# Uradni list C 123/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 123 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6518. marec 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 123

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6518. marec 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 123/01 | Sporočilo Komisije – Odobritev vsebine osnutka sporočila Komisije — Smernice o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih | 1 |
| 2022/C 123/02 | Sporočilo Komisije – Smernice o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije | 12 |
| 2022/C 123/03 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  ) | 38 |
| 2022/C 123/04 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  ) | 39 |
| 2022/C 123/05 | Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  ) | 40 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 123/01

Sporočilo Komisije – Odobritev vsebine osnutka sporočila Komisije — Smernice o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih

1

2022/C 123/02

Sporočilo Komisije – Smernice o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije

12

2022/C 123/03

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV) (
  1
  )

1

38

2022/C 123/04

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA) (
  1
  )

1

39

2022/C 123/05

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji (Zadeva M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV) (
  1
  )

1

40

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 123/06 | Menjalni tečaji eura — 17. marec 2022 | 41 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 123/06

Menjalni tečaji eura — 17. marec 2022

41

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 123/07 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 42 |
| 2022/C 123/08 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 44 |
| 2022/C 123/09 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  ) | 45 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 123/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 46 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 123/07

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

42

2022/C 123/08

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

44

2022/C 123/09

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10339 —KKR/Landal) (
  1
  )

1

45

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 123/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

46

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/1

---

SPOROČILO KOMISIJE

Odobritev vsebine osnutka sporočila Komisije — Smernice o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih

(2022/C 123/01)

Komisija je 9. decembra 2021 odobrila vsebino osnutka sporočila Komisije – Smernice o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih.

Osnutek sporočila „Smernice o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih“ je priložen temu sporočilu. Osnutek sporočila Komisije je na voljo za javno posvetovanje na spletni strani:

http://ec.europa.eu/competition/consultations/open.html

---

PRILOGA

OSNUTEK SPOROČILA KOMISIJE

Smernice o uporabi konkurenčnega prava EU za kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih

1.   Uvod

| (1) | Te smernice določajo načela za oceno sporazumov med podjetji, sklepov podjetniških združenj in usklajenih ravnanj (v nadaljnjem besedilu skupaj: sporazumi), sklenjenih na podlagi kolektivnih pogajanj med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih (1) in drugimi podjetji (v nadaljnjem besedilu: nasprotne stranke (2)) v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih, v skladu s členom 101 Pogodbe o delovanju Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: člen 101 PDEU). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | S členom 101 PDEU so prepovedani sporazumi med podjetji, ki omejujejo konkurenco na notranjem trgu, zlasti če neposredno ali posredno določajo nakupne ali prodajne cene ali druge pogoje poslovanja. Pravila konkurence EU temeljijo na členu 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU), ki določa, da Unija vzpostavi notranji trg, vključno s sistemom, ki preprečuje izkrivljanje konkurence (3). |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Člen 3(3) PEU tudi določa, da si Unija prizadeva za „visoko konkurenčno socialno tržno gospodarstvo, usmerjeno v polno zaposlenost in socialni napredek“. Zato Unija prepoznava pomembno vlogo socialnega dialoga in kolektivnih pogajanj ter se v skladu s členom 152 PDEU zavezuje k „pospeševanju dialoga med socialnimi partnerji ob upoštevanju njihove avtonomije“. S členom 28 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah se prav tako priznava pravica do kolektivnih pogajanj in ukrepov. Izboljšani delovni pogoji in ustrezna socialna zaščita so tudi temeljna načela evropskega stebra socialnih pravic, v skladu s katerim sta potrebna „posvetovanje s socialnimi partnerji glede zasnove in izvajanja ekonomskih, zaposlitvenih in socialnih politik v skladu z nacionalnimi praksami“ ter njihovo spodbujanje k „pogajanjem in sklenitvi kolektivnih pogodb v zadevah, ki jih zadevajo“ (4). |
| --- | --- |

(3)

| (4) | Sodišče Evropske unije (v nadaljnjem besedilu: Sodišče) je upoštevalo cilje socialne politike EU, ko je v okviru kolektivnih pogajanj med delodajalci in delavci odločilo, da so nekatere omejitve konkurence sestavni del kolektivnih pogodb med organizacijami, ki zastopajo delodajalce in delavce, in potrebne za izboljšanje delovnih pogojev (5). Glede na to sporazumi, sklenjeni v okviru kolektivnih pogajanj med delodajalci in delavci, ki so po značilnostih in namenu namenjeni izboljšanju delovnih pogojev (vključno s plačilom), ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU in zato ne kršijo konkurenčnega prava EU (6). |
| --- | --- |

(4)

| (5) | Sodišče je nadalje pojasnilo, da ta izključitev s področja uporabe člena 101 PDEU zajema tudi kolektivne pogodbe, sklenjene med delodajalci in delavskimi organizacijami, ki se pogajajo v imenu in za račun svojih navidezno samozaposlenih članov (7), torej ponudnikov storitev v položaju, primerljivem s položajem delavcev (8). V tem okviru je Sodišče ugotovilo, da je posameznik navidezno samozaposlena oseba, če: (i) deluje po navodilih svojega delodajalca zlasti glede svobode izbire delovnega časa, kraja in vsebine svojega dela; (ii) ni udeležena pri poslovnem tveganju tega delodajalca ter (iii) je vključena v podjetje navedenega delodajalca v času trajanja delovnega razmerja. Ta merila se uporabljajo ne glede na to, ali se zadevna oseba šteje za samozaposleno po nacionalnem pravu iz davčnih, upravnih ali organizacijskih razlogov, in jih je treba presojati od primera do primera ob upoštevanju dejstev v posameznem primeru (9). |
| --- | --- |

(5)

| (6) | V zadnjih letih se je trg dela korenito spremenil, na kar so vplivali trend oddajanja dejavnosti poslovnih in osebnih storitev podizvajalcem in v zunanje izvajanje ter digitalizacija proizvodnih procesov in vzpon gospodarstva spletnih platform. Samozaposlitev v EU je razmeroma veliko, njihovo število pa se je v zadnjih letih močno povečalo, predvsem v gospodarstvu spletnih platform. |
| --- | --- |

(6)

| (7) | Ta razvoj je sicer povečal prožnost in dostopnost trga dela, vendar je v nekaterih primerih privedel tudi do težkih delovnih pogojev v gospodarstvu spletnih platform in širše. Čeprav samozaposlene osebe niso v celoti vključene v poslovanje svojega naročnika enako kot delavci, nekatere med njimi morda še vedno niso popolnoma neodvisne od svojega naročnika ali pa nimajo dovolj pogajalske moči, da bi lahko vplivale na svoje delovne pogoje. Poleg tega so številne samozaposlene osebe med krizo zaradi COVID-19 postale še ranljivejše, saj je njihova izguba zaslužka še toliko večja zaradi šibkih ali neobstoječih državnih sistemov socialne varnosti in namenskih podpornih ukrepov (10). |
| --- | --- |

(7)

| (8) | Kadar so samozaposlene osebe na splošno v položaju, primerljivem s položajem delavcev, jih lahko nacionalni organi/sodišča v posameznih primerih obravnavajo kot navidezno samozaposlene osebe in jih prerazvrstijo med delavce. Nekatere skupine se lahko štejejo za delavce tudi na podlagi pravne domneve. Vendar lahko v primerih, ko te osebe niso prerazvrščene med delavce, z dostopom do kolektivnih pogajanj še vedno izboljšajo svoje delovne pogoje. |
| --- | --- |

(8)

| (9) | Prepoved iz člena 101 PDEU velja za podjetja, kar zajema vse subjekte, ki opravljajo gospodarsko dejavnost, ne glede na njihov pravni status in način financiranja. (11). Zato dejanske samozaposlene osebe, vključno s posamezniki, ki delajo sami, načeloma pomenijo podjetja v smislu člena 101 PDEU, ker svoje storitve odplačno ponujajo na nekem trgu in opravljajo dejavnosti kot neodvisni gospodarski subjekti (12). Ponudnik storitev lahko izgubi status podjetja ne le, če je v praksi v podrejenem položaju, temveč tudi v primerih ekonomske odvisnosti, kar se presoja na podlagi dejstev v posameznem primeru (13). Trenutni razvoj dogodkov na trgu dela in zlasti pojav gospodarstva spletnih platform povečujeta negotovost v zvezi z okoliščinami, v katerih se lahko šteje, da kolektivne pogodbe, ki jih sklenejo samozaposlene osebe ali so sklenjene v njihovem imenu, ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU. |
| --- | --- |

(9)

| (10) | V teh smernicah je ob upoštevanju navedenega pojasnjeno, da (i) nekatere kategorije kolektivnih pogodb ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU in (ii) da Komisija ne bo ukrepala še proti nekaterim drugim kategorijam kolektivnih pogodb. |
| --- | --- |

(10)

| (11) | V teh smernicah je razloženo, kako bo Komisija uporabljala konkurenčno pravo EU, brez poseganja v uporabo drugih pravil ali načel prava EU. Te smernice ne vplivajo na posebne pravice držav članic na področju socialne politike ali na avtonomijo socialnih partnerjev. Prav tako ne posegajo v opredelitve pojmov „delavec“ ali „samozaposlena oseba“ po nacionalnem pravu (14). Ne vplivajo na pristojnosti držav članic ali socialnih partnerjev glede organizacije kolektivnih pogajanj v okviru delovnega prava ali na možnost pogodbenih strank, da v skladu s pravom EU ali nacionalnim pravom zahtevajo prerazvrstitev svojega zaposlitvenega statusa (ali pristojnih organov/sodišč za presojo takih primerov). |
| --- | --- |

(11)

| (12) | Te smernice prav tako ne posegajo v nadaljnjo razlago člena 101 PDEU, ki jo bo Sodišče podalo v zvezi s kolektivnimi pogodbami. Ne vplivajo na uporabo konkurenčnega prava EU, kot ga člen 42 PDEU in ustrezna zakonodaja EU (15) določata v zvezi s kmetijskim in ribiškim sektorjem. Poleg tega se uporabljajo brez poseganja v uporabo člena 101(3) PDEU, s katerim so iz člena 101(1) PDEU izvzeti sporazumi, ki (i) prispevajo k izboljšanju proizvodnje/distribucije blaga oziroma k pospeševanju tehničnega ali gospodarskega napredka; (ii) potrošnikom zagotavljajo pravičen delež koristi; (iii) vsebujejo le nujne omejitve konkurence in (iv) glede znatnega dela zadevnih izdelkov ali storitev pogodbenicam ne omogočajo izključitve konkurence (16). |
| --- | --- |

(12)

| (13) | Da bi se izognili dvomu, kolektivne pogodbe, ki jih sklenejo samozaposlene osebe in ki niso zajete v teh smernicah, ne kršijo samodejno člena 101 PDEU, temveč je potrebna posamična presoja. |
| --- | --- |

(13)

2.   Splošno področje uporabe teh smernic

(a)   Vrste sporazumov, ki jih zajemajo te smernice

| (14) | Te smernice se uporabljajo za vse sporazume, o katerih se kolektivno pogajajo in/ali jih kolektivno sklenejo določene kategorije samozaposlenih oseb brez zaposlenih na eni strani in njihove nasprotne stranke na drugi strani (v nadaljnjem besedilu: kolektivne pogodbe), če po svojih značilnostih in namenu zadevajo delovne pogoje takih samozaposlenih oseb brez zaposlenih. |
| --- | --- |

(14)

| (15) | Te smernice se brez poseganja v diskrecijsko pravico držav članic glede obsega in oblike kanalov kolektivnega zastopanja samozaposlenih oseb uporabljajo za vse oblike kolektivnih pogajanj, od pogajanj prek socialnih partnerjev ali drugih združenj do neposrednih pogajanj skupine samozaposlenih oseb brez zaposlenih z njihovimi nasprotnimi strankami ali združenji teh nasprotnih strank. Zajemajo tudi primere, ko želijo biti samozaposlene osebe brez zaposlenih zajete z obstoječo kolektivno pogodbo, sklenjeno med nasprotno stranko, za katero delajo, in skupino delavcev/samozaposlenih oseb brez zaposlenih. |
| --- | --- |

(15)

| (16) | Delovni pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih vključujejo vprašanja, kot so plačilo, delovni čas in delovni vzorci, dela prosti dnevi, dopust, fizični prostori, v katerih se delo opravlja, zdravje in varnost, zavarovanje in socialna varnost ter pogoji, pod katerimi ima samozaposlena oseba brez zaposlenih pravico prenehati opravljati svoje storitve, na primer zaradi kršitve sporazuma o delovnih pogojih. Vendar je treba sporazume, na podlagi katerih se samozaposlene osebe brez zaposlenih kolektivno odločijo, da ne bodo opravljale storitev za določene nasprotne stranke, na primer ker nasprotna stranka ni pripravljena skleniti sporazuma o delovnih pogojih, presojati posamično. Taki sporazumi omejujejo ponudbo dela in zato lahko vzbujajo pomisleke glede konkurence. Če je mogoče dokazati, da je taka usklajena zavrnitev opravljanja dela potrebna in sorazmerna za pogajanja o kolektivni pogodbi ali njeno sklenitev, se za namene teh smernic obravnava enako kot kolektivna pogodba, s katero je povezana (ali bi bila povezana v primeru neuspešnih pogajanj). |
| --- | --- |

(16)

| (17) | Sklenitev kolektivnih pogodb predpostavlja določeno stopnjo usklajevanja med več strankami na vsaki pogajalski strani pred sklenitvijo kolektivne pogodbe. Tako usklajevanje je lahko v obliki sporazuma, izmenjave informacij ali komunikacije med strankami na obeh pogajalskih straneh, da bi se določil skupni pristop k vsebini in obliki pogajanj (npr. večstransko ali z imenovanjem predstavnikov). Če je tako usklajevanje potrebno in sorazmerno za pogajanja o kolektivni pogodbi ali njeno sklenitev, se za namene teh smernic prav tako obravnava enako kot kolektivna pogodba, s katero je povezano. |
| --- | --- |

(17)

| (18) | Te smernice ne zajemajo odločitev združenj ali sporazumov med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih zunaj okvira pogajanj (ali priprav na pogajanja) z nasprotno stranko, da bi se izboljšali delovni pogoji samozaposlenih oseb. Zlasti ne zajemajo sporazumov, ki presegajo ureditev delovnih pogojev z določitvijo pogojev (zlasti cen), pod katerimi samozaposlene osebe brez zaposlenih ali nasprotna stranka ponujajo storitve potrošnikom (17), ali ki omejujejo svobodo delodajalcev, da najamejo ponudnike dela, ki jih potrebujejo.







  Primer 1



  Okoliščine: samozaposleni dostavljavci brez zaposlenih zagotavljajo svoje storitve na treh platformah za dostavo, ki delujejo v mestu B. Med platformami za dostavo in dostavljavci je sklenjena kolektivna pogodba, ki določa plačila, ki jih morajo platforme plačevati dostavljavcem za njihove storitve, ter minimalne obveznosti na področju zdravja in varnosti platform do dostavljavcev. V kolektivni pogodbi je določeno, da lahko dostavljavci svoje storitve omejijo na določeno območje mesta. Mesto je tako s pogodbo razdeljeno na tri ločena območja, po eno za dostavljavce vsake platforme. Samozaposleni dostavljavci brez zaposlenih v mestu B se med seboj ločeno dogovorijo, da ne bodo opravili več kot 20 dostav v štirih urah na delovni dan.

  Analiza: zgled vsebuje dva sporazuma med podjetji v smislu člena 101 PDEU: (i) kolektivno pogodbo med platformami in samozaposlenimi dostavljavci brez zaposlenih; (ii) ločen sporazum med samozaposlenimi dostavljavci brez zaposlenih o največjem številu dostav. Kolektivna pogodba je zajeta s temi smernicami, saj je rezultat kolektivnih pogajanj in ureja delovne pogoje (plačila, zdravstvene in varnostne pogoje), pod katerimi samozaposleni dostavljavci brez zaposlenih opravljajo storitve za platforme. Vendar se del kolektivne pogodbe, s katerim je ozemlje mesta razdeljeno med tri platforme, ne nanaša na njihove delovne pogoje, temveč pomeni sporazum o delitvi trga, ki bi kot tak lahko omejeval konkurenco zaradi cilja v skladu s členom 101 PDEU (18).
  Nasprotno pa ločeni sporazum med samozaposlenimi dostavljavci brez zaposlenih o številu dostav na delovni dan ni rezultat kolektivnih pogajanj med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in njihovimi nasprotnimi strankami, zato ga te smernice ne zajemajo, temveč ga je treba analizirati ločeno.


  Primer 2



  Okoliščine: športni klubi v državi članici X se med seboj dogovorijo, da športnikov v času trajanja njihovih pogodb z zadevnim športnim klubom ne bodo najemali drug od drugega. Klubi se usklajujejo tudi glede višine plačila športnikov, starejših od 35 let.

  Analiza: dogovori med športnimi klubi so sporazumi med podjetji v smislu člena 101 PDEU. Ti dogovori niso zajeti s temi smernicami, saj se o njih ne pogajajo samozaposlene osebe brez zaposlenih in njihove nasprotne stranke ter zato niso kolektivne pogodbe. Prvi dogovor bi lahko kršil člen 101 PDEU, saj omejuje konkurenco med športnimi klubi pri zaposlovanju najboljših športnikov na trgu. Tudi drugi dogovor (določitev plačila) bi lahko kršil člen 101 PDEU, saj gre v bistvu za dogovor med konkurenti (klubi) o znižanju njihovih vhodnih stroškov.
  Na splošno ta zgled ponazarja prakse podjetij na trgih dela, ki očitno ne spadajo na področje uporabe teh smernic in bi lahko kršile člen 101 PDEU. Zlasti sporazumi med športnimi klubi iz zgleda bi lahko kršili člen 101 PDEU, ne glede na to, ali se nanašajo na samozaposlene osebe ali na delavce. |
| --- | --- |

(18)

Primer 1

Okoliščine: samozaposleni dostavljavci brez zaposlenih zagotavljajo svoje storitve na treh platformah za dostavo, ki delujejo v mestu B. Med platformami za dostavo in dostavljavci je sklenjena kolektivna pogodba, ki določa plačila, ki jih morajo platforme plačevati dostavljavcem za njihove storitve, ter minimalne obveznosti na področju zdravja in varnosti platform do dostavljavcev. V kolektivni pogodbi je določeno, da lahko dostavljavci svoje storitve omejijo na določeno območje mesta. Mesto je tako s pogodbo razdeljeno na tri ločena območja, po eno za dostavljavce vsake platforme. Samozaposleni dostavljavci brez zaposlenih v mestu B se med seboj ločeno dogovorijo, da ne bodo opravili več kot 20 dostav v štirih urah na delovni dan.

Analiza: zgled vsebuje dva sporazuma med podjetji v smislu člena 101 PDEU: (i) kolektivno pogodbo med platformami in samozaposlenimi dostavljavci brez zaposlenih; (ii) ločen sporazum med samozaposlenimi dostavljavci brez zaposlenih o največjem številu dostav. Kolektivna pogodba je zajeta s temi smernicami, saj je rezultat kolektivnih pogajanj in ureja delovne pogoje (plačila, zdravstvene in varnostne pogoje), pod katerimi samozaposleni dostavljavci brez zaposlenih opravljajo storitve za platforme. Vendar se del kolektivne pogodbe, s katerim je ozemlje mesta razdeljeno med tri platforme, ne nanaša na njihove delovne pogoje, temveč pomeni sporazum o delitvi trga, ki bi kot tak lahko omejeval konkurenco zaradi cilja v skladu s členom 101 PDEU (18).

Nasprotno pa ločeni sporazum med samozaposlenimi dostavljavci brez zaposlenih o številu dostav na delovni dan ni rezultat kolektivnih pogajanj med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in njihovimi nasprotnimi strankami, zato ga te smernice ne zajemajo, temveč ga je treba analizirati ločeno.

Primer 2

Okoliščine: športni klubi v državi članici X se med seboj dogovorijo, da športnikov v času trajanja njihovih pogodb z zadevnim športnim klubom ne bodo najemali drug od drugega. Klubi se usklajujejo tudi glede višine plačila športnikov, starejših od 35 let.

Analiza: dogovori med športnimi klubi so sporazumi med podjetji v smislu člena 101 PDEU. Ti dogovori niso zajeti s temi smernicami, saj se o njih ne pogajajo samozaposlene osebe brez zaposlenih in njihove nasprotne stranke ter zato niso kolektivne pogodbe. Prvi dogovor bi lahko kršil člen 101 PDEU, saj omejuje konkurenco med športnimi klubi pri zaposlovanju najboljših športnikov na trgu. Tudi drugi dogovor (določitev plačila) bi lahko kršil člen 101 PDEU, saj gre v bistvu za dogovor med konkurenti (klubi) o znižanju njihovih vhodnih stroškov.

Na splošno ta zgled ponazarja prakse podjetij na trgih dela, ki očitno ne spadajo na področje uporabe teh smernic in bi lahko kršile člen 101 PDEU. Zlasti sporazumi med športnimi klubi iz zgleda bi lahko kršili člen 101 PDEU, ne glede na to, ali se nanašajo na samozaposlene osebe ali na delavce.

(b)   Osebe, ki jih zajemajo te smernice

| (19) | Te smernice zajemajo kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih (glej oddelka III in IV teh smernic). V teh smernicah se izraz „samozaposlene osebe brez zaposlenih“ nanaša na osebe, ki nimajo pogodbe o zaposlitvi ali niso v delovnem razmerju in ki se pri opravljanju zadevnih storitev zanašajo predvsem na lastno delo. Samozaposlene osebe brez zaposlenih lahko za opravljanje svojih storitev uporabljajo določeno blago ali sredstva. Čistilec na primer uporablja pripomočke za čiščenje, glasbenik pa igra glasbeni instrument. V teh primerih se blago uporablja kot pomožno sredstvo za opravljanje končne storitve, zato se šteje, da se samozaposlene osebe brez zaposlenih zanašajo na lastno delo. Nasprotno pa se te smernice ne uporabljajo za primere, ko je gospodarska dejavnost samozaposlene osebe brez zaposlenih zgolj delitev ali izkoriščanje blaga ali sredstev ali nadaljnja prodaja blaga/storitev. Če samozaposlena oseba brez zaposlenih na primer oddaja stanovanje ali nadalje prodaja avtomobilske dele, se ti dejavnosti nanašata na izkoriščanje sredstev in nadaljnjo prodajo blaga, ne pa na opravljanje lastnega dela. |
| --- | --- |

(19)

| (20) | Oddelek III teh smernic določa kategorije kolektivnih pogodb, ki vključujejo samozaposlene osebe brez zaposlenih, za katere Komisija meni, da ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU, oddelek IV pa določa kategorije kolektivnih pogodb, proti katerim Komisija ne bo ukrepala. Kategorije samozaposlenih oseb brez zaposlenih in/ali kolektivnih pogodb, opredeljene v oddelkih III in IV teh smernic, bi morale spoštovati in v celoti upoštevati splošna načela, ki opredeljujejo področje uporabe teh smernic in so določena v tem oddelku II. |
| --- | --- |

(20)

3.   Za kolektivne pogodbe samozaposlenih oseb brez zaposlenih, ki so v položaju, primerljivem s položajem delavcev, se ne uporablja člen 101 pdeu

| (21) | V primerih, ko se šteje, da so samozaposlene osebe brez zaposlenih v položaju, ki je primerljiv s položajem delavcev, je treba za njihove kolektivne pogodbe šteti, da ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU, ne glede na to, ali izpolnjujejo merila za navidezno samozaposlene osebe (glej odstavek 5 teh smernic) (19). |
| --- | --- |

(21)

| (22) | Sodišče je odločilo, da se kolektivna pogodba, ki zajema samozaposlene izvajalce storitev, lahko šteje za rezultat dialoga med socialnimi partnerji, če so ponudniki storitev v položaju, primerljivem s položajem delavcev (20), in potrdilo, da „v današnjem gospodarstvu ni vedno lahko ugotoviti, ali imajo nekateri samozaposleni ponudniki storitev status podjetja“ (21). Sodišče je prav tako odločilo, da lahko „ponudnik storitev izgubi status samozaposlenega gospodarskega subjekta in posledično status podjetja, če ne določa samostojno svojega ravnanja na trgu, temveč je od svojega naročnika popolnoma odvisen, ker ne nosi nobenega finančnega in poslovnega tveganja glede njegove dejavnosti in deluje kot pomožni organ, ki je vključen v podjetje navedenega naročnika“ (22). |
| --- | --- |

(22)

| (23) | Komisija na podlagi teh meril in ob upoštevanju razvoja dogodkov na trgu dela EU in na nacionalni ravni (v smislu zakonodaje in sodne prakse) za namene teh smernic meni, da so naslednje kategorije samozaposlenih oseb brez zaposlenih v položaju, primerljivem s položajem delavcev, in da kolektivne pogodbe, ki jih sklenejo, zato ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU (23): |
| --- | --- |

(23)

(a)   Ekonomsko odvisne samozaposlene osebe brez zaposlenih

| (24) | Samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki svoje storitve opravljajo izključno ali pretežno za eno nasprotno stranko, so verjetno v položaju ekonomske odvisnosti od te nasprotne stranke. Na splošno take samozaposlene osebe brez zaposlenih svojega ravnanja na trgu ne določajo samostojno in so v veliki meri odvisne od svoje nasprotne stranke, saj so sestavni del njenega poslovanja. Poleg tega je verjetneje, da prejemajo navodila v zvezi z opravljanjem svojega dela. Vprašanje ekonomsko odvisnih samozaposlenih oseb je prepoznano v številnih nacionalnih zakonodajah, ki takim samozaposlenim osebam brez zaposlenih priznavajo pravico do kolektivnih pogajanj, če izpolnjujejo merila, določena v ustreznih nacionalnih ukrepih (24). |
| --- | --- |

(24)

| (25) | Komisija meni, da je samozaposlena oseba brez zaposlenih v položaju ekonomske odvisnosti, če vsaj 50 % svojega skupnega letnega dohodka, povezanega z delom, zasluži pri eni sami nasprotni stranki. Zato kolektivne pogodbe v zvezi z izboljšanjem delovnih pogojev, sklenjene med ekonomsko odvisnimi samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in nasprotno stranko, od katere so ekonomsko odvisne, ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU, tudi če nacionalni organi/sodišča zadevnih samozaposlenih oseb niso prerazvrstili med delavce.







  Primer 3



  Okoliščine: podjetje X je arhitekturno podjetje, ki za izvedbo svojih projektov najema veliko (samozaposlenih) arhitektov. Arhitekti 90 % svojih dohodkov ustvarijo v podjetju X. Po kolektivnih pogajanjih s podjetjem X sklenejo pogodbo, ki določa največ 45 ur delovnega časa na teden, letni dopust v višini 26 koledarskih dni in določene stopnje plačila glede na raven izkušenj arhitekta.

  Analiza: samozaposleni arhitekti se tako kot drugi neodvisni izvajalci na splošno štejejo za podjetja za namene člena 101 PDEU, zato se ta določba uporablja za sporazume med njimi. Vendar pa sporazum, sklenjen med samozaposlenimi arhitekti in podjetjem X, ne spada na področje uporabe člena 101 PDEU, saj gre za kolektivno pogodbo v zvezi z delovnimi pogoji med podjetjem X in posamezniki, za katere se lahko šteje, da so v položaju, primerljivem s položajem delavcev (v smislu njihove ekonomske odvisnosti). V tem primeru so arhitekti ekonomsko odvisni od svoje nasprotne stranke (podjetja X), saj 90 % svojih dohodkov ustvarijo v tem podjetju. Zato se lahko štejejo za sestavni del podjetja X. |
| --- | --- |

(25)

Primer 3

Okoliščine: podjetje X je arhitekturno podjetje, ki za izvedbo svojih projektov najema veliko (samozaposlenih) arhitektov. Arhitekti 90 % svojih dohodkov ustvarijo v podjetju X. Po kolektivnih pogajanjih s podjetjem X sklenejo pogodbo, ki določa največ 45 ur delovnega časa na teden, letni dopust v višini 26 koledarskih dni in določene stopnje plačila glede na raven izkušenj arhitekta.

Analiza: samozaposleni arhitekti se tako kot drugi neodvisni izvajalci na splošno štejejo za podjetja za namene člena 101 PDEU, zato se ta določba uporablja za sporazume med njimi. Vendar pa sporazum, sklenjen med samozaposlenimi arhitekti in podjetjem X, ne spada na področje uporabe člena 101 PDEU, saj gre za kolektivno pogodbo v zvezi z delovnimi pogoji med podjetjem X in posamezniki, za katere se lahko šteje, da so v položaju, primerljivem s položajem delavcev (v smislu njihove ekonomske odvisnosti). V tem primeru so arhitekti ekonomsko odvisni od svoje nasprotne stranke (podjetja X), saj 90 % svojih dohodkov ustvarijo v tem podjetju. Zato se lahko štejejo za sestavni del podjetja X.

(b)   Samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki delajo poleg delavcev

| (26) | Samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki za isto nasprotno stranko opravljajo enake ali podobne naloge poleg delavcev, so v položaju, primerljivem s položajem delavcev, saj svoje storitve opravljajo pod vodstvom svoje nasprotne stranke in ne nosijo poslovnih tveganj dejavnosti nasprotne stranke in niso neodvisne pri opravljanju zadevne gospodarske dejavnosti. Pristojni nacionalni organi/sodišča morajo odločiti, ali je treba pogodbeno razmerje samozaposlenih oseb, ki delajo poleg delavcev, prerazvrstiti v delovno razmerje. Vendar imajo tudi samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki niso prerazvrščene med delavce, lahko koristi od kolektivnih pogajanj. To potrjuje praksa v več državah članicah, kjer kolektivne pogodbe zajemajo delavce in samozaposlene osebe, dejavne v istih sektorjih (25). |
| --- | --- |

(26)

| (27) | Zato kolektivne pogodbe v zvezi z delovnimi pogoji med nasprotno stranko in samozaposlenimi osebami brez zaposlenih, ki opravljajo enake ali podobne naloge poleg delavcev iste nasprotne stranke, ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU, tudi če nacionalni organi/sodišča zadevnih samozaposlenih oseb niso prerazvrstili med delavce. Enako velja za kolektivne pogodbe, ki v skladu s sistemi socialnega dialoga zajemajo tako delavce kot samozaposlene osebe brez zaposlenih.







  Primer 4



  Okoliščine: podjetje X organizira orkestrske koncerte in druge dogodke klasične glasbe. Več glasbenikov dela za podjetje X bodisi kot delavci bodisi kot samozaposlene osebe na podlagi letnih pogodb. Kulturni direktor podjetja X tem glasbenikom ne glede na njihov status določi dela, ki jih morajo izvajati, čas in kraj vaj ter dogodke, na katerih morajo sodelovati. Podjetje X je z vsemi glasbeniki sklenilo kolektivno pogodbo. Ta določa največ 45 delovnih ur na teden in glasbenikom zagotavlja en dan izrednega dopusta po izvedbi treh koncertov v enem tednu.

  Analiza: samozaposleni glasbeniki brez zaposlenih so glede podrejenosti in podobnosti nalog v primerljivem položaju kot delavci podjetja X. Opravljajo enake naloge kot zaposleni glasbeniki (tj. izvajajo glasbo na prireditvah), zanje veljajo enaka navodila podjetja X glede vsebine, kraja in časa nastopov, prav tako so zaposleni za podobno obdobje kot zaposleni glasbeniki. V teh okoliščinah kolektivna pogodba, ki ureja delovne pogoje glasbenikov, ne spada na področje uporabe člena 101 PDEU. |
| --- | --- |

(27)

Primer 4

Okoliščine: podjetje X organizira orkestrske koncerte in druge dogodke klasične glasbe. Več glasbenikov dela za podjetje X bodisi kot delavci bodisi kot samozaposlene osebe na podlagi letnih pogodb. Kulturni direktor podjetja X tem glasbenikom ne glede na njihov status določi dela, ki jih morajo izvajati, čas in kraj vaj ter dogodke, na katerih morajo sodelovati. Podjetje X je z vsemi glasbeniki sklenilo kolektivno pogodbo. Ta določa največ 45 delovnih ur na teden in glasbenikom zagotavlja en dan izrednega dopusta po izvedbi treh koncertov v enem tednu.

Analiza: samozaposleni glasbeniki brez zaposlenih so glede podrejenosti in podobnosti nalog v primerljivem položaju kot delavci podjetja X. Opravljajo enake naloge kot zaposleni glasbeniki (tj. izvajajo glasbo na prireditvah), zanje veljajo enaka navodila podjetja X glede vsebine, kraja in časa nastopov, prav tako so zaposleni za podobno obdobje kot zaposleni glasbeniki. V teh okoliščinah kolektivna pogodba, ki ureja delovne pogoje glasbenikov, ne spada na področje uporabe člena 101 PDEU.

(c)   Samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki delajo prek digitalnih platform za delo

| (28) | S pojavom gospodarstva spletnih platform in zagotavljanja dela prek digitalnih platform za delo je nastala nova realnost za nekatere samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki se pri opravljanju dela prek digitalnih platform za delo ali zanje znajdejo v položaju, primerljivem s položajem delavcev. Samozaposlene osebe brez zaposlenih so lahko odvisne od digitalnih platform, zlasti z vidika stikov s strankami, in se pogosto srečujejo s ponudbami za delo v smislu „vzemi ali pusti“, pri čemer imajo malo ali nič možnosti za pogajanja o svojih delovnih pogojih, vključno s plačilom. Digitalne platforme za delo običajno lahko enostransko določijo pogoje sodelovanja brez predhodnega obveščanja samozaposlenih oseb brez zaposlenih ali posvetovanja z njimi. |
| --- | --- |

(28)

| (29) | Nedavna sodna praksa in spremembe zakonodaje na nacionalni ravni dajejo dodatne informacije o primerljivosti takih samozaposlenih oseb z delavci. Nacionalna sodišča v zadevah v zvezi s prerazvrstitvijo vse pogosteje prepoznavajo odvisnost ponudnikov storitev od določenih vrst platform ali celo obstoj delovnega razmerja (26). Podobno so nekatere države članice sprejele zakonodajo (27), ki v zvezi s ponudniki storitev za digitalne platforme ali prek njih določa domnevo o delovnem razmerju ali pravico do kolektivnih pogajanj. |
| --- | --- |

(29)

| (30) | Za namene teh smernic izraz digitalna platforma za delo pomeni vsako fizično ali pravno osebo za zagotavljanje komercialne storitve, ki izpolnjuje vse naslednje zahteve: (i) vsaj delno se zagotavlja na daljavo prek elektronskih sredstev, kot je spletno mesto ali mobilna aplikacija; (ii) zagotavlja se na zahtevo prejemnika storitve, (iii) njen nujni in bistveni sestavni del pa je organizacija dela, ki ga opravljajo posamezniki, ne glede na to, ali se to delo opravlja prek spleta ali na določeni lokaciji. Platforme, ki ne organizirajo dela posameznikov, temveč zgolj zagotavljajo sredstva, prek katerih lahko samozaposlene osebe brez zaposlenih dosežejo končne uporabnike, niso digitalne platforme za delo. Na primer platforma, ki zgolj združuje in prikazuje razpoložljive ponudnike storitev (npr. vodovodne inštalaterje) na določenem območju ter tako strankam omogoča, da na zahtevo uporabijo njihove storitve, se ne šteje za digitalno platformo za delo, saj ne organizira dela ponudnikov storitev. |
| --- | --- |

(30)

| (31) | Na podlagi teh preudarkov kolektivne pogodbe med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in digitalnimi platformami za delo, ki so glede na svoje značilnosti in cilj namenjene izboljšanju delovnih pogojev, ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU, tudi če nacionalni organi/sodišča zadevnih samozaposlenih oseb niso prerazvrstili med delavce.







  Primer 5



  Okoliščine: skupina voznikov, ki delajo za platforme za naročanje prevoza prek aplikacij, začne pogajanja z regionalnim združenjem platform za naročanje prevoza prek aplikacij, da bi sklenila kolektivno pogodbo za izboljšanje delovnih pogojev voznikov. Platforme za naročanje prevoza prek aplikacij (člani združenja) pred začetkom pogajanj z vozniki uskladijo svojo pogajalsko strategijo. Na koncu pogajanja propadejo in kolektivna pogodba ni sklenjena. Nato združenje platform za naročanje prevoza prek aplikacij sprejme sklep, ki za potrošnike določa najnižjo ceno 5 EUR na prevoz. Platforme so se pred začetkom pogajanj z vozniki v okviru usklajevanja pogovarjale tudi o možnosti določitve najnižje cene na prevoz.

  Analiza: platforme za naročanje prevoza prek aplikacij se poskušajo prek svojega združenja z vozniki pogajati o kolektivni pogodbi, da bi se izboljšali delovni pogoji voznikov. Čeprav se pogodba na koncu ne sklene, pogajanja med samozaposlenimi vozniki brez zaposlenih in združenjem platform ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU. Enako velja za usklajevanje med platformami pred pogajanji z vozniki, če je tako usklajevanje potrebno in sorazmerno za pogajanja o kolektivni pogodbi, zajeti s temi smernicami.
  Vendar pa se razprave med platformami o najnižji ceni za prevoz, ki se zaračuna potrošnikom, ne nanašajo na delovne pogoje. Tako usklajevanje cen med konkurenti lahko pomeni kršitev člena 101 PDEU. Sklep, ki ga je sprejelo združenje platform za naročanje prevoza prek aplikacij, nikakor ne spada na področje uporabe teh smernic, ker ni rezultat kolektivnih pogajanj med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in njihovimi nasprotnimi strankami. Je rezultat dogovora med člani združenja, tj. platformami (nasprotnimi strankami).
  Če pa bi se samozaposleni vozniki brez zaposlenih in združenje platform kolektivno dogovorili o minimalni postavki 5 EUR na prevoz za voznike (ne glede na to, kako se ta strošek prenese na potrošnike), bi se tak dogovor obravnaval kot dogovor v zvezi z delovnimi pogoji in tako ne bi spadal na področje uporabe člena 101 PDEU. |
| --- | --- |

(31)

Primer 5

Okoliščine: skupina voznikov, ki delajo za platforme za naročanje prevoza prek aplikacij, začne pogajanja z regionalnim združenjem platform za naročanje prevoza prek aplikacij, da bi sklenila kolektivno pogodbo za izboljšanje delovnih pogojev voznikov. Platforme za naročanje prevoza prek aplikacij (člani združenja) pred začetkom pogajanj z vozniki uskladijo svojo pogajalsko strategijo. Na koncu pogajanja propadejo in kolektivna pogodba ni sklenjena. Nato združenje platform za naročanje prevoza prek aplikacij sprejme sklep, ki za potrošnike določa najnižjo ceno 5 EUR na prevoz. Platforme so se pred začetkom pogajanj z vozniki v okviru usklajevanja pogovarjale tudi o možnosti določitve najnižje cene na prevoz.

Analiza: platforme za naročanje prevoza prek aplikacij se poskušajo prek svojega združenja z vozniki pogajati o kolektivni pogodbi, da bi se izboljšali delovni pogoji voznikov. Čeprav se pogodba na koncu ne sklene, pogajanja med samozaposlenimi vozniki brez zaposlenih in združenjem platform ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU. Enako velja za usklajevanje med platformami pred pogajanji z vozniki, če je tako usklajevanje potrebno in sorazmerno za pogajanja o kolektivni pogodbi, zajeti s temi smernicami.

Vendar pa se razprave med platformami o najnižji ceni za prevoz, ki se zaračuna potrošnikom, ne nanašajo na delovne pogoje. Tako usklajevanje cen med konkurenti lahko pomeni kršitev člena 101 PDEU. Sklep, ki ga je sprejelo združenje platform za naročanje prevoza prek aplikacij, nikakor ne spada na področje uporabe teh smernic, ker ni rezultat kolektivnih pogajanj med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in njihovimi nasprotnimi strankami. Je rezultat dogovora med člani združenja, tj. platformami (nasprotnimi strankami).

Če pa bi se samozaposleni vozniki brez zaposlenih in združenje platform kolektivno dogovorili o minimalni postavki 5 EUR na prevoz za voznike (ne glede na to, kako se ta strošek prenese na potrošnike), bi se tak dogovor obravnaval kot dogovor v zvezi z delovnimi pogoji in tako ne bi spadal na področje uporabe člena 101 PDEU.

4.   Prednostne naloge izvrševanja komisije

| (32) | V nekaterih primerih so samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki niso v položaju, primerljivem s položajem delavcev, kljub temu lahko v šibkem pogajalskem položaju v razmerju do nasprotnih strank in zato ne morejo bistveno vplivati na svoje delovne pogoje. Torej tudi če ni mogoče domnevati, da njihove kolektivne pogodbe ne spadajo na področje uporabe člena 101 PDEU, se lahko te samozaposlene osebe brez zaposlenih dejansko srečujejo s podobnimi vprašanji kot samozaposlene osebe brez zaposlenih iz zgoraj opisanih kategorij. Zato Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam, če je njihov namen odpraviti očitno neravnovesje v pogajalski moči samozaposlenih oseb brez zaposlenih v primerjavi z njihovimi nasprotnimi strankami ter če so glede na svoje značilnosti in cilj namenjene izboljšanju delovnih pogojev. |
| --- | --- |

(32)

| (33) | Za naslednje kategorije kolektivnih pogodb se bo štelo, da izpolnjujejo zgornja merila: |
| --- | --- |

(33)

(a)   Kolektivne pogodbe, ki jih samozaposlene osebe brez zaposlenih sklenejo z nasprotnimi strankami z določeno ekonomsko močjo

| (34) | Samozaposlene osebe brez zaposlenih, ki poslujejo z nasprotnimi strankami, ki imajo določeno raven ekonomske in s tem kupne moči, morda nimajo dovolj pogajalske moči, da bi vplivale na svoje delovne pogoje. V tem primeru so lahko kolektivne pogodbe zakonito sredstvo za odpravo neravnovesja v pogajalski moči med stranema. |
| --- | --- |

(34)

| (35) | Zato Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in njihovimi nasprotnimi strankami v primerih, ko obstaja očitno neravnovesje v pogajalski moči (28). Štelo se bo, da tako neravnovesje v pogajalski moči obstaja, vsaj:






  — | kadar se samozaposlene osebe brez zaposlenih pogajajo ali sklepajo kolektivne pogodbe z eno ali več nasprotnimi strankami, ki predstavljajo celoten sektor ali industrijo, in |
| --- | --- | --- |

(35)

—

kadar se samozaposlene osebe brez zaposlenih pogajajo ali sklepajo kolektivne pogodbe z eno ali več nasprotnimi strankami, ki predstavljajo celoten sektor ali industrijo, in

| — | kadar se samozaposlene osebe brez zaposlenih pogajajo ali sklepajo kolektivne pogodbe z nasprotno stranko, katere skupni letni promet presega 2 milijona EUR ali ki ima najmanj deset zaposlenih, ali z več nasprotnimi strankami, ki skupaj presegajo enega od teh pragov (29). |
| --- | --- |

—

kadar se samozaposlene osebe brez zaposlenih pogajajo ali sklepajo kolektivne pogodbe z nasprotno stranko, katere skupni letni promet presega 2 milijona EUR ali ki ima najmanj deset zaposlenih, ali z več nasprotnimi strankami, ki skupaj presegajo enega od teh pragov (29).

| Primer 6



  Okoliščine: podjetja X, Y in Z zagotavljajo storitve vzdrževanja in popravila avtomobilov. Skupni promet podjetja X znaša 700 000 EUR, podjetja Y 1 milijon EUR, podjetja Z pa 500 000 EUR. Samozaposleni tehniki brez zaposlenih, ki delajo za ta podjetja kot neodvisni ponudniki storitev, so nezadovoljni z nizkim plačilom in slabimi varnostnimi pogoji, zato se odločijo za kolektivna pogajanja s podjetji X, Y in Z, da bi izboljšali svoje delovne pogoje. Ta tri podjetja se nočejo pogajati, saj trdijo, da bi kolektivna pogodba s samozaposlenimi tehniki brez zaposlenih kršila člen 101 PDEU.

  Analiza: samozaposleni tehniki brez zaposlenih in tri podjetja za avtomobilske storitve so podjetja v smislu člena 101 PDEU. Domneva o neravnovesju v pogajalski moči ne bi veljala, če bi se družbe X, Y ali Z pogajale neodvisno, saj nobena od njih ne dosega praga 2 milijonov EUR prometa iz odstavka 35 teh smernic. Vendar v tem primeru domneva velja, ker se tri družbe pogajajo kolektivno in se zato upošteva njihov skupni promet. Zato Komisija v tem primeru ne bi ukrepala proti kolektivnim pogodbam v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih. |
| --- |

Primer 6

Okoliščine: podjetja X, Y in Z zagotavljajo storitve vzdrževanja in popravila avtomobilov. Skupni promet podjetja X znaša 700 000 EUR, podjetja Y 1 milijon EUR, podjetja Z pa 500 000 EUR. Samozaposleni tehniki brez zaposlenih, ki delajo za ta podjetja kot neodvisni ponudniki storitev, so nezadovoljni z nizkim plačilom in slabimi varnostnimi pogoji, zato se odločijo za kolektivna pogajanja s podjetji X, Y in Z, da bi izboljšali svoje delovne pogoje. Ta tri podjetja se nočejo pogajati, saj trdijo, da bi kolektivna pogodba s samozaposlenimi tehniki brez zaposlenih kršila člen 101 PDEU.

Analiza: samozaposleni tehniki brez zaposlenih in tri podjetja za avtomobilske storitve so podjetja v smislu člena 101 PDEU. Domneva o neravnovesju v pogajalski moči ne bi veljala, če bi se družbe X, Y ali Z pogajale neodvisno, saj nobena od njih ne dosega praga 2 milijonov EUR prometa iz odstavka 35 teh smernic. Vendar v tem primeru domneva velja, ker se tri družbe pogajajo kolektivno in se zato upošteva njihov skupni promet. Zato Komisija v tem primeru ne bi ukrepala proti kolektivnim pogodbam v zvezi z delovnimi pogoji samozaposlenih oseb brez zaposlenih.

(b)   Kolektivne pogodbe, ki jih samozaposlene osebe sklenejo v skladu z nacionalno zakonodajo ali zakonodajo EU

| (36) | V nekaterih primerih si je nacionalni zakonodajalec v okviru uresničevanja socialnih ciljev prizadeval obravnavati neravnovesje v pogajalski moči nekaterih kategorij samozaposlenih oseb brez zaposlenih, tako da je (i) tem osebam izrecno priznal pravico do kolektivnih pogajanj ali da je (ii) s področja uporabe nacionalnega konkurenčnega prava izključil kolektivne pogodbe, ki jih sklenejo samozaposlene osebe v določenih poklicih. Če so taki nacionalni ukrepi sprejeti zaradi upoštevanja socialnih ciljev, Komisija torej ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam, ki vključujejo kategorije samozaposlenih oseb brez zaposlenih, za katere se uporablja taka nacionalna zakonodaja.







  Primer 7



  Okoliščine: z nacionalno zakonodajo države članice A so s področja uporabe nacionalnega konkurenčnega prava izključene pogodbe, ki jih sklenejo nekatere samozaposlene osebe v kulturnem sektorju.

  Analiza: država članica A je določila sektorsko izjemo v okviru nacionalnega konkurenčnega prava zaradi upoštevanja socialnih ciljev. Tudi če področje uporabe ukrepa presega položaj samozaposlenih oseb brez zaposlenih iz oddelka III teh smernic, Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam, ki jih samozaposlene osebe brez zaposlenih sklenejo v skladu z nacionalnim ukrepom.


  Primer 8



  Okoliščine: delovno pravo države članice B določa pravico samozaposlenih novinarjev brez zaposlenih do kolektivnih pogajanj s podjetji, za katere opravljajo storitve.

  Analiza: država članica B je posebni kategoriji samozaposlenih oseb, in sicer novinarjem, izrecno priznala pravico do kolektivnih pogajanj. To pomeni, da kolektivne pogodbe, sklenjene med novinarji in podjetji, za katere ti opravljajo storitve, v skladu z nacionalnim konkurenčnim pravom ne veljajo za protikonkurenčne. Zato v tem primeru Komisija ne bi ukrepala proti kolektivnim pogodbam, ki so jih sklenili samozaposleni novinarji brez zaposlenih. |
| --- | --- |

(36)

Primer 7

Okoliščine: z nacionalno zakonodajo države članice A so s področja uporabe nacionalnega konkurenčnega prava izključene pogodbe, ki jih sklenejo nekatere samozaposlene osebe v kulturnem sektorju.

Analiza: država članica A je določila sektorsko izjemo v okviru nacionalnega konkurenčnega prava zaradi upoštevanja socialnih ciljev. Tudi če področje uporabe ukrepa presega položaj samozaposlenih oseb brez zaposlenih iz oddelka III teh smernic, Komisija ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam, ki jih samozaposlene osebe brez zaposlenih sklenejo v skladu z nacionalnim ukrepom.

Primer 8

Okoliščine: delovno pravo države članice B določa pravico samozaposlenih novinarjev brez zaposlenih do kolektivnih pogajanj s podjetji, za katere opravljajo storitve.

Analiza: država članica B je posebni kategoriji samozaposlenih oseb, in sicer novinarjem, izrecno priznala pravico do kolektivnih pogajanj. To pomeni, da kolektivne pogodbe, sklenjene med novinarji in podjetji, za katere ti opravljajo storitve, v skladu z nacionalnim konkurenčnim pravom ne veljajo za protikonkurenčne. Zato v tem primeru Komisija ne bi ukrepala proti kolektivnim pogodbam, ki so jih sklenili samozaposleni novinarji brez zaposlenih.

| (37) | Podobno direktiva o avtorskih pravicah (30) določa načelo, da so avtorji in izvajalci (31) upravičeni do prejemanja primernega in sorazmernega plačila, kadar licencirajo ali prenesejo svoje izključne pravice za izkoriščanje svojih del ali drugih predmetov varstva, zaščitenih z avtorsko in sorodnimi pravicami (32). Avtorji in izvajalci so običajno v šibkejšem pogodbenem položaju kot njihove nasprotne stranke (33), Direktiva pa predvideva možnost okrepitve njihovega pogodbenega položaja, da se zagotovi pravično plačilo v njihovih pogodbah za izkoriščanje del (34). Direktiva o avtorskih pravicah državam članicam omogoča prožnost pri izvajanju tega načela z različnimi mehanizmi (vključno s kolektivnimi pogajanji), če so v skladu z zakonodajo EU (35). |
| --- | --- |

(37)

| (38) | Komisija v skladu s temi določbami in brez poseganja v druge določbe direktive o avtorskih pravicah ne bo ukrepala proti kolektivnim pogodbam, ki jih samozaposleni avtorji ali izvajalci brez zaposlenih sklenejo z nasprotnimi strankami v skladu s to direktivo. |
| --- | --- |

(38)

| (39) | Odstavek 38 teh smernic se ne uporablja za kolektivna pogajanja, sklenjena v okviru organizacij za kolektivno upravljanje pravic ali neodvisnih subjektov za upravljanje (36). Te smernice se ne bi smele razlagati tako, da iz uporabe konkurenčnega prava EU izključujejo ravnanja teh organizacij ali subjektov (37).







  Primer 9



  Okoliščine: podjetje Y izdaja časopise in revije. Več samozaposlenih novinarjev prispeva članke za publikacije podjetja Y. Podjetje Y plačuje novinarje na podlagi člankov, objavljenih v posameznem časopisu ali reviji. Novinarji niso zadovoljni z višino plačila, ki ga prejemajo od podjetja Y, zato se z njim pogajajo in skupaj dogovorijo o 20-odstotnem povečanju licenčnin (plačila), ki jih plačuje podjetje Y.

  Analiza: Komisija v skladu s temi smernicami ne bo ukrepala proti kolektivni pogodbi, ki so jo sklenili samozaposleni novinarji brez zaposlenih in podjetje Y, saj je bila sklenjena v skladu z direktivo o avtorskih pravicah. |
| --- | --- |

(39)

Primer 9

Okoliščine: podjetje Y izdaja časopise in revije. Več samozaposlenih novinarjev prispeva članke za publikacije podjetja Y. Podjetje Y plačuje novinarje na podlagi člankov, objavljenih v posameznem časopisu ali reviji. Novinarji niso zadovoljni z višino plačila, ki ga prejemajo od podjetja Y, zato se z njim pogajajo in skupaj dogovorijo o 20-odstotnem povečanju licenčnin (plačila), ki jih plačuje podjetje Y.

Analiza: Komisija v skladu s temi smernicami ne bo ukrepala proti kolektivni pogodbi, ki so jo sklenili samozaposleni novinarji brez zaposlenih in podjetje Y, saj je bila sklenjena v skladu z direktivo o avtorskih pravicah.

---

(1)  V teh smernicah se izraz „samozaposlene osebe brez zaposlenih“ nanaša na osebe, ki nimajo pogodbe o zaposlitvi ali niso v delovnem razmerju in ki se pri opravljanju zadevnih storitev zanašajo predvsem na lastno delo.

(2)  V teh smernicah se izraz „nasprotne stranke“ nanaša na podjetja, s katerimi samozaposlene osebe brez zaposlenih sklepajo pogodbe (tj. njihove profesionalne stranke), vključno z združenji takih podjetij.

(3)  Naslov VII, poglavje 1, oddelek 1, PDEU in Protokol št. 27 k PEU in PDEU.

(4)  Evropski steber socialnih pravic, točka 8; https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/economy-works-people/jobs-growth-and-investment/european-pillar-social-rights/european-pillar-social-rights-20-principles_sl.

(5)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, točka 22; sodba z dne 21. septembra 1999, Albany International BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, točka 59; sodba z dne 11. decembra 2007, International Transport Workers’ Federation in Finnish Seamen’s Union/Viking Line ABP in OÜ Viking Line Eesti, C-438/05, EU:C:2007:772, točka 49, in sodba z dne 9. julija 2009, 3F/Komisija Evropskih skupnosti, C-319/07, EU:C:2009:435, točka 50.

(6)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, točka 23; sodba z dne 21. septembra 1999, Albany International BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430, točka 60; sodba z dne 21. septembra 1999, Brentjens' Handelsonderneming BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds voor de Handel in Bouwmaterialen, C-115/97, EU:C:1999:434, točka 57; sodba z dne 21. septembra 1999, Maatschappij Drijvende Bokken BV/Stichting Pensioenfonds voor de Vervoer- en Havenbedrijven, C-219/97, EU:C:1999:437, točka 47; sodba z dne 12. septembra 2000, Pavel Pavlov in drugi/Stichting Pensioenfonds Medische Specialisten, C-180/98, EU:C:2000:428, točka 67; sodba z dne 21. septembra 2000, Hendrik van der Woude/Stichting Beatrixoord, C-222/98, EU:C:2000:475, točka 22, in sodba z dne 3. marca 2011, AG2R Prévoyance/Beaudout Père et Fils SARL, C-437/09, EU:C:2011:112, točka 29.

(7)  V nasprotju z dejanskimi samozaposlenimi osebami, ki lahko svobodno izbirajo svojo dejavnost, kraj, čas in način dela ter ga opravljajo na lastno odgovornost.

(8)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, točki 30 in 31.

(9)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, točki 36 in 37.

(10)  Evropski parlament, Poročilo z dne 13. oktobra 2021 o položaju umetnikov in okrevanju kulturnega sektorja v EU (2020/2261(INI)), Odbor za kulturo in izobraževanje, https://www.europarl.europa.eu/doceo/document/A-9-2021-0283_SL.html#title1.

(11)  Sodba z dne 23. aprila 1991, Klaus Höfner in Fritz Elser/Macrotron GmbH, zadeva C-41/90, EU:C:1991:161, točka 21; sodba z dne 16. novembra 1995, Fédération Française des Sociétés d'Assurance, Société Paternelle-Vie, Union des Assurances de Paris-Vie in Caisse d'Assurance et de Prévoyance Mutuelle des Agriculteurs proti Ministère de l'Agriculture et de la Pêche, zadeva C-244/94, EU:C:1995:392, točka 14, in sodba z dne 11. decembra 1997, Job Centre coop. arl., zadeva C-55/96, EU:C:1997:603, točka 21.

(12)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, točka 27; sodba z dne 28. februarja 2013, Ordem dos Técnicos Oficiais de Contas/Autoridade da Concorrência, C-1/12, EU:C:2013:127, točki 36 in 37, in sodba z dne 14. decembra 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio/Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, točka 45.

(13)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, točka 33, in sodba z dne 14. decembra 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio/Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, točki 43 in 44.

(14)  V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča je bistvena značilnost delovnega razmerja okoliščina, da oseba za „nek čas v korist druge osebe in po njenih navodilih opravlja delo, v zameno za katero prejme plačilo“. Opozoriti je treba, da se razvrstitev osebe kot „delavca“ ali „samozaposlene osebe“ določi predvsem za vsak primer posebej po nacionalnem pravu in ob upoštevanju sodne prakse Sodišča. Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, točka 34; sodba z dne 21. februarja 2013, L. N./Styrelsen for Videregående Uddannelser og Uddannelsesstøtte, C-46/12, EU:C:2013:97, točka 40, in sodba z dne 10. septembra 2014, Iraklis Haralambidis/Calogero Casilli, C-270/13, EU:C:2014:2185, točka 28.

(15)  Členi 206 do 210 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (UL L 347, 20.12.2013, str. 671). Člena 40 in 41 Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 (UL L 354, 28.12.2013, str. 1).

(16)  Sporočilo Komisije – Obvestilo – Smernice o uporabi člena 81(3) Pogodbe (UL C 101, 27.4.2004, str. 97, odstavek 34).

(17)  Člen 2(1) Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o pravicah potrošnikov, spremembi Direktive Sveta 93/13/EGS in Direktive 1999/44/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 85/577/EGS in Direktive 97/7/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 304, 22.11.2011, str. 64).

(18)  Enaka ugotovitev bi veljala, če bi kolektivna pogodba vključevala klavzulo, ki bi urejala druga vprašanja, ki presegajo delovne pogoje, na primer delovni čas, v katerem bi vse tri platforme zagotavljale svoje storitve.

(19)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media proti /Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, in sodba z dne 21. septembra 1999, Albany International BV/Stichting Bedrijfspensioenfonds Textielindustrie, C-67/96, EU:C:1999:430.

(20)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, točka 31.

(21)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, ECLI:EU:C:2014:2411, točka 32.

(22)  Sodba z dne 4. decembra 2014, FNV Kunsten Informatie en Media/Staat der Nederlanden, C-413/13, EU:C:2014:2411, točka 33, in sodba z dne 14. decembra 2006, Confederación Española de Empresarios de Estaciones de Servicio/Compañía Española de Petróleos SA, C-217/05, EU:C:2006:784, točki 43 in 44.

(23)  Nekatere samozaposlene osebe brez zaposlenih lahko spadajo v več kategorij iz teh smernic.

(24)  Na primer, Nemčija na podlagi člena 12a zakona o kolektivnih pogodbah v različici, objavljeni 25. avgusta 1969 (zvezni uradni list I, str. 1323), kakor je bil nazadnje spremenjen s členom 8 zakona z dne 20. maja 2020 (zvezni uradni list I, str. 1055), ali Španija na podlagi člena 11 zakona 20/2007 z dne 11. julija 2007 o statusu samozaposlitve, uradni list št. 166 z dne 12. julija 2007, strani 29964 do 29978, sta se obe oprli na merilo ekonomske odvisnosti. Nekatere samozaposlene osebe brez zaposlenih lahko spadajo v več kategorij v teh smernicah.

(25)  Glej na primer člen 14 kolektivne pogodbe za gledališki in plesni sektor na Nizozemskem, sklenjene med zvezo umetnikov (Kunstenbond) in nizozemskim združenjem za uprizoritvene umetnosti (Nederlandse Associatie voor Podiumkunsten) za obdobje od 1. januarja 2020 do 31. decembra 2021, na voljo na https://www. napk. nl/wp-content/uploads/2019/12/Cao-TD-2020-2021. pdf; ali člen 2 kolektivne pogodbe za poklicne novinarje, sklenjene med Gospodarsko zbornico Slovenije, Svetom RTV Slovenija in Združenjem radijskih postaj Slovenije ter Sindikatom novinarjev Slovenije, na voljo na http://www. pisrs. si/Pis. web/pregledPredpisa?id=KOLP49.

(26)  Za podroben pregled sodne prakse v devetih državah članicah EU, Švici in Združenem kraljestvu glej Hießl, C., „Case Law on the Classification of Platform Workers: Cross-European Comparative Analysis and Tentative Conclusions“, Comparative Labour Law & Policy Journal,2. maj 2021, https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=3839603.

(27)  Glej na primer španski kraljevi zakonski odlok št. 9/2021 z dne 11. maja o spremembi prečiščenega besedila statuta delavcev, odobrenega s kraljevim zakonodajnim odlokom št. 2/2015 z dne 23. oktobra, za zagotovitev delavskih pravic oseb, ki se ukvarjajo z delom prek digitalnih platform, uradni list št. 113 z dne 12. maja 2021, strani 56733 do 56738, ali grški zakon 4808/2021 o varstvu dela – ustanovitev neodvisnega organa za inšpekcijo dela – ratifikacija Konvencije št. 190 Mednarodne organizacije dela o odpravi nasilja in nadlegovanja v svetu dela – ratifikacija Konvencije št. 187 Mednarodne organizacije dela o promocijskem okviru za varnost in zdravje pri delu – izvajanje Direktive (EU) 2019/1158 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2019 o usklajevanju poklicnega in zasebnega življenja ter drugih določb ministrstva za delo in socialne zadeve in drugih nujnih ureditev, uradni list Α' 101/19-06-2021.

(28)  Te smernice se ne bi smele razlagati tako, da določajo (pozitivno) prednostno nalogo izvrševanja Komisije v zvezi s kolektivnimi pogajanji in sporazumi med samozaposlenimi osebami brez zaposlenih in podjetji pod temi pragovi.

(29)  Izračunano v skladu s Prilogo, naslov 1, k Priporočilu Komisije z dne 6. maja 2003 o opredelitvi mikro, malih in srednje velikih podjetij (notificirano pod dokumentarno številko C(2003) 1422) (UL L 124, 20.5.2003, str. 36).

(30)  Direktiva (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (PE/51/2019/REV/1, UL L 130, 17.5.2019, str. 92).

(31)  Člen 18 direktive o avtorskih pravicah se uporablja za vse avtorje in izvajalce, razen za avtorje računalniškega programa v smislu člena 2 Direktive 2009/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o pravnem varstvu računalniških programov (UL L 111, 5.5.2009, str. 16). Člen 23(2) Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (PE/51/2019/REV/1, UL L 130, 17.5.2019, str. 92).

(32)  Člen 18(1) in uvodna izjava 72 Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (PE/51/2019/REV/1, UL L 130, 17.5.2019, str. 92). Glej tudi uvodno izjavo 73 te direktive, v skladu s katero mora biti plačilo avtorjev in izvajalcev „ ustrezno in sorazmerno z dejansko ali potencialno ekonomsko vrednostjo licenciranih ali prenesenih pravic ob upoštevanju prispevka avtorja ali izvajalca k celotnemu delu ali drugemu predmetu varstva ter vseh drugih okoliščin primera, kot so tržne prakse ali dejansko izkoriščanje dela“.

(33)  Uvodna izjava 72 Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (PE/51/2019/REV/1, UL L 130, 17.5.2019, str. 92).

(34)  Kolektivna pogajanja se lahko uporabljajo tudi v primerih iz člena 19(5), člena 20(1) in člena 22(5) Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (PE/51/2019/REV/1, UL L 130, 17.5.2019, str. 92).

(35)  Člen 18(2) in uvodna izjava 73 Direktive (EU) 2019/790 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. aprila 2019 o avtorski in sorodnih pravicah na enotnem digitalnem trgu in spremembi direktiv 96/9/ES in 2001/29/ES (PE/51/2019/REV/1, UL L 130, 17.5.2019, str. 92).

(36)  „Organizacija za kolektivno upravljanje pravic“ pomeni vsako organizacijo, ki je z zakonom ali z dodelitvijo, licenco ali katerim koli drugim pogodbenim dogovorom pooblaščena za upravljanje avtorske ali sorodnih pravic v imenu več kot enega imetnika pravic in v skupno korist teh imetnikov pravic, pri čemer je to njen edini ali glavni namen, in ki izpolnjuje eno ali obe naslednji merili: (i) je v lasti ali pod nadzorom svojih članov; (ii) je organizirana na nepridobitni osnovi. „Neodvisni subjekt za upravljanje“ pomeni vsako organizacijo, ki je z zakonom ali z dodelitvijo, licenco ali katerim koli drugim pogodbenim dogovorom pooblaščena za upravljanje avtorske ali sorodnih pravic v imenu več kot enega imetnika pravic in v skupno korist teh imetnikov pravic, pri čemer je to njen edini ali glavni namen, in ki: (i) ni v celoti ali deloma v neposredni ali posredni lasti ali pod nadzorom imetnikov pravic in (ii) je organizirana na pridobitni osnovi; člen 3, točki (a) in (b), Direktive 2014/26/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o kolektivnem upravljanju avtorske in sorodnih pravic ter izdajanju več ozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu (UL L 84, 20.3.2014, str. 72).

(37)  Uvodna izjava 56 Direktive 2014/26/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. februarja 2014 o kolektivnem upravljanju avtorske in sorodnih pravic ter izdajanju več ozemeljskih licenc za pravice za glasbena dela za spletno uporabo na notranjem trgu (UL L 84, 20.3.2014, str. 72).

---

| 18.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/12

---

SPOROČILO KOMISIJE

Smernice o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije

(2022/C 123/02)

1.   Uvod

| 1. | Evropska unija temelji na pravni državi (1). Spoštovanje pravne države je ena od vrednot, na katerih temelji Unija in ki so skupne vsem državam članicam, kot je določeno v členu 2 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter v preambulah PEU in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Proračun Unije je eden glavnih instrumentov za izražanje načela solidarnosti (člen 2 PEU), ki je eno od temeljnih načel prava Unije in temelji na medsebojnem zaupanju med državami članicami, da bodo odgovorno uporabljale skupna sredstva iz proračuna Unije. Vendar to medsebojno zaupanje temelji na zavezi vsake od držav članic, da bo spoštovala obveznosti, ki jih ima na podlagi prava Evropske unije, in da bo trajno spoštovala vrednote iz člena 2 PEU, med katerimi je tudi vrednota pravne države. Spoštovanje vrednot iz člena 2 PEU s strani države članice je pogoj za uživanje vseh pravic, ki izhajajo iz uporabe Pogodb v zadevni državi članici (2). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Namen uredbe o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (3) (v nadaljnjem besedilu: uredba o pogojenosti) je zaščititi proračun Unije pred kršitvami načel pravne države, ki dovolj neposredno vplivajo ali pomenijo dovolj neposredno resno tveganje, ki vpliva na dobro finančno poslovodenje ali zaščito finančnih interesov Unije. Uredba o pogojenosti je trajen instrument, ki presega meje danega večletnega finančnega okvira (4). |
| --- | --- |

3.

| 4. | Namen teh smernic je pojasniti pet vidikov uredbe o pogojenosti: (i) pogoje za sprejetje ukrepov, (ii) razmerje med uredbo o pogojenosti in drugimi instrumenti, (iii) sorazmernost ukrepov, ki se predlagajo Svetu, (iv) postopek in postopek ocenjevanja ter (v) varstvo pravic končnih prejemnikov ali upravičencev. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Te smernice niso pravno zavezujoče in ne ustvarjajo ali spreminjajo pravic ali obveznosti glede na tiste iz PEU in Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), finančne uredbe (5), uredbe o pogojenosti, uredbe o uradu OLAF (6), uredbe o EJT (7) ali drugih relevantnih aktov Unije, kot jih razlagata Sodišče in Splošno sodišče (v nadaljnjem besedilu: Sodišče Evropske unije (8)). |
| --- | --- |

5.

2.   Pogoji za sprejetje ukrepov

| 6. | Cilj uredbe o pogojenosti je zaščita proračuna Unije v primeru kršitev načel pravne države v državi članici. Uredba o pogojenosti določa vrsto pogojev, ki morajo biti izpolnjeni za začetek postopka, ki ga določa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Člen 4(1) uredbe o pogojenosti določa: „Kadar se v skladu s členom 6 ugotovi, da kršitve načel pravne države v državi članici dovolj neposredno vplivajo ali pomenijo dovolj neposredno resno tveganje, ki vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije, se sprejmejo ustrezni ukrepi.“ V skladu s členom 4(2) se kršitve načel pravne države nanašajo na enega ali več primerov iz navedenega člena. Take kršitve spadajo na področje uporabe uredbe o pogojenosti. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Komisija začne postopek iz člena 6 uredbe o pogojenosti, če ugotovi, da so izpolnjeni pogoji iz člena 4. Sodišče je razsodilo, da so ti pogoji izpolnjeni le, če ima Komisija utemeljene razloge za domnevo, (i) da je bilo v državi članici kršeno vsaj eno od načel pravne države iz člena 2(a) uredbe o pogojenosti, (ii) da se navedena kršitev nanaša na vsaj enega od primerov, ki jih je mogoče pripisati organu države članice, ali vsaj eno ravnanje takih organov iz člena 4(2) navedene uredbe, če so ti primeri ali ravnanje relevantni za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali za zaščito finančnih interesov Unije, (iii) da zadevna kršitev dovolj neposredno vpliva ali pomeni dovolj neposredno resno tveganje, ki vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna ali finančne interese, z resnično (9) ali dejansko povezavo med kršitvami in vplivi ali resnim tveganjem za vpliv (10). Če so pogoji iz člena 4 izpolnjeni, Komisija začne postopek, razen če meni, da bi lahko proračun Unije učinkoviteje zaščitila z drugimi postopki, določenimi v zakonodaji Unije. Ta postopek zagotavlja varstvo procesnih pravic zadevne države članice. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Komisija bo pri ocenjevanju primerov na podlagi uredbe o pogojenosti uporabila celovit, proaktiven, na tveganju temelječ in ciljno usmerjen pristop, katerega cilj je zagotoviti njeno učinkovito uporabo ter s tem zaščititi proračun Unije in finančne interese Unije. |
| --- | --- |

9.

2.1.   Zadevne kršitve načel pravne države

| 10. | Sodišče je pojasnilo, da člen 2(a) uredbe o pogojenosti določa, da se pojem „pravna država“, kot je opredeljen za namene uporabe navedene uredbe, razume ob upoštevanju drugih vrednot in načel Unije iz člena 2 PEU. Iz tega sledi, da se spoštovanje teh vrednot in načel – kolikor so del same opredelitve vrednote „pravne države“ iz člena 2 PEU ali, kot je razvidno iz drugega stavka navedenega člena, so tesno povezane z družbo, ki spoštuje pravno državo – lahko zahteva v okviru horizontalnega mehanizma pogojenosti, kakršen je tisti, ki je uveden z izpodbijano uredbo (11). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Člen 2(a) uredbe o pogojenosti določa, zgolj za namene navedene uredbe, več načel, ki jih zajema in ki so najustreznejša glede na cilj navedene uredbe, ki je zaščititi proračun Unije (12). Namen navedene določbe ni izčrpna opredelitev pojma pravne države. |
| --- | --- |

11.

| 12. | V zvezi s temeljnimi pravicami je Sodišče pojasnilo, da se nanje sklicuje le kot ponazoritev zahtev načela učinkovitega sodnega varstva. Nasprotno pa je načelo nediskriminacije del opredelitve same pravne države; jasno je, da za državo članico, za katero je značilna diskriminacija, ni mogoče šteti, da zagotavlja spoštovanje pravne države v smislu te skupne vrednote (13). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Uvodna izjava 15 uredbe o pogojenosti se nanaša na „posamezne kršitve“ in „kršitve, ki so razširjene ali so posledica ponavljajočih se praks ali opustitev javnih organov ali splošnih ukrepov, ki so jih sprejeli ti organi“. Uredba o pogojenosti se nanaša na posamezne in sistemske kršitve, ki so zajete, kolikor so pomembne za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali za zaščito finančnih interesov Unije. Komisija lahko tako ocenjuje ukrepe upravnih organov in njihove opustitve. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Namen člena 3 uredbe o pogojenosti je olajšati uporabo uredbe o pogojenosti z določitvijo seznama primerov, ki bi lahko kazali na kršitve načel pravne države (14). Ker je ta seznam zgolj okviren, so lahko v skladu z uredbo o pogojenosti pomembni drugi ukrepi, ravnanja ali opustitve javnih organov ali druge pravne okoliščine iz člena 4(1) Uredbe. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Sodišče je razsodilo, da obstaja jasna povezava med spoštovanjem vrednote pravne države na eni strani ter učinkovitim izvrševanjem proračuna Unije v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja in zaščito finančnih interesov Unije na drugi strani (15). Sodišče je dodalo, da so lahko dobro finančno poslovodenje in finančni interesi resno ogroženi zaradi kršitev načel pravne države v državi članici, saj lahko te kršitve med drugim privedejo do tega, da ni zajamčeno, da odhodki, ki se krijejo iz proračuna Unije, izpolnjujejo vse pogoje financiranja, ki jih določa pravo Unije (16). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Sodišče je razsodilo, da spoštovanja teh pogojev in ciljev financiranja, ki jim sledi Unija pri financiranju odhodkov, ni mogoče zagotoviti v celoti brez učinkovitega sodnega nadzora, namenjenega zagotavljanju skladnosti s pravom Unije; obstoj takega nadzora, tako v državah članicah kot tudi na ravni Unije, ki ga izvajajo neodvisna sodišča, je bistvo pravne države (17). To ne posega v zahtevo po dovolj neposredni povezavi s proračunom Unije. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kršitve načel pravne države se nanašajo na enega ali več primerov ali ravnanj zadevnih javnih organov ali jih je mogoče pripisati takim organom, kolikor so relevantne za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali za zaščito finančnih interesov Unije (18). |
| --- | --- |

17.

| 18. | Sodišče je razsodilo, da je tako relevantnost mogoče domnevati v zvezi z dejavnostmi organov iz točk (a) in (b) člena 4(2) uredbe o pogojenosti, in sicer organov, ki izvršujejo proračun Unije ter izvajajo finančni nadzor, spremljanje in revizijo (19). |
| --- | --- |

18.

| 19. | V zvezi s preiskovalnimi službami in javnim tožilstvom je pravilno delovanje teh služb v skladu s točko (c) navedene določbe zajeto le v delu, v katerem se nanaša na kršitve prava EU v zvezi z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije. Enako velja za preprečevanje in sankcioniranje kršitev prava EU iz točke (e) s strani nacionalnih sodišč ali upravnih organov. Sodni nadzor iz točke (d) je zajet le v delu, v katerem se nanaša na ravnanje organov iz točk (a) do (c). Izterjava neupravičeno izplačanih sredstev iz točke (f) zajema le sredstva iz proračuna Unije, kar velja tudi za sodelovanje z uradom OLAF in EJT iz točke (g). Točka (h) se izrecno nanaša na vse druge primere ali ravnanja organov, ki so pomembni za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije (20). |
| --- | --- |

19.

| 20. | Posledica tega razumevanja je, da bodo v zvezi z nacionalnimi organi, katerih dejavnosti so splošne in niso omejene na izvrševanje ali zaščito proračuna Unije, njihovo ravnanje ali primere, ki pomenijo kršitev načel pravne države, spadale na področje uporabe Uredbe le, kolikor je to pomembno za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali za zaščito finančnih interesov Unije. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Komisija ugotavlja, da je med temi specifičnimi primeri ali ravnanjem javnih organov neučinkovito ali nepravočasno sodelovanje z EJT (21) in uradom OLAF podlaga za ukrepanje v skladu z uredbo o pogojenosti. Kar zadeva EJT (22), to sodelovanje vključuje obveznost pristojnih nacionalnih organov držav članic, ki sodelujejo v EJT, da aktivno pomagajo pri kazenskih preiskavah in pregonu EJT (23) in jih podpirajo. Kar zadeva urad OLAF, to sodelovanje vključuje njegovo pravico (24), da izvaja preglede in inšpekcije na kraju samem, pri čemer potrebuje pomoč za njihovo učinkovito izvajanje, ter da ima dostop do ustreznih informacij, podatkov in dokumentov, da se odloči, ali bo začel preiskavo, ali da preiskavo izvede učinkovito in brez nepotrebnega odlašanja. Vključuje tudi povezane obveznosti zadevne države članice, vključno z naslednjim (25): (i) da obvesti urad OLAF (26), (ii) da uradu OLAF zagotovi pomoč, ki jo potrebuje za učinkovito izvedbo nalog v okviru take preiskave (27), (iii) da sprejme ustrezne varnostne ukrepe, zlasti ukrepe za zaščito relevantnega dokaznega gradiva (28), (iv) da sprejme ustrezne ukrepe na podlagi informacij, ki jih posreduje urad OLAF, preden urad OLAF sprejme odločitev o začetku preiskave (29), ter (v) da zagotovi ustrezno in pravočasno nadaljnje ukrepanje na podlagi poročil in priporočil urada OLAF po zaključku njegovih preiskav in mu poroča o sprejetih ukrepih (30). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Izpolnjevanje teh obveznosti s strani zadevne države članice je resnično bistveno za zagotovitev učinkovite zaščite finančnih interesov Unije. Komisija bo zato spremljala učinkovito in pravočasno sodelovanje z uradom OLAF v skladu z načeli iz člena 3 uredbe o pogojenosti. To je zlasti pomembno za države članice, ki niso vključene v okrepljeno sodelovanje v zvezi z EJT, saj je v teh državah članicah urad OLAF pristojen za preiskovanje domnevnih goljufij, korupcije ali drugih nezakonitih dejanj, ki škodijo finančnim interesom Unije. Poleg tega lahko sistematično pomanjkanje nadaljnjega ukrepanja na podlagi priporočil urada OLAF pomeni, da ravnanje javnih organov predstavlja kršitev načel pravne države v skladu z uredbo o pogojenosti. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Člen 4(2)(h) zajema tudi vse druge primere ali ravnanja organov, ki so pomembni za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije. Sodišče je razsodilo, da je treba člen 4(2)(h) razlagati v povezavi s členom 4(1), ki je v samem jedru horizontalnega mehanizma pogojenosti, vzpostavljenega z navedeno uredbo (31). Sodišče je prav tako razsodilo, da člen 4(2) Uredbe o pogojenosti, zlasti njegova točka (h), niti ne določa neizčrpnega seznama primerov, zajetih z mehanizmom pogojenosti, vzpostavljenim z izpodbijano uredbo, niti ni premalo natančen, da bi bil njen del (32). |
| --- | --- |

23.

| 24. | Primer ali ravnanje organov (ali opustitev s strani organov) v smislu člena 4(2)(h) uredbe o pogojenosti lahko na primer zajema pravilno delovanje organov, pristojnih za zemljiške knjige in povezan nadzor nad zakupom in/ali lastništvom kmetijskih zemljišč (vključno z ukrepi kazenskega pregona, kadar je to ustrezno), če sta zakup in/ali lastništvo pomembna za prejemanje subvencij v okviru skupne kmetijske politike Unije. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Opozoriti je treba, da se uredba o pogojenosti uporablja za vsa sredstva EU. V zvezi s tem sta sozakonodajalca pojasnila tudi, da se lahko uredba o pogojenosti sproži, kadar ni zagotovljeno pravilno delovanje organov, ki izvajajo načrte za okrevanje in odpornost, v skladu s členom 8 Uredbe (EU) 2021/241 (v nadaljnjem besedilu: uredba o mehanizmu za okrevanje in odpornost) (33). Sodišče je tudi pojasnilo, da se lahko uredba o pogojenosti nanaša tudi na kršitve načel pravne države, ki vplivajo na zbiranje lastnih sredstev Unije (34). |
| --- | --- |

25.

2.2.   Vplivi na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije

| 26. | Da bi določeno ravnanje ali stanje spadalo na področje uporabe uredbe o pogojenosti, mora Komisija v skladu s členom 4(1) uredbe o pogojenosti ugotoviti kršitev načel pravne države in oceniti, ali ta kršitev (i) vpliva ali pomeni resno tveganje, ki vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije, in sicer (ii) dovolj neposredno. Ta ocena se opravi za vsak primer posebej. |
| --- | --- |

26.

| 27. | V skladu s prvim pogojem iz odstavka 24 (glej točko (i): „vpliva“) mora ugotovljena kršitev načel pravne države vplivati na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali finančne interese Unije. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Ta vpliv lahko vključuje, prvič, izvrševanje proračuna Unije na način, ki ni v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja, kot so določena v členu 317 PDEU in pravilih, sprejetih za izvrševanje proračuna Unije. Člen 2(59) finančne uredbe opredeljuje „dobro finančno poslovodenje“ kot „izvrševanje proračuna v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti“. Členi 33 do 36 finančne uredbe podrobneje določajo pomen, področje uporabe in posledice teh načel. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Drugič, ta vpliv je mogoče ugotoviti tudi v zvezi s kršitvami načel pravne države, ki škodujejo zaščiti finančnih interesov Unije, ki je določena v členu 325 PDEU in relevantni sekundarni zakonodaji. Zlasti v skladu s členom 63(2) finančne uredbe to zajema vse zakonodajne, regulativne in upravne ukrepe, ki so med drugim namenjeni preprečevanju, odkrivanju in odpravljanju nepravilnosti in goljufij pri izvrševanju proračuna. „Finančni interesi Unije“ v skladu s členom 2(1) Uredbe št. 883/2013 vključujejo „prihodke, odhodke in sredstva, ki so vključena v proračun Evropske unije, kot tudi tista, ki so vključena v proračune institucij, organov, uradov in agencij, ter proračune, ki jih ti upravljajo in nadzirajo“. Poleg tega v skladu s sodno prakso Sodišča pojem „finančni interesi Unije“ v smislu člena 325(1) PDEU zajema tako prihodke v proračun Unije kot tudi odhodke, ki se krijejo iz njega (35). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Poleg tega bo Komisija pri ugotavljanju obsega vpliva na proračun Unije ali finančne interese Unije ustrezno upoštevala merila, kot so narava, trajanje, resnost in obseg ugotovljenih kršitev načel pravne države, ki se lahko razlikujejo glede na značilnosti teh kršitev (36). Tudi namen zadevne države članice, da preneha kršiti načela pravne države, vključno s stopnjo sodelovanja s Komisijo v skladu z uredbo o pogojenosti, je lahko med drugim pomemben za merjenje učinka, trajanja in obsega zadevne kršitve na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali finančne interese Unije (37). |
| --- | --- |

30.

| 31. | V zvezi s stanjem, ko kršitve načel pravne države pomenijo resno tveganje, ki vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije, je Sodišče ugotovilo, da bi bilo nezdružljivo z zahtevami dobrega finančnega poslovodenja proračuna Unije in zaščite finančnih interesov Unije, če bi bilo sprejetje ustreznih ukrepov omejeno na primere dokazanih učinkov na to dobro finančno poslovodenje ali finančne interese. Taka omejitev bi lahko ogrozila cilj Uredbe (38). Preprečevanje učinkov iz člena 4(1) Uredbe je stalna in horizontalna zahteva finančne zakonodaje Unije (39). „Resno tveganje“ se lahko ugotovi v primerih, ko je učinke zadevne kršitve načel pravne države kljub temu, da še niso dokazani, mogoče razumno predvideti, saj obstaja velika verjetnost, da bo prišlo do njih (40). Zato je treba dokazati, da obstaja velika verjetnost nastanka tveganja v zvezi s primeri ali ravnanji organov iz člena 4(2) uredbe o pogojenosti. Če na primer nekaterih aktov nacionalnih organov, ki izvršujejo sredstva Unije prek javnih naročil ali zbirajo lastna sredstva Unije ali izvajajo finančni nadzor, spremljanje in revizijo sredstev Unije ali preiskujejo domnevne goljufije, korupcijo ali druge kršitve prava Unije pri izvrševanju sredstev ali prihodkov Unije, ni mogoče učinkovito pregledati s strani popolnoma neodvisnih sodišč, lahko to pomeni resno tveganje v zvezi s sredstvi in finančnimi interesi Unije. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Končno ni dovolj, da kršitev načel pravne države vpliva ali pomeni resno tveganje, ki vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije. V skladu s členom 4(1) uredbe o pogojenosti bi morala biti kršitev načel pravne države dovolj neposredna (drugi pogoj v odstavku 24, glej točko (ii)). |
| --- | --- |

32.

| 33. | V skladu s to zahtevo se je treba prepričati, da obstaja dovolj neposredna povezava med kršitvijo načel pravne države in njenim vplivom ali resnim tveganjem za vpliv na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije. Sodišče je menilo, da izraz „dovolj neposredno“ zahteva, da mora biti povezava med kršitvijo načel pravne države in vplivom ali tveganji za proračun Unije „resnična“ ali „dejanska“ (41). To pomeni, da se postopek iz Uredbe ne bi smel sprožiti v primerih, ko je povezava zgolj hipotetična, preveč negotova ali preveč nejasna. |
| --- | --- |

33.

3.   Razmerje med uredbo o pogojenosti in drugimi postopki, določenimi v zakonodaji unije

| 34. | Če Komisija meni, da ima utemeljene razloge za domnevo, da so pogoji za sprejetje ukrepov v skladu z uredbo o pogojenosti izpolnjeni, bo pred začetkom postopka proučila, ali so potrebni ustrezni ukrepi, tj. ali lahko proračun Unije učinkoviteje zaščiti z drugimi postopki, določenimi v zakonodaji Unije za zaščito proračuna Unije, kot je določeno v členu 6(1) uredbe o pogojenosti. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Finančna zakonodaja Unije in veljavna sektorska pravila dejansko že določajo druge postopke za zaščito proračuna Unije. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Finančna uredba na primer določa sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES) (42), ki Komisiji omogoča zgodnje odkrivanje oseb ali subjektov, ki predstavljajo tveganje za zaščito finančnih interesov Unije, in njihovo izključitev iz prejemanja sredstev iz proračuna Unije, če so izpolnjeni določeni pogoji. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Poleg tega lahko Komisija odredi prekinitev ali začasno ustavitev plačil in državam članicam naloži finančne popravke (43), če ne spoštujejo veljavnega prava in ne ščitijo finančnih interesov Unije pri izvrševanju proračuna Unije v okviru deljenega upravljanja (44). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Komisija ima na podlagi uredbe o mehanizmu za okrevanje in odpornost ter sporazumov o financiranju in posojilih, podpisanih v skladu z njo, pravico sorazmerno zmanjšati podporo in izterjati vse zneske, ki se dolgujejo proračunu Unije, v primerih goljufije, korupcije ali navzkrižja interesov, ki škodijo interesom Unije in ki jih države članice niso popravile. Poleg tega številni načrti za okrevanje in odpornost vključujejo ukrepe, ki so neposredno povezani z vprašanji pravne države, njihovo zadovoljivo izpolnjevanje pa je potrebno za sprostitev plačil v okviru mehanizma za okrevanje in odpornost. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Vendar teh postopkov ni vedno mogoče sprožiti v zvezi s primeri kršitev načel pravne države, kot so našteta v členu 3 in členu 4(2) Uredbe o pogojenosti. V nekaterih primerih so lahko ukrepi iz uredbe o pogojenosti učinkovitejši za zaščito proračuna Unije kot postopki iz Uredbe (EU) 2021/1060 (uredba o skupnih določbah) ali Uredbe (EU) št. 1306/2013 ter od 1. januarja 2023 Uredbe (EU) 2021/2116, saj se slednje lahko začnejo izvajati le na podlagi specifičnih razlogov iz navedenih uredb (45) in se lahko nanašajo le na odhodke, ki jih je država članica že prijavila Komisiji. Učinkovita uporaba in izvajanje Listine EU o temeljnih pravicah je na primer horizontalen omogočitveni pogoj v smislu člena 15 uredbe o skupnih določbah. Ta omogočitveni pogoj je predpogoj za uspešno in učinkovito izvajanje specifičnih ciljev programa. Če država članica ne izpolnjuje omogočitvenega pogoja, Komisija v skladu z uredbo o skupnih določbah ne povrne odhodkov, povezanih z operacijami, povezanimi z zadevnimi specifičnimi cilji, razen odhodkov, ki prispevajo k izpolnitvi ustreznega omogočitvenega pogoja. Ta ukrep se uporablja šele po tem, ko Komisija odobri zadevni program ali njegovo spremembo. V primerih kršitev načel pravne države v zvezi z Listino EU o temeljnih pravicah, ki vplivajo na izvajanje programa Unije, je lahko uredba o pogojenosti učinkovitejša, saj določa tudi možnost začasne ustavitve odobritve ali spremembe programa in posledično nadaljnje okrepitve zaščite proračuna Unije zahvaljujoč njenemu preventivnemu učinku. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Pri ugotavljanju, ali postopek, uveden z uredbo o pogojenosti, učinkoviteje ščiti proračun Unije kot drugi postopki, bo Komisija na podlagi izvrševanja sektorske zakonodaje in brez poseganja v svoja pooblastila in obveznosti iz te zakonodaje upoštevala odprt sklop meril, ki se bodo uporabljala glede na posebne okoliščine vsakega primera. V nekaterih primerih bi lahko Komisija uredbo o pogojenosti uporabljala vzporedno ali po sprejetju sektorskih ali finančnih ukrepov, ki bi jih morda morala sprejeti, če bi uredba o pogojenosti učinkoviteje ščitila proračun Unije in finančne interese Unije, s čimer bi dokazala svojo dodano vrednost. V nasprotnem primeru dodana vrednost in učinkovitost uredbe kot splošnega in horizontalnega instrumenta, namenjenega zaščiti proračuna Unije in finančnih interesov Unije, ne bi imela praktičnih koristi. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Komisija meni, da se za določitev učinkovitosti zaščite, ki jo zagotavlja uredba o pogojenosti v primerjavi z drugimi obstoječimi instrumenti za zaščito finančnih interesov Unije, lahko uporabijo naslednja okvirna merila. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Prvo merilo se nanaša na obseg vpliva na proračun Unije in/ali na obseg tveganja, ki ga kršitev načel pravne države lahko pomeni za učinkovitost njenega dobrega finančnega poslovodenja ali zaščito finančnih interesov Unije. Postopki na podlagi drugih finančnih pravil Unije se morda lahko uporabljajo le za specifične programe porabe in zato v nekaterih primerih morda ne bi bili dovolj za kršitve načel pravne države, ki so „razširjene ali so posledica ponavljajočih se praks ali opustitev javnih organov ali splošnih ukrepov, ki so jih sprejeli ti organi“ (46). Do tega lahko pride tudi, kadar pri kršitvah načel pravne države obstaja resno tveganje, da bodo vplivale na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije, medtem ko bi se druga finančna pravila Unije lahko nanašala na že uresničene učinke na proračun Unije. Kadar na primer nacionalna zakonodaja omejuje kazensko odgovornost za goljufije ali korupcijo ali slabi pravni okvir za boj proti goljufijam in korupciji ali preprečevanje navzkrižja interesov, primeri goljufij, korupcije ali navzkrižja interesov morda niso učinkovito preiskani in preganjani, kar lahko povzroči resna tveganja za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije. Po enakem sklepanju lahko splošni zakoni, ki neodvisnim sodiščem preprečujejo učinkovit sodni nadzor nad odločitvami nacionalnih organov, ki v celoti ali delno upravljajo sredstva Unije, pomenijo tudi resno tveganje za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije. V takih primerih lahko Komisija sklene, da bi bila lahko uporaba uredbe o pogojenosti učinkovitejša od drugih instrumentov Unije. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Drugo pomembno merilo se nanaša na vrste pravnih sredstev, ki so na voljo, in njihovo primernost za različne primere. Uredba o pogojenosti določa številne možnosti za obravnavo posebnosti zadevne kršitve načel pravne države, ki se lahko uporabljajo kumulativno (47). Če bi bila pravna sredstva, ki so na voljo v skladu z drugo zakonodajo Unije, manj primerna za obravnavo zadevne kršitve načel pravne države, bi se lahko uredba o pogojenosti štela za učinkovitejšo. Do takih primerov bi lahko prišlo, kadar bi bil ali bi lahko bil proračun Unije močno prizadet, na primer zaradi nacionalnega prava, ki preprečuje učinkovit sodni nadzor upravnih odločitev za izvrševanje proračuna Unije ali ovira predložitev relevantnih zadev Sodišču Evropske unije, ali zaradi pomanjkanja neodvisnosti nacionalnih sodišč. V takih primerih bi lahko ukrepi začasne ustavitve ali ukrepi prepovedi v skladu z uredbo o pogojenosti, naloženi kumulativno do odprave zadevne kršitve načel pravne države, učinkoviteje zaščitili proračun Unije, saj bi lahko preprečili negativne učinke na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije in finančne interese Unije. To bi lahko zajemalo primere, ko skupna finančna tveganja za proračun Unije in finančne interese Unije presegajo tveganja, ki jih je mogoče obravnavati z ukrepi, ki se nanašajo na specifičen program in so na voljo v okviru enega sektorskega instrumenta. |
| --- | --- |

43.

4.   Ukrepi, ki bi jih lahko predlagala komisija – sorazmernost

| 44. | V skladu s členom 5(3) uredbe o pogojenosti bo Komisija, ko se bo prepričala, da so pogoji za začetek uporabe uredbe o pogojenosti izpolnjeni, Svetu predlagala ukrepe, ki bodo sorazmerni (48), tj. bodo primerni in potrebni za obravnavo ugotovljenih vprašanj in zaščito proračuna Unije ali finančnih interesov Unije, ne da bi presegali tisto, kar je potrebno za doseganje njihovega cilja. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Sodišče je razsodilo, da bi morali biti ukrepi v skladu s členom 5(3) uredbe strogo sorazmerni, tj. omejeni na tisto, kar je nujno potrebno glede na dejanski ali morebitni učinek kršitev načel pravne države na finančno poslovodenje proračuna Unije ali finančne interese Unije (49). |
| --- | --- |

45.

| 46. | V zvezi s tem bo Komisija ustrezno upoštevala naravo, trajanje, resnost in obseg zadevnih kršitev načel pravne države (50). Ker ta merila pomagajo določiti obseg učinka, ki se lahko razlikuje glede na značilnosti ugotovljenih kršitev načel pravne države, njihova presoja vpliva na oceno sorazmernosti ukrepov (51). Čeprav ni mogoče vnaprej opredeliti in pretehtati vseh možnih vrst kršitev načel pravne države ter njihovega natančnega učinka na proračun Unije ali finančne interese Unije, bo Komisija na tej stopnji in v odsotnosti izkušenj z uporabo uredbe o pogojenosti proučila spodnje elemente glede na vsako od teh značilnosti. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Kar zadeva naravo kršitve, so vse kršitve načel pravne države pomembne za uporabo uredbe o pogojenosti, če vplivajo ali bi lahko resno vplivale na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali finančne interese Unije. Vendar imajo primeri iz člena 3 uredbe o pogojenosti poseben pomen, saj so v njem izrecno navedeni. To pa še ne pomeni, da se bodo druge kršitve načel pravne države, ki so podobne narave, štele za manj pomembne. Komisija bo v svoji oceni ustrezno upoštevala tudi druge značilnosti kršitve načel pravne države, na primer, ali je neločljivo ali tesno povezana s postopkom, v katerem zadevna država članica uporablja sredstva Unije (na primer v primerih nepravilnega delovanja javnih organov, ki odločajo o dodelitvi nepovratnih sredstev ali pogodb, ki se financirajo iz proračuna Unije), pri čemer je lahko vpliv na proračun Unije ali finančne interese Unije še posebej velik. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Kar zadeva trajanje, je verjetno, da dlje ko traja kršitev načel pravne države ali bolj ko se ponavlja, tem bolj bo na splošno negativno vplivala ali pomenila resno tveganje za vpliv na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali finančne interese Unije. Zato bo ta sklep vplival tudi na oceno Komisije o sorazmernosti ukrepov, ki jih lahko predlaga. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Kar zadeva resnost kršitve načel pravne države, Komisija meni, da bi bilo treba, kadar ena ali več kršitev načel pravne države zadeva pomembne dele javnega sektorja države članice, kot sta zakonodajna veja in/ali sodstvo, kar bi lahko negativno vplivalo na upravljanje proračuna Unije s strani nacionalnih organov, ali kadar so kršitve načel pravne države sistemske ali razširjene, te dejavnike upoštevati v zvezi s sorazmernostjo ukrepov. Kar zadeva obseg kršitve načel pravne države, Komisija meni, da se lahko v primeru, da taka kršitev vpliva ali bi lahko vplivala na več programov ali sredstev Unije, lahko pričakuje, da bo njen vpliv na proračun Unije ali finančne interese Unije znaten. Na splošno se resnost kršitve načel pravne države iz uredbe o pogojenosti običajno odraža v resnosti njenega dejanskega ali potencialnega vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali finančne interese Unije. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Komisija meni, da lahko kumulativna prisotnost ali odsotnost zgoraj navedenih elementov, obravnavanih glede na dejanski ali potencialni učinek zadevne kršitve načel pravne države na proračun Unije ali na zaščito finančnih interesov Unije, usmerja oceno sorazmernosti ukrepov, ki se predlagajo v skladu z uredbo. Zato lahko sistemska kršitev načel pravne države, ki kumulativno in/ali v daljšem obdobju vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali finančne interese Unije, upraviči predlaganje ukrepov, ki imajo znatne finančne posledice za zadevno državo članico. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Poleg teh elementov lahko Komisija upošteva tudi druge dejavnike, zlasti namero države članice, da preneha kršiti načela pravne države, stopnjo sodelovanja zadevne države članice (52) ali njeno zavrnitev lojalnega sodelovanja s Komisijo v okviru postopkov v skladu z uredbo o pogojenosti ali morebitno nadaljevanje ali ponavljanje podobnih kršitev načel pravne države kljub prejšnjim priporočilom ali predlogom ukrepov s strani Komisije. Namen in stopnja sodelovanja države članice sta pomembna tudi za določitev trajanja in obsega kršitve načel pravne države (53). Komisija bo pri obravnavi teh dejavnikov zagotovila objektivno in nepristransko oceno. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Uredba o pogojenosti določa, da so ukrepi, kolikor je to mogoče, usmerjeni v „ukrepe Unije, na katere vplivajo kršitve“ (54). Komisija bo v svojem predlogu navedla specifične programe ali sredstva, na katere vplivajo kršitve načel pravne države ali na katere bi lahko vplivale, ter po možnosti predlagala ukrepe, usmerjene v te programe ali sredstva. Vendar pa v primerih, ko to ni mogoče, tudi v primerih, ko kršitev načel pravne države vpliva na zbiranje lastnih sredstev Unije, uredba o pogojenosti omogoča sprejetje ukrepov v zvezi z ukrepi Unije, na katere kršitev načel pravne države ne vpliva. Sodišče je razsodilo, da bi se to lahko nanašalo na primere, v katerih ti ukrepi ne morejo biti (55) ali ne morejo biti več ciljno usmerjeni ali so lahko usmerjeni le nezadostno, da bi se dosegel cilj uredbe o pogojenosti, ki je zagotoviti zaščito celotnega proračuna Unije, zaradi česar so ti ukrepi potrebni za dosego tega cilja (56). V nasprotnem primeru uredba o pogojenosti ne bi mogla doseči svojega cilja. Poleg tega bo Komisija v primerih, ko se uredba o pogojenosti uporablja dodatno ali naknadno glede na drugo zakonodajo Unije, upoštevala splošni učinek ukrepov za zagotovitev spoštovanja načela sorazmernosti. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Komisija mora pri oceni sorazmernosti predlaganih ukrepov v skladu s členom 6(8) uredbe o pogojenosti upoštevati tudi vire, ki se uporabljajo za ugotavljanje kršitev načel pravne države, kot so navedeni v oddelku 5.2 teh smernic. |
| --- | --- |

53.

5.   Postopek in metodologija postopka ocenjevanja

5.1.   Predhodna ocena Komisije

| 54. | Za opredelitev in oceno kršitev načel pravne države v skladu z uredbo o pogojenosti bo Komisija za vsak primer posebej izvedla temeljito kvalitativno oceno, pri čemer bo ustrezno upoštevala posebne okoliščine in ozadje, ki bodo temeljili na načelih in značilnostih metodologije iz naslednjih odstavkov teh smernic. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Komisija bo svojo oceno izvedla objektivno, nepristransko in pravično (57). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Zaradi objektivnosti mora ocena temeljiti na dejanskih dejstvih ali dokazih, ki jih ima Komisija na voljo. Poleg različnih stikov med Komisijo, drugimi organi in državami članicami člen 6(4) uredbe o pogojenosti pojasnjuje tudi, da lahko Komisija zahteva dodatne informacije, potrebne za izvedbo ocene, in da bo to storila, če bo menila, da je to primerno. Zahteva lahko na primer dodatne informacije, katerih namen je potrditi izpolnjevanje pogojev za uporabo uredbe o pogojenosti, oceniti obseg vpliva na proračun Unije ali zaščito finančnih interesov Unije (ali tveganje za vpliv) ali podrobneje oceniti morebitne popravne ukrepe, ki jih je država članica sprejela ali jih namerava sprejeti. Glede na to, da je eden od ključnih ciljev uredbe o pogojenosti, da se uporabi kot preventivno orodje za zaščito proračuna Unije in finančnih interesov Unije, si Komisija prizadeva zagotoviti lojalen dialog in sodelovanje z zadevno državo članico, pri čemer poskrbi za ustrezno hitrost postopka. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Nepristranskost pri oceni primerov na podlagi uredbe o pogojenosti pomeni enako obravnavo med državami članicami. Člen 4(2) PEU prav tako določa, da Unija spoštuje enakost držav članic pred Pogodbama. V skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije to pomeni predvsem, da se primerljivi primeri ne smejo obravnavati različno in da se različni primeri ne smejo obravnavati enako, razen če je taka obravnava objektivno utemeljena (58) na podlagi posebnih okoliščin, ki so značilne za vsako konkretno situacijo. Čeprav mora Komisija pri svojih presojah upoštevati posebnosti pravnega sistema zadevne države članice in diskrecijsko pravico, ki jo ima pri izvajanju načel pravne države, to ne pomeni, da se lahko obveznosti glede rezultata, ki ga je treba doseči, med državami članicami razlikujejo. Sodišče je razsodilo, da je treba spoštovanje načela pravne države ocenjevati na podlagi enotnih meril in da je vsebina načel pravne države jasna, določa jasne in natančne zavezujoče obveznosti glede rezultata ter je državam članicam dobro znana (59). Sodišče je razsodilo, da lahko države članice dovolj natančno določijo bistveno vsebino in zahteve, ki izhajajo iz vsakega od načel iz člena 2(a) Uredbe (60). |
| --- | --- |

57.

| 58. | Kar zadeva pravičnost ocene v skladu z uredbo o pogojenosti, Komisija meni, da ta vključuje celovit pregled nad vsemi obravnavanimi okoliščinami, da se ugotovijo kršitve načel pravne države, ki so pomembne v skladu z uredbo o pogojenosti. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Službe Komisije bodo najprej preverile, ali se zadevni viri sklicujejo na že ugotovljeno kršitev načel pravne države ali, če ta ni bila ugotovljena, ali obstajajo utemeljeni razlogi za domnevo, da je prišlo do take kršitve načel pravne države. V ta namen Komisija meni, da so pravnomočne sodbe Sodišča Evropske unije dokončne. Preverila bo, ali se ta kršitev načel pravne države nanaša na primer ali ravnanje organov, ki je relevantno za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali za zaščito finančnih interesov Unije, kot je določeno v členu 4(1) in (2) Uredbe. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Drugič, ker zgolj ugotovitev, da gre za kršitev načel pravne države, ne zadostuje za sprožitev uredbe o pogojenosti, bodo službe Komisije ob upoštevanju meril, analiziranih v oddelku 2.2 teh smernic, ocenile, ali kršitev načel pravne države vpliva ali pomeni resno tveganje, ki vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali finančne interese Unije. Komisija bo posebno pozornost namenila popravnim ukrepom ali drugim pravnim sredstvom, ki jih je že sprejela v podobnih zadevah v okviru postopkov iz oddelka 3 zgoraj, ali drugim postopkom prava Unije, če so bili povezani s primeri, ki so značilni za kršitve načel pravne države v skladu z uredbo o pogojenosti. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Službe Komisije bodo nazadnje ocenile, ali je ugotovljena kršitev načel pravne države dovolj neposredno povezana z vplivi na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali finančne interese Unije. V ta namen Komisija meni, da so pravnomočne sodbe Sodišča Evropske unije in prejšnji korektivni ukrepi ali druga pravna sredstva, ki jih je že sprejela v podobnih zadevah v okviru postopkov iz oddelka 3 zgoraj, še posebej pomembni. |
| --- | --- |

61.

5.2.   Viri informacij

| 62. | Komisija si prizadeva skrbno in temeljito oceniti vprašanja, pomembna za uporabo uredbe o pogojenosti, in sicer na podlagi širokega nabora dokazov, če je to pomembno za izpolnitev pogojev za uporabo uredbe o pogojenosti. Razpon in obseg dokazov se bosta obravnavala na podlagi vsebine vsake zadeve, pri čemer se bodo upoštevale vse ustrezne okoliščine. Komisija bo zagotovila, da so informacije, ki jih uporablja, ustrezne in da so viri teh informacij zanesljivi. |
| --- | --- |

62.

5.2.1.   Splošni viri informacij

| 63. | Komisija si bo prizadevala, da bi uporabila več virov za ugotavljanje, navzkrižno preverjanje in oceno zadevnih kršitev načel pravne države, da bi sprejela lastne sklepe o tem, ali so pogoji iz Uredbe izpolnjeni. V uvodni izjavi 16 uredbe o pogojenosti so navedeni posebni viri, kot so „sodb[e] Sodišča Evropske unije, poročil[a] Računskega sodišča, informacij[e] Komisije iz letnega poročila o stanju pravne države in pregleda stanja na področju pravosodja v EU, poročil[a] Evropskega urada za boj proti goljufijam (OLAF) in informacij[e] Evropskega javnega tožilstva (EJT), kot je ustrezno, ter sklepi in priporočil[a] ustreznih mednarodnih organizacij in mrež, vključno z organi Sveta Evrope, kot sta Skupina držav proti korupciji Sveta Evrope (GRECO) in Beneška komisija, zlasti z njenim seznamom meril za pravno državo, ter evropskih mrež vrhovnih sodišč in sodnih svetov“. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Poleg navedenih virov, ki nimajo posebne ali absolutne dokazne moči, bo Komisija po potrebi upoštevala tudi druge ustrezne informacije. Te lahko na primer vključujejo letna poročila Komisije o „zaščiti finančnih interesov Evropske unije – boj proti goljufijam“ („poročila PIF“) in z njimi povezane letne resolucije Evropskega parlamenta, informacije, na katerih so temeljila ustrezna poročila Komisije, urada OLAF in Evropskega javnega tožilstva, informacije iz revizijskih poročil služb Komisije ter informacije, prejete od nacionalnih organov in deležnikov, ter druge javno dostopne informacije, kot so sodbe nacionalnih sodišč ali odločitve nacionalnih organov. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Komisija ima tudi možnost neposrednega stika z drugimi organi in priznanimi institucijami, kot je nacionalna služba za usklajevanje boja proti goljufijam (AFCOS). Čeprav je v uvodni izjavi 16 uredbe o pogojenosti navedeno, da bi se Komisija „lahko posvetovala z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in Beneško komisijo, če je to potrebno za pripravo temeljite kvalitativne ocene“, možnost takih posvetovanj ni omejena samo na ta organa, Komisija pa se bo za ugotavljanje kršitev načel pravne države in izboljšanje ocene zadev v skladu z uredbo o pogojenosti obrnila na katero koli institucijo ali organ, za katere se ji bo to zdelo potrebno. |
| --- | --- |

65.

5.2.2.   Pritožbe

| 66. | Drug dragocen vir informacij so predložene utemeljene pritožbe tretjih oseb, ki bi lahko bile seznanjene z ustreznimi informacijami in dokazi o kršitvah načel pravne države, ki bi lahko dovolj neposredno vplivale ali pomenile dovolj neposredno resno tveganje, ki vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Uredba o pogojenosti kot proračunsko orodje ne zagotavlja pravnih sredstev ali pravic do pravnega varstva, ki bi jih uveljavljal pritožnik (61). Pritožniki, ki uveljavljajo popravne ukrepe, naslovljene nanje, vključno z odškodnino, jih ne morejo pridobiti od Komisije, temveč lahko razmislijo o vložitvi pritožb pri nacionalnih organih ali tožb pri nacionalnih sodiščih. Evropska unija omogoča vlaganje pritožb na ravni EU. Zlasti v primeru države članice, ki ne ravna v skladu s pravom Unije, lahko Komisiji prijavi kršitev vsak državljan, podjetje ali drug deležnik (62). |
| --- | --- |

67.

| 68. | Službe Komisije bodo po prejemu pritožbe v zvezi z uredbo o pogojenosti ocenile, ali vsebuje utemeljene informacije in dokaze, ki jih lahko Komisija uporabi za svojo oceno v skladu z uredbo o pogojenosti. V zvezi s tem je treba opozoriti, da pritožbe, ki se nanašajo na kršitve načel pravne države brez navedbe vpliva, ki ga lahko imajo, ali tveganj, ki jih lahko pomenijo za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali za zaščito finančnih interesov Unije, ne bodo zadostovale, da bi se štelo, da so pogoji iz Uredbe izpolnjeni, razen če Komisija ta učinek ali ta tveganja ugotovi iz dodatnih pritožbenih razlogov. Glede na okoliščine posameznega primera lahko službe Komisije pritožnika pozovejo, naj v določenem roku predloži dodatne informacije za utemeljitev pritožbe. Če dodatne informacije v določenem roku ne bodo predložene, bo Komisija vodila evidenco predloženih informacij, vendar ni nujno, da bo sprejela nadaljnje ukrepe v zvezi s pritožbo. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Kadar so predložene informacije dovolj utemeljene in upoštevne za namene ocene Komisije, lahko službe Komisije po potrebi zahtevajo dodatne informacije ali dokaze. Če službe Komisije menijo, da je to primerno, se lahko tudi sestanejo s pritožnikom ali njegovimi zastopniki, da bi pojasnile trditve in razpravljale o posebnih vprašanjih, povezanih s pritožbo. Službe Komisije se lahko v skladu s členom 6(4) uredbe o pogojenosti v zvezi z informacijami, ki jih je predložil pritožnik, obrnejo tudi na druge organe ali institucije, da potrdijo ali dopolnijo njegove informacije in dokaze. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Komisija si bo prizadevala obvestiti pritožnike o ukrepih, ki jih namerava sprejeti v zvezi s pritožbo, v okvirnem roku [prim. osem mesecev] od prejema pritožbe. Vendar je to odvisno od okoliščin posameznega primera, zlasti pa od tega, ali je Komisija od pritožnika prejela zadostne informacije. Če se Komisija odloči začeti postopek iz člena 6 uredbe o pogojenosti in Svetu predlagati ustrezne ukrepe, načeloma obvesti pritožnika (1) po tem, ko državi članici pošlje uradno obvestilo, in (2) potem, ko Svetu pošlje svoj predlog. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Za lažje vlaganje pritožb v skladu z uredbo o pogojenosti je Komisija v okviru svoje osrednje finančne službe Generalnega direktorata za proračun vzpostavila namenski poštni predal BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu, prek katerega lahko tretje osebe Komisijo opozorijo na domnevne kršitve načel pravne države, ki se nanašajo na uredbo o pogojevanju. V Prilogi II k Smernicam so navedene informacije, ki se lahko podajo pri vzpostavitvi stika s Komisijo, in priporočeni obrazec, ki se lahko uporabi za vložitev takih pritožb. Če ni dogovorjeno drugače, bo identiteta pritožnika strogo zaupna, Komisija pa bo zagotovila, da se bodo spoštovala pravila iz Direktive (EU) 2019/1937 (63). |
| --- | --- |

71.

5.2.3.   Predhodni stiki z zadevno državo članico

| 72. | Komisija lahko stopi v stik z zadevno državo članico, preden pošlje pisno uradno obvestilo v skladu s členom 6(1) uredbe o pogojenosti, če je to potrebno za njeno predhodno oceno. Če torej Komisija po pritožbi ali na podlagi katerih koli drugih zbranih informacij še ne more ugotoviti, ali ima utemeljene razloge za domnevo, da so pogoji iz člena 4 Uredbe izpolnjeni, bi morala imeti možnost, da v razumnem in primernem roku stopi v stik z zadevno državo članico, da bi zbrala informacije ali pojasnila, ki jih morda potrebuje. Država članica lahko isti rok izkoristi za rešitev zadeve. |
| --- | --- |

72.

| 73. | V takih primerih si bo Komisija prizadevala za odprt dialog z zadevno državo članico, da bi omogočila okrepljeno sodelovanje in po možnosti obravnavala pomisleke v zgodnji fazi. Ta pristop odraža tudi načelo lojalnega sodelovanja, kot je določeno v členu 4(3) PEU, in dejstvo, da je eden od ključnih ciljev uredbe o pogojenosti preprečevanje. Kadar Komisija od države članice zahteva prva pisna pojasnila, določi roke, ki bodo upoštevali obseg in zapletenost zahtevanih pojasnil. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Če se zadevna država članica ne odzove ali ne sodeluje v roku, ki ga določi Komisija, bo Komisija brez odlašanja dokončala svojo predhodno oceno na podlagi informacij, ki jih ima na voljo. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Komisija bo med predhodnimi stiki z državami članicami, kadar se bodo ti šteli za potrebne, za vse države članice uporabljala enaka načela objektivnosti, nepristranskosti in pravičnosti, kot jih bo uporabljala med celotnim postopkom in oceno. |
| --- | --- |

75.

5.3.   Formalni postopek v skladu s členom 6 uredbe o pogojenosti

| 76. | Kadar Komisija ugotovi, da ima utemeljene razloge za domnevo, da so pogoji za sprejetje ukrepov v skladu z uredbo o pogojenosti izpolnjeni, in da z drugimi postopki, določenimi v zakonodaji Unije, ne bi mogla učinkoviteje zaščititi proračuna Unije, zadevni državi članici pošlje pisno uradno obvestilo, v katerem navede dejansko stanje in posebne razloge, na katerih temeljijo njene ugotovitve, ter začne postopek na podlagi člena 6 uredbe o pogojenosti (v nadaljnjem besedilu: postopek). |
| --- | --- |

76.

| 77. | Zadevna država članica bi morala zagotoviti zahtevane informacije in lahko predlaga ali sprejme popravne ukrepe za obravnavo ugotovitev Komisije iz pisnega uradnega obvestila ali zahteve za pripombe v skladu s členom 6(7) uredbe o pogojenosti v roku, ki ga določi Komisija in ki ni krajši od enega meseca niti daljši od treh mesecev od datuma uradnega obvestila ali zahteve za pripombe (64). Če Komisija po izmenjavah iz člena 6(1) do (7) uredbe o pogojenosti ugotovi, da so pogoji za uporabo uredbe o pogojenosti izpolnjeni, in meni, da morebitni ponujeni popravni ukrepi niso ustrezni, bo Svetu predlagala sprejetje ukrepov za zaščito proračuna Unije ali finančnih interesov Unije. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Pri odločanju, ali bo predlagala ukrepe, bo Komisija ustrezno ocenila prejete informacije in morebitne pripombe zadevne države članice med celotnim postopkom (65) ter ustreznost vseh popravnih ukrepov, predlaganih med postopkom. Komisija se bo pri oceni ukrepov, ki bi jih lahko predlagala, oprla tudi na vse informacije, zbrane v okviru morebitnih predhodnih stikov z zadevno državo članico, po potrebi tudi pred začetkom postopka, ter na vse ustrezne informacije iz razpoložljivih virov, vključno z odločitvami, sklepi in priporočili institucij in organov Unije, drugih ustreznih mednarodnih organizacij in drugih priznanih institucij. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Postopek bo ob zagotavljanju procesnih pravic zadevne države članice potekal tudi v skladu z načeli objektivnosti, nediskriminacije in enakega obravnavanja zadevne države članice ter v skladu z nepristranskim pristopom, ki temelji na dokazih (66). Komisija se je v skladu z uvodno izjavo 23 uredbe o pogojenosti zavezala, da bo čim bolje izkoristila svoje pravice iz člena 237 PDEU in Poslovnika Sveta (67), da bi zagotovila, da Svet pravočasno sprejme sklep o predlogu ukrepov (68). |
| --- | --- |

79.

5.4.   Postopek za odpravo ukrepov

| 80. | Ko bo Svet sprejel ukrepe, bo Komisija redno spremljala stanje v zadevni državi članici. V skladu s členom 7(2) uredbe o pogojenosti Komisija na zahtevo zadevne države članice ali na lastno pobudo in najpozneje eno leto po tem, ko Svet sprejme ukrepe, vnovič oceni stanje v zadevni državi članici, pri čemer upošteva dokaze, ki jih je ta predložila, in ustreznost vseh popravnih ukrepov, ki jih je sprejela zadevna država članica. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Zadevna država članica lahko kadar koli sprejme nove popravne ukrepe in Komisiji predloži pisno uradno obvestilo, vključno z dokazi, da pogoji za sprejetje ukrepov niso več izpolnjeni. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Komisija bo pri ocenjevanju pisnega uradnega obvestila, ki ga predloži zadevna država članica, ali katerih koli drugih informacij, ki jih je Komisija zbrala po tem, ko je Svet sprejel ukrepe, ravnala v skladu z metodologijo ter načeli objektivnosti, nepristranskosti in pravičnosti, ki so podrobno opisani v oddelku 5.1 teh smernic. Komisija se bo pri ocenjevanju oprla na vse vire informacij iz oddelka 5.2 teh smernic (69), zbrane po sprejetju ukrepov s strani Sveta. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Če Komisija po oceni pisnega uradnega obvestila, ki ga je predložila država članica, ali po oceni katerih koli drugih informacij, ki jih je zbrala po tem, ko je Svet sprejel ukrepe, ne more razumno ugotoviti, da je bilo stanje, ki je privedlo do sprejetja ukrepov, odpravljeno, lahko preden zaključi svojo oceno v skladu z zadnjim odstavkom člena 7(2) in členom 6(4) uredbe o pogojenosti od zadevne države članice ali katere koli tretje osebe, ki bi lahko imela ustrezne informacije, zahteva dodatne informacije. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Zadevna država članica bi morala zagotoviti zahtevane informacije in lahko predlaga ali prilagodi prvotno predlagane popravne ukrepe v odziv na pomisleke Komisije, v roku, ki ga določi Komisija in ki ni krajši od enega meseca niti daljši od treh mesecev od datuma uradnega obvestila ali zahteve za pripombe (70). Če Komisija na podlagi teh izmenjav in končne ocene meni, da je bilo stanje, ki je privedlo do sprejetja ukrepov, odpravljeno, bo v skladu s členom 7(2) uredbe o pogojenosti Svetu predložila predlog izvedbenega sklepa o odpravi sprejetih ukrepov. Kadar Komisija meni, da je bilo stanje, ki je privedlo do sprejetja ukrepov, delno odpravljeno, bo Svetu predložila predlog izvedbenega sklepa o prilagoditvi sprejetih ukrepov. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Ukrepi se lahko odpravijo ali prilagodijo, če kršitve načel pravne države kljub temu, da še vedno obstajajo, ne vplivajo več na proračun Unije ali zaščito finančnih interesov Unije (71). Kadar Komisija meni, da stanje, ki je privedlo do sprejetja ukrepov, ni bilo odpravljeno, na zadevno državo članico naslovi obrazložen sklep in o njem obvesti Svet. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Poleg zagotavljanja procesnih pravic zadevne države članice bo postopek potekal tudi v skladu z načeli objektivnosti, nediskriminacije in enakega obravnavanja zadevne države članice ter bo potekal v skladu z nepristranskim pristopom, ki temelji na dokazih (72). Komisija se je v skladu z uvodno izjavo 23 uredbe o pogojenosti zavezala, da bo čim bolje izkoristila svoje pravice iz člena 237 PDEU in Poslovnika Sveta (73), da bi zagotovila, da Svet pravočasno sprejme sklep o predlogu o odpravi ali prilagoditvi ukrepov (74). |
| --- | --- |

86.

6.   Varstvo legitimnih pravic končnih prejemnikov in upravičencev do sredstev unije v skladu z uredbo o pogojenosti

| 87. | Ukrepi, sprejeti v skladu z uredbo o pogojenosti, bodo imeli finančni ali gospodarski učinek. Vendar bi moral biti tak učinek omejen na zadevno državo članico ali v posebnih primerih na nekatere nacionalne subjekte, ki upravljajo sredstva. Razen če sklep o sprejetju ukrepov na podlagi ustrezno utemeljenih razlogov v skladu z veljavnimi pravili Unije ne določa drugače, uvedba navedenih ukrepov ne bi smela vplivati na predhodne obveznosti vladnih subjektov ali držav članic, da izvršijo plačila končnim prejemnikom ali upravičencem, ki so upravičeni do takih plačil v okviru ustreznega programa ali sklada Unije. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Ukrepi se lahko nanašajo na sklade ali programe Unije ne glede na njihov način upravljanja proračuna Unije, tj. tiste, ki se izvršujejo neposredno (upravljajo jih službe Komisije ali izvajalske agencije (75)), posredno (s strani enega od subjektov iz člena 62(1)(c) finančne uredbe) ali skupaj z državami članicami (deljeno upravljanje (76)). |
| --- | --- |

88.

| 89. | Uvedba ukrepov ne spreminja predhodnih obveznosti vladnih subjektov ali držav članic glede izvajanja programa ali izvrševanja skladov v okviru v okviru katerega koli načina upravljanja, zlasti ne njihovih pravnih obveznosti, da izvršijo plačila končnim prejemnikom ali upravičencem, kot je določeno v veljavnih instrumentih Unije in posebnih pravnih aktih, s katerimi so nastale take obveznosti, razen če sklep o uvedbi ukrepov ne določa drugače. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Z drugimi besedami, vladni subjekti ali države članice ne morejo uporabiti ustreznih ukrepov, ki jih je sprejel Svet, kot utemeljitev, da bi se razbremenili svojih že obstoječih obveznosti do končnih prejemnikov ali upravičencev v zvezi s plačili na podlagi ustreznih veljavnih pravil. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Člen 5(2) uredbe o pogojenosti določa, da uvedba ustreznih ukrepov in zlasti obveznosti, ki jih imajo do končnih prejemnikov ali upravičencev, ne vpliva na obveznosti vladnih subjektov ali držav članic, da izvajajo program ali izvršujejo sklade, razen če sklep o sprejetju ukrepov določa drugače. Komisija meni, da je za ugotovitev o tem, ali lahko ustrezni ukrepi legitimno vplivajo na pravice upravičencev ali končnih prejemnikov, potrebna analiza za vsak primer posebej, Komisija pa bo v zvezi s tem ocenila vse ustrezne informacije. Na tej stopnji meni, da lahko ukrepi, ki jih je treba sprejeti v skladu z uredbo o pogojenosti, načeloma vplivajo tudi na upravičenca ali končnega prejemnika, če je bil zadevni upravičenec ali končni prejemnik vpleten v kršitev načel pravne države, na primer v primerih korupcije, sistemskih goljufij in nasprotij interesov. Če bo Komisija seznanjena s takšnimi primeri, bo v svoj predlog Svetu vključila (i) svojo ugotovitev o tem, ali bi morali predlagani ukrepi vplivati na določene končne upravičence ali prejemnike, (ii) obrazložitev te ugotovitve, in (iii) svoj posebni predlog v zvezi s temi upravičenci ali prejemniki. |
| --- | --- |

91.

Informacijska orodja in poročanje

| 92. | Upravičence ali končne prejemnike programov ali skladov Unije bi bilo treba seznaniti z njihovimi pravicami v skladu z uredbo o pogojenosti. V ta namen je Komisija vzpostavila namensko spletno stran https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_sl, na kateri lahko državljanke in državljani, vključno z upravičenci ali končnimi prejemniki, zaprosijo za neformalne smernice. Komisiji lahko predložijo tudi informacije o vprašanjih, ki so pomembna za uporabo uredbe o pogojenosti, tako da izpolnijo obrazec za pritožbe, ki je na voljo na navedeni spletni strani, in ga predložijo v namenski poštni predal BUDG-CONDITIONALITY-REGIME-COMPLAINTS@ec.europa.eu. Komisija bo na svoji spletni strani objavila informacije o ukrepih, ki jih je Svet sprejel na predlog Komisije, da bi bili upravičenci in končni prejemniki seznanjeni z ukrepi, uvedenimi za posamezno državo članico. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Če zadevna država članica po uvedbi ustreznih ukrepov Sveta v skladu z uredbo o pogojenosti zavrne plačila upravičencem ali končnim prejemnikom programov ali skladov Unije, na katere se nanašajo ukrepi, bi morali zadevni upravičenci ali končni prejemniki zadevo najprej predložiti v obravnavo pristojnim nacionalnim organom in izkoristiti vse ukrepe, ki so jim na voljo v skladu z veljavnimi nacionalnimi pravili, vključno s pritožbami pri ustreznem organu zadevne države članice. Če tak ukrep ni na voljo ali ni učinkovit (77), bi morali upravičenci o tem obvestiti Komisijo in, kadar je to mogoče, predložiti ustrezne dokaze v zvezi s tem. Države članice bi morale zagotoviti ustrezno obravnavanje pravnih dejanj v skladu z veljavnim pravnim okvirom. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Upravičenci ali končni prejemniki bi lahko Komisijo obvestili o morebitnih kršitvah člena 5(2) uredbe o pogojenosti, če jih to neposredno zadeva. Upravičenci ali končni prejemniki bi morali v svojih vlogah jasno navesti (i) pravno podlago za svojo pravico do prejema plačila od države članice, (ii) neizpolnjevanje obveznosti države članice glede izplačila v skladu s pravili zadevnega programa ali sklada Unije, (iii) že opravljena pravna dejanja in z njimi povezane rezultate, če obstajajo, ter predložiti vse potrebne dokaze in dokazila o začetku zadevnih pravnih postopkov ter o tem, da država članica ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 5 uredbe o pogojenosti (če so na voljo). Prispevki bi morali vsebovati vse informacije, zahtevane v Prilogi III k tem smernicam. |
| --- | --- |

94.

| 95. | V skladu s členom 339 PDEU in členom 17 kadrovskih predpisov uradniki in drugi uslužbenci Evropske unije ne smejo razkriti informacij, uvrščenih med poslovne skrivnosti. Komisija bo zagotovila tudi, da se bodo spoštovala pravila iz Direktive (EU) 2019/1937 (78). |
| --- | --- |

95.

| 96. | Pri izvrševanju sredstev Unije v okviru deljenega upravljanja morajo države članice, ki jih zadevajo ukrepi, sprejeti v skladu z uredbo o pogojenosti, Komisiji poročati o konkretnih ukrepih, ki so jih sprejele za izpolnitev svojih obveznosti glede plačila končnim prejemnikom ali upravičencem v okviru zadevnega sklada ali programa Unije. Takšno poročanje bi moralo vključevati informacije in dokaze o tej skladnosti (npr. ustrezne računovodske evidence in dokazila) in bi moralo potekati vsake tri mesece od sprejetja ukrepov (79). |
| --- | --- |

96.

| 97. | Komisija bo na podlagi poročanja iz člena 5(2) uredbe o pogojenosti in vseh drugih dokazov, ki jih zagotovi zadevna država članica, ali drugih zbranih informacij, vključno z informacijami, ki jih je prejela od končnih prejemnikov ali upravičencev, preverila, ali so bile plačilne obveznosti do končnih prejemnikov ali upravičencev, določene v skladu z uredbo o pogojenosti in drugim veljavnim pravom Unije v zvezi z izvrševanjem financiranja v okviru deljenega upravljanja izpolnjene. Po potrebi bo storila vse, kar je v njeni moči, da bi zagotovila, da se vsi zneski, ki jih dolgujejo vladni subjekti ali države članice, dejansko izplačajo končnim prejemnikom ali upravičencem v skladu z ustreznimi pravili za posamezni sektor. To lahko na primer vključuje uporabo finančnih popravkov v skladu z veljavnim pravom Unije (80). Komisija se lahko tudi odloči, da proti zadevni državi članici začne postopek za ugotavljanje kršitev, da zagotovi izpolnjevanje obveznosti države članice iz člena 5(2) Uredbe. Komisija bo pred sprejetjem kakršnih koli ukrepov za zagotovitev, da države članice izpolnjujejo svojo obveznost glede plačila končnim prejemnikom ali upravičencem, poskrbela za spoštovanje procesnih pravic zadevne države članice. |
| --- | --- |

97.

7.   Pregled teh smernic

| 98. | Komisija lahko te smernice pravočasno pregleda, da bi upoštevala razvoj svoje prakse, ustrezne spremembe zakonodaje Unije ali ustrezno sodno prakso Sodišča Evropske unije, pri čemer zagotavlja pravno varnost. Pri pregledu teh smernic se bo posvetovala z državami članicami in Evropskim parlamentom. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Glej sodbo z dne 23. aprila 1986, Les Verts/Parlament, C-294/83, ECLI:EU:C:1986:166, točka 23. Glej tudi sodbo z dne 20. aprila 2021, Repubblika/Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311, točke 61 do 65.

(2)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točki 126 in 129.

(3)  Uredba (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (UL L 433I, 22.12.2020, str. 1).

(4)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 188.

(5)  Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).

(6)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF) (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

(7)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) (UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

(8)  Glej člen 19(1) PEU.

(9)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 165.

(10)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 288.

(11)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 154.

(12)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 227.

(13)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 229, in sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 324.

(14)  Seznam okvirnih kršitev načel pravne države je tudi v Prilogi I k smernicam.

(15)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 130, in sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 148.

(16)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 131, in sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 149.

(17)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 132, in sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 150.

(18)  Okvirni seznam teh specifičnih primerov je tudi v Prilogi I k smernicam.

(19)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 143.

(20)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/-21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 143.

(21)  Glej točko (g) odstavka 2 člena 4 uredbe o pogojenosti.

(22)  Glej ustrezne določbe Uredbe Sveta (EU) 2017/1939, navedene zgoraj.

(23)  To ne posega v obveznosti nesodelujočih držav članic, da v skladu z veljavnimi pravili Unije sodelujejo z EJT, kadar izvaja svoje pristojnosti v sodelujočih državah članicah in zahteva tako sodelovanje.

(24)  V skladu z določbami Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013, navedenimi zgoraj.

(25)  Te obveznosti so določene v Uredbi (EU, Euratom) št. 883/2013. Seznam v teh smernicah ni izčrpen.

(26)  Člen 8 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013.

(27)  Člen 3 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013.

(28)  Člen 7(7) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013.

(29)  Člen 5(5) Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013.

(30)  Člen 11(3) in (5) Uredbe (EU, Euratom) 883/2013.

(31)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 294.

(32)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 301, in sodbo Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 173.

(33)  Uredba (EU) 2021/241 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 12. februarja 2021 o vzpostavitvi Mehanizma za okrevanje in odpornost (UL L 57, 18.2.2021, str. 17).

(34)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 186.

(35)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 265, in sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 297.

(36)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 331, in sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 361.

(37)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 332.

(38)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 262.

(39)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 266, in sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 298.

(40)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 262.

(41)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 288.

(42)  Glej finančno uredbo, člen 135.

(43)  Glej finančno uredbo, člen 101(8), glej na primer člene 96, 97 in 104 Uredbe (EU) 2021/1060 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. junija 2021 o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah) (UL L 231, 30.6.2021, str. 159) in člen 52 Uredbe (EU) št. 1306/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 352/78, (ES) št. 165/94, (ES) št. 2799/98, (EC) No 814/2000, (ES) št. 1290/2005 in (ES) št. 485/2008 (UL L 347, 20.12.2013, str. 549).

(44)  Glej finančno uredbo, člen 63(2), ter na primer člen 69(3) in člen 103 uredbe o skupnih določbah, člen 58 Uredbe (EU) št. 1306/2013 ter od 1. januarja 2023 člen 57 Uredbe (EU) 2021/2116 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 2. decembra 2021 o financiranju, upravljanju in spremljanju skupne kmetijske politike ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1306/2013 (UL L 435, 6.12.2021, str. 187).

(45)  Plačila se lahko prekinejo, če: (a) obstajajo dokazi o resni pomanjkljivosti, za katero niso bili sprejeti korektivni ukrepi, (b) mora Komisija izvesti dodatna preverjanja, kadar prejme informacijo, da bi lahko bili izdatki iz zahtevka za plačilo povezani z nepravilnostjo. Plačila se lahko začasno ustavijo, če: (a) država članica ni sprejela potrebnih ukrepov za razrešitev zadeve, zaradi katere je prišlo do prekinitve iz člena 96 uredbe o skupnih določbah, (b) obstaja resna pomanjkljivost, (c) so izdatki iz zahtevkov za plačilo povezani z nepravilnostjo, ki ni bila odpravljena, (d) obstaja obrazloženo mnenje Komisije v zvezi s postopkom za ugotavljanje kršitve iz člena 258 PDEU o zadevi, ki ogroža zakonitost in pravilnost odhodkov. Finančni popravki se izvedejo, če: (a) obstaja resna pomanjkljivost, ki ogroža podporo iz skladov, ki je že bila izplačana programu, (b) so izdatki, ki jih vsebujejo potrjeni obračuni, nepravilni, država članica pa tega ni odkrila in o tem ni poročala, (c) država članica ni izpolnila svojih obveznosti iz člena 97, preden je Komisija začela postopek finančnih popravkov iz tega odstavka.

(46)  Glej uvodno izjavo 15 uredbe o pogojenosti.

(47)  Glej člen 5 uredbe o pogojenosti.

(48)  Glej člen 5(3) uredbe o pogojenosti.

(49)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 112.

(50)  Glej člen 5(3) uredbe o pogojenosti.

(51)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 331, in sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 361.

(52)  Glej uvodno izjavo 18 uredbe o pogojenosti.

(53)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 332.

(54)  Glej člen 5(3) uredbe o pogojenosti.

(55)  Na primer v primerih, ko bo vpliv kršitve načel pravne države ugotovljen za prihodke proračuna Unije.

(56)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 275.

(57)  Glej uvodno izjavo 16 uredbe o pogojenosti.

(58)  Glej med drugim sodbo z dne 20. septembra 1988, Kraljevina Španija/Svet Evropskih skupnosti, 203/86, ECLI:EU:C:1988:420, točka 25. Za novejšo sodno prakso glej sodbo z dne 8 oktobra 2020, FT/Universitatea „Lucian Blaga“ Sibiu in drugi, C-644/19, ECLI:EU:C:2020:810, točka 44.

(59)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točki 233 in 235, in sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točki 265 in 283.

(60)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 240.

(61)  To ne posega v varstvo zakonitih pravic končnih prejemnikov in upravičencev do sredstev Unije v skladu z uredbo o pogojenosti, glej oddelek 6 v nadaljevanju.

(62)  Seznam teh drugih virov, vključno z obrazcem za pritožbo zaradi kršitve prava Unije, je na voljo na https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_sl.

(63)  Direktiva (EU) 2019/1937 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2019 o zaščiti oseb, ki prijavijo kršitve prava Unije (UL L 305, 26.11.2019, str. 17).

(64)  Glej člen 6(5) uredbe o pogojenosti.

(65)  Glej člen 6(7) uredbe o pogojenosti.

(66)  Glej uvodno izjavo 26 uredbe o pogojenosti.

(67)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).

(68)  Glej člen 6(10) uredbe o pogojenosti.

(69)  V skladu s členom 7(2), zadnji odstavek, in členom 6(3) uredbe o pogojenosti.

(70)  Glej člen 7(2), zadnji stavek, v povezavi s členom 6(5) uredbe o pogojenosti.

(71)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 178, in sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 217.

(72)  Glej uvodno izjavo 26 uredbe o pogojenosti.

(73)  Sklep Sveta 2009/937/EU z dne 1. decembra 2009 o sprejetju Poslovnika Sveta (UL L 325, 11.12.2009, str. 35).

(74)  Glej člen 6(10) uredbe o pogojenosti.

(75)  Glej člen 62(1)(a) finančne uredbe.

(76)  Glej člen 63 finančne uredbe.

(77)  Na primer v primerih, ko nacionalni organi nerazumno odlagajo svoj odgovor/odločitev na dejanja upravičenca.

(78)  Več informacij o tem, kako Komisija obravnava pritožbe, je na voljo na: https://ec.europa.eu/info/about-european-commission/contact/problems-and-complaints/complaints-about-breaches-eu-law/how-make-complaint-eu-level_sl.

(79)  Glej člen 5(2) in uvodno izjavo 19 uredbe o pogojenosti.

(80)  Glej uvodno izjavo 19 uredbe o pogojenosti.

---

PRILOGA I

Kršitve načel pravne države

Primeri, značilni za kršitve načel pravne države (člen 3 uredbe o pogojenosti)

| (a) | ogrožanje neodvisnosti sodstva. V zvezi s tem je v uvodni izjavi 10 uredbe o pogojenosti navedeno, da „[n]eodvisnost sodstva zlasti predpostavlja, da zadevni sodni organ svoje sodne funkcije lahko izvaja tako na podlagi ustreznih pravil in povsem samostojno, ne da bi bil kakor koli hierarhično povezan ali komur koli podrejen in ne da bi prejemal kakršne koli ukaze ali navodila, ter da je s tem zaščiten pred zunanjimi posegi ali pritiski, ki lahko ogrozijo neodvisnost presoje njegovih članov in vplivajo na njihove odločitve. Jamstvo neodvisnosti in nepristranskosti zahteva pravila, zlasti v zvezi s sestavo organa ter imenovanjem, trajanjem funkcij in razlogi za zavrnitev in odstavitev njegovih članov, na podlagi katerih je mogoče zavrniti vsak upravičen dvom pri posameznikih o zavarovanosti navedenega organa pred zunanjimi vplivi in o njegovi nevtralnosti glede interesov, s katerimi se srečuje.“

  V skladu s sodno prakso Sodišča „[k]oncept neodvisnosti zlasti zahteva, da zadevni organ svoje sodne funkcije izvaja povsem samostojno, ne da bi bil kakor koli hierarhično povezan ali komur koli podrejen in ne da bi prejemal kakršne koli ukaze ali navodila, ter da je s tem zaščiten pred zunanjimi posegi ali pritiski, ki lahko ogrozijo neodvisnost presoje njegovih članov in vplivajo na njihove odločitve“
   (1). |
| --- | --- |

(a)

ogrožanje neodvisnosti sodstva. V zvezi s tem je v uvodni izjavi 10 uredbe o pogojenosti navedeno, da „[n]eodvisnost sodstva zlasti predpostavlja, da zadevni sodni organ svoje sodne funkcije lahko izvaja tako na podlagi ustreznih pravil in povsem samostojno, ne da bi bil kakor koli hierarhično povezan ali komur koli podrejen in ne da bi prejemal kakršne koli ukaze ali navodila, ter da je s tem zaščiten pred zunanjimi posegi ali pritiski, ki lahko ogrozijo neodvisnost presoje njegovih članov in vplivajo na njihove odločitve. Jamstvo neodvisnosti in nepristranskosti zahteva pravila, zlasti v zvezi s sestavo organa ter imenovanjem, trajanjem funkcij in razlogi za zavrnitev in odstavitev njegovih članov, na podlagi katerih je mogoče zavrniti vsak upravičen dvom pri posameznikih o zavarovanosti navedenega organa pred zunanjimi vplivi in o njegovi nevtralnosti glede interesov, s katerimi se srečuje.“

V skladu s sodno prakso Sodišča „[k]oncept neodvisnosti zlasti zahteva, da zadevni organ svoje sodne funkcije izvaja povsem samostojno, ne da bi bil kakor koli hierarhično povezan ali komur koli podrejen in ne da bi prejemal kakršne koli ukaze ali navodila, ter da je s tem zaščiten pred zunanjimi posegi ali pritiski, ki lahko ogrozijo neodvisnost presoje njegovih članov in vplivajo na njihove odločitve“
   (1).

| (b) | neuspešno preprečevanje, popravljanje ali sankcioniranje samovoljnih in nezakonitih odločitev javnih organov, tudi







  — | organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, |
| --- | --- | --- |

(b)

neuspešno preprečevanje, popravljanje ali sankcioniranje samovoljnih in nezakonitih odločitev javnih organov, tudi

—

organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj,

| — | odrekanje finančnih in človeških virov, ki vpliva na njihovo pravilno delovanje, |
| --- | --- |

—

odrekanje finančnih in človeških virov, ki vpliva na njihovo pravilno delovanje,

| — | neuspešno zagotavljanje odsotnosti nasprotja interesov. |
| --- | --- |

—

neuspešno zagotavljanje odsotnosti nasprotja interesov.

V skladu s sodno prakso Sodišča Evropske unije lahko te okoliščine privedejo do nespoštovanja načela prepovedi samovoljnega ravnanja izvršilnih oblasti ali načela učinkovitega pravnega varstva
   (2).

| (c) | omejevanje razpoložljivosti in učinkovitosti pravnih sredstev, vključno s







  — | strogimi postopkovnimi pravili, |
| --- | --- | --- |

(c)

omejevanje razpoložljivosti in učinkovitosti pravnih sredstev, vključno s

—

strogimi postopkovnimi pravili,

| — | pomanjkljivim izvajanjem sodnih odločb, |
| --- | --- |

—

pomanjkljivim izvajanjem sodnih odločb,

| — | omejevanjem učinkovitega preiskovanja, pregona in sankcioniranja kršitev prava. |
| --- | --- |

—

omejevanjem učinkovitega preiskovanja, pregona in sankcioniranja kršitev prava.

V zvezi z navedenim je v uvodnih izjavah 8 in 9 uredbe o pogojenosti navedeno naslednje:

| „(8) | Države članice lahko zagotovijo dobro finančno poslovodenje le, če javni organi ravnajo v skladu s pravom, če preiskovalni organi in organi pregona učinkovito preganjajo primere goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, davčnih utaji, korupcije, nasprotja interesov ali drugih kršitev prava, ter če so samovoljne in nezakonite odločitve javnih organov, tudi organov preprečevanje, odkrivanje in preiskovanje kaznivih dejanj, lahko predmet učinkovite sodne presoje s strani neodvisnih sodišč in Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

„(8)

| (9) | Neodvisnost in nepristranskost sodstva bi morala biti vedno zagotovljena, preiskovalni organi in organi pregona pa bi morali imeti možnost, da ustrezno opravljajo svoje naloge. Sodstvo ter preiskovalni organi in organi pregona bi morali imeti zadostne finančne in človeške vire ter vzpostavljene postopke za učinkovito delovanje ob polnem spoštovanju pravice do poštenega sojenja, vključno s spoštovanjem pravice do obrambe. Pravnomočne sodbe bi bilo treba učinkovito izvajati. Ti pogoji so potrebni kot minimalno jamstvo zoper nezakonite in samovoljne odločitve javnih organov, ki bi lahko škodile finančnim interesom Unije.“ |
| --- | --- |

(9)

Primeri specifičnih okoliščin ali ravnanja organov, (3)
  na katere se lahko nanašajo kršitve načel pravne države (člen 4(2) uredbe o pogojenosti)

Primeri specifičnih okoliščin ali ravnanja organov,

3

na katere se lahko nanašajo kršitve načel pravne države (člen 4(2) uredbe o pogojenosti)

| (a) | pravilno delovanje organov, ki izvršujejo proračun Unije, vključno s posojili in drugimi instrumenti, za katere jamči proračun Unije, zlasti v okviru postopkov za oddajo javnih naročil in postopkov za dodelitev nepovratnih sredstev. |
| --- | --- |

(a)

pravilno delovanje organov, ki izvršujejo proračun Unije, vključno s posojili in drugimi instrumenti, za katere jamči proračun Unije, zlasti v okviru postopkov za oddajo javnih naročil in postopkov za dodelitev nepovratnih sredstev.

pravilno delovanje organov, ki izvršujejo proračun Unije, vključno s posojili in drugimi instrumenti, za katere jamči proračun Unije, zlasti v okviru postopkov za oddajo javnih naročil in postopkov za dodelitev nepovratnih sredstev.

| (b) | pravilno delovanje organov, ki izvajajo finančni nadzor, spremljanje in notranje revizije, ter pravilno delovanje učinkovitih in preglednih sistemov za finančno poslovodenje in računovodstvo. – V zvezi s tem je Sodišče pojasnilo, da se izraz „učinkoviti in pregledni sistemi za finančno poslovodenje in računovodstvo“ [...] nanaša na pojem „finančno poslovodenje“, ki spada pod pojem „dobrega finančnega poslovodenja“ iz samih Pogodb, zlasti iz člena 310(5) in člena 317, prvi odstavek, PDEU, ter ki je v členu 2(59) finančne uredbe opredeljen kot izvrševanje proračuna v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti. Izraz „računovodstvo“ pa odraža zlasti obveznosti finančnega nadzora, spremljanja in notranje revizije iz [...] člena 4(2)(b) [uredbe o pogojenosti], medtem ko izraz „učinkoviti in pregledni sistemi“ pomeni vzpostavitev urejenega sklopa pravil, ki učinkovito in pregledno zagotavljajo navedeno finančno poslovodenje in računovodstvo
   (4).
  Sodišče je pojasnilo tudi, da izraz „računovodstvo“ [...] odraža zlasti obveznosti finančnega nadzora, spremljanja in notranje revizije iz navedenega člena 4(2)(b), medtem ko izraz „učinkoviti in pregledni sistemi“ pomeni vzpostavitev urejenega sklopa pravil, ki učinkovito in pregledno zagotavljajo navedeno finančno poslovodenje in računovodstvo.
   (5) |
| --- | --- |

(b)

pravilno delovanje organov, ki izvajajo finančni nadzor, spremljanje in notranje revizije, ter pravilno delovanje učinkovitih in preglednih sistemov za finančno poslovodenje in računovodstvo. – V zvezi s tem je Sodišče pojasnilo, da se izraz „učinkoviti in pregledni sistemi za finančno poslovodenje in računovodstvo“ [...] nanaša na pojem „finančno poslovodenje“, ki spada pod pojem „dobrega finančnega poslovodenja“ iz samih Pogodb, zlasti iz člena 310(5) in člena 317, prvi odstavek, PDEU, ter ki je v členu 2(59) finančne uredbe opredeljen kot izvrševanje proračuna v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti. Izraz „računovodstvo“ pa odraža zlasti obveznosti finančnega nadzora, spremljanja in notranje revizije iz [...] člena 4(2)(b) [uredbe o pogojenosti], medtem ko izraz „učinkoviti in pregledni sistemi“ pomeni vzpostavitev urejenega sklopa pravil, ki učinkovito in pregledno zagotavljajo navedeno finančno poslovodenje in računovodstvo
   (4).

pravilno delovanje organov, ki izvajajo finančni nadzor, spremljanje in notranje revizije, ter pravilno delovanje učinkovitih in preglednih sistemov za finančno poslovodenje in računovodstvo. – V zvezi s tem je Sodišče pojasnilo, da se izraz „učinkoviti in pregledni sistemi za finančno poslovodenje in računovodstvo“ [...] nanaša na pojem „finančno poslovodenje“, ki spada pod pojem „dobrega finančnega poslovodenja“ iz samih Pogodb, zlasti iz člena 310(5) in člena 317, prvi odstavek, PDEU, ter ki je v členu 2(59) finančne uredbe opredeljen kot izvrševanje proračuna v skladu z načeli gospodarnosti, učinkovitosti in uspešnosti. Izraz „računovodstvo“ pa odraža zlasti obveznosti finančnega nadzora, spremljanja in notranje revizije iz [...] člena 4(2)(b) [uredbe o pogojenosti], medtem ko izraz „učinkoviti in pregledni sistemi“ pomeni vzpostavitev urejenega sklopa pravil, ki učinkovito in pregledno zagotavljajo navedeno finančno poslovodenje in računovodstvo

4

Sodišče je pojasnilo tudi, da izraz „računovodstvo“ [...] odraža zlasti obveznosti finančnega nadzora, spremljanja in notranje revizije iz navedenega člena 4(2)(b), medtem ko izraz „učinkoviti in pregledni sistemi“ pomeni vzpostavitev urejenega sklopa pravil, ki učinkovito in pregledno zagotavljajo navedeno finančno poslovodenje in računovodstvo.

5

| (c) | pravilno delovanje preiskovalnih služb in javnega tožilstva v zvezi s preiskavami in pregonom:







  — | goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, zlasti kadar lahko take goljufije povzročijo nepobiranje davkov, kot so DDV in carine, s čimer neposredno vplivajo na sredstva, ki jih Unija potrebuje za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik, |
| --- | --- | --- |

(c)

pravilno delovanje preiskovalnih služb in javnega tožilstva v zvezi s preiskavami in pregonom:

pravilno delovanje preiskovalnih služb in javnega tožilstva v zvezi s preiskavami in pregonom:

—

goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, zlasti kadar lahko take goljufije povzročijo nepobiranje davkov, kot so DDV in carine, s čimer neposredno vplivajo na sredstva, ki jih Unija potrebuje za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik,

goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, zlasti kadar lahko take goljufije povzročijo nepobiranje davkov, kot so DDV in carine, s čimer neposredno vplivajo na sredstva, ki jih Unija potrebuje za doseganje svojih ciljev in izvajanje svojih politik,

| — | korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije. |
| --- | --- |

—

korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije.

korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije.

| (d) | učinkovita sodna presoja ukrepov ali opustitev s strani organov iz člena 4(2), točke (a), (b) in (c), uredbe o pogojenosti, ki jo izvajajo neodvisna sodišča.

  Zlasti je v uvodni izjavi 9 uredbe o pogojenosti navedeno, da bi morali „[s]odstvo ter preiskovalni organi in organi pregona [...] imeti zadostne finančne in človeške vire ter vzpostavljene postopke za učinkovito delovanje ob polnem spoštovanju pravice do poštenega sojenja, vključno s spoštovanjem pravice do obrambe. Pravnomočne sodbe bi bilo treba učinkovito izvajati. Ti pogoji so potrebni kot minimalno jamstvo zoper nezakonite in samovoljne odločitve javnih organov, ki bi lahko škodile finančnim interesom Unije.“ |
| --- | --- |

(d)

učinkovita sodna presoja ukrepov ali opustitev s strani organov iz člena 4(2), točke (a), (b) in (c), uredbe o pogojenosti, ki jo izvajajo neodvisna sodišča.

učinkovita sodna presoja ukrepov ali opustitev s strani organov iz člena 4(2), točke (a), (b) in (c), uredbe o pogojenosti, ki jo izvajajo neodvisna sodišča.

Zlasti je v uvodni izjavi 9 uredbe o pogojenosti navedeno, da bi morali „[s]odstvo ter preiskovalni organi in organi pregona [...] imeti zadostne finančne in človeške vire ter vzpostavljene postopke za učinkovito delovanje ob polnem spoštovanju pravice do poštenega sojenja, vključno s spoštovanjem pravice do obrambe. Pravnomočne sodbe bi bilo treba učinkovito izvajati. Ti pogoji so potrebni kot minimalno jamstvo zoper nezakonite in samovoljne odločitve javnih organov, ki bi lahko škodile finančnim interesom Unije.“

| (e) | preprečevanje in sankcioniranje goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije, ter naložitev učinkovitih in odvračilnih sankcij prejemnikom s strani nacionalnih sodišč ali upravnih organov. |
| --- | --- |

(e)

preprečevanje in sankcioniranje goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije, ter naložitev učinkovitih in odvračilnih sankcij prejemnikom s strani nacionalnih sodišč ali upravnih organov.

preprečevanje in sankcioniranje goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije, ter naložitev učinkovitih in odvračilnih sankcij prejemnikom s strani nacionalnih sodišč ali upravnih organov.

| (f) | izterjava neupravičeno plačanih sredstev. |
| --- | --- |

(f)

izterjava neupravičeno plačanih sredstev.

izterjava neupravičeno plačanih sredstev.

| (g) | učinkovito in pravočasno sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) ter, če zadevna država članica v njem sodeluje, Evropskim javnim tožilstvom (EJT) pri njunih preiskavah in pregonih na podlagi veljavnih aktov Unije v skladu z načelom lojalnega sodelovanja. |
| --- | --- |

(g)

učinkovito in pravočasno sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) ter, če zadevna država članica v njem sodeluje, Evropskim javnim tožilstvom (EJT) pri njunih preiskavah in pregonih na podlagi veljavnih aktov Unije v skladu z načelom lojalnega sodelovanja.

učinkovito in pravočasno sodelovanje z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) ter, če zadevna država članica v njem sodeluje, Evropskim javnim tožilstvom (EJT) pri njunih preiskavah in pregonih na podlagi veljavnih aktov Unije v skladu z načelom lojalnega sodelovanja.

---

(1)  Sodba z dne 27. februarja 2018, Associação Sindical dos Juízes Portugueses/Tribunal de Contas, C-64/16, ECLI:EU:C:2018:117, točka 44. Glej med drugim tudi sodbo z dne 24. junija 2019, Komisija/Republika Poljska, C-619/18, ECLI:EU:C:2019:531, ter sodbo z dne 20. aprila 2021, Repubblika/Il-Prim Ministru, C-896/19, ECLI:EU:C:2021:311.

1

(2)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Madžarska/Parlament in Svet, C-156/21, ECLI:EU:C:2022:97, točka 245 in tam navedena sodna praksa.

2

(3)  Ti primeri so zgolj okvirni, saj lahko na področje uporabe uredbe o pogojenosti spadajo tudi drugi primeri ali ravnanje organov, ki so pomembni za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije (glej člen 4(2), točka (h)).

3

(4)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Evropski parlament in Svet Evropske unije, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 333.

4

(5)  Glej sodbo z dne 16. februarja 2022, Poljska/Parlament in Svet, C-157/21, ECLI:EU:C:2022:98, točka 333.

5

---

PRILOGA II

Elementi, ki jih je treba vključiti v pritožbo o domnevnih kršitvah načel pravne države v skladu z uredbo o pogojenosti

Pritožniki bi morali pri stikih s Komisijo v zvezi z domnevnimi kršitvami načel pravne države v skladu z uredbo o pogojenosti navesti naslednje podatke:

| — | osebne in kontaktne podatke (1); |
| --- | --- |

—

osebne in kontaktne podatke (1);

| — | informacije o tem, kako naj bi bila kršena načela pravne države (vključno s tem, katera ravnanja ali opustitve javnih organov domnevno kršijo načela pravne države) ter ustrezne dokaze; |
| --- | --- |

—

informacije o tem, kako naj bi bila kršena načela pravne države (vključno s tem, katera ravnanja ali opustitve javnih organov domnevno kršijo načela pravne države) ter ustrezne dokaze;

| — | informacije o tem, kako se domnevna kršitev nanaša na uredbo o pogojenosti (opis, kako dovolj neposredno vpliva na proračun Unije ali finančne interese Unije oziroma pomeni resno tveganje za vpliv nanju), ter ustrezne dokaze; |
| --- | --- |

—

informacije o tem, kako se domnevna kršitev nanaša na uredbo o pogojenosti (opis, kako dovolj neposredno vpliva na proračun Unije ali finančne interese Unije oziroma pomeni resno tveganje za vpliv nanju), ter ustrezne dokaze;

| — | seznam spremnih dokumentov, ki se lahko na zahtevo pošljejo Komisiji. |
| --- | --- |

—

seznam spremnih dokumentov, ki se lahko na zahtevo pošljejo Komisiji.

Za lažjo predložitev informacij, pomembnih za uporabo uredbe o pogojenosti, in da se Komisiji zagotovijo ustrezne in strukturirane informacije, se lahko uporabi spodnja predloga, ki je na voljo na spletni strani https://ec.europa.eu/info/strategy/eu-budget/protection-eu-budget/rule-law-conditionality-regulation_sl.

EVROPSKA KOMISIJA

Pritožba – Kršitev načel pravne države, ki vpliva na proračun Unije ali finančne interese Unije

Uredba 2020/2092 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (uredba o pogojenosti)

S tem obrazcem za pritožbe se Evropska komisija obvesti o kršitvah načel pravne države v državi članici, ki dovolj neposredno vplivajo ali pomenijo dovolj neposredno resno tveganje, ki vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije.

Če želite Evropsko komisijo obvestiti o katerih koli drugih pritožbah v zvezi z načelom pravne države, uporabite obrazec za pritožbe, ki je na voljo na naslovu https://ec.europa.eu/assets/sg/report-a-breach/complaints_sl/.

| Polja, označena z *, so obvezna. Bodite natančni in jedrnati, po potrebi pa nadaljujte na ločenem listu. |
| --- |

Polja, označena z *, so obvezna. Bodite natančni in jedrnati, po potrebi pa nadaljujte na ločenem listu.

1.   Osebni in kontaktni podatki

| | Pritožnik* | Vaš zastopnik (po potrebi) |
| --- | --- | --- |
| Naziv* gospod/gospa | | |
| Ime* | | |
| Priimek* | | |
| Organizacija: | | |
| Naslov* | | |
| Kraj/mesto* | | |
| Poštna številka* | | |
| Država* | | |
| Telefon | | |
| E-naslov | | |
| Jezik* | | |
| Ali naj dopise pošljemo na vaš naslov ali na naslov zastopnika*: | ☐ | ☐ |

Pritožnik*

Vaš zastopnik (po potrebi)

Naziv* gospod/gospa

Ime*

Priimek*

Organizacija:

Naslov*

Kraj/mesto*

Poštna številka*

Država*

Telefon

E-naslov

Jezik*

Ali naj dopise pošljemo na vaš naslov ali na naslov zastopnika*:

☐

☐

2.   Na katero kršitev načel pravne države se pritožba nanaša?*

| ogrožanje neodvisnosti sodstva | ☐ |
| --- | --- |
| neuspešno preprečevanje, popravljanje ali sankcioniranje samovoljnih in nezakonitih odločitev javnih organov, tudi organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ter odrekanje finančnih in človeških virov, ki vpliva na njihovo pravilno delovanje | ☐ |
| neuspešno zagotavljanje odsotnosti nasprotja interesov | ☐ |
| omejevanje razpoložljivosti in učinkovitosti pravnih sredstev, vključno s strogimi postopkovnimi pravili in pomanjkljivim izvajanjem sodnih odločb | ☐ |
| omejevanje učinkovitega preiskovanja, pregona in sankcioniranja kršitev prava | ☐ |
| drugo | Navedite. |

ogrožanje neodvisnosti sodstva

☐

neuspešno preprečevanje, popravljanje ali sankcioniranje samovoljnih in nezakonitih odločitev javnih organov, tudi organov preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj, ter odrekanje finančnih in človeških virov, ki vpliva na njihovo pravilno delovanje

☐

neuspešno zagotavljanje odsotnosti nasprotja interesov

☐

omejevanje razpoložljivosti in učinkovitosti pravnih sredstev, vključno s strogimi postopkovnimi pravili in pomanjkljivim izvajanjem sodnih odločb

☐

omejevanje učinkovitega preiskovanja, pregona in sankcioniranja kršitev prava

☐

drugo

Navedite.

3.   Na kaj po vašem mnenju vpliva domnevna kršitev načel pravne države iz točke 2 zgoraj?*

(možnih je več odgovorov)

| na pravilno delovanje organov, ki izvršujejo proračun Unije, vključno s posojili in drugimi instrumenti, za katere jamči proračun Unije, zlasti v okviru postopkov za oddajo javnih naročil in postopkov za dodelitev nepovratnih sredstev | ☐ |
| --- | --- |
| na pravilno delovanje organov, ki izvajajo finančni nadzor, spremljanje in notranje revizije, ter pravilno delovanje učinkovitih in preglednih sistemov za finančno poslovodenje in računovodstvo | ☐ |
| na pravilno delovanje preiskovalnih služb in javnega tožilstva v zvezi s preiskavami in pregonom goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije | ☐ |
| na učinkovito sodno presojo ukrepov ali opustitev s strani navedenih organov, ki jo izvajajo neodvisna sodišča | ☐ |
| na preprečevanje in sankcioniranje goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije, ter na naložitev učinkovitih in odvračilnih sankcij prejemnikom s strani nacionalnih sodišč ali upravnih organov | ☐ |
| na izterjavo neupravičeno plačanih sredstev | ☐ |
| na učinkovito in pravočasno sodelovanje z OLAF pri njegovih preiskavah in pregonih na podlagi veljavnih aktov Unije v skladu z načelom lojalnega sodelovanja | ☐ |
| [če zadevna država članica v njem sodeluje] na učinkovito in pravočasno sodelovanje z EJT pri njegovih preiskavah in pregonih na podlagi veljavnih aktov Unije v skladu z načelom lojalnega sodelovanja | ☐ |
| na druge primere ali ravnanja organov, ki so pomembni za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije | ☐ |

na pravilno delovanje organov, ki izvršujejo proračun Unije, vključno s posojili in drugimi instrumenti, za katere jamči proračun Unije, zlasti v okviru postopkov za oddajo javnih naročil in postopkov za dodelitev nepovratnih sredstev

☐

na pravilno delovanje organov, ki izvajajo finančni nadzor, spremljanje in notranje revizije, ter pravilno delovanje učinkovitih in preglednih sistemov za finančno poslovodenje in računovodstvo

☐

na pravilno delovanje preiskovalnih služb in javnega tožilstva v zvezi s preiskavami in pregonom goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije

☐

na učinkovito sodno presojo ukrepov ali opustitev s strani navedenih organov, ki jo izvajajo neodvisna sodišča

☐

na preprečevanje in sankcioniranje goljufij, vključno z davčnimi goljufijami, korupcije ali drugih kršitev prava Unije, povezanih z izvrševanjem proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije, ter na naložitev učinkovitih in odvračilnih sankcij prejemnikom s strani nacionalnih sodišč ali upravnih organov

☐

na izterjavo neupravičeno plačanih sredstev

☐

na učinkovito in pravočasno sodelovanje z OLAF pri njegovih preiskavah in pregonih na podlagi veljavnih aktov Unije v skladu z načelom lojalnega sodelovanja

☐

[če zadevna država članica v njem sodeluje] na učinkovito in pravočasno sodelovanje z EJT pri njegovih preiskavah in pregonih na podlagi veljavnih aktov Unije v skladu z načelom lojalnega sodelovanja

☐

na druge primere ali ravnanja organov, ki so pomembni za dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije

☐

4.   Kateri nacionalni ukrepi ali prakse po vašem mnenju pomenijo kršitev načel pravne države v skladu z uredbo o pogojenosti in zakaj?*

| |
| --- |

5.   Opišite težavo in navedite dejstva in razloge, na katerih utemeljujete svojo pritožbo (največ 10 000 znakov):

| |
| --- |

6.   Kako domnevna kršitev načel pravne države vpliva ali pomeni dovolj neposredno resno tveganje, ki vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije?

| 6.1 | Kako kršitev vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije oziroma pomeni resno tveganje za vpliv nanju? |
| --- | --- |

6.1

Kako kršitev vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije oziroma pomeni resno tveganje za vpliv nanju?

| 6.2 | Ali je kršitev posamična ali sistemska? Navedite. |
| --- | --- |

6.2

Ali je kršitev posamična ali sistemska? Navedite.

| 6.3 | Ali je do vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije že prišlo?
  Če je odgovor pritrdilen, pojasnite kako:
  Če je odgovor nikalen, pojasnite zakaj obstaja resno tveganje za vpliv na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije:
  Opredelite dovolj neposredno povezavo med domnevno kršitvijo ali kršitvami ter vplivi na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije oziroma resnim tveganjem za vpliv nanju. |
| --- | --- |

6.3

Ali je do vpliva na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije že prišlo?

Če je odgovor pritrdilen, pojasnite kako:

Če je odgovor nikalen, pojasnite zakaj obstaja resno tveganje za vpliv na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije:

Opredelite dovolj neposredno povezavo med domnevno kršitvijo ali kršitvami ter vplivi na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali zaščito finančnih interesov Unije oziroma resnim tveganjem za vpliv nanju.

7.   Dosedanje ukrepanje za rešitev zadeve*

Ali ste v zadevni državi že sprožili postopek, da bi rešili zadevo?*

| Če je odgovor pritrdilen, ali je bil postopek: o upravni o pravni/sodni ?








  7.1 | Opišite: (a) telo/organ/sodišče, ki je bilo vključeno, in vrsto odločbe, ki je bila sprejeta; (b) kateri koli drug ukrep, s katerim ste seznanjeni. |
| --- | --- |

Če je odgovor pritrdilen, ali je bil postopek: o upravni o pravni/sodni ?

7.1

| 7.2 | Ali je telo/organ/sodišče vašo pritožbo rešilo ali je še v obravnavi? Če je pritožba še v obravnavi, kdaj naj bi bila odločitev sprejeta?* |
| --- | --- |

7.2

| Če je odgovor nikalen, označite ustrezno možnost:






  o | Pred nacionalnim sodiščem ali Sodiščem EU je v postopku reševanja druga zadeva o istem vprašanju |
| --- | --- |

Če je odgovor nikalen, označite ustrezno možnost:

o

Pred nacionalnim sodiščem ali Sodiščem EU je v postopku reševanja druga zadeva o istem vprašanju

| o | Za to težavo ni pravnega sredstva |
| --- | --- |

o

Za to težavo ni pravnega sredstva

| o | Pravno sredstvo obstaja, vendar je predrago ali bi njegova uporaba trajala predolgo |
| --- | --- |

o

Pravno sredstvo obstaja, vendar je predrago ali bi njegova uporaba trajala predolgo

| o | Rok za ukrepanje se je iztekel |
| --- | --- |

o

Rok za ukrepanje se je iztekel

| o | Nimam procesnega upravičenja (pravno nisem upravičen vložiti tožbe pred sodiščem). Navedite zakaj: |
| --- | --- |

o

Nimam procesnega upravičenja (pravno nisem upravičen vložiti tožbe pred sodiščem). Navedite zakaj:

| o | Nimam pravne pomoči / nimam odvetnika |
| --- | --- |

o

Nimam pravne pomoči / nimam odvetnika

| o | Ne vem, katera pravna sredstva so na voljo za reševanje te težave |
| --- | --- |

o

Ne vem, katera pravna sredstva so na voljo za reševanje te težave

| o | Drugo – navedite |
| --- | --- |

o

Drugo – navedite

8.   Če ste se že obrnili na katero od institucij EU, ki se ukvarja s takšnimi težavami, navedite sklic vašega spisa/korespondence:

| o | Peticija Evropskemu parlamentu – sklic:... . |
| --- | --- |

o

Peticija Evropskemu parlamentu – sklic:... .

| o | Evropska Komisija – sklic: ... . |
| --- | --- |

o

Evropska Komisija – sklic: ... .

| o | Evropski varuh človekovih pravic – sklic: ... . |
| --- | --- |

o

Evropski varuh človekovih pravic – sklic: ... .

| o | Drugo – ime institucije ali organa, na katerega ste se obrnili, in sklic vaše pritožbe (npr. SOLVIT, FIN-Net, evropski potrošniški center) |
| --- | --- |

o

Drugo – ime institucije ali organa, na katerega ste se obrnili, in sklic vaše pritožbe (npr. SOLVIT, FIN-Net, evropski potrošniški center)

9.   Navedite morebitne dodatne spremne dokumente / dokaze, ki jih lahko na zahtevo pošljete Komisiji.

Image 1
  V tej fazi ne prilagajte nobenih dokumentov.

| |
| --- |

10.   Osebni podatki*

Ali dovoljujete Evropski komisiji, da razkrije vašo identiteto v svojih stikih z organi, zoper katere vlagate pritožbo?

o Da o Ne

Image 2

  Vaš odgovor ne bo vplival na način obravnave vaše pritožbe. Vendar nam lahko razkritje vaše identitete v nekaterih primerih olajša reševanje zadeve.

---

(1)  Identiteta pritožnikov in informacije, ki jih ti predložijo zadevni državi članici, se lahko razkrijejo le ob predhodnem soglasju pritožnikov, pri čemer je treba med drugim spoštovati Uredbo(EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES.

---

PRILOGA III

Elementi, ki jih morajo v informacije vključiti upravičenci / končni prejemniki sredstev EU

Upravičenci ali končni prejemniki bi morali v informacije, ki jih predložijo Komisiji o morebitnih kršitvah člena 5(2) uredbe o pogojenosti, načeloma vključiti naslednje elemente:

| — | osebne in kontaktne podatke (1); |
| --- | --- |

—

osebne in kontaktne podatke (1);

| — | informacije o zadevnem programu/skladu; |
| --- | --- |

—

informacije o zadevnem programu/skladu;

| — | informacije o domnevni kršitvi člena 5(2) uredbe o pogojenosti; |
| --- | --- |

—

informacije o domnevni kršitvi člena 5(2) uredbe o pogojenosti;

| — | spremne dokumente (vključno z dokazilom, da je zadevni končni prejemnik ali upravičenec vložil uradno pritožbo pri ustreznem organu zadevne države članice, ter z vsemi informacijami in dokumenti v zvezi z izidom take pritožbe, če so na voljo). |
| --- | --- |

—

spremne dokumente (vključno z dokazilom, da je zadevni končni prejemnik ali upravičenec vložil uradno pritožbo pri ustreznem organu zadevne države članice, ter z vsemi informacijami in dokumenti v zvezi z izidom take pritožbe, če so na voljo).

---

(1)  Identiteta pritožnikov in informacije, ki jih ti predložijo zadevni državi članici, se lahko razkrijejo le ob predhodnem soglasju pritožnikov, pri čemer je treba med drugim spoštovati Uredbo(EU) 2018/1725 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2018 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 45/2001 in Sklepa št. 1247/2002/ES.

---

| 18.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/38 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/38

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10600 – EDFI / MUBADALA / EMERGE JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 123/03)

Komisija se je 11. marca 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10600. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10600. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 18.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/39 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/39

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10541 – GOLDMAN SACHS / GRUPO VISABEIRA / CONSTRUCTEL VISABEIRA)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 123/04)

Komisija se je 4. marca 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10541. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10541. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

| 18.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/40 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/40

---

Nenasprotovanje priglašeni koncentraciji

(Zadeva M.10621 – WELPUT / PSPIB / ALECTA / 150 VSTREET JV)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 123/05)

Komisija se je 28. februarja 2022 odločila, da ne bo nasprotovala zgoraj navedeni priglašeni koncentraciji in jo bo razglasila za združljivo z notranjim trgom. Ta odločitev je sprejeta v skladu s členom 6(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (1). Celotno besedilo odločitve je na voljo samo v angleščini in bo objavljeno po tem, ko bodo iz besedila odstranjene morebitne poslovne skrivnosti. Na voljo bo:

| — | v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij, |
| --- | --- |

—

v razdelku o združitvah na spletišču Komisije o konkurenci (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Spletišče vsebuje različne pripomočke za iskanje posameznih odločitev o združitvah, vključno z nazivi podjetij, številkami zadev, datumi ter indeksi področij,

| — | v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10621. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU. |
| --- | --- |

—

v elektronski obliki na spletišču EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sl) pod dokumentarno številko 32022M10621. EUR-Lex zagotavlja spletni dostop do prava EU.

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1.

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 18.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/41 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/41

---

Menjalni tečaji eura (1)

17. marec 2022

(2022/C 123/06)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1051 |
| JPY | japonski jen | 131,27 |
| DKK | danska krona | 7,4439 |
| GBP | funt šterling | 0,84315 |
| SEK | švedska krona | 10,4503 |
| CHF | švicarski frank | 1,0385 |
| ISK | islandska krona | 142,10 |
| NOK | norveška krona | 9,7800 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,777 |
| HUF | madžarski forint | 372,05 |
| PLN | poljski zlot | 4,6889 |
| RON | romunski leu | 4,9465 |
| TRY | turška lira | 16,3123 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5055 |
| CAD | kanadski dolar | 1,3998 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6391 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6130 |
| SGD | singapurski dolar | 1,4980 |
| KRW | južnokorejski won | 1 340,02 |
| ZAR | južnoafriški rand | 16,5286 |
| CNY | kitajski juan | 7,0176 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5730 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 835,97 |
| MYR | malezijski ringit | 4,6364 |
| PHP | filipinski peso | 57,690 |
| RUB | ruski rubelj | |
| THB | tajski bat | 36,767 |
| BRL | brazilski real | 5,6339 |
| MXN | mehiški peso | 22,7880 |
| INR | indijska rupija | 83,8435 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1051

JPY

japonski jen

131,27

DKK

danska krona

7,4439

GBP

funt šterling

0,84315

SEK

švedska krona

10,4503

CHF

švicarski frank

1,0385

ISK

islandska krona

142,10

NOK

norveška krona

9,7800

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,777

HUF

madžarski forint

372,05

PLN

poljski zlot

4,6889

RON

romunski leu

4,9465

TRY

turška lira

16,3123

AUD

avstralski dolar

1,5055

CAD

kanadski dolar

1,3998

HKD

hongkonški dolar

8,6391

NZD

novozelandski dolar

1,6130

SGD

singapurski dolar

1,4980

KRW

južnokorejski won

1 340,02

ZAR

južnoafriški rand

16,5286

CNY

kitajski juan

7,0176

HRK

hrvaška kuna

7,5730

IDR

indonezijska rupija

15 835,97

MYR

malezijski ringit

4,6364

PHP

filipinski peso

57,690

RUB

ruski rubelj

THB

tajski bat

36,767

BRL

brazilski real

5,6339

MXN

mehiški peso

22,7880

INR

indijska rupija

83,8435

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 18.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/42 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/42

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 123/07)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Swiss Life International Holding AG („Swiss Life“, Švica), |
| --- | --- |

—

Swiss Life International Holding AG („Swiss Life“, Švica),

| — | Elips Life AG („ELAG“, Lihtenštajn) in zavarovalni portfelj A&H družbe Elips Versicherungen AG („A&H“, Lihtenštajn, skupaj z ELAG imenovano „ELAG-A&H“), ki ju obvladuje podjetje elipsLife EMEA Holding B.V. (Nizozemska), ki je pod končnim nadzorom družbe Swiss Re Ltd (Švica). |
| --- | --- |

—

Elips Life AG („ELAG“, Lihtenštajn) in zavarovalni portfelj A&H družbe Elips Versicherungen AG („A&H“, Lihtenštajn, skupaj z ELAG imenovano „ELAG-A&H“), ki ju obvladuje podjetje elipsLife EMEA Holding B.V. (Nizozemska), ki je pod končnim nadzorom družbe Swiss Re Ltd (Švica).

Swiss Life pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem ELAG-A&H.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Swiss Life je evropski ponudnik življenjskih zavarovanj ter drugih finančnih produktov na področju tveganj, pokojnin in upravljanja premoženja, |
| --- | --- |

—

Swiss Life je evropski ponudnik življenjskih zavarovanj ter drugih finančnih produktov na področju tveganj, pokojnin in upravljanja premoženja,

| — | ELAG-A&H je evropska zavarovalnica, ki institucionalnim strankam zagotavlja vrsto zavarovalnih produktov (poslovanje med podjetji). |
| --- | --- |

—

ELAG-A&H je evropska zavarovalnica, ki institucionalnim strankam zagotavlja vrsto zavarovalnih produktov (poslovanje med podjetji).

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10602 – SWISS LIFE INTERNATIONAL HOLDING / ELIPS LIFE

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 18.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/44 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/44

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 123/08)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Samsung BioLogics Co. Ltd. („Samsung BioLogics“, Južna Koreja), ki je pod nadzorom skupine Samsung Group (Južna Koreja), in |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics Co. Ltd. („Samsung BioLogics“, Južna Koreja), ki je pod nadzorom skupine Samsung Group (Južna Koreja), in

| — | Samsung Bioepis Co. Ltd. („Bioepis, Južna Koreja“), ki je trenutno pod skupnim nadzorom podjetij Biogen Therapeutics Inc. (ZDA) in Samsung BioLogics. |
| --- | --- |

—

Samsung Bioepis Co. Ltd. („Bioepis, Južna Koreja“), ki je trenutno pod skupnim nadzorom podjetij Biogen Therapeutics Inc. (ZDA) in Samsung BioLogics.

Samsung BioLogics pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah izključni nadzor nad celotnim podjetjem Bioepis.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | Samsung BioLogics je podjetje, dejavno na področju razvoja in proizvodnje biofarmacevtskih izdelkov po vsem svetu, |
| --- | --- |

—

Samsung BioLogics je podjetje, dejavno na področju razvoja in proizvodnje biofarmacevtskih izdelkov po vsem svetu,

| — | Bioepis je podjetje, dejavno na področju razvoja in trženja podobnih bioloških zdravil. |
| --- | --- |

—

Bioepis je podjetje, dejavno na področju razvoja in trženja podobnih bioloških zdravil.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10657 - SAMSUNG BIOLOGICS / SAMSUNG BIOEPIS

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

| 18.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/45 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/45

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10339 —KKR/Landal)

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 123/09)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednji podjetji:

| — | Sandy HoldCo B.V. („Roompot“, Nizozemska), ki ga obvladuje podjetje KKR & Co. Inc. („KKR“, ZDA), |
| --- | --- |

—

Sandy HoldCo B.V. („Roompot“, Nizozemska), ki ga obvladuje podjetje KKR & Co. Inc. („KKR“, ZDA),

| — | Vacation Rental B.V. („Landal“, Nizozemska). |
| --- | --- |

—

Vacation Rental B.V. („Landal“, Nizozemska).

Podjetje Roompot pridobi v smislu člena 3(1)(b) uredbe o združitvah nadzor nad celotnim podjetjem Landal.

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za KKR: globalno investicijsko podjetje, ki ponuja rešitve na področju upravljanja alternativnih naložb, kapitalskih trgov in zavarovanja. Podjetje Roompot upravlja, vodi in deluje kot agent za rezervacije počitniških parkov in kampov, |
| --- | --- |

—

za KKR: globalno investicijsko podjetje, ki ponuja rešitve na področju upravljanja alternativnih naložb, kapitalskih trgov in zavarovanja. Podjetje Roompot upravlja, vodi in deluje kot agent za rezervacije počitniških parkov in kampov,

| — | za Landal: podjetje je lastnik, upravljavec in dajalec franšize počitniških parkov pod blagovno znamko Landal GreenParks. |
| --- | --- |

—

za Landal: podjetje je lastnik, upravljavec in dajalec franšize počitniških parkov pod blagovno znamko Landal GreenParks.

3.

Po predhodnem pregledu Komisija ugotavlja, da bi se za priglašeno koncentracijo lahko uporabljala uredba o združitvah. Vendar končna odločitev o tem še ni sprejeta.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10339 — KKR/Landal

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 18.3.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 123/46 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 123/46

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 123/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O ODOBRITVI STANDARDNE SPREMEMBE

„Irpinia“

PDO-IT-A0279-AM02

Datum obvestila: 17. december 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Naslov Nove vrste proizvoda

| — | Dodane so bile naslednje vrste vina: belo peneče vino, rdeče peneče vino, peneče vino rosé, peneče vino aglianico, peneče vino aglianico, pridelano v belo vino, falanghina „passito“ (vino iz sušenega grozdja), vino aglianico, pridelano v belo vino. |
| --- | --- |

—

Dodane so bile naslednje vrste vina: belo peneče vino, rdeče peneče vino, peneče vino rosé, peneče vino aglianico, peneče vino aglianico, pridelano v belo vino, falanghina „passito“ (vino iz sušenega grozdja), vino aglianico, pridelano v belo vino.

Sprememba je posledica potrebe po zaščiti in promociji kontrolirane označbe porekla „Irpinia“, da se poudarijo njene posebne lastnosti, ki temeljijo na vsestranskosti lokalnega območja. Cilj je razširiti možnosti, da se izrazi območje, in ponuditi celovitejšo paleto proizvodov. Vključitev novih vrst vina bo omogočila boljšo opredelitev območja in označbe. Tako bo mogoče bolje prodreti na trg in končnim potrošnikom ponuditi več, vključno z vrstami vina, ki so se prej proizvajale kot vina z nacionalno označbo IGT ali generična vina.

Sprememba vpliva na člene 1, 2, 4, 5, 6, 7 in 8 specifikacije proizvoda ter točki 4 in 5 enotnega dokumenta.

2.   Spremembe v sortnem sestavu za obstoječe vrste vina in vključitev sortnega sestava za nove vrste

| — | Sortni sestav za bela vina je bil spremenjen: z „greco, od 40 % do 50 %; fiano, od 40 % do 50 %“ na „fiano in greco, posamično ali v kombinaciji, vsaj 50 %“. Sortni sestav je bil spremenjen glede deležev glavnih sort (ki se uporabljajo pri zvrščanju). To pa zato, da bi se bolje izkoristile še druge sorte, ki se gojijo, in da bi lahko proizvajali vina te vrste, ki imajo lahko drugačne lastnosti. |
| --- | --- |

—

Sortni sestav za bela vina je bil spremenjen: z „greco, od 40 % do 50 %; fiano, od 40 % do 50 %“ na „fiano in greco, posamično ali v kombinaciji, vsaj 50 %“. Sortni sestav je bil spremenjen glede deležev glavnih sort (ki se uporabljajo pri zvrščanju). To pa zato, da bi se bolje izkoristile še druge sorte, ki se gojijo, in da bi lahko proizvajali vina te vrste, ki imajo lahko drugačne lastnosti.

| — | Enak sortni sestav je bil določen tudi za novo vrsto belega penečega vina. |
| --- | --- |

—

Enak sortni sestav je bil določen tudi za novo vrsto belega penečega vina.

| — | Spremenjen je bil sortni sestav za rdeča vina, vina rosé in (mlada) vina „novello“: z „najmanj 70 % sorte aglianico“ na „najmanj 50 % sorte aglianico“. Sortni sestav je bil spremenjen glede deležev glavnih sort. To pa zato, da bi se bolje izkoristile še druge sorte, ki se gojijo, in da bi lahko proizvajali vina te vrste, ki imajo lahko drugačne lastnosti. |
| --- | --- |

—

Spremenjen je bil sortni sestav za rdeča vina, vina rosé in (mlada) vina „novello“: z „najmanj 70 % sorte aglianico“ na „najmanj 50 % sorte aglianico“. Sortni sestav je bil spremenjen glede deležev glavnih sort. To pa zato, da bi se bolje izkoristile še druge sorte, ki se gojijo, in da bi lahko proizvajali vina te vrste, ki imajo lahko drugačne lastnosti.

| — | Enak sortni sestav je bil določen tudi za nove vrste rdečih penečih vin in penečih vin rosé. |
| --- | --- |

—

Enak sortni sestav je bil določen tudi za nove vrste rdečih penečih vin in penečih vin rosé.

| — | Sortni sestav je bil določen za novi vrsti penečih vin iz grozdja sorte aglianico, ki sta: peneče vino aglianico in peneče vino aglianico, pridelano v belo vino. |
| --- | --- |

—

Sortni sestav je bil določen za novi vrsti penečih vin iz grozdja sorte aglianico, ki sta: peneče vino aglianico in peneče vino aglianico, pridelano v belo vino.

| — | Za peneča vina z navedbo sorte vinske trte je v specifikaciji proizvoda zdaj navedeno, da mora biti grozdje sekundarnih sort iste barve kot grozdje navedene sorte. Gre za spremembo besedila z dopolnitvijo opisa, da se zagotovi več podrobnosti o možnostih uporabe sekundarnih sort vinske trte pri različnih vrstah vina. |
| --- | --- |

—

Za peneča vina z navedbo sorte vinske trte je v specifikaciji proizvoda zdaj navedeno, da mora biti grozdje sekundarnih sort iste barve kot grozdje navedene sorte. Gre za spremembo besedila z dopolnitvijo opisa, da se zagotovi več podrobnosti o možnostih uporabe sekundarnih sort vinske trte pri različnih vrstah vina.

| — | Določen je bil sortni sestav za preostale vrste vina: vino aglianico, pridelano v belo vino, in vino falanghina „passito“. |
| --- | --- |

—

Določen je bil sortni sestav za preostale vrste vina: vino aglianico, pridelano v belo vino, in vino falanghina „passito“.

| — | Sorte vinske trte za nove vrste vina morajo biti tudi primerne za gojenje izrecno v pokrajini Avellino in ne več splošneje v širši deželi Kampanija. Izjeme veljajo za likerska vina iz grozdja sorte aglianico in vina s podobmočja Campi Taurasini, pri katerih lahko grozdje izvira iz katerega koli dela Kampanije. Gre za spremembo besedila, katere namen je zagotoviti boljši opis različnih sort vinske trte, vključenih v register vinogradov. |
| --- | --- |

—

Sorte vinske trte za nove vrste vina morajo biti tudi primerne za gojenje izrecno v pokrajini Avellino in ne več splošneje v širši deželi Kampanija. Izjeme veljajo za likerska vina iz grozdja sorte aglianico in vina s podobmočja Campi Taurasini, pri katerih lahko grozdje izvira iz katerega koli dela Kampanije. Gre za spremembo besedila, katere namen je zagotoviti boljši opis različnih sort vinske trte, vključenih v register vinogradov.

Te spremembe vplivajo na člen 2 specifikacije proizvoda.

3.   Posodobitev vrst proizvodov, navedenih na območju proizvodnje

| — | Dodana je bila beseda „tudi“, tako da se lahko nove vrste penečih vin in obstoječa vina z navedbo sorte vinske trte vključijo v opredelitev območij za pridelavo. |
| --- | --- |

—

Dodana je bila beseda „tudi“, tako da se lahko nove vrste penečih vin in obstoječa vina z navedbo sorte vinske trte vključijo v opredelitev območij za pridelavo.

| — | Dodana je nova kategorija „vino aglianico, pridelano v belo vino“, tako da se lahko vključi v opis območij, namenjenih pridelavi za vse kategorije vina. |
| --- | --- |

—

Dodana je nova kategorija „vino aglianico, pridelano v belo vino“, tako da se lahko vključi v opis območij, namenjenih pridelavi za vse kategorije vina.

Območje ni bilo razširjeno. Gre za spremembe besedila, s katerimi se zgolj posodabljajo vrste proizvodov iz člena 3 specifikacije proizvoda.

4.   Največji pridelek grozdja na hektar in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola

| — | Pri penečih vinih z navedbo sorte vinske trte je bil delež alkohola zmanjšan z 10,50 vol. % na 10,00 vol. %, da bi se proizvajala bolj sveža in lažja vina. Dodana je bila nova vrsta vina aglianico z enakimi omejitvami. |
| --- | --- |

—

Pri penečih vinih z navedbo sorte vinske trte je bil delež alkohola zmanjšan z 10,50 vol. % na 10,00 vol. %, da bi se proizvajala bolj sveža in lažja vina. Dodana je bila nova vrsta vina aglianico z enakimi omejitvami.

| — | K opisu vrste vina falanghina je bila dodana nova vrsta falanghina „passito“ z enakimi omejitvami. |
| --- | --- |

—

K opisu vrste vina falanghina je bila dodana nova vrsta falanghina „passito“ z enakimi omejitvami.

| — | Za nove vrste vina so bile dodane določbe o donosu grozdja in deležu alkohola: aglianico, pridelano v belo vino, belo peneče vino, peneče vino rosé in rdeče peneče vino. |
| --- | --- |

—

Za nove vrste vina so bile dodane določbe o donosu grozdja in deležu alkohola: aglianico, pridelano v belo vino, belo peneče vino, peneče vino rosé in rdeče peneče vino.

Ta sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda in oddelek 5.2 enotnega dokumenta.

5.   Omejitve glede lege vinogradov

| — | Omejitev na 600 metrov nadmorske višine za vinograde je bila črtana. V veljavni specifikaciji proizvoda omejitev namreč ne velja za vinograde, ki ležijo na ozemljih občin na območjih proizvodnje drugih označb „Irpinia“: DOCG (zajamčene in kontrolirane označbe porekla) „Fiano di Avellino“, „Greco di Tufo“ in „Taurasi“ ter vinogradi na podobmočju Campi Taurasini. Poleg tega se zaradi učinkov podnebnih sprememb na območju povečuje gojenje vinske trte na višjih legah. |
| --- | --- |

—

Omejitev na 600 metrov nadmorske višine za vinograde je bila črtana. V veljavni specifikaciji proizvoda omejitev namreč ne velja za vinograde, ki ležijo na ozemljih občin na območjih proizvodnje drugih označb „Irpinia“: DOCG (zajamčene in kontrolirane označbe porekla) „Fiano di Avellino“, „Greco di Tufo“ in „Taurasi“ ter vinogradi na podobmočju Campi Taurasini. Poleg tega se zaradi učinkov podnebnih sprememb na območju povečuje gojenje vinske trte na višjih legah.

Sprememba se nanaša na člen 4 specifikacije proizvoda.

6.   Odstopanja od območja za postopke vinifikacije

| — | Črtan je bil oddelek, ki je zajemal morebitna odstopanja od območja za postopke, vključno z vinifikacijo, obdelavo, predelavo v peneče vino in staranjem. Že odobrena odstopanja so bila potrjena. S preoblikovanjem se potrjujejo dovoljenja za odstopanja, odobrena na podlagi člena 5 specifikacije proizvoda za DOC „Irpinia“ v prilogi k ministrski uredbi z dne 13. septembra 2005. |
| --- | --- |

—

Črtan je bil oddelek, ki je zajemal morebitna odstopanja od območja za postopke, vključno z vinifikacijo, obdelavo, predelavo v peneče vino in staranjem. Že odobrena odstopanja so bila potrjena. S preoblikovanjem se potrjujejo dovoljenja za odstopanja, odobrena na podlagi člena 5 specifikacije proizvoda za DOC „Irpinia“ v prilogi k ministrski uredbi z dne 13. septembra 2005.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in oddelek 9 enotnega dokumenta.

7.   Proizvodnja penečega vina

| — | Spremenjene so bile informacije o penečih vinih, proizvedenih po tradicionalni metodi s sekundarnim vrenjem v steklenici ali tankovski metodi, imenovani tudi metoda charmat, da bi se upoštevale nove vrste vin. Pri penečih vinih, proizvedenih po tradicionalni metodi s sekundarnim vrenjem v steklenici, se je najkrajše obdobje pred sprostitvijo v porabo skrajšalo z 20 mesecev na 18 mesecev. |
| --- | --- |

—

Spremenjene so bile informacije o penečih vinih, proizvedenih po tradicionalni metodi s sekundarnim vrenjem v steklenici ali tankovski metodi, imenovani tudi metoda charmat, da bi se upoštevale nove vrste vin. Pri penečih vinih, proizvedenih po tradicionalni metodi s sekundarnim vrenjem v steklenici, se je najkrajše obdobje pred sprostitvijo v porabo skrajšalo z 20 mesecev na 18 mesecev.

Ta sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda in oddelek 5.1 enotnega dokumenta.

8.   Geografsko območje za predelavo v peneče vino

| — | Črtan je bil sklic na geografsko območje, na katerem poteka predelava v peneče vino. Ta določba je namreč že navedena v oddelku o možnih odstopanjih od območja za postopke, vključno z vinifikacijo, obdelavo, predelavo v peneče vino in staranjem. |
| --- | --- |

—

Črtan je bil sklic na geografsko območje, na katerem poteka predelava v peneče vino. Ta določba je namreč že navedena v oddelku o možnih odstopanjih od območja za postopke, vključno z vinifikacijo, obdelavo, predelavo v peneče vino in staranjem.

Spremembe vplivajo na člen 5 specifikacije proizvoda.

9.   Vina „passito“ z navedbo sorte vinske trte

Dodana je bila nova kategorija vina falanghina „passito“. Seznam vin „passito“ je bil posodobljen z navedbo sorte vinske trte. Poleg tega je bil izraz „narejeno“ nadomeščen z izrazom „proizvedeno“, ki je primernejši glede na kontekst.

Sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda.

10.   Podobmočje Campi Taurasini – datum sprostitve v porabo

Za vina „Irpinia“ s podobmočja Campi Taurasini je „obdobje staranja“ nadomeščeno z „datumom sprostitve v porabo“, tj. od 1. septembra leta, ki sledi trgatvi. Namen je uskladiti informacije z določbami predzadnjega odstavka člena 6 veljavne specifikacije proizvoda.

Sprememba se nanaša na člen 5 specifikacije proizvoda.

11.   Opisi novih vrst proizvodov in spremembe nekaterih lastnosti vin, ki so že vključena

| — | Dodane so bile kemijske, fizikalne in organoleptične lastnosti za nove vrste vina: belo peneče vino, rdeče peneče vino, peneče vino rosé, peneče vino aglianico, peneče vino aglianico, pridelano v belo vino, vino aglianico, pridelano v belo vino, in vino falanghina „passito“.
  Zaradi vključitve novih vrst vina je bilo treba opredeliti kemijske, fizikalne in organoleptične lastnosti vin ob porabi. Skrbno preučeni in podrobni analitični podatki in opisi dokazujejo, da so to kakovostni proizvodi. |
| --- | --- |

—

Dodane so bile kemijske, fizikalne in organoleptične lastnosti za nove vrste vina: belo peneče vino, rdeče peneče vino, peneče vino rosé, peneče vino aglianico, peneče vino aglianico, pridelano v belo vino, vino aglianico, pridelano v belo vino, in vino falanghina „passito“.

Zaradi vključitve novih vrst vina je bilo treba opredeliti kemijske, fizikalne in organoleptične lastnosti vin ob porabi. Skrbno preučeni in podrobni analitični podatki in opisi dokazujejo, da so to kakovostni proizvodi.

| — | Izraz „polsuho“ je bil dodan za naslednje vrste vina: belo vino, rdeče vino, vina coda di volpe, falanghina, fiano, greco (za katere je bil črtan izraz „izrazit“ za okus), piedirosso, sciascinoso in aglianico ter vina s podobmočja Campi Taurasini.
  Kar zadeva vsebnost ostanka sladkorja, je bilo „suho“ s spremembami razširjeno na „suho ali polsuho“. Potrošniki namreč vse bolj dajejo prednost mehkejšim, dostopnejšim in zelo pitnim vinom. Vrednosti so bile skrbno ocenjene na podlagi analiz podobnih vrst vina, proizvedenih na tem območju. |
| --- | --- |

—

Izraz „polsuho“ je bil dodan za naslednje vrste vina: belo vino, rdeče vino, vina coda di volpe, falanghina, fiano, greco (za katere je bil črtan izraz „izrazit“ za okus), piedirosso, sciascinoso in aglianico ter vina s podobmočja Campi Taurasini.

Kar zadeva vsebnost ostanka sladkorja, je bilo „suho“ s spremembami razširjeno na „suho ali polsuho“. Potrošniki namreč vse bolj dajejo prednost mehkejšim, dostopnejšim in zelo pitnim vinom. Vrednosti so bile skrbno ocenjene na podlagi analiz podobnih vrst vina, proizvedenih na tem območju.

| — | Najnižja vsebnost skupnih kislin se je znižala s 5,0 grama na liter na 4,5 grama na liter za vina rosé in (mlada) vina „novello“.
  Zaradi učinkov podnebnih sprememb in obdobij zorenja grozdja je bilo treba znižati najnižjo vsebnost skupnih kislin. |
| --- | --- |

—

Najnižja vsebnost skupnih kislin se je znižala s 5,0 grama na liter na 4,5 grama na liter za vina rosé in (mlada) vina „novello“.

Zaradi učinkov podnebnih sprememb in obdobij zorenja grozdja je bilo treba znižati najnižjo vsebnost skupnih kislin.

| — | Razpon vsebnosti sladkorja v odmerku je bil s popolnoma suho razširjen na sladko za peneče vino falanghina, peneče vino fiano in peneče vino greco. |
| --- | --- |

—

Razpon vsebnosti sladkorja v odmerku je bil s popolnoma suho razširjen na sladko za peneče vino falanghina, peneče vino fiano in peneče vino greco.

| — | Najmanjši delež skupnega alkohola je bil zmanjšan z 11,50 vol. % na 11,00 vol. % za peneče vino falanghina, peneče vino fiano in peneče vino greco.
  S spremembami so bile razširjene različne ravni sladkosti v lastnostih okusa, da bi se zadovoljilo tržno povpraševanje. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola je bil zmanjšan, da bi se omogočila proizvodnja bolj svežih in lažjih vin.
  Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

Najmanjši delež skupnega alkohola je bil zmanjšan z 11,50 vol. % na 11,00 vol. % za peneče vino falanghina, peneče vino fiano in peneče vino greco.

S spremembami so bile razširjene različne ravni sladkosti v lastnostih okusa, da bi se zadovoljilo tržno povpraševanje. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola je bil zmanjšan, da bi se omogočila proizvodnja bolj svežih in lažjih vin.

Ta sprememba se nanaša na člen 6 specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta.

12.   Posodobitev opisnih izrazov pri označevanju

| — | Pridevnika „ekstra“ in „fin“ sta bila črtana s seznama prepovedanih opisov, saj se uporabljata za opis lastnosti nekaterih vrst vin.
  Sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

—

Pridevnika „ekstra“ in „fin“ sta bila črtana s seznama prepovedanih opisov, saj se uporabljata za opis lastnosti nekaterih vrst vin.

Sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda.

13.   Navedba „pridelava v belo vino“

| — | Dodane so bile informacije o črkah in položaju navedbe „pridelano v belo vino“ na oznaki nove vrste vina aglianico, pridelano v belo vino. Navedba „pridelano v belo vino“ je obvezna. Biti mora neposredno pod imenom „Irpinia Aglianico“ in zapisana s črkami, ki niso večje od črk za navedbo označbo porekla.
  Ta sprememba je povezana s potrebo po tem, da se predpiše uporaba navedbe za na novo vključeno vrsto vina.
  Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta. |
| --- | --- |

—

Dodane so bile informacije o črkah in položaju navedbe „pridelano v belo vino“ na oznaki nove vrste vina aglianico, pridelano v belo vino. Navedba „pridelano v belo vino“ je obvezna. Biti mora neposredno pod imenom „Irpinia Aglianico“ in zapisana s črkami, ki niso večje od črk za navedbo označbo porekla.

Ta sprememba je povezana s potrebo po tem, da se predpiše uporaba navedbe za na novo vključeno vrsto vina.

Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda in oddelek 4 enotnega dokumenta.

14.   Navedba „neletniško“ za peneča vina

Za steklenice, v katerih je neletniško peneče vino („non millesimato“), je zdaj navedeno, da obstaja izjema od zahteve po navedbi leta pridelave grozdja.

Ta sprememba se nanaša na člen 7 specifikacije proizvoda in oddelek 9 enotnega dokumenta.

15.   Pakiranje, nazivne prostornine, zapirala in vsebniki – spremembe

| — | Izraz „zamaški“ je bil nadomeščen z izrazom „zapirala“, da bi bil naslov člena natančnejši. |
| --- | --- |

—

Izraz „zamaški“ je bil nadomeščen z izrazom „zapirala“, da bi bil naslov člena natančnejši.

| — | Vključena je bila možnost uporabe vsebnikov, ki niso stekleni, na primer kartonske škatle z mehom, da bi se odzvali na nove navade potrošnikov in zahteve tujih trgov. |
| --- | --- |

—

Vključena je bila možnost uporabe vsebnikov, ki niso stekleni, na primer kartonske škatle z mehom, da bi se odzvali na nove navade potrošnikov in zahteve tujih trgov.

| — | Dodana je bila določba o prepovedi uporabe kartonske škatle z mehom za prestižnejša vina, za katera taki vsebniki niso primerni. |
| --- | --- |

—

Dodana je bila določba o prepovedi uporabe kartonske škatle z mehom za prestižnejša vina, za katera taki vsebniki niso primerni.

| — | Dodana je bila določba o prepovedi uporabe kartonske škatle z mehom za naslednja vina: „Irpinia“ campi taurasini, „Irpinia“ fiano „passito“, „Irpinia“ greco „passito“, „Irpinia“ falanghina „passito“, „Irpinia“ aglianico „passito“ in likersko vino „Irpinia“ aglianico. Ker so ta vina prestižnejša, zanje taki vsebniki niso primerni. |
| --- | --- |

—

Dodana je bila določba o prepovedi uporabe kartonske škatle z mehom za naslednja vina: „Irpinia“ campi taurasini, „Irpinia“ fiano „passito“, „Irpinia“ greco „passito“, „Irpinia“ falanghina „passito“, „Irpinia“ aglianico „passito“ in likersko vino „Irpinia“ aglianico. Ker so ta vina prestižnejša, zanje taki vsebniki niso primerni.

| — | Sklic je bil posodobljen zaradi uskladitve s sistemi zapiral, dovoljenimi v predpisih, pri čemer so izključeni kronski zamaški. Poleg tega je za peneča vina določeno, da morajo steklenice imeti tradicionalna zapirala z značilno obliko gobe. Plastika ni dovoljena za nazivne prostornine nad 0,200 litra.
  Te spremembe vplivajo na člen 8 specifikacije proizvoda. |
| --- | --- |

—

Sklic je bil posodobljen zaradi uskladitve s sistemi zapiral, dovoljenimi v predpisih, pri čemer so izključeni kronski zamaški. Poleg tega je za peneča vina določeno, da morajo steklenice imeti tradicionalna zapirala z značilno obliko gobe. Plastika ni dovoljena za nazivne prostornine nad 0,200 litra.

Te spremembe vplivajo na člen 8 specifikacije proizvoda.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Irpinia

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 4. | Peneče vino |
| --- | --- |

4.

Peneče vino

| 15. | Vino iz sušenega grozdja |
| --- | --- |

15.

Vino iz sušenega grozdja

4.   Opis vina

1.   Belo vino „Irpinia“

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena. Vonj: cvetličen, saden. Okus: suh ali polsuh, uravnotežen, razpoznaven. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 10,50 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Belo peneče vino „Irpinia“

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z zelenkastimi ali zlatimi odsevi. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen.

Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 15,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Rdeče vino „Irpinia“

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna rubinasto rdeča. Vonj: cvetličen, saden, obstojen. Okus: suh ali polsuh, uravnotežen, razpoznaven.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.   Rdeče peneče vino „Irpinia“

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna rubinasto rdeča. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen. Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Vino rosé „Irpinia“

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna rožnata. Vonj: cvetličen, saden. Okus: suh ali polsuh, svež, mehak. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

6.   Peneče vino rosé „Irpinia“

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna rožnata. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen. Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

7.   Mlado vino „Irpinia“„novello“

KRATEK OPIS

Barva: vijoličasto rdeča. Vonj: vinski, saden, izrazit. Okus: suh ali polsuh, svež, izrazit. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

8.   „Irpinia“ coda di volpe

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena. Vonj: cvetličen, saden. Okus: suh ali polsuh, svež, mehak. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

9.   „Irpinia“ falanghina

KRATEK OPIS

Barva: slamnato rumena z zelenkastimi odsevi. Vonj: cvetličen, saden, izrazit. Okus: suh ali polsuh, svež, mehak. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

10.   Peneče vino „Irpinia“ falanghina

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z zelenkastimi ali zlatimi odsevi. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

11.   „Irpinia“ falanghina „passito“

KRATEK OPIS

Barva: intenzivna slamnato rumena, ki vleče na zlato, včasih z jantarnimi odsevi. Vonj: nežen, razpoznaven, cvetličen, saden, dišeč.

Okus: polsladek ali sladek, poln, skladen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 15,50 vol. %; od tega je delež dejanskega alkohola najmanj 12,00 vol. %. Najnižja vsebnost skupnih kislin: 4,5 g/l. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

12.   „Irpinia“ fiano

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena. Vonj: saden, cvetličen, razpoznaven. Okus: suh ali polsuh, svež, mehak. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

13.   Peneče vino „Irpinia“ fiano

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z zelenkastimi ali zlatimi odsevi. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

14.   „Irpinia“ fiano „passito“

KRATEK OPIS

Barva: značilna za uporabljeno sorto grozdja. Vonj: nežen, razpoznaven, cvetličen, saden, dišeč. Okus: polsladek ali sladek, poln, skladen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 15,50 vol. %; Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

15.   „Irpinia“ greco

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena. Vonj: cvetličen, saden. Okus: suh ali polsuh, svež, mehak. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 16,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

16.   Peneče vino „Irpinia“ greco

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna slamnato rumena, včasih z zelenkastimi ali zlatimi odsevi. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

17.   „Irpinia“ greco „passito“

KRATEK OPIS

Barva: značilna za uporabljeno sorto grozdja. Vonj: nežen, razpoznaven, cvetličen, saden, dišeč. Okus: polsladek ali sladek, poln, skladen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 15,50 vol. %; Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

18.   „Irpinia“ piedirosso

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna rubinasto rdeča. Vonj: saden, obstojen in izrazit. Okus: suh ali polsuh, prijetno taničen. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

19.   „Irpinia“ sciascinoso

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna rubinasto rdeča. Vonj: saden, razpoznaven, izrazit. Okus: suh ali polsuh, mehak, uravnotežen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

20.   „Irpinia“ aglianico

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna rubinasto rdeča. Vonj: razpoznaven, izrazit. Okus: suh ali polsuh, prijetno taničen, uravnotežen.

Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 20,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

21.   Peneče vino „Irpinia“ aglianico

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna rožnata ali rdeča. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen, značilen za uporabljeno sorto grozdja.

Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 5,0 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

5,0

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

22.   „Irpinia“ aglianico, pridelano v belo vino

KRATEK OPIS

Barva: različno intenzivna slamnato rumena s srebrnimi ali rožnatimi odsevi. Vonj: cvetličen, saden. Okus: suh ali polsuh, prefinjen, uravnotežen, prijeten. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,50 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 17,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

23.   Peneče vino „Irpinia“ aglianico, pridelano v belo vino

KRATEK OPIS

Pena: fina in obstojna. Barva: različno intenzivna slamnato rumena s srebrnimi ali rožnatimi odsevi. Vonj: prefinjen, širok in sestavljen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Okus: prefinjen in skladen, popolnoma suh do sladek. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 11,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 18,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,0 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,0

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

24.   „Irpinia“ aglianico „passito“

KRATEK OPIS

Barva: značilna za uporabljeno sorto grozdja. Vonj: nežen, razpoznaven, cvetličen, saden, dišeč. Okus: polsladek ali sladek, poln, skladen, značilen za uporabljeno sorto grozdja. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 15,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

25.   Likersko vino „Irpinia“ aglianico

KRATEK OPIS

Barva: intenzivna rubinasto rdeča, ki s staranjem prehaja v granatno. Vonj: eteričen, izrazit, razpoznaven. Okus: poln, žameten, topel, suh ali zaokrožen z izrazito okroglostjo pri polsuhi, polsladki in sladki izvedbi. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 16,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 21,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 15,00 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15,00

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

26.   „Irpinia“ podobmočje Campi Taurasini

KRATEK OPIS

Barva: rubinasto rdeča, ki s staranjem vleče na granatno rdečo. Vonj: izrazit, obstojen, razpoznaven in prijeten. Okus: suh ali polsuh, prijetno taničen, mehak, telesen. Najmanjši volumenski delež skupnega alkohola: 12,00 vol. %. Najmanjši ekstrakt brez sladkorja: 22,0 g/l.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4,5 |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4,5

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

a.   Posebni enološki postopki

1.   Predelava v peneče vino

Posebni enološki postopki

Peneča vina se pridelujejo s sekundarnim vrenjem v steklenici (tradicionalna metoda) ali s tankovsko metodo (metoda charmat).

2.   Pridelava v belo vino

Posebni enološki postopki

Pridelava v belo vino iz rdečega grozdja z odstranitvijo kožic za proizvodnjo belega mošta.

3.   Staranje

Posebni enološki postopki

Vina s kontrolirano označbo porekla „Irpinia“ (DOC) in navedbo podobmočja Campi Taurasini morajo biti sproščena v porabo od 1. septembra leta, ki sledi trgatvi.

Peneča vina, pridelana po tradicionalni metodi, se ne smejo sprostiti v porabo prej kot 18 mesecev od 1. oktobra leta zadnjega potrganega grozdja v zvrsti.

b.   Največji donosi

| 1. | „Irpinia“: belo vino, vključno s penečim vinom, vino rosé, vključno s penečim vinom, rdeče vino, vključno s penečim vinom, mlado vino
  10 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

1.

„Irpinia“: belo vino, vključno s penečim vinom, vino rosé, vključno s penečim vinom, rdeče vino, vključno s penečim vinom, mlado vino

10 000 kilogramov grozdja na hektar

| 2. | „Irpinia“: coda di volpe, falanghina, vključno s penečim vinom in vinom „passito“, fiano, vključno s penečim vinom in vinom „passito“, greco, vključno s penečim vinom in vinom „passito“
  12 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

2.

„Irpinia“: coda di volpe, falanghina, vključno s penečim vinom in vinom „passito“, fiano, vključno s penečim vinom in vinom „passito“, greco, vključno s penečim vinom in vinom „passito“

12 000 kilogramov grozdja na hektar

| 3. | „Irpinia“: piedirosso, sciascinoso, aglianico, vključno s penečim vinom, aglianico, pridelano v belo vino, vključno s penečim vinom
  12 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

3.

„Irpinia“: piedirosso, sciascinoso, aglianico, vključno s penečim vinom, aglianico, pridelano v belo vino, vključno s penečim vinom

12 000 kilogramov grozdja na hektar

| 4. | „Irpinia“: aglianico „passito“, likersko vino aglianico
  12 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

4.

„Irpinia“: aglianico „passito“, likersko vino aglianico

12 000 kilogramov grozdja na hektar

| 5. | „Irpinia“ podobmočje Campi Taurasini: aglianico
  11 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

5.

„Irpinia“ podobmočje Campi Taurasini: aglianico

11 000 kilogramov grozdja na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

„Irpinia“, za vse vrste vina, razen za podobmočje: območja, primerna za gojenje vinske trte na celotnem upravnem ozemlju pokrajine Avellino; „Irpinia“ podobmočje Campi Taurasini: celotno upravno ozemlje naslednjih občin: Taurasi, Bonito, Castelfranci, Castelvetere sul Calore, Fontanarosa, Lapio, Luogosano, Mirabella Eclano, Montefalcione, Montemarano, Montemiletto, Paternopoli, Pietradefusi, Sant’Angelo all’Esca, San Mango sul Calore, Torre le Nocelle, Venticano, Gesualdo, Villamaina, Torella dei Lombardi, Grottaminarda, Melito Irpino, Nusco in Chiusano San Domenico.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Aglianico N – ellenica |
| --- | --- |

Aglianico N – ellenica

| | Coda di volpe bianca B – coda di volpe |
| --- | --- |

Coda di volpe bianca B – coda di volpe

| | Falanghina B |
| --- | --- |

Falanghina B

| | Fiano B |
| --- | --- |

Fiano B

| | Greco B |
| --- | --- |

Greco B

| | Piedirosso N – palombina |
| --- | --- |

Piedirosso N – palombina

| | Sciascinoso N |
| --- | --- |

Sciascinoso N

8.   Opis povezave

Irpinia

Irpinia je zgodovinska in geografska regija južne Italije, ki je zdaj del pokrajine Avellino. Leži v srednjem vzhodnem delu Kampanije. Neobalno območje je večinoma gorato.

Pokrajina ima starodavno tradicijo vinogradništva. Odlikuje jo opazna raznolikost tal in podnebnih značilnosti, kar je posledica gorovij Partenio in Terminio, ki sekata območje. Zaradi te raznolikosti so se uveljavile različne vrste vinogradništva, ki se razlikujejo predvsem po sadilni razdalji in rasti vinske trte. Zemljišča na območju Irpinije so zelo raznolika, odvisno od lokacije.

Območje je mozaik dolin in gričev, med katerimi se vijejo številne reke in potoki. Med njimi velja omeniti Calore Irpino, Ofanto in Sele.

Posebnost so Apenini, gorovje, ki območje Irpinije deli na dva dela. Tirenska pobočja na eni strani sestavljajo okrožje Avellino. Jadranska pobočja na drugi strani sestavljajo okrožji Sant’Angelo dei Lombardi in Ariano Irpino.

Za Irpinio značilni svet je sestavljen iz gričev in vzpetin. Položnejši del vključuje nekaj bolj ali manj valovitih planot in manjših območij na dnu dolin.

Gorski del sestavljata apeninski verigi Terminio in Partenio, ki sekata območje. Z njima so se razvile različne vrste vinogradništva, ki se razlikujejo predvsem po sadilni razdalji in rasti vinske trte. Zemljišča na območju Irpinije so zelo raznolika, odvisno od lokacije.

Veliko je območij z rahlimi tlemi. Zaradi vulkanskega pepela imajo podobne lastnosti kot tla na območju okoli Vezuva, zlasti na osrednjem območju pokrajine, ki zajema kotlino Avellino in se razteza vse do območij, nastalih na eocenskih in pliocenskih usedlinah. Tla niso kamnita, pač pa so bogata z glino in hranili ter večinoma alkalna, zlasti na hribovitih območjih severnega pobočja in na vzhodnem območju.

Tu je mogoče najti najboljše primerke vinogradništva v Kampaniji: bela vina, kot so fiano, greco, coda di volpe in falanghina; ter rdeča vina, kot so aglianico, piedirosso in sciascinoso.

Zgodovinski in človeški dejavniki, povezani s takšnim območjem proizvodnje, so ključnega pomena in so z dolgoletno tradicijo prispevali k proizvodnji vin „Irpinia“.

Vinska trta se na tem območju goji že od nekdaj. Vedno je obstajala tesna povezava z reko Sabato, ki teče skozi to območje in po kateri se prebivalci imenujejo Sabinci. Livij navaja, da so bili pleme Samnitov, ki se je naselilo v povodju reke Sabato.

To območje je po zaslugi odkritja velikih nahajališč žvepla v občini Tufo cvetelo kot središče za uveljavitev in razvoj vinogradništva v 19. stoletju. Prisotnost in razpoložljivost žvepla sta pripomogli k razcvetu gojenja vinske trte v celotnem okrožju Irpinia in privedli do tehnike obdelave grozdja s proizvodi iz žvepla za zaščito grozdov pred zunanjimi patogeni.

Velik razvoj z vinom povezanega gospodarstva Irpinije v sodobnem času se je zgodil proti koncu 19. stoletja, ko so se vina iz Irpinije začela na veliko izvažati v Francijo. Vino iz Irpinije je postalo zelo iskano, pri čemer so povprečne cene znašale 25–30 lir na centaro (75 kilogramov). Vinske trte so postale najpomembnejši vir bogastva v pokrajini (A. Valente). Takrat je bilo zasajenih več kot 63 000 hektarjev območij, od tega je bilo več kot 2 000 hektarjev specializiranih (F. Madaluni, 1929).

Leta 1835 se je v publikaciji Il Giornale Economico del Principato Ulteriore (Gospodarski list pokrajine Principato Ultra) poročalo o gradnji novih vinskih kleti na območju ter o posodobitvi obstoječih objektov in opreme, kar so neizpodbitni zgodovinski dokazi. Članek se zaključi s seznamom strategij, ki jim je treba slediti.

Prepričljive dokaze vsebujejo tudi zapisniki odbora za kmetijstvo, ki je bil ustanovljen z reformo gospodarskega združenja pokrajine Principato Ultra s kraljevo uredbo ministra za kmetijstvo z dne 23. decembra 1866.

V preteklosti sta bila pridelava grozdja in vina pomemben vir dohodka za lokalno kmetijstvo. Irpinia je imela med italijanskimi pokrajinami dolgo časa vodilno vlogo pri pridelavi grozdja. Senator Arturo Marescalchi je leta 1923 v uvodu italijanskega vinogradniškega zbornika navedel, da je Irpinia z 2 319 000 hektolitri proizvedenega vina na tretjem mestu med pokrajinami v Italiji.

Na območjih, za katera so značilna tla, bogata z vulkanskim pepelom, je imela filoksera malo možnosti. Zato je bila Irpinia ob izgubi letin na drugih vinorodnih območjih pomemben vir novih zalog za proizvajalce, ki jih je epidemija uničila.

Amedeo Jannacone je v pripovedi iz leta 1934 I vini dell’Avellinese (Vina z območja Avellino) navedel: „Jasno je, da vinska industrija v Irpiniji predstavlja obsežno kmetijsko dejavnost, kar pomeni veliko kapitala v obtoku, od katerega imajo vsako leto koristi številne podeželske družine.“ Gospodarska blaginja številnih vasi v pokrajini Avellino je predvsem posledica proizvodnje in prodaje vina. Ta blaginja je prinesla nesporen napredek na vseh področjih kmetijske dejavnosti, pa tudi v življenju podeželskega prebivalstva.

V 19. stoletju je proizvodnja presegla milijon hektolitrov in se je na veliko izvažala. Vinogradniška dejavnost v pokrajini je več let poganjala kmetijsko gospodarstvo. V kmetijski zemljiški knjigi so zabeležene ogromne denarne naložbe v podeželsko gospodarstvo in družbo, ki so takrat znašale približno 500 milijonov lir. V podporo širitvi dejavnosti je bila v Irpiniji zgrajena prva železnica. Kmalu je postala znana kot ferrovia del vino (vinska železnica), saj je največja in najboljša vinogradniška območja v hribovjih Sabato in Calore neposredno povezala z največjimi italijanskimi in evropskimi trgi. Zlasti na območju, kjer se goji sorta greco, še vedno delujejo številne postaje: Tufo, Prata, Taurasi in Montemiletto.

Leta 1878 je ustanovitev Kraljeve šole za vinogradništvo in enologijo v Avellinu prispevala k temu, da je območje postalo eno od najpomembnejših italijanskih vinogradniških središč.

Zaradi šole kot gonilne sile družbenega in gospodarskega napredka je Avellino s svojim vinogradniškim sektorjem postal ena od vodilnih italijanskih pokrajin za proizvodnjo in izvoz vina, zlasti v Francijo, kot izpričujejo viri.

To je privedlo tudi do začetka poskusov za izboljšanje proizvodnih postopkov, da bi dobili zelo kakovostne vinske trte in vina ter razširili in razvili ponudbo tržnih proizvodov. Na enak način so bili narejeni prvi koraki pri proizvodnji penečih vin iz lokalnih sort vinske trte, zlasti sort fiano, greco in aglianico, in sicer s proizvodnjo po tankovski metodi ali v steklenicah po tradicionalni metodi.

Močna vinogradniška industrija v Irpiniji naj bi spodbudila razvoj močnega podpornega sektorja z razvojem delavnic, specializiranih za proizvodnjo in prodajo škropilnic in podobne specializirane opreme za vinogradništvo, skupaj z enološkimi napravami, sodi in kadmi.

Na znanstveni ravni je bila tehnična in gospodarska vrednost vin iz Irpinije večkrat priznana v študijah sort vinske trte in enoloških študijah.

Zaradi splošno razširjenega in skrbno vodenega gojenja vinskih trt v celotni Irpiniji so se skozi stoletja razvile učinkovite gojitvene oblike vinske trte, ki tehnične in proizvodne zahteve povezujejo s fiziologijo gojenih sort vinske trte.

Med njimi so: značilna gojitvena oblika, znana kot alberata taurasina (taurasinska drevesasta oblika) ali antico sistema taurasino (stari taurasinski način), ki izhaja iz etruščanskih metod ter se uporablja za sorto aglianico in rdeče sorte vinske trte. Še en sistem je sistema avellinese (avellinski način), ki se pogosto uporablja za gojenje belih sort vinske trte: greco, fiano, coda di volpe itd.

Zaradi splošno razširjenega in skrbno vodenega gojenja vinskih trt v celotni Irpiniji so se skozi stoletja razvile učinkovite gojitvene oblike vinske trte, ki tehnične in proizvodne zahteve povezujejo s fiziologijo gojenih sort vinske trte. Pomembno je tudi, da ima Irpinia zmerno podnebje brez skrajnih temperatur, ostrih zim, ledenega dežja ali snega. Poletja so razmeroma blaga. Padavine so vse leto obilne, in sicer količina padavin znaša 800–1 200 milimetrov, odvisno od območja.

Posebni temperaturne, padavinske in vetrovne razmere na tem območju so tako rekoč idealne za značilno postopno zorenje ter ravnotežje med sladkorji in kislinami, kar omogoča proizvodnjo zelo kakovostnih vin.

Te ugodne razmere so očitno posledica geografske lege, oblikovitosti pokrajine ter velikih temperaturnih razlik med dnevom in nočjo. To je zlasti ugodno v obdobjih, ko grozdje pridobiva barvo in dozoreva.

Te razmere so odlične za rast vinske trte in postopen razvoj vseh značilnih sestavin grozdja, ki dozoreva. Omogočajo tudi pridelavo grozdja s popolnoma uravnoteženimi kislinami in sladkorji, ki daje peneča vina z zelo razpoznavnimi senzoričnimi notami. Opozoriti je treba tudi, da je bila ta pokrajina po drugi svetovni vojni eno od prvih območij v Italiji, na katerih se je razvila proizvodnja kakovostnih belih vin, ki jih je bilo takrat težko hraniti in prevažati. Značilnosti tal in podnebja z uporabo sodobnih tehnologij omogočajo proizvodnjo belih vin, vin rosé in belih vin iz rdečega grozdja, ki imajo odločilne in razpoznavne lastnosti. V 70. letih prejšnjega stoletja se je po zaslugi teh vin to območje uveljavilo kot eno od najuglednejših v proizvodnji trpkih belih vin z odločilnimi in razpoznavnimi lastnostmi.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje proizvodnje vina

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

odstopanje od proizvodnje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vsi postopki vinifikacije in obdelave vin s kontrolirano označbo porekla „Irpinia“, z navedbo sorte vinske trte ali brez nje, in vina „Irpinia“ z navedbo podobmočja Campi Taurasini morajo potekati na ozemlju pokrajine Avellino. Tudi vsaka predelava v peneče vino ali staranje mora potekati v pokrajini.

Dovoljenja za odstopanja, odobrena na podlagi člena 5 specifikacije proizvoda za DOC „Irpinia“ iz priloge k ministrski uredbi z dne 13. septembra 2005, ostanejo veljavna.

Opis in predstavitev

Pravni okvir:

v nacionalni zakonodaji

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

V opisu in predstavitvi vin s kontrolirano označbo porekla „Irpinia“ mora biti sorta vinske trte, če je primerno, na etiketi navedena za označbo „Irpinia“. Črke ne smejo biti večje od črk, uporabljenih za navedbo označbe porekla.

Za vina vrste „Irpinia“ aglianico, pridelana v belo vino, in za peneča vina je obvezna navedba „pridelano v belo vino“. Neposredno pod imenom „Irpinia“ aglianico mora biti navedena s črkami, ki niso večje od črk, uporabljenih za navedbo označbe porekla.

Letnik

Leto pridelave grozdja mora biti vedno navedeno na steklenicah, v katerih je vino s kontrolirano označbo porekla „Irpinia“. Izjema velja za neletniška peneča vina in likerska vina.

„Vigna“ (vinograd)

Izraz „vigna“, ki mu sledi ime zadevnega kraja, se lahko navede na etiketah v skladu z veljavnimi predpisi.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/17662

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---