 lõige 2, nagu seda on tõlgendatud kohtuotsuses nr 7/2019 (avaldatud väljaandes Monitorul Oficial al României – Rumeenia ametlik teataja – nr 343/06.05.2019), mille tegi Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) hagi kohta seaduse huvides, olukorras, kus hagejal ei olnud võimalik kasutada seadusjärgset õigust taotleda põhitöötasu suurendamist prokuröriametisse asumisel pärast seda, kui oli jõustunud seadus nr 330/2009 – õigusakt, milles oli sõnaselgelt ette nähtud, et töötasuõiguste suhtes kuulub nüüd ja edaspidi kohaldamisele üksnes [see] seadus, mille tagajärg on tema diskrimineerimine töötasu alusel võrreldes tema kolleegidega, sealhulgas vanuse kriteeriumi alusel, mis faktiliselt tähendab, et ainult vanematele prokuröridele ja kohtunikele, kes asusid ametisse enne 2010. aasta jaanuari (kelle suhtes tehti ajavahemikul 2006–2009 kohtuotsused, mille resolutsiooni tõlgendati 2019. aastal vastavalt Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) otsusele nr 7/2019), maksti tagasiulatuvalt välja töötasu töötasuõiguste alusel (mis on analoogsed nendega, mille tunnustamist nõutakse hagis, mis on käesoleva menetluse ese) 2019. aasta detsembris/2020. aasta jaanuaris ajavahemiku 2010–2015 eest, ehkki ka hageja töötas nimetatud ajavahemikul prokurörina, tegi sama tööd samadel tingimustel ja samas institutsioonis?

| 3. | Kas direktiivi 2000/78/EÜ sätteid tuleb tõlgendada nii, et diskrimineerimine on nendega vastuolus üksnes siis, kui see põhineb mõnel selle direktiivi artiklis 1 sätestatud kriteeriumil, või vastupidi, kas nende sätetega, mida võib täiendada muude liidu õigusnormidega, on üldiselt vastuolus see, et töötajat koheldakse töötasu valdkonnas teistest erinevalt, kui ta teeb sama tööd samale tööandjale, samal perioodil ja samadel tingimustel? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2000/78/EÜ sätteid tuleb tõlgendada nii, et diskrimineerimine on nendega vastuolus üksnes siis, kui see põhineb mõnel selle direktiivi artiklis 1 sätestatud kriteeriumil, või vastupidi, kas nende sätetega, mida võib täiendada muude liidu õigusnormidega, on üldiselt vastuolus see, et töötajat koheldakse töötasu valdkonnas teistest erinevalt, kui ta teeb sama tööd samale tööandjale, samal perioodil ja samadel tingimustel?

---

(1)  EÜT 2000, L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/10

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Bihor (Rumeenia) 18. oktoobril 2021 – F.O.L. versus Tribunalul Cluj

(Kohtuasi C-643/21)

(2022/C 95/15)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunalul Bihor

Põhikohtuasja pooled

Hageja: F.O.L.

Kostja: Tribunalul Cluj

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü (1), millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 9 lõiget 1, mis puudutab aspekti, milleks on tagada kohtumenetlus „igaühel[e], kes leiab, et teda on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu koheldud õigusvastaselt“, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimest lõiku, mis puudutab aspekti, milleks on tagada õigus „tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele“, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia seaduse nr 62/2011, mis reguleerib tööturu osapoolte vahelist dialoogi, (Legea dialogului social nr. 62/2011) artikli 211 punkt c, mille kohaselt hakkab kahju hüvitamise hagi esitamise kolmeaastane tähtaeg kulgema „kahju tekkimise kuupäevast“, olenemata sellest, kas hageja oli kahju tekkimisest (ja selle ulatusest) teadlik või mitte? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü (1), millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 9 lõiget 1, mis puudutab aspekti, milleks on tagada kohtumenetlus „igaühel[e], kes leiab, et teda on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu koheldud õigusvastaselt“, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimest lõiku, mis puudutab aspekti, milleks on tagada õigus „tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele“, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia seaduse nr 62/2011, mis reguleerib tööturu osapoolte vahelist dialoogi, (Legea dialogului social nr. 62/2011) artikli 211 punkt c, mille kohaselt hakkab kahju hüvitamise hagi esitamise kolmeaastane tähtaeg kulgema „kahju tekkimise kuupäevast“, olenemata sellest, kas hageja oli kahju tekkimisest (ja selle ulatusest) teadlik või mitte?

| 2. | Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 2 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 3 lõike 1 punkti c lõppu tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia 5. novembri 2009. aasta raamseaduse nr 330 töötajate ühetaolise tasustamise kohta riigikassast (Legea-cadru nr. 330, din 5 noiembrie 2009, privind salarizarea unitară a personalului plătit din fonduri publice) artikli 1 lõige 2, nagu seda on tõlgendatud kohtuotsuses nr 7/2019 (avaldatud väljaandes Monitorul Oficial al României – Rumeenia ametlik teataja – nr 343/06.05.2019), mille tegi Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) hagi kohta seaduse huvides, olukorras, kus hagejal ei olnud võimalik kasutada seadusjärgset õigust taotleda põhitöötasu suurendamist prokuröriametisse asumisel pärast seda, kui oli jõustunud seadus nr 330/2009 – õigusakt, milles oli sõnaselgelt ette nähtud, et töötasuõiguste suhtes kuulub nüüd ja edaspidi kohaldamisele üksnes [see] seadus, mille tagajärg on tema diskrimineerimine töötasu alusel võrreldes tema kolleegidega, sealhulgas vanuse kriteeriumi alusel, mis faktiliselt tähendab, et ainult vanematele prokuröridele ja kohtunikele, kes asusid ametisse enne 2010. aasta jaanuari (kelle suhtes tehti ajavahemikul 2006–2009 kohtuotsused, mille resolutsiooni tõlgendati 2019. aastal vastavalt Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) otsusele nr 7/2019), maksti tagasiulatuvalt välja töötasu töötasuõiguste alusel (mis on analoogsed nendega, mille tunnustamist nõutakse hagis, mis on käesoleva menetluse ese) 2019. aasta detsembris/2020. aasta jaanuaris ajavahemiku 2010–2015 eest, ehkki ka hageja töötas nimetatud ajavahemikul prokurörina, tegi sama tööd samadel tingimustel ja samas institutsioonis? |
| --- | --- |

2.

Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 2 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 3 lõike 1 punkti c lõppu tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia 5. novembri 2009. aasta raamseaduse nr 330 töötajate ühetaolise tasustamise kohta riigikassast (Legea-cadru nr. 330, din 5 noiembrie 2009, privind salarizarea unitară a personalului plătit din fonduri publice) artikli 1 lõige 2, nagu seda on tõlgendatud kohtuotsuses nr 7/2019 (avaldatud väljaandes Monitorul Oficial al României – Rumeenia ametlik teataja – nr 343/06.05.2019), mille tegi Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) hagi kohta seaduse huvides, olukorras, kus hagejal ei olnud võimalik kasutada seadusjärgset õigust taotleda põhitöötasu suurendamist prokuröriametisse asumisel pärast seda, kui oli jõustunud seadus nr 330/2009 – õigusakt, milles oli sõnaselgelt ette nähtud, et töötasuõiguste suhtes kuulub nüüd ja edaspidi kohaldamisele üksnes [see] seadus, mille tagajärg on tema diskrimineerimine töötasu alusel võrreldes tema kolleegidega, sealhulgas vanuse kriteeriumi alusel, mis faktiliselt tähendab, et ainult vanematele prokuröridele ja kohtunikele, kes asusid ametisse enne 2010. aasta jaanuari (kelle suhtes tehti ajavahemikul 2006–2009 kohtuotsused, mille resolutsiooni tõlgendati 2019. aastal vastavalt Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) otsusele nr 7/2019), maksti tagasiulatuvalt välja töötasu töötasuõiguste alusel (mis on analoogsed nendega, mille tunnustamist nõutakse hagis, mis on käesoleva menetluse ese) 2019. aasta detsembris/2020. aasta jaanuaris ajavahemiku 2010–2015 eest, ehkki ka hageja töötas nimetatud ajavahemikul prokurörina, tegi sama tööd samadel tingimustel ja samas institutsioonis?

| 3. | Kas direktiivi 2000/78/EÜ sätteid tuleb tõlgendada nii, et diskrimineerimine on nendega vastuolus üksnes siis, kui see põhineb mõnel selle direktiivi artiklis 1 sätestatud kriteeriumil, või vastupidi, kas nende sätetega, mida võib täiendada muude liidu õigusnormidega, on üldiselt vastuolus see, et töötajat koheldakse töötasu valdkonnas teistest erinevalt, kui ta teeb sama tööd samale tööandjale, samal perioodil ja samadel tingimustel? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2000/78/EÜ sätteid tuleb tõlgendada nii, et diskrimineerimine on nendega vastuolus üksnes siis, kui see põhineb mõnel selle direktiivi artiklis 1 sätestatud kriteeriumil, või vastupidi, kas nende sätetega, mida võib täiendada muude liidu õigusnormidega, on üldiselt vastuolus see, et töötajat koheldakse töötasu valdkonnas teistest erinevalt, kui ta teeb sama tööd samale tööandjale, samal perioodil ja samadel tingimustel?

---

(1)  EÜT 2000, L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/11 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/11

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Bihor (Rumeenia) 18. oktoobril 2021 – M.I.A., P.R.-M., V.-C.I-C, F.C.R., P (ex. T). Ş-B., D.R., P.E.E., F.I. versus Tribunalul Cluj, Tribunalul Mureş, Tribunalul Hunedoara, Tribunalul Suceava, Tribunalul Galaţi

(Kohtuasi C-644/21)

(2022/C 95/16)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunalul Bihor

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: M.I.A., P.R.-M., V.-C.I-C, F.C.R., P (ex. T). Ş-B., D.R., P.E.E., F.I.

Kostjad: Tribunalul Cluj, Tribunalul Mureş, Tribunalul Hunedoara, Tribunalul Suceava, Tribunalul Galaţi

menetluses osales: Consiliului Național pentru Combaterea Discriminării

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü (1), millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 9 lõiget 1, mis puudutab aspekti, milleks on tagada kohtumenetlus „igaühel[e], kes leiab, et teda on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu koheldud õigusvastaselt“, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimest lõiku, mis puudutab aspekti, milleks on tagada õigus „tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele“, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia seaduse nr 62/2011, mis reguleerib tööturu osapoolte vahelist dialoogi, (Legea dialogului social nr. 62/2011) artikli 211 punkt c, mille kohaselt hakkab kahju hüvitamise hagi esitamise kolmeaastane tähtaeg kulgema „kahju tekkimise kuupäevast“, olenemata sellest, kas hageja oli kahju tekkimisest (ja selle ulatusest) teadlik või mitte? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü (1), millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 9 lõiget 1, mis puudutab aspekti, milleks on tagada kohtumenetlus „igaühel[e], kes leiab, et teda on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu koheldud õigusvastaselt“, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimest lõiku, mis puudutab aspekti, milleks on tagada õigus „tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele“, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia seaduse nr 62/2011, mis reguleerib tööturu osapoolte vahelist dialoogi, (Legea dialogului social nr. 62/2011) artikli 211 punkt c, mille kohaselt hakkab kahju hüvitamise hagi esitamise kolmeaastane tähtaeg kulgema „kahju tekkimise kuupäevast“, olenemata sellest, kas hageja oli kahju tekkimisest (ja selle ulatusest) teadlik või mitte?

| 2. | Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 2 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 3 lõike 1 punkti c lõppu tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia 5. novembri 2009. aasta raamseaduse nr 330 töötajate ühetaolise tasustamise kohta riigikassast (Legea-cadru nr. 330, din 5 noiembrie 2009, privind salarizarea unitară a personalului plătit din fonduri publice) artikli 1 lõige 2, nagu seda on tõlgendatud kohtuotsuses nr 7/2019 (avaldatud väljaandes Monitorul Oficial al României – Rumeenia ametlik teataja – nr 343/06.05.2019), mille tegi Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) hagi kohta seaduse huvides, olukorras, kus hagejal ei olnud võimalik kasutada seadusjärgset õigust taotleda põhitöötasu suurendamist prokuröriametisse asumisel pärast seda, kui oli jõustunud seadus nr 330/2009 – õigusakt, milles oli sõnaselgelt ette nähtud, et töötasuõiguste suhtes kuulub nüüd ja edaspidi kohaldamisele üksnes [see] seadus, mille tagajärg on tema diskrimineerimine töötasu alusel võrreldes tema kolleegidega, sealhulgas vanuse kriteeriumi alusel, mis faktiliselt tähendab, et ainult vanematele prokuröridele ja kohtunikele, kes asusid ametisse enne 2010. aasta jaanuari (kelle suhtes tehti ajavahemikul 2006–2009 kohtuotsused, mille resolutsiooni tõlgendati 2019. aastal vastavalt Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) otsusele nr 7/2019), maksti tagasiulatuvalt välja töötasu töötasuõiguste alusel (mis on analoogsed nendega, mille tunnustamist nõutakse hagis, mis on käesoleva menetluse ese) 2019. aasta detsembris/2020. aasta jaanuaris ajavahemiku 2010–2015 eest, ehkki ka hageja töötas nimetatud ajavahemikul prokurörina, tegi sama tööd samadel tingimustel ja samas institutsioonis? |
| --- | --- |

2.

Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 2 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 3 lõike 1 punkti c lõppu tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia 5. novembri 2009. aasta raamseaduse nr 330 töötajate ühetaolise tasustamise kohta riigikassast (Legea-cadru nr. 330, din 5 noiembrie 2009, privind salarizarea unitară a personalului plătit din fonduri publice) artikli 1 lõige 2, nagu seda on tõlgendatud kohtuotsuses nr 7/2019 (avaldatud väljaandes Monitorul Oficial al României – Rumeenia ametlik teataja – nr 343/06.05.2019), mille tegi Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) hagi kohta seaduse huvides, olukorras, kus hagejal ei olnud võimalik kasutada seadusjärgset õigust taotleda põhitöötasu suurendamist prokuröriametisse asumisel pärast seda, kui oli jõustunud seadus nr 330/2009 – õigusakt, milles oli sõnaselgelt ette nähtud, et töötasuõiguste suhtes kuulub nüüd ja edaspidi kohaldamisele üksnes [see] seadus, mille tagajärg on tema diskrimineerimine töötasu alusel võrreldes tema kolleegidega, sealhulgas vanuse kriteeriumi alusel, mis faktiliselt tähendab, et ainult vanematele prokuröridele ja kohtunikele, kes asusid ametisse enne 2010. aasta jaanuari (kelle suhtes tehti ajavahemikul 2006–2009 kohtuotsused, mille resolutsiooni tõlgendati 2019. aastal vastavalt Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) otsusele nr 7/2019), maksti tagasiulatuvalt välja töötasu töötasuõiguste alusel (mis on analoogsed nendega, mille tunnustamist nõutakse hagis, mis on käesoleva menetluse ese) 2019. aasta detsembris/2020. aasta jaanuaris ajavahemiku 2010–2015 eest, ehkki ka hageja töötas nimetatud ajavahemikul prokurörina, tegi sama tööd samadel tingimustel ja samas institutsioonis?

| 3. | Kas direktiivi 2000/78/EÜ sätteid tuleb tõlgendada nii, et diskrimineerimine on nendega vastuolus üksnes siis, kui see põhineb mõnel selle direktiivi artiklis 1 sätestatud kriteeriumil, või vastupidi, kas nende sätetega, mida võib täiendada muude liidu õigusnormidega, on üldiselt vastuolus see, et töötajat koheldakse töötasu valdkonnas teistest erinevalt, kui ta teeb sama tööd samale tööandjale, samal perioodil ja samadel tingimustel? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2000/78/EÜ sätteid tuleb tõlgendada nii, et diskrimineerimine on nendega vastuolus üksnes siis, kui see põhineb mõnel selle direktiivi artiklis 1 sätestatud kriteeriumil, või vastupidi, kas nende sätetega, mida võib täiendada muude liidu õigusnormidega, on üldiselt vastuolus see, et töötajat koheldakse töötasu valdkonnas teistest erinevalt, kui ta teeb sama tööd samale tööandjale, samal perioodil ja samadel tingimustel?

---

(1)  EÜT 2000, L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/12 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/12

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunalul Bihor (Rumeenia) 21. oktoobril 2021 – C.C.C., C.R.R., U.D.M. versus Tribunalul Cluj, Tribunalul Satu Mare, Tribunalul Bucureşti, Tribunalul Bistriţa Năsăud, Tribunalul Maramureş, Tribunalul Sibiu

(Kohtuasi C-645/21)

(2022/C 95/17)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunalul Bihor

Põhikohtuasja pooled

Hagejad: C.C.C., C.R.R., U.D.M.

Kostjad: Tribunalul Cluj, Tribunalul Satu Mare, Tribunalul Bucureşti, Tribunalul Bistriţa Năsăud, Tribunalul Maramureş, Tribunalul Sibiu

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü (1), millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 9 lõiget 1, mis puudutab aspekti, milleks on tagada kohtumenetlus „igaühel[e], kes leiab, et teda on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu koheldud õigusvastaselt“, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimest lõiku, mis puudutab aspekti, milleks on tagada õigus „tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele“, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia seaduse nr 62/2011, mis reguleerib tööturu osapoolte vahelist dialoogi, (Legea dialogului social nr. 62/2011) artikli 211 punkt c, mille kohaselt hakkab kahju hüvitamise hagi esitamise kolmeaastane tähtaeg kulgema „kahju tekkimise kuupäevast“, olenemata sellest, kas hageja oli kahju tekkimisest (ja selle ulatusest) teadlik või mitte? |
| --- | --- |

1.

Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü (1), millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 9 lõiget 1, mis puudutab aspekti, milleks on tagada kohtumenetlus „igaühel[e], kes leiab, et teda on võrdse kohtlemise põhimõtte eiramise tõttu koheldud õigusvastaselt“, ning Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 47 esimest lõiku, mis puudutab aspekti, milleks on tagada õigus „tõhusale õiguskaitsevahendile ja õiglasele kohtulikule arutamisele“, tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia seaduse nr 62/2011, mis reguleerib tööturu osapoolte vahelist dialoogi, (Legea dialogului social nr. 62/2011) artikli 211 punkt c, mille kohaselt hakkab kahju hüvitamise hagi esitamise kolmeaastane tähtaeg kulgema „kahju tekkimise kuupäevast“, olenemata sellest, kas hageja oli kahju tekkimisest (ja selle ulatusest) teadlik või mitte?

| 2. | Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 2 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 3 lõike 1 punkti c lõppu tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia 5. novembri 2009. aasta raamseaduse nr 330 töötajate ühetaolise tasustamise kohta riigikassast (Legea-cadru nr. 330, din 5 noiembrie 2009, privind salarizarea unitară a personalului plătit din fonduri publice) artikli 1 lõige 2, nagu seda on tõlgendatud kohtuotsuses nr 7/2019 (avaldatud väljaandes Monitorul Oficial al României – Rumeenia ametlik teataja – nr 343/06.05.2019), mille tegi Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) hagi kohta seaduse huvides, olukorras, kus hagejal ei olnud võimalik kasutada seadusjärgset õigust taotleda põhitöötasu suurendamist prokuröriametisse asumisel pärast seda, kui oli jõustunud seadus nr 330/2009 – õigusakt, milles oli sõnaselgelt ette nähtud, et töötasuõiguste suhtes kuulub nüüd ja edaspidi kohaldamisele üksnes [see] seadus, mille tagajärg on tema diskrimineerimine töötasu alusel võrreldes tema kolleegidega, sealhulgas vanuse kriteeriumi alusel, mis faktiliselt tähendab, et ainult vanematele prokuröridele ja kohtunikele, kes asusid ametisse enne 2010. aasta jaanuari (kelle suhtes tehti ajavahemikul 2006–2009 kohtuotsused, mille resolutsiooni tõlgendati 2019. aastal vastavalt Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) otsusele nr 7/2019), maksti tagasiulatuvalt välja töötasu töötasuõiguste alusel (mis on analoogsed nendega, mille tunnustamist nõutakse hagis, mis on käesoleva menetluse ese) 2019. aasta detsembris/2020. aasta jaanuaris ajavahemiku 2010–2015 eest, ehkki ka hageja töötas nimetatud ajavahemikul prokurörina, tegi sama tööd samadel tingimustel ja samas institutsioonis? |
| --- | --- |

2.

Kas nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/[E]Ü, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel, artikli 2 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 3 lõike 1 punkti c lõppu tuleb tõlgendada nii, et nendega on vastuolus niisugused riigisisesed õigusnormid nagu Rumeenia 5. novembri 2009. aasta raamseaduse nr 330 töötajate ühetaolise tasustamise kohta riigikassast (Legea-cadru nr. 330, din 5 noiembrie 2009, privind salarizarea unitară a personalului plătit din fonduri publice) artikli 1 lõige 2, nagu seda on tõlgendatud kohtuotsuses nr 7/2019 (avaldatud väljaandes Monitorul Oficial al României – Rumeenia ametlik teataja – nr 343/06.05.2019), mille tegi Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) hagi kohta seaduse huvides, olukorras, kus hagejal ei olnud võimalik kasutada seadusjärgset õigust taotleda põhitöötasu suurendamist prokuröriametisse asumisel pärast seda, kui oli jõustunud seadus nr 330/2009 – õigusakt, milles oli sõnaselgelt ette nähtud, et töötasuõiguste suhtes kuulub nüüd ja edaspidi kohaldamisele üksnes [see] seadus, mille tagajärg on tema diskrimineerimine töötasu alusel võrreldes tema kolleegidega, sealhulgas vanuse kriteeriumi alusel, mis faktiliselt tähendab, et ainult vanematele prokuröridele ja kohtunikele, kes asusid ametisse enne 2010. aasta jaanuari (kelle suhtes tehti ajavahemikul 2006–2009 kohtuotsused, mille resolutsiooni tõlgendati 2019. aastal vastavalt Înalta Curte de Casație și Justiție (Rumeenia kõrgeim kassatsioonikohus) otsusele nr 7/2019), maksti tagasiulatuvalt välja töötasu töötasuõiguste alusel (mis on analoogsed nendega, mille tunnustamist nõutakse hagis, mis on käesoleva menetluse ese) 2019. aasta detsembris/2020. aasta jaanuaris ajavahemiku 2010–2015 eest, ehkki ka hageja töötas nimetatud ajavahemikul prokurörina, tegi sama tööd samadel tingimustel ja samas institutsioonis?

| 3. | Kas direktiivi 2000/78/EÜ sätteid tuleb tõlgendada nii, et diskrimineerimine on nendega vastuolus üksnes siis, kui see põhineb mõnel selle direktiivi artiklis 1 sätestatud kriteeriumil, või vastupidi, kas nende sätetega, mida võib täiendada muude liidu õigusnormidega, on üldiselt vastuolus see, et töötajat koheldakse töötasu valdkonnas teistest erinevalt, kui ta teeb sama tööd samale tööandjale, samal perioodil ja samadel tingimustel? |
| --- | --- |

3.

Kas direktiivi 2000/78/EÜ sätteid tuleb tõlgendada nii, et diskrimineerimine on nendega vastuolus üksnes siis, kui see põhineb mõnel selle direktiivi artiklis 1 sätestatud kriteeriumil, või vastupidi, kas nende sätetega, mida võib täiendada muude liidu õigusnormidega, on üldiselt vastuolus see, et töötajat koheldakse töötasu valdkonnas teistest erinevalt, kui ta teeb sama tööd samale tööandjale, samal perioodil ja samadel tingimustel?

---

(1)  EÜT 2000, L 303, lk 16; ELT eriväljaanne 05/04, lk 79.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/13 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/13

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Bundesarbeitsgericht (Saksamaa) 8. novembril 2021 – ZQ versus Medizinischer Dienst der Krankenversicherung Nordrhein, Körperschaft des öffentlichen Rechts

(Kohtuasi C-667/21)

(2022/C 95/18)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Bundesarbeitsgericht

Põhikohtuasja pooled

Hageja: ZQ

Kostja: Medizinischer Dienst der Krankenversicherung Nordrhein, Körperschaft des öffentlichen Rechts

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse (EL) 2016/679 (1) (isikuandmete kaitse üldmäärus) artikli 9 lõike 2 punkti h tuleb tõlgendada nii, et haigekassa meditsiiniteenistusel (Medizinischer Dienst) on keelatud töödelda oma töötaja terviseandmeid, mis on selle töötaja töövõime hindamise eeldus? |
| --- | --- |

1.

Kas määruse (EL) 2016/679 (1) (isikuandmete kaitse üldmäärus) artikli 9 lõike 2 punkti h tuleb tõlgendada nii, et haigekassa meditsiiniteenistusel (Medizinischer Dienst) on keelatud töödelda oma töötaja terviseandmeid, mis on selle töötaja töövõime hindamise eeldus?

| 2. | Juhul kui Euroopa Kohus peaks vastama esimesele küsimusele eitavalt, mille tagajärjel tuleks kõne alla isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõike 2 punktis h sätestatud erand isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 1 ette nähtud terviseandmete töötlemise keelust: kas sellises olukorras nagu käesolev tuleb peale isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud nõuete järgida ka muid andmekaitsenõudeid, ja kui jah, siis milliseid? |
| --- | --- |

2.

Juhul kui Euroopa Kohus peaks vastama esimesele küsimusele eitavalt, mille tagajärjel tuleks kõne alla isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõike 2 punktis h sätestatud erand isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 1 ette nähtud terviseandmete töötlemise keelust: kas sellises olukorras nagu käesolev tuleb peale isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 3 sätestatud nõuete järgida ka muid andmekaitsenõudeid, ja kui jah, siis milliseid?

| 3. | Juhul kui Euroopa Kohus peaks vastama esimesele küsimusele eitavalt, mille tagajärjel tuleks kõne alla isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõike 2 punktis h sätestatud erand isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 1 ette nähtud terviseandmete töötlemise keelust: kas sellises olukorras nagu käesolev on terviseandmete töötlemine lubatav või seaduslik ainult juhul, kui täidetud on vähemalt üks isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 lõikes 1 nimetatud tingimustest? |
| --- | --- |

3.

Juhul kui Euroopa Kohus peaks vastama esimesele küsimusele eitavalt, mille tagajärjel tuleks kõne alla isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõike 2 punktis h sätestatud erand isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 9 lõikes 1 ette nähtud terviseandmete töötlemise keelust: kas sellises olukorras nagu käesolev on terviseandmete töötlemine lubatav või seaduslik ainult juhul, kui täidetud on vähemalt üks isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 6 lõikes 1 nimetatud tingimustest?

| 4. | Kas isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 82 lõige 1 on oma olemuselt eri- või üldpreventiivne ja kas seda tuleb vastutavalt töötlejalt või volitatud töötlejalt isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 82 lõike 1 alusel mittevaralise kahju eest nõutava hüvitise suuruse arvutamisel arvesse võtta? |
| --- | --- |

4.

Kas isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 82 lõige 1 on oma olemuselt eri- või üldpreventiivne ja kas seda tuleb vastutavalt töötlejalt või volitatud töötlejalt isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 82 lõike 1 alusel mittevaralise kahju eest nõutava hüvitise suuruse arvutamisel arvesse võtta?

| 5. | Kas mittevaralise kahju tekitamise eest isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 82 lõike 1 alusel nõutava hüvitise suuruse arvutamisel on oluline vastutava töötleja või volitatud töötleja süü suurus? Eelkõige kas vastutava töötleja või volitatud töötleja süü puudumist või süü väiksust võib nimetatud isiku kasuks arvesse võtta? |
| --- | --- |

5.

Kas mittevaralise kahju tekitamise eest isikuandmete kaitse üldmääruse artikli 82 lõike 1 alusel nõutava hüvitise suuruse arvutamisel on oluline vastutava töötleja või volitatud töötleja süü suurus? Eelkõige kas vastutava töötleja või volitatud töötleja süü puudumist või süü väiksust võib nimetatud isiku kasuks arvesse võtta?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrus (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (ELT 2016, L 119, lk 1).

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/14 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/14

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Verwaltungsgericht Cottbus (Saksamaa) 29. novembril 2021 – Stadt Frankfurt (Oder), FWA Frankfurter Wasser- und Abwassergesellschaft mbH versus Landesamt für Bergbau, Geologie und Rohstoffe

(Kohtuasi C-723/21)

(2022/C 95/19)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Verwaltungsgericht Cottbus

Põhikohtuasja pooled

Kaebajad: Stadt Frankfurt (Oder), FWA Frankfurter Wasser- und Abwassergesellschaft mbH

Vastustaja: Landesamt für Bergbau, Geologie und Rohstoffe

Eelotsuse küsimused

| 1 | a. | Kas direktiivi 2000/60/EÜ (1) artikli 7 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et kõigil üldsuse liikmetel, keda projekt otseselt puudutab, on olukorras, kus on rikutud kohustust






  i) | hoida ära joogivee võtmiseks mõeldud veekogude kvaliteedi halvenemine, |
| --- | --- | --- | --- |

1

a.

Kas direktiivi 2000/60/EÜ (1) artikli 7 lõiget 3 tuleb tõlgendada nii, et kõigil üldsuse liikmetel, keda projekt otseselt puudutab, on olukorras, kus on rikutud kohustust

i)

hoida ära joogivee võtmiseks mõeldud veekogude kvaliteedi halvenemine,

| ii) | vähendada joogivee tootmiseks vajalike veepuhastustoimingute ulatust, |
| --- | --- |

ii)

vähendada joogivee tootmiseks vajalike veepuhastustoimingute ulatust,

tuginedes kolmandate isikute kaitsele põhjaveekogumite seisundi halvenemise keelu kehtestamisel (vt Euroopa Kohtu 28. mai 2020. aasta otsus Land Nordrhein-Westfalen, C-535/18 (2), punkt 132 jj, ja 3. oktoobri 2019. aasta otsus Wasserleitungsverband Nördliches Burgenland jt, C-197/18 (3), punktid 40 ja 42), õigus pöörduda kohtusse?

| b. | Kui vastus esimese küsimuse punktile a on eitav:
  Kas sellistel kaebajatel, kellele on ülesandeks tehtud joogivee tootmine ja veepuhastustoimingud, on õigus tugineda veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikes 3 sätestatud keeldude ja nõuete rikkumisele? |
| --- | --- |

b.

Kui vastus esimese küsimuse punktile a on eitav:

Kas sellistel kaebajatel, kellele on ülesandeks tehtud joogivee tootmine ja veepuhastustoimingud, on õigus tugineda veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikes 3 sätestatud keeldude ja nõuete rikkumisele?

| 2 | Kas veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõige 3 kehtestab ka veekogude puhul, mis asuvad väljaspool kaitsevööndeid veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõike 3 teise lause tähenduses, majandamiskavades ja meetmeprogrammides – samamoodi nagu veepoliitika raamdirektiivi artikkel 4 – lisaks pikemaajalise planeerimise ülesandele kohustuse keelduda andmast konkreetsetele projektidele luba, kuna rikutud on veekogude seisundi halvenemise keeldu (vt Euroopa Kohtu 28. mai 2020. aasta otsus Land Nordrhein-Westfalen, C-535/18, punkt 75)? |
| --- | --- |

2

Kas veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõige 3 kehtestab ka veekogude puhul, mis asuvad väljaspool kaitsevööndeid veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõike 3 teise lause tähenduses, majandamiskavades ja meetmeprogrammides – samamoodi nagu veepoliitika raamdirektiivi artikkel 4 – lisaks pikemaajalise planeerimise ülesandele kohustuse keelduda andmast konkreetsetele projektidele luba, kuna rikutud on veekogude seisundi halvenemise keeldu (vt Euroopa Kohtu 28. mai 2020. aasta otsus Land Nordrhein-Westfalen, C-535/18, punkt 75)?

| 3 | Lähtudes sellest, et veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõige 3 ei määra – erinevalt veepoliitika raamdirektiivi V lisast artikli 4 kohta – kindlaks võrdluskriteeriume halvenemiskeelust kinnipidamise kontrollimiseks:






  a. | Millistel tingimustel tuleb lähtuda sellest, et veekogu seisund halveneb ja sellega seoses suureneb joogivee tootmiseks vajalike veepuhastustoimingute ulatus? |
| --- | --- | --- |

3

Lähtudes sellest, et veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõige 3 ei määra – erinevalt veepoliitika raamdirektiivi V lisast artikli 4 kohta – kindlaks võrdluskriteeriume halvenemiskeelust kinnipidamise kontrollimiseks:

a.

Millistel tingimustel tuleb lähtuda sellest, et veekogu seisund halveneb ja sellega seoses suureneb joogivee tootmiseks vajalike veepuhastustoimingute ulatus?

| b. | Kas veepuhastustoimingute ulatuse suurenemise ja seega veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikes 3 sätestatud halvendamiskeelu asjakohaseks võrdluskriteeriumiks saaks pidada piirmäärasid, mis on sätestatud direktiivi 98/83/EÜ (4) I lisas, millele viitab veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõike 2 lõpuosa? |
| --- | --- |

b.

Kas veepuhastustoimingute ulatuse suurenemise ja seega veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikes 3 sätestatud halvendamiskeelu asjakohaseks võrdluskriteeriumiks saaks pidada piirmäärasid, mis on sätestatud direktiivi 98/83/EÜ (4) I lisas, millele viitab veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõike 2 lõpuosa?

| c. | Kui vastus punktile b on jaatav:
  Kas veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikes 3 sätestatud halvenemiskeeldu on rikutud, kui ainsa olulise väärtuse puhul ei ole tegemist I lisa A või B osas sätestatud piirmääraga, vaid I lisa C osas sätestatud niinimetatud indikaatorparameetriga? |
| --- | --- |

c.

Kui vastus punktile b on jaatav:

Kas veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikes 3 sätestatud halvenemiskeeldu on rikutud, kui ainsa olulise väärtuse puhul ei ole tegemist I lisa A või B osas sätestatud piirmääraga, vaid I lisa C osas sätestatud niinimetatud indikaatorparameetriga?

| 4 | Millal tuleb eeldada veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikes 3 sätestatud halvenemiskeelu rikkumist (vt veepoliitika raamdirektiivi artiklis 4 sätestatud halvenemiskeelu kriteeriumi kohta Euroopa Kohtu 28. mai 2020. aasta otsus Land Nordrhein-Westfalen, C-535/18, punkt 119, ja varasem 1. juuli 2015. aasta otsus Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland, C-461/13 (5), punkt 52)?






  a. | Kas rikkumise eeldamiseks annab alust igasugune halvenemine
  või |
| --- | --- | --- |

4

Millal tuleb eeldada veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikes 3 sätestatud halvenemiskeelu rikkumist (vt veepoliitika raamdirektiivi artiklis 4 sätestatud halvenemiskeelu kriteeriumi kohta Euroopa Kohtu 28. mai 2020. aasta otsus Land Nordrhein-Westfalen, C-535/18, punkt 119, ja varasem 1. juuli 2015. aasta otsus Bund für Umwelt und Naturschutz Deutschland, C-461/13 (5), punkt 52)?

a.

Kas rikkumise eeldamiseks annab alust igasugune halvenemine

või

| b. | peab esinema tõenäosus, et kinni ei peeta sulfaadi indikaatorparameetri väärtusest 250 mg/l
  või |
| --- | --- |

b.

peab esinema tõenäosus, et kinni ei peeta sulfaadi indikaatorparameetri väärtusest 250 mg/l

või

| c. | tuleb võtta parandusmeetmeid joogivee direktiivi artikli 8 lõike 6 tähenduses, mis suurendavad veepuhastustoimingute ulatust joogivee tootmisel? |
| --- | --- |

c.

tuleb võtta parandusmeetmeid joogivee direktiivi artikli 8 lõike 6 tähenduses, mis suurendavad veepuhastustoimingute ulatust joogivee tootmisel?

| 5 | Kas veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõige 3 sisaldab lisaks materiaalõiguslikule hindamiskriteeriumile ka erinõudeid ametkondlikule loa andmise menetlusele, seega kas veepoliitika raamdirektiivi artiklit 4 käsitleva Euroopa Kohtu praktika saab üle kanda kontrolli ulatusele, mis on sätestatud veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikes 3 (vt Euroopa Kohtu 28. mai 2020. aasta otsus Land Nordrhein-Westfalen, C-535/18, teine eelotsuse küsimus)? |
| --- | --- |

5

Kas veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõige 3 sisaldab lisaks materiaalõiguslikule hindamiskriteeriumile ka erinõudeid ametkondlikule loa andmise menetlusele, seega kas veepoliitika raamdirektiivi artiklit 4 käsitleva Euroopa Kohtu praktika saab üle kanda kontrolli ulatusele, mis on sätestatud veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikes 3 (vt Euroopa Kohtu 28. mai 2020. aasta otsus Land Nordrhein-Westfalen, C-535/18, teine eelotsuse küsimus)?

| 6 | Kas projekti elluviija peab korraldama eksperdiuuringu veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõike 3 võimaliku rikkumise kohta juba ka siis, kui projekt võib rikkuda veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõike 3 nõudeid? |
| --- | --- |

6

Kas projekti elluviija peab korraldama eksperdiuuringu veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõike 3 võimaliku rikkumise kohta juba ka siis, kui projekt võib rikkuda veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõike 3 nõudeid?

| 7 | Kas lähtuda tuleb ka sellest, et uuring peab olemas olema veevaldkonda puudutava otsuse tegemise ajal ja järelikult ei saa kohtumenetluse käigus tagantjärele korraldatud uuring heastada veealaste õigusnormide alusel antud loa õigusvastasust (vt Euroopa Kohtu 28. mai 2020. aasta otsus Land Nordrhein-Westfalen, C-535/18, punkt 76 ja punkt 80 jj)? |
| --- | --- |

7

Kas lähtuda tuleb ka sellest, et uuring peab olemas olema veevaldkonda puudutava otsuse tegemise ajal ja järelikult ei saa kohtumenetluse käigus tagantjärele korraldatud uuring heastada veealaste õigusnormide alusel antud loa õigusvastasust (vt Euroopa Kohtu 28. mai 2020. aasta otsus Land Nordrhein-Westfalen, C-535/18, punkt 76 ja punkt 80 jj)?

| 8 | Kas projektile loa andmist kaaludes võib veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikes 3 sätestatud nõuetest ja keeldudest projekti eesmärgi täitmiseks kõrvale kalduda näiteks siis, kui veepuhastustoimingute ulatus on väike või projekti eesmärk on eriti suure tähtsusega? |
| --- | --- |

8

Kas projektile loa andmist kaaludes võib veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikes 3 sätestatud nõuetest ja keeldudest projekti eesmärgi täitmiseks kõrvale kalduda näiteks siis, kui veepuhastustoimingute ulatus on väike või projekti eesmärk on eriti suure tähtsusega?

| 9 | Kas veepoliitika raamdirektiivi artikli 4 lõige 7 on kohaldatav artikli 7 lõike 3 puhul? |
| --- | --- |

9

Kas veepoliitika raamdirektiivi artikli 4 lõige 7 on kohaldatav artikli 7 lõike 3 puhul?

| 10 | Millised kohustused, mis lähevad veepoliitika raamdirektiivi artiklist 4 kaugemale, tulenevad veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikest 2, mistõttu neid tuleb projektile loa andmise menetluses arvesse võtta? |
| --- | --- |

10

Millised kohustused, mis lähevad veepoliitika raamdirektiivi artiklist 4 kaugemale, tulenevad veepoliitika raamdirektiivi artikli 7 lõikest 2, mistõttu neid tuleb projektile loa andmise menetluses arvesse võtta?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT 2000, L 327, lk 1; ELT eriväljaanne 15/05, lk 275).

(2)  EU:C:2020:391.

(3)  EU:C:2019:824.

(4)  Nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiv 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (EÜT 1998, L 330, lk 32, ELT eriväljaanne 15/04, lk 90).

(5)  EU:C:2015:433.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/16 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/16

---

Pilatus Bank plc 6. detsembril 2021 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (üheksas koda) 24. septembri 2021. aasta määruse peale kohtuasjas T-139/19: Pilatus Bank versus EKP

(Kohtuasi C-750/21)

(2022/C 95/20)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellant: Pilatus Bank plc (esindaja: Rechtsanwalt O. Behrends)

Teine menetlusosaline: Euroopa Keskpank

Apellandi nõuded

| — | tühistada vaidlustatud kohtumäärus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud kohtumäärus;

| — | tühistada ELTL artikli 264 alusel Euroopa Keskpanga (EKP) 21. detsembri 2018. aasta otsus, millega anti hagejale teada, et EKP ei ole enam pädev teostama usaldusnõuete täitmise üle vahetut järelevalvet ning võtma teda puudutavaid meetmeid; |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 264 alusel Euroopa Keskpanga (EKP) 21. detsembri 2018. aasta otsus, millega anti hagejale teada, et EKP ei ole enam pädev teostama usaldusnõuete täitmise üle vahetut järelevalvet ning võtma teda puudutavaid meetmeid;

| — | ulatuses, milles Euroopa Kohus ei saa asjas teha sisulist otsust, saata kohtuasi tühistamishagi lahendamiseks tagasi Üldkohtule; ja |
| --- | --- |

—

ulatuses, milles Euroopa Kohus ei saa asjas teha sisulist otsust, saata kohtuasi tühistamishagi lahendamiseks tagasi Üldkohtule; ja

| — | mõista apellandi kulud ja selle apellatsioonimenetluse kulud välja EKP-lt. |
| --- | --- |

—

mõista apellandi kulud ja selle apellatsioonimenetluse kulud välja EKP-lt.

Väited ja peamised argumendid

Apellatsioonkaebuse põhjendamiseks esitab apellant kaks väidet.

Esimeses väites leiab ta, et Üldkohus tõlgendas valesti nõukogu määrust (EL) nr 1024/2013 (1), kui ta eeldas, et apellandi tegevusloa kaotuse tõttu ei ole EKP-l tema puhul enam pädev.

Teises väites märgib ta, et Üldkohus ei ole nõuetekohaselt analüüsinud apellandi neid väiteid, mis ei käsitle EKP pädevuse puudumist.

---

(1)  Nõukogu 15. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 1024/2013, millega antakse Euroopa Keskpangale eriülesanded seoses krediidiasutuste usaldatavusnõuete täitmise järelevalve poliitikaga (ELT 2013, L 287, lk 63).

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/17

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Landesgericht Salzburg (Austria) 7. detsembril 2021 – PJ versus Eurowings GmbH

(Kohtuasi C-751/21)

(2022/C 95/21)

Kohtumenetluse keel: saksa

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Landesgericht Salzburg

Põhikohtuasja pooled

Hageja: PJ

Kostja: Eurowings GmbH

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas „lennureisist mahajätmisega“ määruse (EÜ) nr 261/2004 (1) artikli 4 ja artikli 2 punkti j tähenduses on tegemist ka juhul, kui reisijaid ei jäeta asjaomasest lennust maha alles lähteväravas, vaid seda tehakse juba registreerimislauas, mistõttu nad ei ilmugi lähteväravasse? |
| --- | --- |

1.

Kas „lennureisist mahajätmisega“ määruse (EÜ) nr 261/2004 (1) artikli 4 ja artikli 2 punkti j tähenduses on tegemist ka juhul, kui reisijaid ei jäeta asjaomasest lennust maha alles lähteväravas, vaid seda tehakse juba registreerimislauas, mistõttu nad ei ilmugi lähteväravasse?

| 2. | Kas määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 3 lõike 2 punkti a tingimuste täitmiseks on piisav, et olukorras, kus lennu väljumisaeg on kell 6.20, pardaleminek algab kell 5.50 ja lõpeb (lähtevärv suletakse) kell 6.05 (kõik andmed pardakaardi järgi), saabub reisija taksoga kell 5.14 lennujaama ja suundub viivitamata (seega ligikaudu kell 5.16) kostjast lennuettevõtja registreerimislauda? Seejuures tuleb arvesse võtta eelkõige asjaolu, et kostja oli lennu väljumise päeval kell 3.14 saatnud reisijale teate, et kuna lennul on väga palju reisijaid, tuleb käsipagas registreerida registreerimislauas. Lisaks tuleb arvesse võtta ka kostja esitatud teavet, et registreerimislaud avatakse Hamburgis 2 tundi enne lennu väljumist ja suletakse 40 minutit enne lennu väljumist? |
| --- | --- |

2.

Kas määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 3 lõike 2 punkti a tingimuste täitmiseks on piisav, et olukorras, kus lennu väljumisaeg on kell 6.20, pardaleminek algab kell 5.50 ja lõpeb (lähtevärv suletakse) kell 6.05 (kõik andmed pardakaardi järgi), saabub reisija taksoga kell 5.14 lennujaama ja suundub viivitamata (seega ligikaudu kell 5.16) kostjast lennuettevõtja registreerimislauda? Seejuures tuleb arvesse võtta eelkõige asjaolu, et kostja oli lennu väljumise päeval kell 3.14 saatnud reisijale teate, et kuna lennul on väga palju reisijaid, tuleb käsipagas registreerida registreerimislauas. Lisaks tuleb arvesse võtta ka kostja esitatud teavet, et registreerimislaud avatakse Hamburgis 2 tundi enne lennu väljumist ja suletakse 40 minutit enne lennu väljumist?

| 3. | Kas „lennureisist mahajätmisega“ määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 4 ja artikli 2 punkti j tähenduses on tegemist juhul, kui kell 5.16 suunavad kostjast lennuettevõtja registreerimislaua töötajad hageja ja tema pereliikmed pagasi äraandmiseks Hamburgi lennujaama suure kasutatavusega pagasiautomaatide juurde, mille toimivuses esineb hoolimata kostja või lennujaama töötajate abist tõrkeid, misjärel suunatakse hageja järgmiste pagasiautomaatide juurde, kus taas ei õnnestu pagasit ära anda, ning alles kell 5.40 jõuab hageja toimiva automaadi juurde, mis pagasi tuvastab, kuid kell 5.41 keeldub seda registreerimast ja suunab hageja uuesti kostja registreerimislauda, kus talle teatatakse, et nüüd on ta lennust maha jäänud? |
| --- | --- |

3.

Kas „lennureisist mahajätmisega“ määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 4 ja artikli 2 punkti j tähenduses on tegemist juhul, kui kell 5.16 suunavad kostjast lennuettevõtja registreerimislaua töötajad hageja ja tema pereliikmed pagasi äraandmiseks Hamburgi lennujaama suure kasutatavusega pagasiautomaatide juurde, mille toimivuses esineb hoolimata kostja või lennujaama töötajate abist tõrkeid, misjärel suunatakse hageja järgmiste pagasiautomaatide juurde, kus taas ei õnnestu pagasit ära anda, ning alles kell 5.40 jõuab hageja toimiva automaadi juurde, mis pagasi tuvastab, kuid kell 5.41 keeldub seda registreerimast ja suunab hageja uuesti kostja registreerimislauda, kus talle teatatakse, et nüüd on ta lennust maha jäänud?

| 4. | Kas tegemist on hageja ja seega ka tema kaasreisijate kaassüüga, kui –arvestades pagasi automaatsel registreerimisel esinevaid probleeme – nad järgisid lihtsalt töötajate ja automaatide juhiseid ega pannud seejuures tähele, kuidas möödus lennule registreerimise ja lähteväravasse mineku aeg? Kas hagejale ja tema kaasreisijatele võib ette heita, et registreerimisel esinevaid probleeme arvestades ei mõelnud nad õigel ajal võimalusele lasta pagas hiljem järele saata? Kas reisijatelt oleks võinud mõistlikult eeldada, et nad lähevad lahku ja üks isik, näiteks hageja, jääb pagasi juurde, et ülejäänud reisijatel oleks võimalik jõuda lähteväravasse? Seejuures tuleb arvestada eelkõige seda, et hageja tütar, kes oli põlveoperatsiooni tagajärjel sunnitud kasutama karke, ja hageja ämm, kes oli eakas ja kannatas artroosi käes, olid piiratud liikumisvõimega? |
| --- | --- |

4.

Kas tegemist on hageja ja seega ka tema kaasreisijate kaassüüga, kui –arvestades pagasi automaatsel registreerimisel esinevaid probleeme – nad järgisid lihtsalt töötajate ja automaatide juhiseid ega pannud seejuures tähele, kuidas möödus lennule registreerimise ja lähteväravasse mineku aeg? Kas hagejale ja tema kaasreisijatele võib ette heita, et registreerimisel esinevaid probleeme arvestades ei mõelnud nad õigel ajal võimalusele lasta pagas hiljem järele saata? Kas reisijatelt oleks võinud mõistlikult eeldada, et nad lähevad lahku ja üks isik, näiteks hageja, jääb pagasi juurde, et ülejäänud reisijatel oleks võimalik jõuda lähteväravasse? Seejuures tuleb arvestada eelkõige seda, et hageja tütar, kes oli põlveoperatsiooni tagajärjel sunnitud kasutama karke, ja hageja ämm, kes oli eakas ja kannatas artroosi käes, olid piiratud liikumisvõimega?

| 5. | Juhul kui vastus esimesele kuni kolmandale küsimusele on eitav: Kas määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 2 punkti j tuleb tõlgendada nii, et olukorras, kus reisijad asuvad umbes üks tund enne lennu väljumist pagasiautomaatide registreerimislaua järjekorda, kuid lennuettevõtja töökorralduses esinevate puuduste tõttu (nt liiga vähe avatud registreerimislaudu, töötajate vähesus, reisijaid ei teavitata valjuhääldi kaudu) ja/või häiringute tõttu lennujaamas (pagasiautomaadi rike) saabub nende järjekord registreerimislauas alles ajal (registreerimislaua sulgemise ajal), mil neid ei ole enam võimalik lennule lubada, mistõttu jäetakse reisijad lennureisist maha, on tegemist „lennureisist mahajätmisega“ määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 2 punkti j tähenduses? |
| --- | --- |

5.

Juhul kui vastus esimesele kuni kolmandale küsimusele on eitav: Kas määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 2 punkti j tuleb tõlgendada nii, et olukorras, kus reisijad asuvad umbes üks tund enne lennu väljumist pagasiautomaatide registreerimislaua järjekorda, kuid lennuettevõtja töökorralduses esinevate puuduste tõttu (nt liiga vähe avatud registreerimislaudu, töötajate vähesus, reisijaid ei teavitata valjuhääldi kaudu) ja/või häiringute tõttu lennujaamas (pagasiautomaadi rike) saabub nende järjekord registreerimislauas alles ajal (registreerimislaua sulgemise ajal), mil neid ei ole enam võimalik lennule lubada, mistõttu jäetakse reisijad lennureisist maha, on tegemist „lennureisist mahajätmisega“ määruse (EÜ) nr 261/2004 artikli 2 punkti j tähenduses?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ), millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EMÜ) nr 295/91 (ELT 2004, L 46, lk 1; ELT eriväljaanne 07/08, lk 10).

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/18 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/18

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 8. detsembril 2021 – Instrubel NV versus Montana Management Inc., BNP Paribas Securities Services

(Kohtuasi C-753/21)

(2022/C 95/22)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Instrubel NV

Vastustajad: Montana Management Inc., BNP Paribas Securities Services

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse (EÜ) nr 1210/2003 (1) muudetud versiooni artikli 4 lõikeid 2, 3 ja 4, ning artiklit 6 tuleb tõlgendada nii, et:






  — | seni kuni tehakse otsus kanda külmutatud rahalised vahendid ja majandusressursid üle Iraagi Arengufondi õigusjärglasele, kuuluvad need endise presidendi Saddam Husseini režiimiga seotud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, asutustele ja üksustele, kellele rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamismeede kohaldub, |
| --- | --- | --- |

1.

Kas määruse (EÜ) nr 1210/2003 (1) muudetud versiooni artikli 4 lõikeid 2, 3 ja 4, ning artiklit 6 tuleb tõlgendada nii, et:

—

seni kuni tehakse otsus kanda külmutatud rahalised vahendid ja majandusressursid üle Iraagi Arengufondi õigusjärglasele, kuuluvad need endise presidendi Saddam Husseini režiimiga seotud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, asutustele ja üksustele, kellele rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamismeede kohaldub,

| — | või on need külmutatud rahalised vahendid Iraagi Arengufondi õigusjärglase omand alates ajast, mil jõustub määrus, mille III ja IV lisas on loetletud endise presidendi Saddam Husseini režiimiga seotud füüsilised ja juriidilised isikud, asutused ja üksused, kellele rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamismeede kohaldub? |
| --- | --- |

—

või on need külmutatud rahalised vahendid Iraagi Arengufondi õigusjärglase omand alates ajast, mil jõustub määrus, mille III ja IV lisas on loetletud endise presidendi Saddam Husseini režiimiga seotud füüsilised ja juriidilised isikud, asutused ja üksused, kellele rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamismeede kohaldub?

| 2. | Kas juhul kui esimesele küsimusele vastatakse, et rahalised vahendid ja majandusressursid on Iraagi Arengufondi õigusjärglase omand, tuleb määruse nr 1210/2003 muudetud versiooni artikli 4 lõikeid 2, 3 ja 4, ning artiklit 6 tõlgendada selliselt, et külmutatud varade arestimiseks on vaja pädeva riikliku ametiasutuse eelnevat luba? Või tuleks neid sätteid tõlgendada selliselt, et riikliku asutuse luba on vaja üksnes külmutatud rahaliste vahendite vabastamisel? |
| --- | --- |

2.

Kas juhul kui esimesele küsimusele vastatakse, et rahalised vahendid ja majandusressursid on Iraagi Arengufondi õigusjärglase omand, tuleb määruse nr 1210/2003 muudetud versiooni artikli 4 lõikeid 2, 3 ja 4, ning artiklit 6 tõlgendada selliselt, et külmutatud varade arestimiseks on vaja pädeva riikliku ametiasutuse eelnevat luba? Või tuleks neid sätteid tõlgendada selliselt, et riikliku asutuse luba on vaja üksnes külmutatud rahaliste vahendite vabastamisel?

---

(1)  Nõukogu 7. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2465/96 (ELT 2003, L 169, lk 6; ELT eriväljaanne 10/03, lk 260).

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/19

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 8. detsembril 2021 – Montana Management Inc. versus Heerema Zwijndrecht BV, BNP Paribas Securities Services

(Kohtuasi C-754/21)

(2022/C 95/23)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: Montana Management Inc.

Vastustajad: Heerema Zwijndrecht BV, BNP Paribas Securities Services

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas määruse (EÜ) nr 1210/2003 (1) muudetud versiooni artikli 4 lõikeid 2, 3 ja 4, ning artiklit 6 tuleb tõlgendada nii, et:






  — | seni kuni tehakse otsus kanda külmutatud rahalised vahendid ja majandusressursid üle Iraagi Arengufondi õigusjärglasele, kuuluvad need endise presidendi Saddam Husseini režiimiga seotud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, asutustele ja üksustele, kellele rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamismeede kohaldub, |
| --- | --- | --- |

1.

Kas määruse (EÜ) nr 1210/2003 (1) muudetud versiooni artikli 4 lõikeid 2, 3 ja 4, ning artiklit 6 tuleb tõlgendada nii, et:

—

seni kuni tehakse otsus kanda külmutatud rahalised vahendid ja majandusressursid üle Iraagi Arengufondi õigusjärglasele, kuuluvad need endise presidendi Saddam Husseini režiimiga seotud füüsilistele ja juriidilistele isikutele, asutustele ja üksustele, kellele rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamismeede kohaldub,

| — | või on need külmutatud rahalised vahendid Iraagi Arengufondi õigusjärglase omand alates ajast, mil jõustub määrus, mille III ja IV lisas on loetletud endise presidendi Saddam Husseini režiimiga seotud füüsilised ja juriidilised isikud, asutused ja üksused, kellele rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamismeede kohaldub? |
| --- | --- |

—

või on need külmutatud rahalised vahendid Iraagi Arengufondi õigusjärglase omand alates ajast, mil jõustub määrus, mille III ja IV lisas on loetletud endise presidendi Saddam Husseini režiimiga seotud füüsilised ja juriidilised isikud, asutused ja üksused, kellele rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamismeede kohaldub?

| 2. | Kas juhul kui esimesele küsimusele vastatakse, et rahalised vahendid ja majandusressursid on Iraagi Arengufondi õigusjärglase omand, tuleb määruse nr 1210/2003 muudetud versiooni artikleid 4 ja 6 tõlgendada selliselt, et külmutatud varade arestimiseks on vaja pädeva riikliku ametiasutuse eelnevat luba? Või tuleks neid sätteid tõlgendada selliselt, et riikliku asutuse luba on vaja üksnes külmutatud rahaliste vahendite vabastamisel? |
| --- | --- |

2.

Kas juhul kui esimesele küsimusele vastatakse, et rahalised vahendid ja majandusressursid on Iraagi Arengufondi õigusjärglase omand, tuleb määruse nr 1210/2003 muudetud versiooni artikleid 4 ja 6 tõlgendada selliselt, et külmutatud varade arestimiseks on vaja pädeva riikliku ametiasutuse eelnevat luba? Või tuleks neid sätteid tõlgendada selliselt, et riikliku asutuse luba on vaja üksnes külmutatud rahaliste vahendite vabastamisel?

---

(1)  Nõukogu 7. juuli 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1210/2003, mis käsitleb teatavaid spetsiifilisi piiranguid majandus- ja finantssuhetes Iraagiga ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 2465/96 (ELT 2003, L 169, lk 6; ELT eriväljaanne 10/03, lk 260).

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/19 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/19

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas (Leedu) 14. detsembril 2021 – UAB „Brink’s Lithuania“versus Lietuvos bankas

(Kohtuasi C-772/21)

(2022/C 95/24)

Kohtumenetluse keel: leedu

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Lietuvos vyriausiasis administracinis teismas

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja ja kaebaja esimeses kohtuastmes: UAB „Brink’s Lithuania“

Apellatsioonimenetluse teine pool ja vastustaja esimeses kohtuastmes: Lietuvos bankas

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas otsuse EKP/2010/14 (1) artikli 6 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et euro pangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli teostav sularahakäitleja peab järgima selles sättes osundatud miinimumnõudeid? |
| --- | --- |

1.

Kas otsuse EKP/2010/14 (1) artikli 6 lõiget 2 tuleb tõlgendada nii, et euro pangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli teostav sularahakäitleja peab järgima selles sättes osundatud miinimumnõudeid?

| 2. | Kui otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõike 2 kohaselt on selles osundatud miinimumnõuded kohaldatavad ainult pangatähtede käitluse seadmete tootjatele (kuid mitte sularahakäitlejatele), siis kas otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõiget 2 koostoimes selle otsuse artikli 3 lõikega 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mille kohaselt on sularahakäitlejad kohustatud kõnealuseid miinimumnõudeid järgima? |
| --- | --- |

2.

Kui otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõike 2 kohaselt on selles osundatud miinimumnõuded kohaldatavad ainult pangatähtede käitluse seadmete tootjatele (kuid mitte sularahakäitlejatele), siis kas otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõiget 2 koostoimes selle otsuse artikli 3 lõikega 5 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus riigisisene õigusnorm, mille kohaselt on sularahakäitlejad kohustatud kõnealuseid miinimumnõudeid järgima?

| 3. | Kas euro pangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded sularahatöötluses kasutatavatele seadmetele, võttes arvesse asjaolu, et need avaldatakse EKP veebilehel, on kooskõlas õiguskindluse põhimõttega ja ELTL artikli 297 lõikega 2 ning kas need on sularahakäitlejatele siduvad ja kas neile saab sularahakäitlejate vastu tugineda? |
| --- | --- |

3.

Kas euro pangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded sularahatöötluses kasutatavatele seadmetele, võttes arvesse asjaolu, et need avaldatakse EKP veebilehel, on kooskõlas õiguskindluse põhimõttega ja ELTL artikli 297 lõikega 2 ning kas need on sularahakäitlejatele siduvad ja kas neile saab sularahakäitlejate vastu tugineda?

| 4. | Kas otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõige 2, mis näeb ette, et euro pangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded avaldatakse EKP veebilehel ja neid muudetakse aeg-ajalt, on vastuolus õiguskindluse põhimõttega ja ELTL artikli 297 lõikega 2 ning on seetõttu kehtetu? |
| --- | --- |

4.

Kas otsuse EKP/2010/14 artikli 6 lõige 2, mis näeb ette, et euro pangatähtede ringluskõlblikkuse automatiseeritud kontrolli miinimumnõuded avaldatakse EKP veebilehel ja neid muudetakse aeg-ajalt, on vastuolus õiguskindluse põhimõttega ja ELTL artikli 297 lõikega 2 ning on seetõttu kehtetu?

---

(1)  Euroopa Keskpanga 16. septembri 2010. aasta otsuse 2010/597/EL euro pangatähtede ehtsuse ja ringluskõlblikkuse kontrolli ning taasringluse kohta (EKP/2010/14) (ELT 2010, L 267, lk 1).

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/20 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/20

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Korkein oikeus (Soome) 20. detsembril 2021 – C ja CD

(Kohtuasi C-804/21)

(2022/C 95/25)

Kohtumenetluse keel: soome

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Korkein oikeus

Põhikohtuasja pooled

Apellatsioonkaebuse esitajad: C ja CD

Teine pool: Syyttäjä

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas raamotsuse 2002/584/JSK (1) artikli 23 lõige 3 koostoimes sama raamotsuse artikli 23 lõikega 5 näeb ette, et kui vahi all olevat isikut ei ole tähtaja jooksul üle antud, otsustab raamotsuse artikli 6 lõikes 2 nimetatud vahistamismäärust täitev õigusasutus uue üleandmiskuupäeva ning kontrollib vääramatu jõu olemasolu ja vahi all pidamiseks vajalikke tingimusi, või on raamotsusega kooskõlas ka menetlus, mille käigus uurib kohus neid elemente üksnes poolte nõudmisel? Kui tähtaja pikendamine nõuab õigusasutuse sekkumist, siis kas sellise sekkumise puudumine tähendab tingimata seda, et raamotsuses ette nähtud tähtajad on möödunud, mistõttu tuleb vahi all olev isik raamotsuse artikli 23 lõike 5 alusel vabastada? |
| --- | --- |

1.

Kas raamotsuse 2002/584/JSK (1) artikli 23 lõige 3 koostoimes sama raamotsuse artikli 23 lõikega 5 näeb ette, et kui vahi all olevat isikut ei ole tähtaja jooksul üle antud, otsustab raamotsuse artikli 6 lõikes 2 nimetatud vahistamismäärust täitev õigusasutus uue üleandmiskuupäeva ning kontrollib vääramatu jõu olemasolu ja vahi all pidamiseks vajalikke tingimusi, või on raamotsusega kooskõlas ka menetlus, mille käigus uurib kohus neid elemente üksnes poolte nõudmisel? Kui tähtaja pikendamine nõuab õigusasutuse sekkumist, siis kas sellise sekkumise puudumine tähendab tingimata seda, et raamotsuses ette nähtud tähtajad on möödunud, mistõttu tuleb vahi all olev isik raamotsuse artikli 23 lõike 5 alusel vabastada?

| 2. | Kas raamotsuse 2002/584/JSK artikli 23 lõiget 3 tuleb tõlgendada selliselt, et mõiste „vääramatu jõud“ hõlmab ka üleandmisel esinevaid vahistamismäärust täitva liikmesriigi õigusaktidel põhinevaid õiguslikke takistusi, nagu kohtumenetluse ajaks kehtestatud täitmise keeld või varjupaigataotleja õigus viibida vahistamismäärust täitvas riigis seni, kuni varjupaigataotluse kohta on tehtud otsus? |
| --- | --- |

2.

Kas raamotsuse 2002/584/JSK artikli 23 lõiget 3 tuleb tõlgendada selliselt, et mõiste „vääramatu jõud“ hõlmab ka üleandmisel esinevaid vahistamismäärust täitva liikmesriigi õigusaktidel põhinevaid õiguslikke takistusi, nagu kohtumenetluse ajaks kehtestatud täitmise keeld või varjupaigataotleja õigus viibida vahistamismäärust täitvas riigis seni, kuni varjupaigataotluse kohta on tehtud otsus?

---

(1)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (EÜT 2002, L 190, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 34).

---

Üldkohus

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/21

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Gmina Kosakowo versus komisjon

(Kohtuasi T-209/15) (1)

(Riigiabi - Lennujaama taristu - Gdynia ja Kosakowo kohalike omavalitsuste poolt Gdynia-Kosakowo lennujaama muutmise rahastamine - Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobimatuks ning kohustatakse abi tagasi nõudma - Eelis - Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte - Mõju liikmesriikidevahelisele kaubandusele - Konkurentsi kahjustamine - Tagasi nõudmine - Põhjendamiskohustus)

(2022/C 95/26)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hageja: Gmina Kosakowo (Poola) (esindaja: advokaat M. Leśny)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: S. Noë, K. Herrmann ja A. Stobiecka-Kuik)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 26. veebruari 2015. aasta otsus (EL) 2015/1586 meetme SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ja ex 12/N) (Poola) kohta, millega muudetakse Gdynia-Kosakowo lennujaama (ELT 2015, L 250, lk 165).

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Gmina Kosakowo kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Gmina Kosakowo kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud.

---

(1)  ELT C 205, 22.6.2015.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/21

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Gmina Miasto Gdynia ja Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo versus komisjon

(Kohtuasi T-263/15 RENV) (1)

(Riigiabi - Lennujaamataristu - Gdynia-Kosakowo lennujaama muutmise rahastamine avaliku sektori vahenditest Gdynia ja Kosakowo omavalitsusüksuste poolt - Otsus, millega tunnistatakse abi siseturuga kokkusobimatuks ning kohustatakse abi tagasi nõudma - Eelis - Turumajanduse tingimustes tegutseva ettevõtja põhimõte - Liikmesriikidevahelise kaubanduse kahjustamine - Konkurentsi kahjustamine - Tagasinõudmine - Otsuse kehtetuks tunnistamine - Ametliku uurimismenetluse taasavamata jätmine - Huvitatud isikute menetlusõigused - Kaitseõigused - Põhjendamiskohustus)

(2022/C 95/27)

Kohtumenetluse keel: poola

Pooled

Hagejad: Gmina Miasto Gdynia (Poola), Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. (Gdynia, Poola) (esindajad: advokaadid T. Koncewicz, M. Le Berre, K. Gruszecka-Spychała ja P. Rosiak)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: K. Herrmann, D. Recchia ja S. Noë)

Menetlusse astuja hagejate nõuete toetuseks: Poola Vabariik (esindajad: B. Majczyna, M. Rzotkiewicz ja S. Żyrek)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 26. veebruari 2015. aasta otsuse (EL) 2015/1586 meetme SA.35388 (13/C) (ex 13/NN ja ex 12/N) (Poola) kohta, millega muudetakse Gdynia-Kosakowo lennujaama (ELT 2015, L 250, lk 165), artiklid 2–5.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Gmina Miasto Gdynia ja Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud Euroopa Kohtus kohtuasjas C-56/18 P ja Üldkohtus kohtuasjades T-263/15 ja T-263/15 RENV. |
| --- | --- |

2.

Jätta Gmina Miasto Gdynia ja Port Lotniczy Gdynia-Kosakowo sp. z o.o. kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Komisjoni kohtukulud Euroopa Kohtus kohtuasjas C-56/18 P ja Üldkohtus kohtuasjades T-263/15 ja T-263/15 RENV.

| 3. | Jätta Poola Vabariigi kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Poola Vabariigi kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 254, 3.8.2015.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/22 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/22

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – EKETA versus komisjon

(Kohtuasi T-177/17) (1)

(Vahekohtuklausel - Kuuenda raamprogrammi raames sõlmitud leping Ask-it - Lubatud kulud - Komisjoni võlateade ettemakstud summade tagasinõudmiseks - Töötabelite usaldusväärsus - Huvide konflikt - Allhange)

(2022/C 95/28)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Ethniko Kentro Erevnas kai Technologikis Anaptyxis (EKETA) (Thessaloníki, Kreeka) (esindaja: advokaat V. Christianos)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Katsimerou, T. Adamopoulos ja J. Estrada de Solà)

Ese

ELTL artikli 272 alusel esitatud hagi, milles palutakse esiteks tuvastada, et komisjoni 29. novembri 2016. aasta võlateates nr 3241615292 esitatud nõue, mille kohaselt pidi hageja talle tagastama 211 185,95 euro suuruse summa, mis vastab uurimisprojekti Ask-it elluviimiseks makstud toetussummale, on 89 126,11 euro suuruses summas põhjendamatu, ja teiseks tuvastada, et see summa kujutab endast lubatud kulusid, mida hageja ei ole kohustatud hüvitama.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta kohtukulud Ethniko Kentro Erevnas kai Technologikis Anaptyxise kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta kohtukulud Ethniko Kentro Erevnas kai Technologikis Anaptyxise kanda.

---

(1)  ELT C 151, 15.5.2017.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/23

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – EKETA versus komisjon

(Kohtuasi T-189/17) (1)

(Vahekohtuklausel - Kuuenda raamprogrammi raames sõlmitud leping Humabio - Lubatud kulud - Komisjoni võlateade ettemakstud summade tagasinõudmiseks - Töötabelite usaldusväärsus - Huvide konflikt)

(2022/C 95/29)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Ethniko Kentro Erevnas kai Technologikis Anaptyxis (EKETA) (Thessaloníki, Kreeka) (esindaja: advokaat V. Christianos)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Katsimerou, O. Verheecke, T. Adamopoulos ja J. Estrada de Solà)

Ese

ELTL artikli 272 alusel esitatud hagi, milles palutakse esiteks tuvastada, et komisjoni 29. novembri 2016. aasta võlateates nr 3241615288 esitatud nõue, mille kohaselt pidi hageja talle tagastama 64 720,19 euro suuruse summa, mis vastab uurimisprojekti Humabio elluviimiseks makstud toetussummale, on 10 436,36 euro suuruses summas põhjendamatu, ja teiseks tuvastada, et see summa kujutab endast lubatud kulusid, mida hageja ei ole kohustatud hüvitama.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta kohtukulud Ethniko Kentro Erevnas kai Technologikis Anaptyxise kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta kohtukulud Ethniko Kentro Erevnas kai Technologikis Anaptyxise kanda.

---

(1)  ELT C 151, 15.5.2017.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/23 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/23

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – EKETA versus komisjon

(Kohtuasi T-190/17) (1)

(Vahekohtuklausel - Kuuenda raamprogrammi raames sõlmitud leping Cater - Lubatud kulud - Komisjoni võlateade ettemakstud summade tagasinõudmiseks - Töötabelite usaldusväärsus - Huvide konflikt)

(2022/C 95/30)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Ethniko Kentro Erevnas kai Technologikis Anaptyxis (EKETA) (Thessaloníki, Kreeka) (esindaja: advokaat V. Christianos)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: A. Katsimerou, T. Adamopoulos ja J. Estrada de Solà)

Ese

ELTL artikli 272 alusel esitatud hagi, milles palutakse esiteks tuvastada, et komisjoni 29. novembri 2016. aasta võlateates nr 3241615289 esitatud nõue, mille kohaselt pidi hageja talle tagastama 172 992,15 euro suuruse summa, mis vastab uurimisprojekti Cater elluviimiseks makstud toetussummale, on 28 520,08 euro suuruses summas põhjendamatu, ja teiseks tuvastada, et see summa kujutab endast lubatud kulusid, mida hageja ei ole kohustatud hüvitama.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta kohtukulud Ethniko Kentro Erevnas kai Technologikis Anaptyxise kanda. |
| --- | --- |

2.

Jätta kohtukulud Ethniko Kentro Erevnas kai Technologikis Anaptyxise kanda.

---

(1)  ELT C 151, 15.5.2017.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/24

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Apostolopoulou ja Apostolopoulou-Chrysanthaki versus komisjon

(Kohtuasi T-721/18) (1)

(Lepinguväline vastutus - Liidu eri programmide raames sõlmitud toetuslepingud - Lepingutingimuste rikkumine toetust saanud ühingu poolt - Toetuskõlblikud kulud - OLAFi uurimine - Ühingu likvideerimine - Sissenõudmine selle ühingu liikmetelt - Sundtäitmine - Komisjoni esindajate väited liikmesriigi kohtutes - Kostja määratlemine - Vorminõuete rikkumine - Osaline vastuvõetamatus - Isikutele õigusi andva õigusnormi piisavalt selge rikkumine)

(2022/C 95/31)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hagejad: Zoï Apostolopoulou (Ateena, Kreeka), Anastasia Apostolopoulou-Chrysanthaki (Ateena) (esindaja: advokaat D. Gkouskos)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Estrada de Solà ja T. Adamopoulos)

Ese

ELTL artikli 268 alusel esitatud nõuded, millega palutakse sisuliselt selle kahju hüvitamist, mida hagejad väidetavalt kandsid komisjoni esindajate väidete tõttu Protodikeio Athinon’is (Ateena esimese astme kohus) ja Efeteio Athinon’is (Ateena apellatsioonikohus) nende suhtes algatatud 16. juuli 2014. aasta kohtuotsuse Isotis vs. komisjon (T-59/11, EU:T:2014:679) ja 4. veebruari 2016. aasta kohtuotsuse Isotis vs. komisjon (T-562/13, ei avaldata, EU:T:2016:63) sundtäitmisele vastulause esitamise menetluses.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagid rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagid rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Z. Apostolopoulou’lt ja A. Apostolopoulou-Chrysanthaki’lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Z. Apostolopoulou’lt ja A. Apostolopoulou-Chrysanthaki’lt.

---

(1)  ELT C 54, 11.2.2019.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/24 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/24

---

Üldkohtu 15. detsembri 2021. aasta otsus – Breyer versus REA

(Kohtuasi T-158/19) (1)

(Dokumentidega tutvumine - Määrus (EÜ) nr 1049/2001 - Teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014 – 2020 - Määrus (EL) nr 1290/2013 - Teadusuuringu projekti „iBorderCtrl: Intelligent Portable Border Control System“ puudutavad dokumendid - Kolmanda isiku ärihuve kaitsev erand - Osaline keeldumine võimaldamast tutvuda dokumentidega - Ülekaalukas üldine huvi)

(2022/C 95/32)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Patrick Breyer (Kiel, Saksamaa) (esindaja: advokaat J. Breyer)

Kostja: Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet (esindajad: S. Payan-Lagrou ja V. Canetti, keda abistasid advokaadid R. van der Hout ja C. Wagner)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada REA 17. jaanuari 2019. aasta otsus (ARES (2019) 266593), mis puudutab dokumentidega osalise tutvumise taotlust.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Teadusuuringute Rakendusameti (REA) 17. jaanuari 2019. aasta otsus (ARES (2019) 266593) esiteks osas, milles REA jättis tegemata otsuse Patrick Breyeri taotluse kohta tutvuda dokumentidega, mis puudutavad projekti iBorderCtrl heakskiitmist, ja teiseks osas, milles REA keeldus võimaldamast täielikult tutvuda dokumendiga D 1.3 ja osaliselt tutvuda dokumentidega D 1.1, D 1.2, D 2.1, D 2.2, D 2.3 ning suuremas ulatuses tutvuda dokumentidega D 3.1, D 7.3 ja D 7.8, kuivõrd need dokumendid sisaldavad teavet, mis ei ole hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 4 lõike 2 esimeses taandes sätestatud erandiga. |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Teadusuuringute Rakendusameti (REA) 17. jaanuari 2019. aasta otsus (ARES (2019) 266593) esiteks osas, milles REA jättis tegemata otsuse Patrick Breyeri taotluse kohta tutvuda dokumentidega, mis puudutavad projekti iBorderCtrl heakskiitmist, ja teiseks osas, milles REA keeldus võimaldamast täielikult tutvuda dokumendiga D 1.3 ja osaliselt tutvuda dokumentidega D 1.1, D 1.2, D 2.1, D 2.2, D 2.3 ning suuremas ulatuses tutvuda dokumentidega D 3.1, D 7.3 ja D 7.8, kuivõrd need dokumendid sisaldavad teavet, mis ei ole hõlmatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele artikli 4 lõike 2 esimeses taandes sätestatud erandiga.

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Jätta P. Breyeri kanda kohtukulud, mis on seotud tema 23. märtsi 2021. aasta kirja esitamisega, ja mõista temalt välja REA kohtukulud, mis on seotud 20. mai 2021. aasta kirjalike seisukohtade esitamisega. |
| --- | --- |

3.

Jätta P. Breyeri kanda kohtukulud, mis on seotud tema 23. märtsi 2021. aasta kirja esitamisega, ja mõista temalt välja REA kohtukulud, mis on seotud 20. mai 2021. aasta kirjalike seisukohtade esitamisega.

| 4. | Jätta P. Breyeri kanda pool tema kohtukuludest, v.a kulud, mis on seotud tema 23. märtsi 2021. aasta kirja esitamisega. |
| --- | --- |

4.

Jätta P. Breyeri kanda pool tema kohtukuludest, v.a kulud, mis on seotud tema 23. märtsi 2021. aasta kirja esitamisega.

| 5. | Jätta REA kanda tema kohtukulud, v.a kulud, mis on seotud tema 20. mai 2021. aasta kirjalike seisukohtade esitamisega, ning mõista temalt välja pool P. Breyeri kohtukuludest, v.a P. Breyeri 23. märtsi 2021. aasta kirja esitamisega seotud kohtukulud. |
| --- | --- |

5.

Jätta REA kanda tema kohtukulud, v.a kulud, mis on seotud tema 20. mai 2021. aasta kirjalike seisukohtade esitamisega, ning mõista temalt välja pool P. Breyeri kohtukuludest, v.a P. Breyeri 23. märtsi 2021. aasta kirja esitamisega seotud kohtukulud.

---

(1)  ELT C 206, 17.6.2019.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/25 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/25

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – DD versus FRA

(Kohtuasi T-703/19) (1)

(Kahju hüvitamise nõue - Avalik teenistus - Ajutised teenistujad - Haldusjuurdluse algatamine - Personalieeskirjade artikli 86 lõige 2 - Teavitamiskohustus - Menetluse kestus - Mõistlik aeg - Põhjendamiskohustus - Ilmne hindamisviga - Haldusuurimise konfidentsiaalsus - Hoolitsemiskohustus - Mittevaraline kahju - Põhjuslik seos)

(2022/C 95/33)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: DD (esindajad: advokaadid L. Levi ja M. Vandenbussche, hiljem advokaat L. Levi)

Kostja: Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet (esindaja: M. O’Flaherty, keda abistas advokaat B. Wägenbaur)

Ese

ELTL artikli 270 alusel esitatud hagi, millega sisuliselt palutakse hüvitada hagejale väidetavalt tekitatud mittevaraline kahju, mis on ex æquo et bono hinnatuna 50 000 eurot ning mis tekitati FRAs haldusmenetluse algatamise ja läbiviimisega.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta DD kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta DD kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) kohtukulud.

---

(1)  ELT C 432, 23.12.2019.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/26

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – HB versus komisjon

(Kohtuasi T-795/19) (1)

(Teenuste hanked - Kõrgemale kohtunõukogule tehnilise abi teenuste osutamine - Otsus vähendada hankesummat ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist - Tühistamishagi ja kahju hüvitamise nõue - Akt, mis on vastu võetud puhtalt lepingulises raamistikus, millega see on lahutamatult seotud - Vahekohtuklausli puudumine - Vastuvõetamatus - Lepingust lahutatavate kahjude puudumine)

(2022/C 95/34)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: HB (esindaja: advokaat L. Levi)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Baquero Cruz, J. Estrada de Solà ja A. Katsimerou)

Ese

Esiteks ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 15. oktoobri 2019. aasta otsus C(2019) 7319 final, millega anti korraldus vähendada hanke CARDS/2008/166-429 summat ja nõuda sisse alusetult väljamakstud summad, ning teiseks ELTL artikli 340 teise lõigu alusel esitatud nõue tagastada kõik summad, mille komisjon võis selle otsuse alusel sisse nõuda, ja tasuda viimane arve koos viivitusintressiga ning seejärel vabastada pangagarantii ja hüvitada selle liiga hilja vabastamise tõttu hageja kantud varaline kahju ning lõpuks hüvitada sümboolses summas hageja kantud mittevaraline kahju.

Resolutsioon

| 1. | Jätta vastuvõetamatuse tõttu hagi läbi vaatamata osas, milles palutakse tühistada komisjoni 15. oktoobri 2019. aasta otsus C(2019) 7319 final, millega anti korraldus vähendada hanke CARDS/2008/166-429 summat ja nõuda sisse alusetult väljamakstud summad. |
| --- | --- |

1.

Jätta vastuvõetamatuse tõttu hagi läbi vaatamata osas, milles palutakse tühistada komisjoni 15. oktoobri 2019. aasta otsus C(2019) 7319 final, millega anti korraldus vähendada hanke CARDS/2008/166-429 summat ja nõuda sisse alusetult väljamakstud summad.

| 2. | Jätta põhjendamatuse tõttu hagi rahuldamata osas, milles väideti, et on tekkinud Euroopa Liidu lepinguväline vastutus. |
| --- | --- |

2.

Jätta põhjendamatuse tõttu hagi rahuldamata osas, milles väideti, et on tekkinud Euroopa Liidu lepinguväline vastutus.

| 3. | Mõista kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kohtukulud, välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kohtukulud, välja Euroopa Komisjonilt.

---

(1)  ELT C 10, 13.1.2020.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/27

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – HB versus komisjon

(Kohtuasi T-796/19) (1)

(Teenuste hanked - Ukraina ametiasutustele tehnilise abi teenuste osutamine - Otsus vähendada hankesummat ja nõuda juba makstud summade tagasimaksmist - Tühistamishagi ja kahju hüvitamise nõue - Akt, mis on vastu võetud puhtalt lepingulises raamistikus, millega see on lahutamatult seotud - Vahekohtuklausli puudumine - Vastuvõetamatus - Lepingust lahutatavate kahjude puudumine)

(2022/C 95/35)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: HB (esindaja: advokaat L. Levi)

Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: J. Baquero Cruz, J. Estrada de Solà ja A. Katsimerou)

Ese

Esiteks ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada komisjoni 15. oktoobri 2019. aasta otsus C(2019) 7318 final, millega anti korraldus vähendada hanke TACIS/2006/101-510 summat ja nõuda sisse alusetult väljamakstud summad, ning teiseks ELTL artikli 340 teise lõigu alusel esitatud nõue tagastada kõik summad, mille komisjon võis selle otsuse alusel sisse nõuda, koos viivitusintressiga ning hüvitada sümboolses summas hageja kantud mittevaraline kahju.

Resolutsioon

| 1. | Jätta vastuvõetamatuse tõttu hagi läbi vaatamata osas, milles palutakse tühistada komisjoni 15. oktoobri 2019. aasta otsus C(2019) 7318 final, millega anti korraldus vähendada hanke TACIS/2006/101-510 summat ja nõuda sisse alusetult väljamakstud summad. |
| --- | --- |

1.

Jätta vastuvõetamatuse tõttu hagi läbi vaatamata osas, milles palutakse tühistada komisjoni 15. oktoobri 2019. aasta otsus C(2019) 7318 final, millega anti korraldus vähendada hanke TACIS/2006/101-510 summat ja nõuda sisse alusetult väljamakstud summad.

| 2. | Jätta põhjendamatuse tõttu hagi rahuldamata osas, milles väideti, et on tekkinud Euroopa Liidu lepinguväline vastutus. |
| --- | --- |

2.

Jätta põhjendamatuse tõttu hagi rahuldamata osas, milles väideti, et on tekkinud Euroopa Liidu lepinguväline vastutus.

| 3. | Mõista kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kohtukulud, välja Euroopa Komisjonilt. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud, sealhulgas ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kohtukulud, välja Euroopa Komisjonilt.

---

(1)  ELT C 10, 13.1.2020.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/27 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/27

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Worldwide Spirits Supply vs. EUIPO – Melfinco (CLEOPATRA QUEEN)

(Kohtuasi T-870/19) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Euroopa Liidu kujutismärk CLEOPATRA QUEEN - Varasem siseriiklik sõnamärk CLEOPATRA MELFINCO - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artiklid 15 ja 57 (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artiklid 18 ja 64) - Tõend varasema kaubamärgi tegeliku kasutamise kohta - Kehtetuks tunnistamine)

(2022/C 95/36)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Worldwide Spirits Supply, Inc. (Tortola, Briti Neitsisaared) (esindaja: advokaat S. Demetriou)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: A. Folliard-Monguiral ja V. Ruzek)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Melfinco S.A. (Schaan, Liechtenstein) (esindaja: advokaat M. Gioti)

Ese

Hagi EUIPO neljanda apellatsioonikoja 21. oktoobri 2019. aasta otsuse (asi R 1820/2018-4) peale, mis käsitleb Melfinco ja Worldwide Spirits Supply vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Worldwide Spirits Supply, Inc. kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Worldwide Spirits Supply, Inc. kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud.

| 3. | Jätta Melfinco S.A. kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Melfinco S.A. kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 77, 9.3.2020.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/28

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Dr. Spiller versus EUIPO – Rausch (Alpenrausch Dr. Spiller)

(Kohtuasi T-6/20) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu sõnamärgi Alpenrausch Dr. Spiller taotlus - Varasem Euroopa Liidu sõnamärk RAUSCH - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b))

(2022/C 95/37)

Kohtumenetluse keel: saksa

Pooled

Hageja: Dr. Spiller GmbH (Siegsdorf, Saksamaa) (esindajad: advokaadid J. Stock ja M. Geitz)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: M. Eberl, J. Schäfer, A. Söder ja D. Walicka)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Rausch AG Kreuzlingen (Kreuzlingen, Šveits) (esindajad: advokaadid F. Stangl ja S. Pilgram)

Ese

Hagi EUIPO esimese apellatsioonikoja 8. oktoobri 2019. aasta otsuse (asi R 2206/2015-1) peale, mis käsitleb Rausch Kreuzlingeni ja Dr. Spilleri vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Dr. Spiller GmbH-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Dr. Spiller GmbH-lt.

---

(1)  ELT C 68, 2.3.2020.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/29

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – EFFAS versus EUIPO – CFA Institute (CEFA Certified European Financial Analyst)

(Kohtuasi T-369/20) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu sõnamärgi CEFA Certified European Financial Analyst taotlus - Varasem rahvusvaheline sõnamärk CFA - Suhteline keeldumispõhjus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b))

(2022/C 95/38)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: European Federation of Financial Analysts’ Societies (EFFAS) (Frankfurt, Saksamaa) (esindajad: advokaadid S. Merico, G. Macías Bonilla ja F. Miazzetto)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: P. Villani, J. Crespo Carrillo ja V. Ruzek)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: CFA Institute (Charlottesville, Virginia, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: advokaadid G. Engels ja W. May)

Ese

Hagi EUIPO viienda apellatsioonikoja 31. märtsi 2020. aasta otsuse (asi R 1082/2019-5) peale, mis käsitleb CFA Institute’i ja EFFAS’i vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) 31. märtsi 2020. aasta otsus (R 1082/2019-5). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) 31. märtsi 2020. aasta otsus (R 1082/2019-5).

| 2. | Jätta Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt European Federation of Financial Analysts’ Societies’i (EFFAS) kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt European Federation of Financial Analysts’ Societies’i (EFFAS) kohtukulud.

| 3. | Jätta CFA Institute’i kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta CFA Institute’i kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 255, 3.8.2020.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/29 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/29

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Datax versus REA

(Kohtuasi T-381/20) (1)

(Vahekohtuklausel - Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007 – 2013) - Toetuslepingud HELP ja GreenNets - OLAFi juurdlus - Personalikulud - Tõendamiskoormis - Tööajatabelite usaldusväärsus - Toetusesaaja deklareeritud kulude abikõlbmatus - Tagasimaksmise nõue - Võlateated - Aegumine - Mõistlik aeg - Proportsionaalsus)

(2022/C 95/39)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Datax sp. z o.o. (Wrocław, Poola) (esindaja: advokaat J. Bober)

Kostja: Euroopa Teadusuuringute Rakendusamet (esindajad: S. Payan-Lagrou ja V. Canetti, keda abistas advokaat M. Le Berre)

Ese

ELTL artikli 272 alusel esitatud nõue esiteks tunnistada teaduritega seotud personalikulud abikõlblikuks, teiseks tuvastada, et leppetrahvi maksmise kohustus on alusetu, ning kolmandaks kohustada REAd mitte võtma hageja suhtes muid meetmeid teaduritega seotud personalikulude suhtes, mis puudutavad toetuslepinguid HELP ja GreenNets.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud, sh ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kohtukulud välja Datax sp. z o.o-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud, sh ajutiste meetmete kohaldamise menetlusega seotud kohtukulud välja Datax sp. z o.o-lt.

---

(1)  ELT C 297, 7.9.2020.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/30

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Magic Box Int. Toys versus EUIPO – KMA Concepts (SUPERZINGS)

(Kohtuasi T-549/20) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Kehtetuks tunnistamise menetlus - Euroopa Liidu sõnamärk SUPERZINGS - Varasem rahvusvaheline kujutismärk ZiNG - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b))

(2022/C 95/40)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Magic Box Int. Toys SLU (Sant Cugat del Vallés, Hispaania) (esindajad: advokaadid J. L. Rivas Zurdo ja E. López Leiva)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindaja: J. Crespo Carrillo)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: KMA Concepts Ltd. (Mahe, Seišellid) (esindajad: advokaadid C. Duch Fonoll ja I. Osinaga Lozano)

Ese

Hagi EUIPO neljanda apellatsioonikoja 29. juuni 2020. aasta otsuse (asi R 2511/2019-4) peale, mis käsitleb KMA Conceptsi ja Magic Box Int. Toysi vahelist kehtetuks tunnistamise menetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Jätta Magic Box Int. Toys SLU kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) ja KMA Concepts Ltd. kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Magic Box Int. Toys SLU kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) ja KMA Concepts Ltd. kohtukulud.

---

(1)  ELT C 348, 19.10.2020.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/30

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – MO versus nõukogu

(Kohtuasi T-587/20) (1)

(Avalik teenistus - Ametnikud - Teisele ametikohale kohustuslikus korras üleviimine - 2019. aasta hindamine - Õigus olla ära kuulatud - Vastutus)

(2022/C 95/41)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: MO (esindaja: advokaat A. Guillerme)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: M. Bauer, M. Alver ja K. Kouri)

Ese

ELTL artikli 270 alusel esitatud nõue esiteks tühistada nõukogu 19. novembri 2019. aasta otsus viia hageja üle [konfidentsiaalne] osakonda ja hageja 2019. aasta hindamisaruanne ning teiseks hüvitada mitmesugune kahju, mida hageja väidetavalt kandis.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja MO-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja MO-lt.

---

(1)  ELT C 433, 14.12.2020.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/31 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/31

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Skechers USA versus EUIPO (ARCH FIT)

(Kohtuasi T-598/20) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Euroopa Liidu sõnamärgi ARCH FIT taotlus - Absoluutsed keeldumispõhjused - Eristusvõime puudumine - Kirjeldavus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c)

(2022/C 95/42)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Skechers USA, Inc. II (Manhattan Beach, California, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: solicitor T. Holman, solicitor A. Reid, advokaadid J. Bogatz ja Y. Stone)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: S. Scardocchia ja V. Ruzek)

Ese

Hagi EUIPO esimese apellatsioonikoja 29. juuli 2020. aasta otsuse (asi R 2631/2019-1) peale, mis käsitleb sõnamärgi ARCH FIT ELi kaubamärgina registreerimise taotlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Skechers USA, Inc. II-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Skechers USA, Inc. II-lt.

---

(1)  ELT C 390, 16.11.2020.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/32

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Fashion Energy versus EUIPO – Retail Royalty (1st AMERICAN)

(Kohtuasi T-699/20) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu kujutismärgi 1st AMERICAN taotlus - Varasem Euroopa Liidu kujutismärk, mis kujutab kotkast või muud röövlindu - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Tähiste foneetiline sarnasus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b (nüüd määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b) - Määruse 2017/1001 artikli 72 lõige 6 - Määruse 2017/1001 artikli 94 lõige 1)

(2022/C 95/43)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Fashion Energy Srl (Milano, Itaalia) (esindajad: advokaadid T. Müller ja F. Togo)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: L. Rampini ja V. Ruzek)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses, menetlusse astuja Üldkohtus: Retail Royalty Co. (Las Vegas, Nevada, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: advokaadid J. Bogatz ja Y. Stone)

Ese

Hagi EUIPO neljanda apellatsioonikoja 10. septembri 2020. aasta otsuse (asi R 426/2020-4) peale, mis käsitleb Retail Royalty ja Fashion Energy vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi rahuldamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Fashion Energy Srl-ilt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Fashion Energy Srl-ilt.

---

(1)  ELT C 28, 25.1.2021.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/32 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/32

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Bustos versus EUIPO – Bicicletas Monty (motwi)

(Kohtuasi T-159/21) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liidu kujutismärgi motwi taotlus - Varasem riigisisene sõnamärk MONTY - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosuse puudumine - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b)

(2022/C 95/44)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Pooled

Hageja: Dante Ricardo Bustos (Wenling, Hiina) (esindaja: advokaat A. Lorente Berges)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: R. Raponi ja J. Crespo Carrillo)

Teine pool EUIPO apellatsioonikoja menetluses: Bicicletas Monty, SA (Sant Feliú de Llobregat, Hispaania)

Ese

Hagi EUIPO viienda apellatsioonikoja 21. jaanuari 2021. aasta otsuse (asi R 289/2020-5) peale, mis käsitleb Bicicletas Monty ja D. R. Bustose vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) viienda apellatsioonikoja 21. jaanuari 2021. aasta otsus (asi R 289/2020-5). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) viienda apellatsioonikoja 21. jaanuari 2021. aasta otsus (asi R 289/2020-5).

| 2. | Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata. |
| --- | --- |

2.

Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.

| 3. | Mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

3.

Mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

---

(1)  ELT C 182, 10.5.2021.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/33 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/33

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Fidia farmaceutici versus EUIPO – Stelis Biopharma (HYALOSTEL ONE)

(Kohtuasi T-194/21) (1)

(Euroopa Liidu kaubamärk - Vastulausemenetlus - Euroopa Liitu nimetav rahvusvaheline kujutismärgi registreering - Kujutismärk HYALOSTEL ONE - Varasem Euroopa Liidu sõnamärk HYALISTIL ja varasem Euroopa Liidu kujutismärk HyalOne - Varasem rahvusvahelise sõnamärk HYALO - Suhteline keeldumispõhjus - Määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkt b - Põhjendamiskohustus)

(2022/C 95/45)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Fidia farmaceutici SpA (Abano Terme, Itaalia) (esindajad: advokaadid R. Kunz-Hallstein ja H. P. Kunz-Hallstein)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO) (esindajad: E. Sliwinska ja V. Ruzek)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Stelis Biopharma Ltd (Karnataka, India)

Ese

Hagi EUIPO viienda apellatsioonikoja 27. jaanuari 2021. aasta otsuse (asi R 831/2020-5) peale, mis käsitleb Fidia Farmaceutici ja Stelis Biopharma vahelist vastulausemenetlust.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) viienda apellatsioonikoja 27. jaanuari 2021. aasta otsus (asi R 831/2020-5). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti (EUIPO) viienda apellatsioonikoja 27. jaanuari 2021. aasta otsus (asi R 831/2020-5).

| 2. | Jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Fidia farmaceutici SpA kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta EUIPO kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Fidia farmaceutici SpA kohtukulud.

---

(1)  ELT C 217, 7.6.2021.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/34

---

Üldkohtu 21. detsembri 2021. aasta otsus – Klymenko versus nõukogu

(Kohtuasi T-195/21) (1)

(Ühine välis- ja julgeolekupoliitika - Piiravad meetmed seoses olukorraga Ukrainas - Rahaliste vahendite külmutamine - Isikute, üksuste ja asutuste loetelu, kelle suhtes kohaldatakse rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamist - Hageja nime jätmine loetellu - Nõukogu kohustus kontrollida, et kolmanda riigi asutuse otsuse tegemisel järgiti kaitseõigusi ja õigust tõhusale kohtulikule kaitsele)

(2022/C 95/46)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Oleksandr Viktorovych Klymenko (Moskva, Venemaa) (esindaja: advokaat M. Phelippeau)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: S. Lejeune ja A. Vitro)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada nõukogu 4. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/394, millega muudetakse otsust 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas (ELT 2021, L 77, lk 29), ja nõukogu 4. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/391, millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas (ELT 2021, L 77, lk 2), osas, milles nende aktidega jäetakse hageja nimi nende isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes neid piiravaid meetmeid kohaldatakse.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada nõukogu 4. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/394, millega muudetakse otsust 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas, ja nõukogu 4. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/391, millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas, osas, milles nende aktidega jäeti Oleksandr Viktorovych Klymenko nimi nende isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes neid piiravaid meetmeid kohaldatakse. |
| --- | --- |

1.

Tühistada nõukogu 4. märtsi 2021. aasta otsus (ÜVJP) 2021/394, millega muudetakse otsust 2014/119/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas, ja nõukogu 4. märtsi 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/391, millega rakendatakse määrust (EL) nr 208/2014 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Ukrainas, osas, milles nende aktidega jäeti Oleksandr Viktorovych Klymenko nimi nende isikute, üksuste ja asutuste loetellu, kelle suhtes neid piiravaid meetmeid kohaldatakse.

| 2. | Mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja Euroopa Liidu Nõukogult.

---

(1)  ELT C 206, 31.5.2021.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/34 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/34

---

Üldkohtu 17. detsembri 2021. aasta määrus – Theodorakis ja Theodoraki versus nõukogu

(Kohtuasi T-495/14) (1)

(Lepinguväline vastutus - Majandus- ja rahapoliitika Küprose stabiilsustoetuse programm - Eurorühma 16. ja 25. märtsi 2013. aasta Küprost puudutavad avaldused - Eurorühma esimehe 21. märtsi 2013. aasta avaldus seoses Küprosega - Vale kostja - Ilmselge vastuvõetamatus)

(2022/C 95/47)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hagejad: Georgios Theodorakis (Chaniá, Kreeka), Maria Theodoraki (Chaniá) (esindaja: advokaat V. Christianos)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: A. de Gregorio Merino, E. Chatziioakeimidou ja E. Dumitriu-Segnana)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Euroopa Komisjon (esindajad: B. Smulders, J.-P. Keppenne, M. Konstantinidis ja S. Delaude)

Ese

ELTL artikli 268 alusel esitatud nõue hüvitada kahju, mis tekitati hagejatele eurorühma 16. ja 25. märtsi 2013. aasta avaldustega ja eurorühma esimehe 21. märtsi 2013. aasta avaldusega.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Jätta Georgios Theodorakise ja Maria Theodoraki kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Georgios Theodorakise ja Maria Theodoraki kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud.

| 3. | Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 292, 1.9.2014.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/35 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/35

---

Üldkohtu 17. detsembri 2021. aasta määrus – Berry Investments versus nõukogu

(Kohtuasi T-496/14) (1)

(Lepinguväline vastutus - Majandus- ja rahapoliitika - Küprose stabiilsustoetuse programm - Eurorühma 16. ja 25. märtsi 2013. aasta Küprost puudutavad avaldused - Eurorühma esimehe 21. märtsi 2013. aasta avaldus seoses Küprosega - Vale kostja - Ilmselge vastuvõetamatus)

(2022/C 95/48)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: Berry Investments, Inc. (Monrovia, Liibüa) (esindaja: advokaat V. Christianos)

Kostja: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: A. de Gregorio Merino, E. Chatziioakeimidou ja E. Dumitriu-Segnana)

Kostja toetuseks menetlusse astuja: Euroopa Komisjon (esindajad: J.-P. Keppenne, M. Konstantinidis, B. Smulders ja S. Delaude)

Ese

ELTL artikli 268 alusel esitatud nõue hüvitada kahju, mis tekitati hagejale eurorühma 16. ja 25. märtsi 2013. aasta avaldustega ja eurorühma esimehe 21. märtsi 2013. aasta avaldusega.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Jätta Berry Investments, Inc.-i kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta Berry Investments, Inc.-i kohtukulud tema enda kanda ja mõista temalt välja Euroopa Liidu Nõukogu kohtukulud.

| 3. | Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

3.

Jätta Euroopa Komisjoni kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 292, 1.9.2014.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/36

---

Üldkohtu 30. novembri 2021. aasta määrus – CE versus Regioonide Komitee

(Kohtuasi T-355/19 INTP) (1)

(Menetlus - Kohtuotsuse tõlgendamine - Vastuvõetamatus)

(2022/C 95/49)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: CE (esindaja: advokaat M. Casado García-Hirschfeld)

Kostja: Regioonide Komitee (esindajad: M. Esparrago Arzadun ja S. Bachotet, keda abistas advokaat B. Wägenbaur)

Ese

16. juuni 2021. aasta kohtuotsuse CE vs. Regioonide Komitee (T-355/19, EU:T:2021:369) tõlgendamistaotlus.

Resolutsioon

| 1. | Jätta tõlgendamistaotlus vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta tõlgendamistaotlus vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Mõista kohtukulud välja CE-lt. |
| --- | --- |

2.

Mõista kohtukulud välja CE-lt.

---

(1)  ELT C 255, 29.7.2019.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/36

---

Üldkohtu 8. detsembri 2021. aasta määrus – Alessio jt versus EKP

(Kohtuasi T-620/20) (1)

(Tühistamishagi - Majandus- ja rahaliit - Pangandusliit - Krediidiasutuste finantsseisundi taastamine ja kriisilahendus - Varase sekkumise meetmed - EKP otsus määrata Banca Carigele ajutised haldurid - Hilisemad pikendamisotsused - Hagi esitamise tähtaeg - Hilinemine - Vastuvõetamatus)

(2022/C 95/50)

Kohtumenetluse keel: itaalia

Pooled

Hagejad: Roberto Alessio (Torino, Itaalia) ja 56 teist hagejat, kelle nimed on toodud kohtumääruse lisas (esindajad: advokaadid M. Condinanzi, L. Boggio, M. Cataldo ja A. Califano)

Kostja: Euroopa Keskpank (esindajad: C. Hernández Saseta ja A. Pizzolla)

Ese

ELTL artikli 263 alusel esitatud nõue tühistada esiteks EKP 1. jaanuari 2019. aasta otsus Banca Carige SpA-le ajutiste haldurite määramise kohta ja teiseks EKP 29. märtsi 2019. aasta otsus ajutiste haldurite volituste pikendamise kohta ja hilisemad pikendamisotsused.

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.

| 2. | Euroopa Komisjoni menetlusse astumise avaldust ei ole enam vaja lahendada. |
| --- | --- |

2.

Euroopa Komisjoni menetlusse astumise avaldust ei ole enam vaja lahendada.

| 3. | Jätta Roberto Alessio ja teiste hagejate, kelle nimed on toodud kohtumääruse lisas, kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Keskpanga (EKP) kohtukulud. |
| --- | --- |

3.

Jätta Roberto Alessio ja teiste hagejate, kelle nimed on toodud kohtumääruse lisas, kohtukulud nende endi kanda ja mõista neilt välja Euroopa Keskpanga (EKP) kohtukulud.

| 4. | Jätta komisjoni menetlusse astumise avaldusega seotud kohtukulud tema enda kanda. |
| --- | --- |

4.

Jätta komisjoni menetlusse astumise avaldusega seotud kohtukulud tema enda kanda.

---

(1)  ELT C 390, 16.11.2020.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/37

---

Üldkohtu 2. detsembri 2021. aasta määrus – FC versus EASO

(Kohtuasi T-303/21) (1)

(Tühistamishagi - Avalik teenistus - Ajutised teenistujad - Distsiplinaarmenetlus - Peatamistaotlused - Distsiplinaarnõukogu ette ärakuulamisele kutsumine - Ärakuulamise kuupäeva edasilükkamine - Huve kahjustav akt - Enneaegne hagi - Ilmselge vastuvõetamatus)

(2022/C 95/51)

Kohtumenetluse keel: kreeka

Pooled

Hageja: FC (esindaja: advokaat V. Christianos)

Kostja: Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet (esindajad: P. Eyckmans ja M. Stamatopoulou, keda abistasid advokaadid T. Bontinck, A. Guillerme ja L. Burguin)

Ese

ELTL artikli 270 alusel esitatud taotlus nõudega tühistada EASO distsiplinaarnõukogu esimehe vastuvõetud otsus [konfidentsiaalne], millega hageja suhtes toimuva distsiplinaarmenetluse raames määrati hageja ärakuulamine [konfidentsiaalne].

Resolutsioon

| 1. | Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata.. |
| --- | --- |

1.

Jätta hagi ilmselge vastuvõetamatuse tõttu läbi vaatamata..

| 2. | Jätta FC kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) kohtukulud. |
| --- | --- |

2.

Jätta FC kohtukulud tema enda kanda ning mõista temalt välja Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) kohtukulud.

---

(1)  ELT C 289, 19.7.2021.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/37 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/37

---

Üldkohtu presidendi 8. detsembri 2021. aasta määrus – D’Amato jt versus parlament

(Kohtuasi T-722/21 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Parlamendi liikmed - Parlamendi kolmes töökohas asuvatesse hoonetesse sissepääsu tingimused seoses tervishoiukriisiga - Kohaldamise peatamise taotlus - Kiireloomulisuse puudumine)

(2022/C 95/52)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Rosa D’Amato (Tarente, Itaalia), Claude Gruffat (Mulsans, Prantsusmaa), Damien Carême (Argenteuil, Prantsusmaa), Benoît Biteau (Sablonceaux, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid P. de Bandt, M. Gherghinaru ja L. Panepinto)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: S. Alves ja A.-M. Dumbrăvan)

Ese

ELTL artiklite 278 ja 279 alusel esitatud taotlus peatada parlamendi juhatuse 27. oktoobri 2021. aasta otsuse, mis käsitleb erandlikke tervisekaitse- ja ohutuseeskirju, mis reguleerivad sissepääsu parlamendi hoonetesse tema kolmes töökohas, täitmine.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Tühistada 15. novembri 2021. aasta kohtumäärus D’Amato jt vs. Parlament (T-722/21 R). |
| --- | --- |

2.

Tühistada 15. novembri 2021. aasta kohtumäärus D’Amato jt vs. Parlament (T-722/21 R).

| 3. | Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi. |
| --- | --- |

3.

Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/38

---

Üldkohtu presidendi 8. detsembri 2021. aasta määrus – Rooken jt versus parlament

(Kohtuasi T-723/21 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Avalik teenistus - Parlamendi kolmes töökohas asuvatesse hoonetesse sissepääsu tingimused seoses tervishoiukriisiga - Kohaldamise peatamise taotlus - Kiireloomulisuse puudumine)

(2022/C 95/53)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Robert Jan Rooken (Muiderberg, Madalmaad) ja veel kaheksa hagejat, kelle nimed on esitanutud kohtumääruse lisas (esindajad: advokaadid P. de Bandt, M. Gherghinaru ja L. Panepinto)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: S. Alves ja A.-M. Dumbrăvan)

Ese

ELTL artiklite 278 ja 279 alusel esitatud taotlus peatada parlamendi juhatuse 27. oktoobri 2021. aasta otsuse, mis käsitleb erandlikke tervisekaitse- ja ohutuseeskirju, mis reguleerivad sissepääsu parlamendi hoonetesse tema kolmes töökohas, täitmine.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Tühistada 15. novembri 2021. aasta kohtumäärus Rooken jt vs. Parlament (T-723/21 R). |
| --- | --- |

2.

Tühistada 15. novembri 2021. aasta kohtumäärus Rooken jt vs. Parlament (T-723/21 R).

| 3. | Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi. |
| --- | --- |

3.

Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/38 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/38

---

Üldkohtu presidendi 8. detsembri 2021. aasta määrus – IL jt versus parlament

(Kohtuasi T-724/21 R)

(Ajutiste meetmete kohaldamine - Avalik teenistus - Parlamendi kolmes töökohas asuvatesse hoonetesse sissepääsu tingimused seoses tervishoiukriisiga - Kohaldamise peatamise taotlus - Kiireloomulisuse puudumine)

(2022/C 95/54)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: IL ja veel 81 hagejat, kelle nimed on esitanutud kohtumääruse lisas (esindajad: advokaadid P. de Bandt, M. Gherghinaru ja L. Panepinto)

Kostja: Euroopa Parlament (esindajad: D. Boytha, S. Bukšek Tomac ja L. Darie)

Ese

ELTL artiklite 278 ja 279 alusel esitatud taotlus peatada parlamendi juhatuse 27. oktoobri 2021. aasta otsuse, mis käsitleb erandlikke tervisekaitse- ja ohutuseeskirju, mis reguleerivad sissepääsu parlamendi hoonetesse tema kolmes töökohas, täitmine.

Resolutsioon

| 1. | Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata. |
| --- | --- |

1.

Jätta ajutiste meetmete kohaldamise taotlus rahuldamata.

| 2. | Tühistada 15. novembri 2021. aasta kohtumäärus IL jt vs. Parlament (T-724/21 R). |
| --- | --- |

2.

Tühistada 15. novembri 2021. aasta kohtumäärus IL jt vs. Parlament (T-724/21 R).

| 3. | Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi. |
| --- | --- |

3.

Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/39 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/39

---

8. detsembril 2021 esitatud hagi – Atesos medical jt versus komisjon

(Kohtuasi T-764/21)

(2022/C 95/55)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Atesos medical AG (Aarau, Šveits) ja 7 teist hagejat (esindajad: advokaadid M. Meulenbelt, B. Natens ja I. Willemyns)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tühistada kostja avaldamata ja tundmatu kuupäevaga otsus, millega ebaõigesti kinnitatakse, et Schweizerische Vereinigung für Qualitäts- und Management Systeme („SQS“) nimetamine mediitsiiniseadmete vastavushindamisasutuseks vastavalt direktiivile nr 93/42/EMÜ (meditsiisiseadmete kohta) on aegunud, ning millega eemaldatakse alates 28. septembrist 2021 SQS Euroopa Komisjoni uue lähenemisviisi teavitatud ja kindlaksmääratud organisatsioonide andmebaasist; |
| --- | --- |

—

tühistada kostja avaldamata ja tundmatu kuupäevaga otsus, millega ebaõigesti kinnitatakse, et Schweizerische Vereinigung für Qualitäts- und Management Systeme („SQS“) nimetamine mediitsiiniseadmete vastavushindamisasutuseks vastavalt direktiivile nr 93/42/EMÜ (meditsiisiseadmete kohta) on aegunud, ning millega eemaldatakse alates 28. septembrist 2021 SQS Euroopa Komisjoni uue lähenemisviisi teavitatud ja kindlaksmääratud organisatsioonide andmebaasist;

| — | mõista kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad neli väidet.

| — | Esimene väide, et kostja rikkus ELTL artiklit 296 ja ELL artikli 5 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 13 lõiget 2. |
| --- | --- |

—

Esimene väide, et kostja rikkus ELTL artiklit 296 ja ELL artikli 5 lõikeid 1 ja 2 ning artikli 13 lõiget 2.

| — | Teine väide, et kostja kuritarvitas oma õigusi. |
| --- | --- |

—

Teine väide, et kostja kuritarvitas oma õigusi.

| — | Kolmas väide, et kostja rikkus ELTL artikli 218 lõiget 9 ning ELi ja Šveitsi vahelise vastastikuse tunnustamise kokkuleppe (1) artikleid 8, 18, 19 ja 21, põhiõiguste harta artikli 41 lõikes 2 sätestatud õigust olla ära kuulatud, kaitseõigusi ja fraus omnia corrumpit-üldpõhimõtet. |
| --- | --- |

—

Kolmas väide, et kostja rikkus ELTL artikli 218 lõiget 9 ning ELi ja Šveitsi vahelise vastastikuse tunnustamise kokkuleppe (1) artikleid 8, 18, 19 ja 21, põhiõiguste harta artikli 41 lõikes 2 sätestatud õigust olla ära kuulatud, kaitseõigusi ja fraus omnia corrumpit-üldpõhimõtet.

| — | Neljas väide, et kostja rikkus määruse (EL) nr 2017/745 (2) artiklit 120 ning ELi ja Šveitsi vahelise vastastikuse tunnustamise kokkuleppe artikleid 1 (koostoimes artikliga 20) ja artiklit 5 ning samuti tõhususe, õiguskindluse ja õiguspärase ootuse üldpõhimõtteid. |
| --- | --- |

—

Neljas väide, et kostja rikkus määruse (EL) nr 2017/745 (2) artiklit 120 ning ELi ja Šveitsi vahelise vastastikuse tunnustamise kokkuleppe artikleid 1 (koostoimes artikliga 20) ja artiklit 5 ning samuti tõhususe, õiguskindluse ja õiguspärase ootuse üldpõhimõtteid.

---

(1)  Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkulepe – lõppakt – ühisdeklaratsioon – teave seitsme järgmistes valdkondades Šveitsiga sõlmitud kokkulepete jõustumise kohta: isikute vaba liikumine, õhu- ja maismaatransport, riigihanked, teadus- ja tehnikaalane koostöö, vastavushindamise vastastikune tunnustamine ja põllumajandustoodetega kauplemine (EÜT 2002, L 114, lk 369), mida on muudetud Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise vastavushindamise vastastikuse tunnustamise kokkuleppega loodud komitee 22. detsembri 2017. aasta otsusega nr 2/2017, millega muudetakse 2. peatükki „Isikukaitsevahendid“, 4. peatükki „Meditsiiniseadmed“, 5. peatükki „Gaasiseadmed ja -katlad“ ning 19. peatükki „Köisteed“ [2018/403] (ELT 2018, L 72, lk 24–41).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT 2017, L 117, lk 1-175).

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/40

---

14. detsembril 2021 esitatud hagi – Lila Rossa Engros versus EUIPO (LiLAC)

(Kohtuasi T-780/21)

(2022/C 95/56)

Kohtumenetluse keel: rumeenia

Pooled

Hageja: Lila Rossa Engros SRL (Voluntari, Rumeenia) (esindaja: advokaat O. Anghel)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusalune kaubamärk: musta värvi ELi kujutismärgi „LiLAC“ registreerimise taotlus – registreerimistaotlus nr 18 243 487

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 10. septembri 2021. aasta otsus asjas R 441/2021-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | rahuldada hagi; |
| --- | --- |

—

rahuldada hagi;

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | rahuldada kaubamärgi nr 18 243 487 LiLAC registreerimise taotlus kõikide taotluses nimetatud kaupade ja teenuste osas; |
| --- | --- |

—

rahuldada kaubamärgi nr 18 243 487 LiLAC registreerimise taotlus kõikide taotluses nimetatud kaupade ja teenuste osas;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt.

Väited

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine; |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 7 lõike 1 punktide b ja c rikkumine;

| — | kohtupraktikast tulenevate registreerimisest keeldumise absoluutsete põhjuste analüüsi kriteeriumide väär kohaldamine. |
| --- | --- |

—

kohtupraktikast tulenevate registreerimisest keeldumise absoluutsete põhjuste analüüsi kriteeriumide väär kohaldamine.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/40 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/40

---

10. jaanuaril 2022 esitatud hagi – NV versus EIP

(Kohtuasi T-16/22)

(2022/C 95/57)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: NV (esindaja: advokaat L. Levi)

Kostja: Euroopa Investeerimispank

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;
  sellest tulenevalt |
| --- | --- |

—

tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

sellest tulenevalt

| — | tühistada 5. veebruari 2021. aasta otsus, milles liigitati põhjuseta puudumisteks hageja puudumised järgmistel ajavahemikel: 29. maist 2020 kuni 15. septembrini 2020, 30. juunist 2020 kuni 30. septembrini 2020, 7. septembrist 2020 kuni 7. novembrini 2020 ja 3. novembrist 2020 kuni 8. jaanuarini 2021; |
| --- | --- |

—

tühistada 5. veebruari 2021. aasta otsus, milles liigitati põhjuseta puudumisteks hageja puudumised järgmistel ajavahemikel: 29. maist 2020 kuni 15. septembrini 2020, 30. juunist 2020 kuni 30. septembrini 2020, 7. septembrist 2020 kuni 7. novembrini 2020 ja 3. novembrist 2020 kuni 8. jaanuarini 2021;

| — | vajadusel tühistada 1. oktoobri 2021. otsus, millega jäeti rahuldamata 1. aprillil 2021 esitatud halduskaebus 5. veebruari 2021. aasta otsuse peale; |
| --- | --- |

—

vajadusel tühistada 1. oktoobri 2021. otsus, millega jäeti rahuldamata 1. aprillil 2021 esitatud halduskaebus 5. veebruari 2021. aasta otsuse peale;

| — | tühistada 20. aprilli 2021. aasta otsus, milles liigitati põhjuseta puudumiseks hageja puudumine ajavahemikul 8. jaanuarist 2021 kuni 8. aprillini 2021; |
| --- | --- |

—

tühistada 20. aprilli 2021. aasta otsus, milles liigitati põhjuseta puudumiseks hageja puudumine ajavahemikul 8. jaanuarist 2021 kuni 8. aprillini 2021;

| — | tühistada 3. mai 2021. aasta otsus, milles liigitati põhjuseta puudumiseks hageja puudumine ajavahemikul 8. aprillist 2021 kuni 8. juunini 2021; |
| --- | --- |

—

tühistada 3. mai 2021. aasta otsus, milles liigitati põhjuseta puudumiseks hageja puudumine ajavahemikul 8. aprillist 2021 kuni 8. juunini 2021;

| — | vajadusel tühistada 27. oktoobri 2021. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata 18. juunil 2021 esitatud halduskaebus 20. aprilli 2021. aasta ja 3. mai 2021. aasta otsuste peale; |
| --- | --- |

—

vajadusel tühistada 27. oktoobri 2021. aasta otsus, millega jäeti rahuldamata 18. juunil 2021 esitatud halduskaebus 20. aprilli 2021. aasta ja 3. mai 2021. aasta otsuste peale;

| — | kohustada EIPd maksma välja töötasu järgmiste ajavahemike eest: 29. maist 2020 kuni 8. jaanuarini 2021, 8. jaanuarist 2021 kuni 8. aprillini 2021 ja 8. aprillist 2021 kuni 8. juunini 2021, millele lisandub viivis vastavalt Euroopa Keskpanga kehtestatud intressimäärale, mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra; |
| --- | --- |

—

kohustada EIPd maksma välja töötasu järgmiste ajavahemike eest: 29. maist 2020 kuni 8. jaanuarini 2021, 8. jaanuarist 2021 kuni 8. aprillini 2021 ja 8. aprillist 2021 kuni 8. juunini 2021, millele lisandub viivis vastavalt Euroopa Keskpanga kehtestatud intressimäärale, mida on suurendatud kahe protsendipunkti võrra;

| — | kohustada EIPd hüvitama hagejale tekitatud kahju; |
| --- | --- |

—

kohustada EIPd hüvitama hagejale tekitatud kahju;

| — | mõista kõik kohtukulud välja EIP-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja EIP-lt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikuti haldussätete X lisa artikleid 2.3, 3.3, 3.4 ja 3.6, harta artiklit 34, koostoimes haldussätete artiklitega 2.3, 3.3, 3.4 ja 3.6, tehti ilmne hindamisviga, rikuti hoolitsemiskohustust ja kuritarvitati õigust. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikuti haldussätete X lisa artikleid 2.3, 3.3, 3.4 ja 3.6, harta artiklit 34, koostoimes haldussätete artiklitega 2.3, 3.3, 3.4 ja 3.6, tehti ilmne hindamisviga, rikuti hoolitsemiskohustust ja kuritarvitati õigust.

| 2. | Teine väide, et rikuti hoolsuskohustust, rikuti Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41 ja tehti ilmne hindamisviga. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikuti hoolsuskohustust, rikuti Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 41 ja tehti ilmne hindamisviga.

| 3. | Kolmas väide, et rikuti personalieeskirjade artiklit 33b ja haldussätete artiklit 11. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikuti personalieeskirjade artiklit 33b ja haldussätete artiklit 11.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/41 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/41

---

11. jaanuaril 2022 esitatud hagi – Piaggio & C. versus EUIPO – Zhejiang Zhongneng Industry (Skuuteri kuju)

(Kohtuasi T-19/22)

(2022/C 95/58)

Hagiavalduse keel: itaalia

Pooled

Hageja: Piaggio & C. SpA (Pontedera, Itaalia) (esindajad: advokaadid F. Jacobacci ja B. La Tella)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Zhejiang Zhongneng Industry Co. Ltd (Taizhou City, Hiina)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: ELi ruumiline kaubamärk (Skuuteri kuju) – ELi kaubamärk nr 11 686 482

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 25. oktoobri 2021. aasta otsus asjas R 359/2021-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus;
  teise võimalusena: |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

teise võimalusena:

| — | tühistada vaidlustatud otsus ja suunata asi tagasi apellatsioonikojale, et see teeks kaubamärgiomaniku esitatud tõendite alusel selge otsuse, millistes riikides on hageja ELi kaubamärk nr 11 686 482 kehtiv ja/või on omandanud eristusvõime, ning samuti, millistes riikides ei ole see kaubamärk omandanud eristusvõimet;
  igal juhul: |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus ja suunata asi tagasi apellatsioonikojale, et see teeks kaubamärgiomaniku esitatud tõendite alusel selge otsuse, millistes riikides on hageja ELi kaubamärk nr 11 686 482 kehtiv ja/või on omandanud eristusvõime, ning samuti, millistes riikides ei ole see kaubamärk omandanud eristusvõimet;

igal juhul:

| — | mõista apellatsioonikojas toimunud menetlusega seonduvad kulud Euroopa Liidu Kohtu kodukorra artikli 190 alusel välja teiselt poolelt; |
| --- | --- |

—

mõista apellatsioonikojas toimunud menetlusega seonduvad kulud Euroopa Liidu Kohtu kodukorra artikli 190 alusel välja teiselt poolelt;

| — | mõista kõik käesoleva kohtumenetluse kulud välja EUIPO-lt ja võimalikult menetlusse astujalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik käesoleva kohtumenetluse kulud välja EUIPO-lt ja võimalikult menetlusse astujalt.

Väited

| — | Nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine; |
| --- | --- |

—

Nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine;

| — | Nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 3 rikkumine ja/või väär tõlgendamine ning ELi kaubamärgi omaniku esitatud tõendite väär hindamine. |
| --- | --- |

—

Nõukogu määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 3 rikkumine ja/või väär tõlgendamine ning ELi kaubamärgi omaniku esitatud tõendite väär hindamine.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/42 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/42

---

12. jaanuaril 2022 esitatud hagi – NW versus komisjon

(Kohtuasi T-20/22)

(2022/C 95/59)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: NW (esindaja: advokaat M. Velardo)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsused osas, milles neis nõutakse hagejale makstud summasid tagasi; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsused osas, milles neis nõutakse hagejale makstud summasid tagasi;

| — | kohustada komisjoni tagastama hagejale juba tagasi nõutud summad; |
| --- | --- |

—

kohustada komisjoni tagastama hagejale juba tagasi nõutud summad;

| — | mõista menetluse kulud välja komisjonilt; |
| --- | --- |

—

mõista menetluse kulud välja komisjonilt;

| — | teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsused osas, milles neis nõutakse tagasi 3 986,72 eurot; |
| --- | --- |

—

teise võimalusena tühistada vaidlustatud otsused osas, milles neis nõutakse tagasi 3 986,72 eurot;

| — | hageja nõuab peale selle intresside tasumist kõigi summade pealt, mis tuleb talle tasuda, alates hetkest, mil summa oleks tulnud talle tasuda, kuni tegeliku tasumiseni; |
| --- | --- |

—

hageja nõuab peale selle intresside tasumist kõigi summade pealt, mis tuleb talle tasuda, alates hetkest, mil summa oleks tulnud talle tasuda, kuni tegeliku tasumiseni;

| — | juhul, kui Üldkohus jätab käesoleva hagi rahuldamata – kui võtta arvesse individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti (PMO) aja jooksul toime pandud arvukaid rikkumisi, asjaolu, et „maksuoodustust ei ole töötasu teatiselt lihtne tuvastada“, hagejale PMO antud kinnitusi, hageja head tahet, mida administratsiooni möönis, ja asjaolu, et hageja (kellel ei olnud mingit põhjust kahelda oma palgatasemes) võttis finantskohustusi, mis olid nende aastate jooksul sellise tasemega proportsionaalsed (nagu hüpoteeklaenu võtmine oma perele maja ostmiseks) – on hageja seisukohal, et võrdsuse tagamiseks peaks Üldkohus mõistma komisjonilt välja vähemalt tema enda kohtukulud ning samuti hageja kohtukulud vastavalt kodukorra artiklile 135. |
| --- | --- |

—

juhul, kui Üldkohus jätab käesoleva hagi rahuldamata – kui võtta arvesse individuaalsete maksete haldamise ja maksmise ameti (PMO) aja jooksul toime pandud arvukaid rikkumisi, asjaolu, et „maksuoodustust ei ole töötasu teatiselt lihtne tuvastada“, hagejale PMO antud kinnitusi, hageja head tahet, mida administratsiooni möönis, ja asjaolu, et hageja (kellel ei olnud mingit põhjust kahelda oma palgatasemes) võttis finantskohustusi, mis olid nende aastate jooksul sellise tasemega proportsionaalsed (nagu hüpoteeklaenu võtmine oma perele maja ostmiseks) – on hageja seisukohal, et võrdsuse tagamiseks peaks Üldkohus mõistma komisjonilt välja vähemalt tema enda kohtukulud ning samuti hageja kohtukulud vastavalt kodukorra artiklile 135.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab kolm väidet, et põhjendada hagi, mille ta esitas komisjoni 2021. aasta 6. ja 9. aprilli ning 4. mai otsuste peale, millega nõuti tagasi summad, mis talle maksti alusetult tema laste eest tehtud maksusoodustuse alusel.

| 1. | Esimene väide, et on valesti tõlgendatud ja kohaldatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklit 85. Hageja leiab siinkohal, et artiklis 85 ette nähtud tingimused alusetult saadu tagastamiseks ei ole täidetud. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et on valesti tõlgendatud ja kohaldatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artiklit 85. Hageja leiab siinkohal, et artiklis 85 ette nähtud tingimused alusetult saadu tagastamiseks ei ole täidetud.

| 2. | Teine väide, et on rikutud õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna käesolevas asjas on täidetud kolm tingimust, mis kohaldatava kohtupraktika kohaselt iseloomustavad õiguspärast ootust. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et on rikutud õiguspärase ootuse põhimõtet, kuna käesolevas asjas on täidetud kolm tingimust, mis kohaldatava kohtupraktika kohaselt iseloomustavad õiguspärast ootust.

| 3. | Kolmas väide, et puudub põhjendus. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et puudub põhjendus.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/43

---

12. jaanuaril 2022 esitatud hagi – NY versus komisjon

(Kohtuasi T-21/22)

(2022/C 95/60)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: NY (esindajad: advokaadid: A. Champetier ja S. Rodrigues)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | tühistada esimene vaidlustatud otsus ja vajadusel teine vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada esimene vaidlustatud otsus ja vajadusel teine vaidlustatud otsus;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Komisjoni 14. aprilli 2021. aasta otsuse peale, millega jäeti rahuldamata 22. detsembril 2020 esitatud kahju hüvitamise nõue, esitatud hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikuti õigust heale haldusele ja erapooletuse põhimõtet. Hageja leiab, et kahju hüvitamise nõude läbivaatamisel ei järgitud erapooletuse nõuet ja seda nii subjektiivsest kui objektiivsest seisukohast. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikuti õigust heale haldusele ja erapooletuse põhimõtet. Hageja leiab, et kahju hüvitamise nõude läbivaatamisel ei järgitud erapooletuse nõuet ja seda nii subjektiivsest kui objektiivsest seisukohast.

| 2. | Teine väide, et rikuti õigust puutumatusele ja inimväärikusele ning tehti mitmeid ilmseid hindamisvigu. Hageja väidab, et kostja eiras oma kohustust säilitada ja kaitsta tema puutumatust ja inimväärikust, võttes arvesse julgeolekuametnike vägivalda tema kallal, mille kohta tehtud protokoll sisaldab ilmseid hindamisvigu. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikuti õigust puutumatusele ja inimväärikusele ning tehti mitmeid ilmseid hindamisvigu. Hageja väidab, et kostja eiras oma kohustust säilitada ja kaitsta tema puutumatust ja inimväärikust, võttes arvesse julgeolekuametnike vägivalda tema kallal, mille kohta tehtud protokoll sisaldab ilmseid hindamisvigu.

| 3. | Kolmas väide, et rikuti hoolitsuskohustust, kuna hagejale ei pakutud kogu tuge, mida tal oli õigus kostjalt oodata. |
| --- | --- |

3.

Kolmas väide, et rikuti hoolitsuskohustust, kuna hagejale ei pakutud kogu tuge, mida tal oli õigus kostjalt oodata.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/43

---

11. jaanuaril 2022 esitatud hagi – Grail versus komisjon

(Kohtuasi T-23/22)

(2022/C 95/61)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hagejad: Grail LLC (Menlo Park, California, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: solicitor D. Little, advokaadid J. Ruiz Calzado, J. M. Jiménez-Laiglesia Oñate ja A. Giraud)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada komisjoni 29. oktoobri 2021. aasta otsus, millega võeti määruse 139/2004 (ühinemismäärus) artikli 8 lõike 5 punkti a alusel juhtumi COMP/M.10493 – Illumina / GRAIL puhul ajutisi meetmeid; |
| --- | --- |

—

tühistada komisjoni 29. oktoobri 2021. aasta otsus, millega võeti määruse 139/2004 (ühinemismäärus) artikli 8 lõike 5 punkti a alusel juhtumi COMP/M.10493 – Illumina / GRAIL puhul ajutisi meetmeid;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjonil ei ole pädevust otsust vastu võtta. Nimelt puudub komisjonil pädevus võtta vastu otsus ühinemismääruse artikli 8 lõike 5 punkti a alusel, kui Üldkohus otsustab asjas T-227/21, et kuus üleandmise otsust, mille komisjon võttis vastu 19. aprillil 2021 vastavalt ühinemismääruse artikli 22 lõikele 3, olid õigusvastased. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjonil ei ole pädevust otsust vastu võtta. Nimelt puudub komisjonil pädevus võtta vastu otsus ühinemismääruse artikli 8 lõike 5 punkti a alusel, kui Üldkohus otsustab asjas T-227/21, et kuus üleandmise otsust, mille komisjon võttis vastu 19. aprillil 2021 vastavalt ühinemismääruse artikli 22 lõikele 3, olid õigusvastased.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud faktivigu, kui tõlgendas, kohaldas ja põhjendas õiguslikke nõudeid otsuse vastuvõtmiseks ühinemismääruse artikli 8 lõike 5 punkti a alusel.






  — | Otsus on väär, kuna eiras asjaolu, et tegevuse lahususe kohustused, mille Illumina võttis ja mille ta tegi komisjonile teatavaks pärast GRAIL Inc aktsiate omandamist, takistasid pooltel koondumist ühinemismääruse artikli 7 tähenduses ellu viia. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud õigusnormi ja teinud faktivigu, kui tõlgendas, kohaldas ja põhjendas õiguslikke nõudeid otsuse vastuvõtmiseks ühinemismääruse artikli 8 lõike 5 punkti a alusel.

—

Otsus on väär, kuna eiras asjaolu, et tegevuse lahususe kohustused, mille Illumina võttis ja mille ta tegi komisjonile teatavaks pärast GRAIL Inc aktsiate omandamist, takistasid pooltel koondumist ühinemismääruse artikli 7 tähenduses ellu viia.

| — | Otsus ei sisalda ühtki tõsist analüüsi selle vastuvõtmise ajal olemasolevate konkurentsitingimuste üle ning selles ei ole näidatud, kuidas GRAIL Inc. aktsiate omandamine Illumina poolt on vähendanud tõhusat konkurentsi või vähendaks tõhusat konkurentsi enne, kui komisjon võtab vastu sisulise lõpliku otsuse. |
| --- | --- |

—

Otsus ei sisalda ühtki tõsist analüüsi selle vastuvõtmise ajal olemasolevate konkurentsitingimuste üle ning selles ei ole näidatud, kuidas GRAIL Inc. aktsiate omandamine Illumina poolt on vähendanud tõhusat konkurentsi või vähendaks tõhusat konkurentsi enne, kui komisjon võtab vastu sisulise lõpliku otsuse.

| — | Otsuses ei ole selgitatud kiireloomulisust, mis põhjendaks ajutiste meetmete võtmist, kuna mõne kuu vältel, mis jäävad otsuse vastuvõtmise ja koondumise kohta tehtava sisulise otsuse vastuvõtmise vahele, ei saaks mõjutatud turgudel konkurentsimõjude osas midagi tõsist juhtuda. |
| --- | --- |

—

Otsuses ei ole selgitatud kiireloomulisust, mis põhjendaks ajutiste meetmete võtmist, kuna mõne kuu vältel, mis jäävad otsuse vastuvõtmise ja koondumise kohta tehtava sisulise otsuse vastuvõtmise vahele, ei saaks mõjutatud turgudel konkurentsimõjude osas midagi tõsist juhtuda.

| — | Otsus rikub õigusnormi, kuna eeldab, et ühinemismääruse artikli 8 lõike 5 punkti a alusel on komisjonil õigus võtta ajutisi meetmeid eesmärgiga tagada ühinemismääruse artikli 8 lõike 4 alusel tulevikus tehtava hüpoteetilise otsuse tõhusus. |
| --- | --- |

—

Otsus rikub õigusnormi, kuna eeldab, et ühinemismääruse artikli 8 lõike 5 punkti a alusel on komisjonil õigus võtta ajutisi meetmeid eesmärgiga tagada ühinemismääruse artikli 8 lõike 4 alusel tulevikus tehtava hüpoteetilise otsuse tõhusus.

| — | GRAILile konkreetse kohustuse panemine on vastuolus ühinemismääruse artikli 8 lõike 5 punktiga a, see ei ole vajalik ega proportsionaalne. |
| --- | --- |

—

GRAILile konkreetse kohustuse panemine on vastuolus ühinemismääruse artikli 8 lõike 5 punktiga a, see ei ole vajalik ega proportsionaalne.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/44 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/44

---

17. jaanuaril 2022 esitatud hagi – Canai Technology versus EUIPO – WE Brand (HE&ME)

(Kohtuasi T-25/22)

(2022/C 95/62)

Hagiavalduse keel: inglise

Pooled

Hageja: Canai Technology Co. Ltd (Guangzhou, Hiina) (esindajad: advokaadid J. Gallego Jiménez, E. Sanz Valls, P. Bauzá Martínez, Y. Hernández Viñes ja C. Marí Aguilar)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: WE Brand Sàrl (Luxembourg, Luksemburg)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi taotleja: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: kujutismärgi HE&ME ELi nimetav rahvusvaheline registreering – ELi nimetav rahvusvaheline registreering nr 1 426 777

Menetlus EUIPOs: vastulausemenetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 16. novembri 2021. aasta otsus asjas R 1390/2020-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt (ja kui EUIPO menetluse teine pool menetlusse astub, siis ka temalt). |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt (ja kui EUIPO menetluse teine pool menetlusse astub, siis ka temalt).

Väide

| — | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine. |
| --- | --- |

—

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artikli 8 lõike 1 punkti b rikkumine.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/45

---

Üldkohtu 20. detsembri 2021. aasta määrus – HS versus komisjon

(Kohtuasi T-848/19) (1)

(2022/C 95/63)

Kohtumenetluse keel: inglise

Neljanda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 271, 17.8.2020.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/45

---

Üldkohtu 16. detsembri 2021. aasta määrus – The Floow versus komisjon

(Kohtuasi T-765/20) (1)

(2022/C 95/64)

Kohtumenetluse keel: inglise

Viienda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 88, 15.3.2021.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/45 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/45

---

Üldkohtu 7. detsembri 2021. aasta määrus – El Corte Inglés versus EUIPO – Yajun (PREMILITY)

(Kohtuasi T-46/21) (1)

(2022/C 95/65)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Viienda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 88, 15.3.2021.

---

| 28.2.2022 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 95/46 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 95/46

---

Üldkohtu 8. detsembri 2021. aasta määrus – VY versus komisjon

(Kohtuasi T-519/21) (1)

(2022/C 95/66)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Seitsmenda koja president tegi määruse kohtuasja registrist kustutamiseks.

---

(1)  ELT C 422, 18.10.2021.

---