# Uradni list C 81/18.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 81 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6518. februar 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 81

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6518. februar 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seji: 23. in 24. junija 2021SPREJETA BESEDILA | 1 |

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2021–2022Seji: 23. in 24. junija 2021SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | sreda 23. junij 2021 |
| 2022/C 81/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o izzivih in priložnostih za ribiški sektor v Črnem morju (2019/2159(INI)) | 2 |
| 2022/C 81/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o vlogi razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči EU pri odpravljanju posledic pandemije COVID-19 (2020/2118(INI)) | 13 |
| | četrtek 24. junij 2021 |
| 2022/C 81/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o poročilu Komisije o stanju pravne države za leto 2020 (2021/2025(INI)) | 27 |
| 2022/C 81/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (2020/2215(INI)) | 43 |
| 2022/C 81/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o 25. obletnici Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD25) (vrh v Nairobiju) (2019/2850(RSP)) | 63 |
| 2022/C 81/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o ustreznosti predpisov Evropske unije ter subsidiarnosti in sorazmernosti – poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leta 2017, 2018 in 2019 (2020/2262(INI)) | 74 |
| 2022/C 81/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o poročilih Komisije o Bosni in Hercegovini za leti 2019 in 2020 (2019/2171(INI)) | 82 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda 23. junij 2021

2022/C 81/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o izzivih in priložnostih za ribiški sektor v Črnem morju (2019/2159(INI))

2

2022/C 81/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o vlogi razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči EU pri odpravljanju posledic pandemije COVID-19 (2020/2118(INI))

13

četrtek 24. junij 2021

2022/C 81/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o poročilu Komisije o stanju pravne države za leto 2020 (2021/2025(INI))

27

2022/C 81/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (2020/2215(INI))

43

2022/C 81/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o 25. obletnici Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD25) (vrh v Nairobiju) (2019/2850(RSP))

63

2022/C 81/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o ustreznosti predpisov Evropske unije ter subsidiarnosti in sorazmernosti – poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leta 2017, 2018 in 2019 (2020/2262(INI))

74

2022/C 81/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o poročilih Komisije o Bosni in Hercegovini za leti 2019 in 2020 (2019/2171(INI))

82

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | Evropski parlament |
| | sreda 23. junij 2021 |
| 2022/C 81/08 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD)) | 96 |
| 2022/C 81/09 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD)) | 98 |
| 2022/C 81/10 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za cilj evropsko teritorialno sodelovanje (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD)) | 99 |
| 2022/C 81/11 | P9_TA(2021)0301Ukrepi za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika | 100 |
| 2022/C 81/12 | P9_TA(2021)0302Čezmejna plačila v Uniji (kodifikacija) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih plačilih v Uniji (kodificirano besedilo) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih plačilih v Uniji (kodificirano besedilo) | 101 |
| 2022/C 81/13 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o uredbi Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) | 102 |
| 2022/C 81/14 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene na seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE)) | 112 |
| 2022/C 81/15 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE)) | 113 |
| 2022/C 81/16 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE)) | 114 |
| | četrtek 24. junij 2021 |
| 2022/C 81/17 | P9_TA(2021)0309Evropska podnebna pravila ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) | 115 |
| 2022/C 81/18 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE)) | 117 |
| 2022/C 81/19 | P9_TA(2021)0311Instrument za posojila v javnem sektorju v okviru Mehanizma za pravični prehod ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za posojila v javnem sektorju v okviru mehanizma za pravični prehod (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za posojila v javnem sektorju v okviru Mehanizma za pravični prehod | 182 |
| 2022/C 81/20 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 24. junija 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/625 glede uradnega nadzora nad živalmi in proizvodi živalskega izvora, ki se izvažajo iz tretjih držav v Unijo, da se zagotovi skladnost s prepovedjo nekaterih vrst uporabe protimikrobnih snovi (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))[Spremembe 1–7, razen če je navedeno drugače] | 184 |

III   Pripravljalni akti

Evropski parlament

sreda 23. junij 2021

2022/C 81/08

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD))

96

2022/C 81/09

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD))

98

2022/C 81/10

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za cilj evropsko teritorialno sodelovanje (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD))

99

2022/C 81/11

P9_TA(2021)0301Ukrepi za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika

100

2022/C 81/12

P9_TA(2021)0302Čezmejna plačila v Uniji (kodifikacija) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih plačilih v Uniji (kodificirano besedilo) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih plačilih v Uniji (kodificirano besedilo)

101

2022/C 81/13

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o uredbi Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

102

2022/C 81/14

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene na seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE))

112

2022/C 81/15

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE))

113

2022/C 81/16

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE))

114

četrtek 24. junij 2021

2022/C 81/17

P9_TA(2021)0309Evropska podnebna pravila ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila)

115

2022/C 81/18

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE))

117

2022/C 81/19

P9_TA(2021)0311Instrument za posojila v javnem sektorju v okviru Mehanizma za pravični prehod ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za posojila v javnem sektorju v okviru mehanizma za pravični prehod (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za posojila v javnem sektorju v okviru Mehanizma za pravični prehod

182

2022/C 81/20

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 24. junija 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/625 glede uradnega nadzora nad živalmi in proizvodi živalskega izvora, ki se izvažajo iz tretjih držav v Unijo, da se zagotovi skladnost s prepovedjo nekaterih vrst uporabe protimikrobnih snovi (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))[Spremembe 1–7, razen če je navedeno drugače]

184

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

18.2.2022

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2021–2022

Seji: 23. in 24. junija 2021

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

sreda 23. junij 2021

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/2

---

P9_TA(2021)0307

Izzivi in priložnosti za ribiški sektor v Črnem morju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o izzivih in priložnostih za ribiški sektor v Črnem morju (2019/2159(INI))

(2022/C 81/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2019/2236 z dne 16. decembra 2019 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2020 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Sredozemskem in Črnem morju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) 2019/2236 z dne 16. decembra 2019 o določitvi ribolovnih možnosti za leto 2020 za nekatere staleže rib in skupine staležev rib v Sredozemskem in Črnem morju (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1380/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ribiški politiki (2),

| — | ob upoštevanju cilja trajnostnega razvoja OZN št. 14 o življenju v vodi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju cilja trajnostnega razvoja OZN št. 14 o življenju v vodi,

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/982 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1343/2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2019/982 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. junija 2019 o spremembi Uredbe (EU) št. 1343/2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (5) (direktiva o habitatih), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (5) (direktiva o habitatih),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/89/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. julija 2014 o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (7) (v nadaljnjem besedilu: ESPR), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 508/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. maja 2014 o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (7) (v nadaljnjem besedilu: ESPR),

| — | ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter spremembi Uredbe (EU) 2017/1004,

| — | ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 11. marca 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009, uredb Sveta (ES) št. 768/2008, (ES) št. 1967/2006 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbe (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta glede nadzora ribištva (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje zakonodajne resolucije z dne 11. marca 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009, uredb Sveta (ES) št. 768/2008, (ES) št. 1967/2006 in (ES) št. 1005/2008 ter Uredbe (EU) 2016/1139 Evropskega parlamenta in Sveta glede nadzora ribištva (8),

| — | ob upoštevanju srednjeročne strategije Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (2017–2020) za trajnost ribištva v Sredozemskem in Črnem morju ter njene odločitve o novi strategiji za obdobje 2021–2025, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju srednjeročne strategije Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju (2017–2020) za trajnost ribištva v Sredozemskem in Črnem morju ter njene odločitve o novi strategiji za obdobje 2021–2025,

| — | ob upoštevanju odločitve Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju o skupnem oblikovanju nove strategije za ribištvo in akvakulturo v Sredozemskem in Črnem morju za obdobje 2021–2025, ki je bila sprejeta na srečanju na visoki ravni 3. novembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju o skupnem oblikovanju nove strategije za ribištvo in akvakulturo v Sredozemskem in Črnem morju za obdobje 2021–2025, ki je bila sprejeta na srečanju na visoki ravni 3. novembra 2020,

| — | ob upoštevanju predlogov Komisije za evropski zeleni dogovor in strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predlogov Komisije za evropski zeleni dogovor in strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030,

| — | ob upoštevanju ministrskih izjav o skupni pomorski agendi za Črno morje, sprejetih na srečanjih 31. maja 2018 v Burgasu in 9. maja 2019 v Bukarešti, ki ju je podpisalo vseh šest črnomorskih držav, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrskih izjav o skupni pomorski agendi za Črno morje, sprejetih na srečanjih 31. maja 2018 v Burgasu in 9. maja 2019 v Bukarešti, ki ju je podpisalo vseh šest črnomorskih držav,

| — | ob upoštevanju listine Organizacije za črnomorsko gospodarsko sodelovanje, katere cilj je izboljšati politični dialog in številne politike na področju varstva okolja in izmenjave statističnih podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju listine Organizacije za črnomorsko gospodarsko sodelovanje, katere cilj je izboljšati politični dialog in številne politike na področju varstva okolja in izmenjave statističnih podatkov,

| — | ob upoštevanju strateške agende za raziskave in inovacije na območju Črnega morja, ki se je začela izvajati leta 2019 in je namenjena spodbujanju skupne vizije za produktivno, zdravo, odporno in trajnostno Črno morje do leta 2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strateške agende za raziskave in inovacije na območju Črnega morja, ki se je začela izvajati leta 2019 in je namenjena spodbujanju skupne vizije za produktivno, zdravo, odporno in trajnostno Črno morje do leta 2030,

| — | ob upoštevanju izjav s konferenc na visoki ravni o ribištvu in akvakulturi v Črnem morju, ki sta potekali v Bukarešti leta 2016 in Sofiji leta 2018 (ministrska izjava iz Sofije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav s konferenc na visoki ravni o ribištvu in akvakulturi v Črnem morju, ki sta potekali v Bukarešti leta 2016 in Sofiji leta 2018 (ministrska izjava iz Sofije),

| — | ob upoštevanju konferenc deležnikov na visoki ravni o modrem gospodarstvu v Črnem morju, ki so potekale v Bukarešti (leta 2014), Sofiji (leta 2015), Odesi (leta 2016) in Batumiju (leta 2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konferenc deležnikov na visoki ravni o modrem gospodarstvu v Črnem morju, ki so potekale v Bukarešti (leta 2014), Sofiji (leta 2015), Odesi (leta 2016) in Batumiju (leta 2017),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu Črnega morja pred onesnaževanjem iz leta 1992 (Bukareška konvencija) in njenih protokolov, katerih pogodbenici sta Bolgarija in Romunija in za katere ima Evropska unija status opazovalke, ter ob upoštevanju dela Komisije za varstvo Črnega morja pred onesnaževanjem na podlagi te konvencije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu Črnega morja pred onesnaževanjem iz leta 1992 (Bukareška konvencija) in njenih protokolov, katerih pogodbenici sta Bolgarija in Romunija in za katere ima Evropska unija status opazovalke, ter ob upoštevanju dela Komisije za varstvo Črnega morja pred onesnaževanjem na podlagi te konvencije,

| — | ob upoštevanju ministrske deklaracije z dne 7. aprila 1993 o varstvu Črnega morja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ministrske deklaracije z dne 7. aprila 1993 o varstvu Črnega morja,

| — | ob upoštevanju celovitega programa spremljanja in ocenjevanja za obdobje 2017–2022 (BSIMAP 2017–2022), ki ga je pripravila Komisija za varstvo Črnega morja pred onesnaževanjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celovitega programa spremljanja in ocenjevanja za obdobje 2017–2022 (BSIMAP 2017–2022), ki ga je pripravila Komisija za varstvo Črnega morja pred onesnaževanjem,

| — | ob upoštevanju projekta BlackSea4Fish, ki ima finančno podporo EU in letni proračun v višini približno 1 100 000 EUR, njegov cilj pa je trajnostno upravljanje ribjih staležev v Črnem morju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju projekta BlackSea4Fish, ki ima finančno podporo EU in letni proračun v višini približno 1 100 000 EUR, njegov cilj pa je trajnostno upravljanje ribjih staležev v Črnem morju,

| — | ob upoštevanju priporočila Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju iz leta 2018 o regionalnem raziskovalnem programu za ribolov priseljene rapane (Rapana venosa) v Črnem morju, katerega cilj je oceniti porazdelitev, številčnost, velikost in starostno strukturo populacije priseljene rapane v sodelujočih državah (Bolgarija, Romunija, Turčija, Gruzija in Ukrajina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju iz leta 2018 o regionalnem raziskovalnem programu za ribolov priseljene rapane (Rapana venosa) v Črnem morju, katerega cilj je oceniti porazdelitev, številčnost, velikost in starostno strukturo populacije priseljene rapane v sodelujočih državah (Bolgarija, Romunija, Turčija, Gruzija in Ukrajina),

| — | ob upoštevanju poročila Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora Komisije za ribištvo z dne 11. decembra 2020 z naslovom Ocena kazalnikov ravnovesja za ključne segmente flote in pregled nacionalnih poročil o prizadevanjih držav članic za doseganje ravnovesja med zmogljivostjo flot in ribolovnimi možnostmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora Komisije za ribištvo z dne 11. decembra 2020 z naslovom Ocena kazalnikov ravnovesja za ključne segmente flote in pregled nacionalnih poročil o prizadevanjih držav članic za doseganje ravnovesja med zmogljivostjo flot in ribolovnimi možnostmi,

| — | ob upoštevanju poročila tematskega sektorja B Parlamenta iz leta 2010 z naslovom Ribištvo v Črnem morju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila tematskega sektorja B Parlamenta iz leta 2010 z naslovom Ribištvo v Črnem morju,

| — | ob upoštevanju Kodeksa odgovornega ribištva Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo iz leta 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Kodeksa odgovornega ribištva Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo iz leta 1995,

| — | ob upoštevanju poročil regionalne pobude EU in Programa Združenih narodov za razvoj (projekta EMBLAS-I in EMBLAS-II), ki je prispevala h krepitvi zmogljivosti treh držav (Gruzija, Ukrajina in Rusija) za biološko in kemično spremljanje kakovosti vode v Črnem morju v skladu z zakonodajo EU na področju vode ter se je izvajala med letoma 2013 in 2014 (EMBLAS-I) oziroma letoma 2014 in 2018 (EMBLAS-II), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil regionalne pobude EU in Programa Združenih narodov za razvoj (projekta EMBLAS-I in EMBLAS-II), ki je prispevala h krepitvi zmogljivosti treh držav (Gruzija, Ukrajina in Rusija) za biološko in kemično spremljanje kakovosti vode v Črnem morju v skladu z zakonodajo EU na področju vode ter se je izvajala med letoma 2013 in 2014 (EMBLAS-I) oziroma letoma 2014 in 2018 (EMBLAS-II),

| — | ob upoštevanju priporočila Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju iz leta 2009 o oblikovanju seznama plovil, za katera se domneva, da so izvajala nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov na območju uporabe Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju iz leta 2009 o oblikovanju seznama plovil, za katera se domneva, da so izvajala nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov na območju uporabe Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju,

| — | ob upoštevanju regionalne zbirke nacionalne zakonodaje (GFCM-Lex), spletne platforme Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju, ki trenutno vključuje nacionalno zakonodajo o ohranjanju živih morskih virov in ekosistemov treh držav članic Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju in ki jo ta namerava v prihodnosti razširiti na svoje celotno območje (vključno s Črnim morjem), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju regionalne zbirke nacionalne zakonodaje (GFCM-Lex), spletne platforme Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju, ki trenutno vključuje nacionalno zakonodajo o ohranjanju živih morskih virov in ekosistemov treh držav članic Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju in ki jo ta namerava v prihodnosti razširiti na svoje celotno območje (vključno s Črnim morjem),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov iz leta 1979 (Bernska konvencija), Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali iz leta 1979, Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami iz leta 1973, Konvencije o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 in vseevropskega akcijskega načrta za zaščito jesetra iz leta 2018, sprejetega na podlagi Bernske konvencije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varstvu prosto živečega evropskega rastlinstva in živalstva ter njunih naravnih življenjskih prostorov iz leta 1979 (Bernska konvencija), Konvencije o varstvu selitvenih vrst prosto živečih živali iz leta 1979, Konvencije o mednarodni trgovini z ogroženimi prosto živečimi živalskimi in rastlinskimi vrstami iz leta 1973, Konvencije o biološki raznovrstnosti iz leta 1992 in vseevropskega akcijskega načrta za zaščito jesetra iz leta 2018, sprejetega na podlagi Bernske konvencije,

| — | ob upoštevanju poročila Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju za leto 2020 o stanju ribištva v Sredozemskem in Črnem morju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju za leto 2020 o stanju ribištva v Sredozemskem in Črnem morju,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o upravljanju ribištva v Črnem morju danes in v prihodnje (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. septembra 2011 o upravljanju ribištva v Črnem morju danes in v prihodnje (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 na temo Več rib v morju? Ukrepi za spodbujanje obnove staležev nad raven največjega trajnostnega donosa, vključno z območji obnove ribjih staležev in morskimi zavarovanimi območji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 21. januarja 2021 na temo Več rib v morju? Ukrepi za spodbujanje obnove staležev nad raven največjega trajnostnega donosa, vključno z območji obnove ribjih staležev in morskimi zavarovanimi območji (10),

| — | ob upoštevanju mehanizma pomoči za Črno morje, katerega cilj je vladam, zasebnim vlagateljem, trgovinskim in industrijskim združenjem, raziskovalnim ustanovam, univerzam in širši javnosti zagotoviti smernice in podporo glede priložnosti za udejstvovanje v pomorskih dejavnostih modrega gospodarstva v črnomorski regiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mehanizma pomoči za Črno morje, katerega cilj je vladam, zasebnim vlagateljem, trgovinskim in industrijskim združenjem, raziskovalnim ustanovam, univerzam in širši javnosti zagotoviti smernice in podporo glede priložnosti za udejstvovanje v pomorskih dejavnostih modrega gospodarstva v črnomorski regiji,

| — | ob upoštevanju pobude EU za sinergijo Črnega morja in treh poročil Komisije o izvajanju sinergije Črnega morja z dne 19. junija 2008 (COM(2008)0391), 20. januarja 2015 (SWD(2015)0006) in 5. marca 2019 (SWD(2019)0100), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude EU za sinergijo Črnega morja in treh poročil Komisije o izvajanju sinergije Črnega morja z dne 19. junija 2008 (COM(2008)0391), 20. januarja 2015 (SWD(2015)0006) in 5. marca 2019 (SWD(2019)0100),

| — | ob upoštevanju strategije EU za Podonavje, katere cilj je med drugim olajšati in uskladiti ključna vprašanja, kot sta biotska raznovrstnost in družbeno-gospodarski razvoj v državah Podonavja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za Podonavje, katere cilj je med drugim olajšati in uskladiti ključna vprašanja, kot sta biotska raznovrstnost in družbeno-gospodarski razvoj v državah Podonavja,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0170/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0170/2021),

| A. | ker je Črno morje polzaprto morje, ki je z oceanom povezano le prek Sredozemlja skozi Marmarsko in Egejsko morje, in ga obkroža šest držav (Bolgarija, Romunija, Turčija, Gruzija, Ukrajina, Rusija), od katerih sta le dve državi članici EU (Bolgarija in Romunija); |
| --- | --- |

A.

ker je Črno morje polzaprto morje, ki je z oceanom povezano le prek Sredozemlja skozi Marmarsko in Egejsko morje, in ga obkroža šest držav (Bolgarija, Romunija, Turčija, Gruzija, Ukrajina, Rusija), od katerih sta le dve državi članici EU (Bolgarija in Romunija);

| B. | ker Črno morje od šestdesetih let prejšnjega stoletja doživlja dramatične okoljske spremembe, ki so posledica pritiskov, kot so evtrofikacija, vnos invazivnih vrst in prelov; |
| --- | --- |

B.

ker Črno morje od šestdesetih let prejšnjega stoletja doživlja dramatične okoljske spremembe, ki so posledica pritiskov, kot so evtrofikacija, vnos invazivnih vrst in prelov;

| C. | ker je do sprememb okoljskega režima v Črnem morju prišlo zaradi izčrpavanja staležev glavnih plenilcev v pelagičnem prehranjevalnem spletu in posledičnega zmanjšanja staležev rib, ki se hranijo s planktonom; |
| --- | --- |

C.

ker je do sprememb okoljskega režima v Črnem morju prišlo zaradi izčrpavanja staležev glavnih plenilcev v pelagičnem prehranjevalnem spletu in posledičnega zmanjšanja staležev rib, ki se hranijo s planktonom;

| D. | ker ima Črno morje veliko anoksično plast (87 %) in ker se je plast kisika v zadnjih 20 letih zmanjšala z 20 na 25 metrov; ker so človekove dejavnosti, kot so onesnaževanje, uničevanje habitatov in prelov, v osemdesetih letih 20. stoletja povzročile hudo degradacijo ekosistema v Črnem morju; ker razen nekaterih anaerobnih bakterij v globini 50–200 m ni morskih organizmov; |
| --- | --- |

D.

ker ima Črno morje veliko anoksično plast (87 %) in ker se je plast kisika v zadnjih 20 letih zmanjšala z 20 na 25 metrov; ker so človekove dejavnosti, kot so onesnaževanje, uničevanje habitatov in prelov, v osemdesetih letih 20. stoletja povzročile hudo degradacijo ekosistema v Črnem morju; ker razen nekaterih anaerobnih bakterij v globini 50–200 m ni morskih organizmov;

| E. | ker je osem vrst, ki se lovijo v Črnem morju, pomembnih za ribiški sektor (sardon (Engraulis encrasicolus), papalina (Sprattus sprattus), šur (Trachurus mediterraneus), romb (Scophthalmus maximus), mol (Merlangius merlangus), bradač (Mullus barbatus), priseljena rapana (Rapana venosa), trnež (Squalus acanthias)) in ker gre večinoma za skupne staleže, za dve vrsti pa veljajo kvote, in sicer za papalino (avtonomna kvota) in romba (skupna dovoljena lovna kvota, ki jo določi Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju); ker druge vrste, kot so trnež, mol in sardon, ostajajo nezaščitene; ker je kvota za papalino za obdobje 2020–2022 enaka kot leta 2011, in sicer 11 445 ton letno za EU (8 032,5 tone za Bolgarijo in 3 442,5 tone za Romunijo), medtem ko se je delež EU za romba povečal s 114 ton na 150 ton letno in je enakovredno razdeljen med Bolgarijo in Romunijo; |
| --- | --- |

E.

ker je osem vrst, ki se lovijo v Črnem morju, pomembnih za ribiški sektor (sardon (Engraulis encrasicolus), papalina (Sprattus sprattus), šur (Trachurus mediterraneus), romb (Scophthalmus maximus), mol (Merlangius merlangus), bradač (Mullus barbatus), priseljena rapana (Rapana venosa), trnež (Squalus acanthias)) in ker gre večinoma za skupne staleže, za dve vrsti pa veljajo kvote, in sicer za papalino (avtonomna kvota) in romba (skupna dovoljena lovna kvota, ki jo določi Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju); ker druge vrste, kot so trnež, mol in sardon, ostajajo nezaščitene; ker je kvota za papalino za obdobje 2020–2022 enaka kot leta 2011, in sicer 11 445 ton letno za EU (8 032,5 tone za Bolgarijo in 3 442,5 tone za Romunijo), medtem ko se je delež EU za romba povečal s 114 ton na 150 ton letno in je enakovredno razdeljen med Bolgarijo in Romunijo;

| F. | ker bo sistem največjega trajnostnega donosa za ekonomsko pomembne vrste v črnomorskih državah koristil biotski raznovrstnosti ter srednje- in dolgoročni trajnosti ribiškega sektorja; ker je Romunija določila nacionalne kvote za vrste, ki nimajo kvot na ravni EU, kot so priseljena rapana, klapavica (Mytilus galloprovincialis), glavoč vrste Ponticola cephalargoides, navadna venerica (Chamelea gallina), mol in trnež; |
| --- | --- |

F.

ker bo sistem največjega trajnostnega donosa za ekonomsko pomembne vrste v črnomorskih državah koristil biotski raznovrstnosti ter srednje- in dolgoročni trajnosti ribiškega sektorja; ker je Romunija določila nacionalne kvote za vrste, ki nimajo kvot na ravni EU, kot so priseljena rapana, klapavica (Mytilus galloprovincialis), glavoč vrste Ponticola cephalargoides, navadna venerica (Chamelea gallina), mol in trnež;

| G. | ker je po podatkih iz leta 2018 poraba rib na prebivalca v Bolgariji (7,00 kg) in Romuniji (7,99 kg) precej pod evropskim povprečjem (24,36 kg), kar je priložnost za rast lokalnega ribiškega sektorja; |
| --- | --- |

G.

ker je po podatkih iz leta 2018 poraba rib na prebivalca v Bolgariji (7,00 kg) in Romuniji (7,99 kg) precej pod evropskim povprečjem (24,36 kg), kar je priložnost za rast lokalnega ribiškega sektorja;

| H. | ker v povprečju 91 % črnomorskih ribiških flot vseh šestih obalnih držav sestavljajo majhna plovila; ker spada v to kategorijo skoraj 95 % bolgarske flote in 87 % romunske flote; |
| --- | --- |

H.

ker v povprečju 91 % črnomorskih ribiških flot vseh šestih obalnih držav sestavljajo majhna plovila; ker spada v to kategorijo skoraj 95 % bolgarske flote in 87 % romunske flote;

| I. | ker je po podatkih Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju v sektorju malega ribolova v Črnem morju znaten prilov ranljivih vrst morskih psov in raž ter morskih sesalcev, kot so delfini in pliskavke; |
| --- | --- |

I.

ker je po podatkih Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju v sektorju malega ribolova v Črnem morju znaten prilov ranljivih vrst morskih psov in raž ter morskih sesalcev, kot so delfini in pliskavke;

| J. | ker je mali ribolov značilen za regiji Črnega morja in spodnjega Podonavja; |
| --- | --- |

J.

ker je mali ribolov značilen za regiji Črnega morja in spodnjega Podonavja;

| K. | ker so v Črnem morju ribiška plovila, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov, zmogljivosti obalnih držav za spremljanje ribolovnih dejavnosti pa so skromne; ker je bilo glede na najnovejše razpoložljive podatke Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju za obdobje od 4. do 8. novembra 2019 65 plovil opredeljenih kot plovila, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov; |
| --- | --- |

K.

ker so v Črnem morju ribiška plovila, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov, zmogljivosti obalnih držav za spremljanje ribolovnih dejavnosti pa so skromne; ker je bilo glede na najnovejše razpoložljive podatke Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju za obdobje od 4. do 8. novembra 2019 65 plovil opredeljenih kot plovila, ki izvajajo nezakoniti, neprijavljeni in neregulirani ribolov;

| L. | ker je Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014–2020 Bolgariji dodelil več kot 88 milijonov EUR, Romuniji pa več kot 168 milijonov EUR; ker je po najnovejših razpoložljivih podatkih z dne 31. decembra 2020 stopnja črpanja v obeh državah še vedno med najnižjimi v EU, saj je Bolgarija porabila samo 36,34 % dodeljenih sredstev, Romunija pa zgolj 33,72 %; ker bi lahko nižje stopnje črpanja pomenile tudi zamujene priložnosti za ribiške skupnosti v teh državah; |
| --- | --- |

L.

ker je Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014–2020 Bolgariji dodelil več kot 88 milijonov EUR, Romuniji pa več kot 168 milijonov EUR; ker je po najnovejših razpoložljivih podatkih z dne 31. decembra 2020 stopnja črpanja v obeh državah še vedno med najnižjimi v EU, saj je Bolgarija porabila samo 36,34 % dodeljenih sredstev, Romunija pa zgolj 33,72 %; ker bi lahko nižje stopnje črpanja pomenile tudi zamujene priložnosti za ribiške skupnosti v teh državah;

| M. | ker je svetovalni svet za Črno morje operativen in sodeluje pri pripravi politik Unije na področju ribištva v Črnem morju; ker v Črnem morju ribištvo upravlja Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju; |
| --- | --- |

M.

ker je svetovalni svet za Črno morje operativen in sodeluje pri pripravi politik Unije na področju ribištva v Črnem morju; ker v Črnem morju ribištvo upravlja Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju;

| N. | ker Komisija za varstvo Črnega morja pred onesnaževanjem deluje na podlagi mandata črnomorskih držav (Bolgarija, Gruzija, Romunija, Rusija, Turčija in Ukrajina), ki so podpisale in kmalu zatem ratificirale Bukareško konvencijo; ker konvencija od vseh pogodbenic zahteva, da preprečujejo, zmanjšajo in nadzorujejo onesnaževanje v Črnem morju, da bi varovale in ohranile to morsko okolje; |
| --- | --- |

N.

ker Komisija za varstvo Črnega morja pred onesnaževanjem deluje na podlagi mandata črnomorskih držav (Bolgarija, Gruzija, Romunija, Rusija, Turčija in Ukrajina), ki so podpisale in kmalu zatem ratificirale Bukareško konvencijo; ker konvencija od vseh pogodbenic zahteva, da preprečujejo, zmanjšajo in nadzorujejo onesnaževanje v Črnem morju, da bi varovale in ohranile to morsko okolje;

| O. | ker podnebne spremembe prispevajo k zvišanju temperature zraka v črnomorski regiji, to pa vpliva na temperaturo morja in posledično na biotsko raznovrstnost in morske vrste; ker te spremembe vplivajo na ribiški sektor, saj vplivajo na vire, od katerih je ta odvisen; |
| --- | --- |

O.

ker podnebne spremembe prispevajo k zvišanju temperature zraka v črnomorski regiji, to pa vpliva na temperaturo morja in posledično na biotsko raznovrstnost in morske vrste; ker te spremembe vplivajo na ribiški sektor, saj vplivajo na vire, od katerih je ta odvisen;

| P. | ker je Komisija predlagala evropski zeleni dogovor in strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, ki sta podlaga za zakonodajne svežnje, s katerimi se spreminja pravni red Unije v zvezi z okoljem; ker bodo ti ustvarili nove priložnosti in ukrepe za boljše vključevanje okoljskih vidikov v sektorske politike, za obnovo vrst in habitatov ter za spodbujanje okolju prijaznejših naložb in politik; |
| --- | --- |

P.

ker je Komisija predlagala evropski zeleni dogovor in strategijo EU za biotsko raznovrstnost do leta 2030, ki sta podlaga za zakonodajne svežnje, s katerimi se spreminja pravni red Unije v zvezi z okoljem; ker bodo ti ustvarili nove priložnosti in ukrepe za boljše vključevanje okoljskih vidikov v sektorske politike, za obnovo vrst in habitatov ter za spodbujanje okolju prijaznejših naložb in politik;

| Q. | ker je Črno morje zaradi svojih značilnosti, kot je veliko povodje, še posebej občutljivo območje za onesnaževanje morja in kopičenje mikroplastike; ker v skladu s poročilom, pripravljenim v okviru projekta EMBLAS-Plus o Črnem morju, to vsebuje skoraj dvakrat toliko odpadkov kot Sredozemsko morje, kar nedvomno vpliva na biotsko raznovrstnost, ribje staleže in ribiški sektor; |
| --- | --- |

Q.

ker je Črno morje zaradi svojih značilnosti, kot je veliko povodje, še posebej občutljivo območje za onesnaževanje morja in kopičenje mikroplastike; ker v skladu s poročilom, pripravljenim v okviru projekta EMBLAS-Plus o Črnem morju, to vsebuje skoraj dvakrat toliko odpadkov kot Sredozemsko morje, kar nedvomno vpliva na biotsko raznovrstnost, ribje staleže in ribiški sektor;

| R. | ker ima Črno morje tri endemične podvrste kitov in delfinov (črnomorski navadni delfin (Delphinus delphis ponticus), črnomorska velika pliskavka (Tursiops truncatus ponticus) in črnomorska pristaniška rjava pliskavka (Phocoena phocoena relicta)), ki so vse uvrščene med ogrožene, dve (črnomorska velika pliskavka in črnomorska pristaniška rjava pliskavka) pa sta zajeti v direktivi o habitatih; ker so vse tri podvrste mesojede in se prehranjujejo predvsem z ribami; |
| --- | --- |

R.

ker ima Črno morje tri endemične podvrste kitov in delfinov (črnomorski navadni delfin (Delphinus delphis ponticus), črnomorska velika pliskavka (Tursiops truncatus ponticus) in črnomorska pristaniška rjava pliskavka (Phocoena phocoena relicta)), ki so vse uvrščene med ogrožene, dve (črnomorska velika pliskavka in črnomorska pristaniška rjava pliskavka) pa sta zajeti v direktivi o habitatih; ker so vse tri podvrste mesojede in se prehranjujejo predvsem z ribami;

| S. | ker priseljena rapana šteje za invazivno vrsto brez naravnih sovražnikov v Črnem morju, ki resno ogroža populacije drugih organizmov; ker je hkrati postala pomemben vir dohodka in ciljna vrsta za trgovska ribiška plovila; |
| --- | --- |

S.

ker priseljena rapana šteje za invazivno vrsto brez naravnih sovražnikov v Črnem morju, ki resno ogroža populacije drugih organizmov; ker je hkrati postala pomemben vir dohodka in ciljna vrsta za trgovska ribiška plovila;

| T. | ker je črnomorski ekosistem za pritok vode odvisen od velikih evropskih rek, kot je Donava; ker sta zaradi te odvisnosti tesno povezana ekološko stanje Donave in drugih rek ter ekološko stanje Črnega morja; ker te reke nosijo velike količine naravnih in antropogenih odpadkov iz celinskih virov; ker Donava in Črno morje zagotavljata habitat za nekatere vrste, vključno z jesetrovkami (Acipenseriformes) in črnomorsko čepo (Alosa immaculata); |
| --- | --- |

T.

ker je črnomorski ekosistem za pritok vode odvisen od velikih evropskih rek, kot je Donava; ker sta zaradi te odvisnosti tesno povezana ekološko stanje Donave in drugih rek ter ekološko stanje Črnega morja; ker te reke nosijo velike količine naravnih in antropogenih odpadkov iz celinskih virov; ker Donava in Črno morje zagotavljata habitat za nekatere vrste, vključno z jesetrovkami (Acipenseriformes) in črnomorsko čepo (Alosa immaculata);

| U. | ker so dejavniki, kot so degradacija habitata za te vrste, motnje v selitvenih koridorjih in njihovo prekomerno izkoriščanje zaradi kaviarja in mesa ter onesnaževanje, skoraj povzročili izumrtje jesetrov v Donavi in Črnem morju; ker je zaradi drastičnega zmanjšanja števila jesetrov, primernih za drstitev, naravno razmnoževanje te vrste danes zelo redko; ker sta Donava in Črno morje nekoč imela veliko populacijo jesetra; |
| --- | --- |

U.

ker so dejavniki, kot so degradacija habitata za te vrste, motnje v selitvenih koridorjih in njihovo prekomerno izkoriščanje zaradi kaviarja in mesa ter onesnaževanje, skoraj povzročili izumrtje jesetrov v Donavi in Črnem morju; ker je zaradi drastičnega zmanjšanja števila jesetrov, primernih za drstitev, naravno razmnoževanje te vrste danes zelo redko; ker sta Donava in Črno morje nekoč imela veliko populacijo jesetra;

| V. | ker zaradi drastičnega zmanjšanja števila drstnic, povezanega z upadanjem populacije, naravno razmnoževanje ni več uspešno, saj je dosti manj možnosti, da se preostali samci in samice srečajo in drstijo; |
| --- | --- |

V.

ker zaradi drastičnega zmanjšanja števila drstnic, povezanega z upadanjem populacije, naravno razmnoževanje ni več uspešno, saj je dosti manj možnosti, da se preostali samci in samice srečajo in drstijo;

| W. | ker podatki raziskovalnih inštitutov kažejo, da so populacije jesetrov razdrobljene, da manjkajo nekatere generacije in da je njihovo naravno razmnoževanje moteno, da je število odraslih osebkov, ki migrirajo na donavska drstišča, izjemno nizko in da je pet vrst jesetra (kečiga (Acipenser ruthenus), ruski jeseter (Acipenser gueldenstaedtii), pastuga (Acipenser stellatus), atlantski jeseter (Acipenser sturio) in beluga (Huso huso)) na robu izumrtja, gladki jeseter (Acipenser nudiventris) pa velja za že izumrlega; |
| --- | --- |

W.

ker podatki raziskovalnih inštitutov kažejo, da so populacije jesetrov razdrobljene, da manjkajo nekatere generacije in da je njihovo naravno razmnoževanje moteno, da je število odraslih osebkov, ki migrirajo na donavska drstišča, izjemno nizko in da je pet vrst jesetra (kečiga (Acipenser ruthenus), ruski jeseter (Acipenser gueldenstaedtii), pastuga (Acipenser stellatus), atlantski jeseter (Acipenser sturio) in beluga (Huso huso)) na robu izumrtja, gladki jeseter (Acipenser nudiventris) pa velja za že izumrlega;

| X. | ker ribiški sektor EU že uporablja visoke standarde, vendar pa jih je treba pregledati in prilagoditi, da bi zagotovili okoljsko in socialno trajnost v vsej vrednostni verigi, vključno s pravicami delavcev ter zdravjem in dobrobitjo živali, in zagotovili visokokakovostne ribiške proizvode; |
| --- | --- |

X.

ker ribiški sektor EU že uporablja visoke standarde, vendar pa jih je treba pregledati in prilagoditi, da bi zagotovili okoljsko in socialno trajnost v vsej vrednostni verigi, vključno s pravicami delavcev ter zdravjem in dobrobitjo živali, in zagotovili visokokakovostne ribiške proizvode;

| Y. | ker sektor rekreacijskega ribolova ponuja priložnosti, kot je diverzifikacija dejavnosti ali dohodkov, pri tem pa je skladen z okoljskimi cilji, saj je rekreacijsko trnkarjenje zelo selektivna oblika ribolova; |
| --- | --- |

Y.

ker sektor rekreacijskega ribolova ponuja priložnosti, kot je diverzifikacija dejavnosti ali dohodkov, pri tem pa je skladen z okoljskimi cilji, saj je rekreacijsko trnkarjenje zelo selektivna oblika ribolova;

| Z. | ker ima pandemija covida-19 hude posledice za ribiški sektor v Črnem morju; ker so analize pokazale, da je ribiški sektor v Črnem morju zaradi pandemije zelo prizadet, saj se je po začetnem upadu proizvodnje za približno 75 % delo operativnih ladij zmanjšalo še za do 80 %; |
| --- | --- |

Z.

ker ima pandemija covida-19 hude posledice za ribiški sektor v Črnem morju; ker so analize pokazale, da je ribiški sektor v Črnem morju zaradi pandemije zelo prizadet, saj se je po začetnem upadu proizvodnje za približno 75 % delo operativnih ladij zmanjšalo še za do 80 %;

| AA. | ker je kriza zaradi covida-19 pokazala na pomen ribištva in akvakulture pri zagotavljanju dostopa do hrane; |
| --- | --- |

AA.

ker je kriza zaradi covida-19 pokazala na pomen ribištva in akvakulture pri zagotavljanju dostopa do hrane;

Stanje staležev vrst velikega gospodarskega pomena v Črnem morju

| 1. | poudarja, da predstavlja črnomorski bazen velik strateški in geopolitični interes, med drugim zaradi zelo specifičnih okoljskih razmer, ki zahtevajo posebno pozornost, prilagojen pristop, ambiciozne okoljske standarde in skupne ukrepe za doseganje trajnostnega modrega gospodarstva in rasti; poudarja, da je treba še okrepiti in poglobiti sodelovanje med obalnimi črnomorskimi državami, tudi prek Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju, da bi učinkovito upravljale ribje staleže in se soočale z izzivi; v zvezi s tem poziva k regionalnemu načrtu zmogljivosti, ki bo zagotavljal ustrezno ravnovesje med razpoložljivimi naravnimi viri, okoljsko varnostjo in ohranjanjem zmogljivosti flot vseh črnomorskih obalnih držav; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poudarja, da je v ministrski izjavi iz Sofije z dne 7. junija 2018 že poudarjena potreba po sodelovalnem pristopu za vprašanja, povezana z ribištvom v Črnem morju, kot so trajnost morskih virov, izboljšanje zbiranja podatkov in boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; poziva Komisijo, naj objavi poročilo o izvajanju ministrske izjave iz Sofije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da je v črnomorski regiji na področju upravljanja ribištva potrebno enakopravno sodelovanje zaradi skupnih staležev in globalnih izzivov, ki presegajo nacionalne meje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da so bili v letu 2018 vsi razen enega od 65 segmentov flote za Sredozemsko in Črno morje, za katere je bilo mogoče izračunati kazalnik trajnostnega ulova, neuravnoteženi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poudarja, da je pomembno spodbujati ukrepe v podporo zbiranju in obdelavi znanstvenih podatkov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poziva, naj se črnomorske države vključijo v projekt GFCM-Lex, da se omogoči skupno upravljanje ribjih staležev ter njihovo boljše in hitrejše usklajevanje; |
| --- | --- |

6.

| 7. | je zaskrbljen, saj podatki kažejo, da je po desetletjih vse večjega človeškega pritiska na ekosisteme in ribolovne vire Črnega morja in reke Donave le en stalež (papalina) trajnostno izkoriščan in da so drugi ribji staleži prekomerno izkoriščani, nekateri od njih so skoraj povsem izčrpani; ugotavlja, da je bilo v zadnjih letih nekaj pozitivnih trendov pri nekaterih staležih, na primer pri staležu romba, za katere se je kvota celotnega dovoljenega ulova za obdobje 2020–2022 zvišala, vendar se splošno stanje v Črnem morju ni bistveno izboljšalo; poudarja, da morajo vse spremembe staleža romba in papaline v Črnem morju spremljati stalni zaščitni ukrepi, kot so načrti upravljanja; |
| --- | --- |

7.

| 8. | priznava vlogo uprav v celotnem črnomorskem bazenu, ki imajo različne politike in ki izvajajo spremljanje, nadzor in trajnostno upravljanje ter prispevajo k bolj trajnostnemu ribiškemu sektorju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poziva bolgarske in romunske organe, naj pomagajo temu sektorju in zagotovijo vire, posebej namenjene za izboljšanje selektivnosti ribiških plovil z boljšimi mrežami z očesi; meni, da se bo s temi namenskimi ukrepi zmanjšala količina in pestrost neželenega prilova; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poziva, naj se institucionalni in človeški kapital držav ob Črnem morju vključi v skupne raziskave in uporabne dejavnosti, namenjene izboljšanju bioloških virov v Črnem morju in staležev gospodarsko pomembnih vrst; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je pomanjkanje ustreznih podatkov o ribolovni dejavnosti, količini in sestavi ulova ter o vplivu te dejavnosti na trenutno stanje ribjih staležev problematično za črnomorsko regijo; zato poudarja, da je treba znanstvenim telesom, ki raziskujejo staleže ribjih vrst v Črnem morju, vključno s selitvenimi vrstami, kot so jeseter in črnomorska čepa, ogroženi kiti in delfini, ter staleže neribjih vrst (priseljena rapana, školjke itd.), zagotoviti dovolj finančnih sredstev, pa tudi povezane parametre za morski ekosistem; poziva, naj države članice po možnosti in skladno z veljavno zakonodajo EU bolj sodelujejo med seboj, kar zadeva nadzor, pri čemer naj si pomagajo z ustrezno digitalno tehnologijo in posebnimi obveznimi znanstvenimi instrumenti, kot so kamere na krovu, ali opazovalci na krovu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja regionalni raziskovalni program o populaciji morskega polža (Rapana venosa), ki ga je začela Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju, saj bo pripomogel k doseganju soglasja o tej vrsti; meni, da bo to pripomoglo k znanstveno utemeljenemu izkoriščanju, kar bo prineslo socialno-ekonomske koristi skupnostim, pa tudi okoljske koristi za črnomorski ekosistem, saj se bo zmanjšal vpliv te invazivne vrste; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je pomembno uvesti politiko ničelne tolerance do nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; pozdravlja prizadevanja Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju na tem področju in poziva vse obalne države, naj si posamično in skupaj prizadevajo, da tega ribolova v njihovih vodah ne bo več; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva vse obalne države, naj spodbujajo trajnostni ribolov, kar med drugim pomeni, da se morajo boriti proti prelovu in/ali odpraviti prilov ogroženih vrst, kot so jeseter, črnomorska čepa in druge vrste; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva vse medvladne institucije in organe, vključno z vsemi državami ob Črnem morju, naj med drugim spodbujajo in spremljajo svoje ribolovne vire in v skladu s svojimi zavezami podrobno in vključujoče sporočajo podatke o njih, da se zagotovi dobro ekosistemsko stanje teh morskih habitatov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | želi spomniti, da so zanesljivi uradni statistični podatki, ki jih vse obalne države redno zbirajo po usklajeni metodologiji, redno spremljanje in skupni regulativni ukrepi ključni za uspeh ustreznega upravljanja ribištva v Črnem morju; v zvezi s tem poziva ustrezne organe v državah članicah in sodelujočih državah, naj izvajajo redne in temeljite raziskave ribolovnih virov, za kar sta poglavitna državno financiranje in pomoč; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je v različnih državah ob Črnem morju potrebno sporočanje in sodelovanje na lokalni in regionalni ravni, da bo mogoče ribje staleže upravljati s skupnim in usklajenim pristopom; |
| --- | --- |

17.

| 18. | želi spomniti, da nove tehnologije prinašajo velik potencial in lahko imajo dodano vrednost za raziskave in načrtovanje upravljanja ribištva; poudarja, da se prek Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo financirajo projekti, ki so med drugim namenjeni kartiranju in raziskovanju morskega dna ter prisotnosti plastike; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva države ob Črnem morju, naj vlagajo v digitalizacijo statistike in podatkov o ribjih staležih v črnomorskem bazenu, da jih bo mogoče boljše in bolj trajnostno upravljati; poziva k skupni metodologiji za tabeliranje in uporabo teh podatkov; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poziva ribiško industrijo v regiji, naj preuči možnosti izkoriščanja podcenjenih in neizkoriščenih staležev rib, ki so prav tako vir beljakovin; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poziva znanstvene skupnosti v državah članicah, naj raziskujejo potencial okolja brez kisika; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja vlogo nevladnega sektorja pri odločanju o Črnem morju; priporoča vzpostavitev mehanizma za vključevanje nevladnega sektorja v to odločanje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pozdravlja podporo, ki sta je bila ribiški sektor in sektor akvakulture deležna v okviru programov Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, da bi ublažili škodljive posledica pandemije covida-19 za lokalni ribiški sektor; želi pa spomniti, da zaradi upravnih zahtev in omejitev te podpore niso mogli izkoristiti vsi prizadeti deležniki, zaradi česar so nekateri v slabšem položaju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da svetovalni svet za Črno morje tako na regionalni ravni kot na ravni EU opravlja pomembno delo, saj zagotavlja strokovno znanje o ribiškem sektorju in trendih, ki vplivajo nanj; v zvezi s tem poziva bolgarske in romunske oblasti, naj prispevajo k delovanju tega sveta in mu tako pomagajo pri opravljanju njegovih nalog ter naj vsem deležnikom, tudi malim ribičem, omogočijo sodelovanje pri njegovem delu in odločanju; |
| --- | --- |

24.

Trgovinski vidiki

| 25. | poudarja, da ribiški sektor omogoča ponudbo morske hrane na lokalnih trgih, kjer je poraba teh proizvodov majhna; poziva pristojne organe v Bolgariji in Romuniji, naj pomagajo ribiškemu sektorju in sektorju akvakulture ozaveščati o lokalni porabi in skupnih pozitivnih učinkih trajnostnega ribolova in akvakulture na lokalno gospodarstvo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | priznava in poudarja, da črnomorsko ribištvo pomembno prispeva k regionalnemu in lokalnemu gospodarstvu, saj ustvarja neposredne prihodke in dohodke, spodbuja širšo porabo in bodisi samostojno bodisi v sodelovanju z drugimi sektorji, kot sta turizem in promet, zagotavlja ključna delovna mesta; poziva k tesnejšemu sodelovanju med vsemi sektorji, ki izkoriščajo morsko okolje, da bi dosegli boljše rezultate in boljše ravnovesje med interesi okolja, industrije in malih ribičev; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da so zaradi uvoženih proizvodov tradicionalno pripravljeni proizvodi manj priljubljeni, njihova cena pa je padla pod mejo dobičkonosnosti, kar ogroža tradicionalne poslovne modele, ki temeljijo na ribah; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da črnomorsko ribiško floto sestavljajo predvsem plovila za mali ribolov, kar pomeni, da je treba za ta segment ribiškega sektorja izbrati bolj prilagojene pristope in politike; je zaskrbljen, ker imajo mali ribiči bolj nestabilne in nižje dohodke v primerjavi s tistimi, ki delajo v drugih sektorjih, zaradi česar so dovzetni za nepredvidene dogodke ali krize; poziva pristojne organe v obalnih državah članicah, naj predstavnike sektorja malega ribolova pregledno in vključujoče povabijo k sodelovanju pri oblikovanju politik in razpravi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da je svetovno povpraševanje po beljakovinah vse večje, pri čemer lahko ribiški sektor in sektor akvakulture precej pomagata; meni, da bi lahko podpora morski akvakulturi pripomogla k razvoju in rasti sektorja v prihodnjih letih ter zmanjšala pritisk na staleže prostoživečih rib; meni, da so za trajnostno akvakulturo potrebne tudi nadaljnje znanstvene raziskave o vprašanjih, kot so gostota in stranski učinki, ki jih je treba upoštevati pri oblikovanju politik za sektor akvakulture v Črnem morju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | poziva lokalne ribiške skupnosti, naj preučijo možnost uvedbe oznak za proizvode iz Črnega morja s poreklom z regionalno ali lokalno pomembnega območja; poziva lokalne in regionalne organe, naj tem skupnostim pomagajo pri tem; |
| --- | --- |

30.

Ad hoc politika za sektor

| 31. | poziva države članice v regiji, naj preučijo možnost, da bi sektor podprle z njegovo vključitvijo v nacionalne programe za obdobje 2021–2027 ali druge nacionalne instrumente in z dodelitvijo sredstev za kampanje o prednostih uživanja rib in pomenu trajnostnega ribolova ter z vzpostavitvijo lokalnih prehranskih verig za lažji dostop do trga, zlasti za male ribiče, ter po potrebi razvile, izboljšale ali olajšale gradnjo ribiške infrastrukture (npr. ribje tržnice ali dražbe rib itd.); poziva jih tudi, naj več vlagajo v izvajanje, spremljanje in izvrševanje okoljske in ribiške zakonodaje EU; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva pristojne romunske in bolgarske organe, naj v svoje operativne programe Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2021–2027 vključijo izplačila ciljno usmerjene sheme za mlade ribiče, da bi ribiški sektor pomladili, vključno z nepovratnimi sredstvi za prve kupce prvega ribiškega plovila, pa tudi ukrepe za zmanjšanje onesnaževanja z zagotavljanjem nepovratnih sredstev za zamenjavo starih motorjev ribiških plovil z novimi, okolju prijaznejšimi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da ne bi smeli pritiskati le na ribiški sektor in sektor akvakulture, da se morata prilagoditi novim izzivom, saj že uporabljata visoke okoljske in socialne standarde; zato vztraja, da bi se bilo treba osredotočiti tudi na druge pomorske dejavnosti, kot so rekreacijski ribolov, obalni turizem, pristaniške in pomorske prevozne dejavnosti ter dejavnosti izkoriščanja virov, ki morajo zvišati standarde, da se zagotovi uspešen modri prehod; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poudarja vlogo lokalnih akcijskih skupin za ribištvo pri izmenjavi in spodbujanju dobre prakse v interesu znanosti, lokalnih deležnikov in industrije med člani ribiških skupnosti, pa tudi prek mednarodnega sodelovanja; poziva pristojne organe v Bolgariji in Romuniji, naj zagotovijo državno podporo za izmenjavo dobre prakse z drugimi državami ob Črnem morju, ki so razvile dobro prakso pri upravljanju staležev gospodarsko pomembnih vrst, kot je romb; |
| --- | --- |

34.

| 35. | dodaja, da je treba ohraniti dobro prakso v ribiškem sektorju in zmanjšati gospodarsko breme za male ribiče in njihova združenja; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva k povečanju privlačnosti srednješolskega in visokošolskega izobraževanja in usposabljanja v sektorju, na primer s ciljno usmerjenimi informacijskimi kampanjami in dnevi odprtih vrat za bodoče študente, ki naj se pripravijo v sodelovanju z javnim in zasebnim sektorjem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da je nizka stopnja izobrazbe ribičev (11 % bolgarskih ribičev in 53 % romunskih ribičev ima nižjo stopnjo izobrazbe od srednješolske) znak, da je treba proaktivno ukrepati na različnih ravneh, da se zagotovi kvalificirana in dobro izobražena delovna sila, ki bo seznanjena s potrebnimi tehničnimi, socialnimi in okoljskimi standardi ter bo pripomogla k doseganju bolj trajnostnih staležev; poziva k močni družbeni razsežnosti na področju trajnostne modre rasti črnomorske regije, pri čemer je treba upoštevati ključna načela evropskega stebra socialnih pravic, zlasti kar zadeva prekarne, sezonske in neprijavljene delavce ter dostop žensk do tega sektorja; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pozdravlja, da se skušajo v sodelovanju z Generalno komisijo za ribištvo v Sredozemlju vzpostaviti predstavitveni centri v Romuniji, Turčiji in Bolgariji, ki lahko povečajo privlačnost ribištva za lokalna podjetja in deležnike; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva k celovitemu in nujnemu izvajanju okvirne direktive o morski strategiji; |
| --- | --- |

39.

Okolje, biotska raznovrstnost in podnebne spremembe

| 40. | poziva k namenskim ukrepom in ustreznim virom za zmanjšanje onesnaževanja in prilova ranljivih morskih psov in skatov (kot so trneži) in morskih sesalcev ter k hitremu povečanju prizadevanj za varstvo okolja in biotske raznovrstnosti v celotnem bazenu s skupnimi programi in proračuni, pri čemer se je treba opreti zlasti na finančna sredstva, ki so na voljo v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo; poziva, naj se onesnaženost s plastiko ter učinki plastike in drugih onesnaževal na žive organizme v Črnem morju obsežno raziščejo in ocenijo; poziva k sistematičnemu merjenju onesnaženosti črnomorskega bazena z dušikom; poleg tega poziva k raziskavam na celotnem območju bazena, da bo mogoče primerjati sestavo in kopičenje morskih odpadkov v državah in med njimi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da ribiški sektor in sektor akvakulture ne povzročata dviga temperature in podnebnih sprememb, temveč trpita zaradi posledic, kot je višja temperatura zraka, ki povečuje temperaturo v zgornjih plasteh morja; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva k hitri vzpostavitvi mrež in programov za spremljanje, ki bodo omogočali sistematično merjenje okoljskega stanja v Črnem morju, kot zahteva Bukareška konvencija; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja pomen ukrepov za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; poziva obalne države, naj do tega ribolova v Črnem morju zavzamejo strožje stališče; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva države ob Črnem morju, naj vlagajo v znanstvene raziskave in zbiranje podatkov o vplivu podnebnih sprememb na ekosisteme v Črnem morju in spodnjem toku Donave; želi spomniti, da to pomeni, da bi bilo treba znanstveni skupnosti zagotoviti dovolj sredstev za raziskave na terenu o selitvenih poteh, prezimovanju, hranjenju in zrelosti za razmnoževanje, kar bo vplivalo tudi na značilnosti in razpoložljivost staležev; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da je zmanjšanje onesnaževanja na kopnem ključnega pomena za zmanjšanje evtrofikacije in prisotnosti škodljivih snovi, ki vplivajo na stanje živih morskih virov; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da so morska zavarovana območja pomembna pri ohranjanju biotske raznovrstnosti in zaustavitvi sedanje izgube v morskem okolju ter obnovitvi stanja in da so ta območja namenjena varovanju habitatov visoke ekološke vrednosti; poudarja, da je treba za razmejitev teh območij opraviti socialno-ekonomske študije in poiskati nadomestne rešitve za pripadnike obalnih skupnosti; meni, da bi morala uveljavitev morebitnega morskega zavarovanega območja temeljiti na najboljšem razpoložljivem znanju in usklajevanju z vsemi deležniki, kot so lokalni organi, znanstvena skupnost in organizacije ribičev; |
| --- | --- |

46.

| 47. | je zelo zaskrbljen, saj preostalim petim vrstam jesetra v Črnem morju in na območju delte Donave dejansko grozi izumrtje; je seznanjen s prizadevanji bolgarskih in romunskih oblasti, ki so leta 2008 uvedle popolno prepoved ribolova jesetra v Črnem morju, leta 2011 pa tudi v reki Donavi, ti prepovedi pa so pravkar podaljšale za pet let (do leta 2026); pozdravlja prizadevanja za obnovo staležev jesetra na teh območjih, ki so jih začeli in podprli strokovnjaki iz nevladnih in državnih struktur ter bi jih bilo treba stalno spremljati; meni, da bi bilo treba v ta prizadevanja vključiti tudi akvakulturne objekte; poziva vse obalne države, naj uvedejo stroge ukrepe za ohranjanje jesetra in programe obnove tega staleža za celotno Črno morje; |
| --- | --- |

47.

| 48. | je zaskrbljen, ker ni dovolj raziskav o podnebnih spremembah in njihovih posledicah za Črno morje, čeprav bo to v prihodnjih letih še vedno ključnega pomena; poziva obalne države, naj financirajo te raziskave, ki bodo zajemale vrste rib (njihovo fiziologijo, selitvene poti in razmnoževanje) ter spremembe v njihovi prehranski verigi, ki vplivajo na staleže; |
| --- | --- |

48.

| 49. | meni, da je treba za oblikovanje ustreznih ukrepov upravljanja redno meriti dinamiko staležev; želi opozoriti, da so zaradi prelova in antropogenega pritiska staleži gospodarsko pomembnih vrst bolj občutljivi in dovzetni za podnebne spremembe; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva zadevne nadzorne organe, naj učinkovito spremljajo območja Natura 2000 in morska zavarovana območja v Črnem morju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | poziva države članice, naj razvijejo gojenje jesetra ex situ za obnovo njegove lokalne populacije v nekomercialne namene; poziva države članice, naj zagotovijo programe za prekvalifikacijo in druge možnosti za preživljanje ribičev jesetrov, da bi se zmanjšal nezakoniti ulov; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva države članice, naj podprejo oblikovanje prehodov za ribe, da bodo lahko jesetri in druge selitvene vrste prečkale jezova Porțile de Fier (Železna vrata) in Gabčíkovo; |
| --- | --- |

52.

| 53. | meni, da je nujno treba vzpostaviti območja, na katerih se bodo lahko obnovile prostoživeče populacije jesetra, čepe in drugih vrst rib; poziva pristojne organe v zadevnih državah članicah, naj pripravijo predlog v tej smeri, ki bo koristil ohranjanju biotske raznovrstnosti in upravljanju ribištva; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva države članice, naj preučijo možnost o podpisu Barcelonske konvencije za varstvo morskega okolja in obalnih območij Sredozemlja, da bi cilje za zaščito vrst in habitatov iz te konvencije uskladile s cilji iz Bukareške konvencije; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poudarja, da je treba podrobneje znanstveno raziskati populacijo nekaterih mehkužcev, kot je navadna venerica (Chamalea gallina), in bolje kartirati razširjenost teh vrst ter preučiti možnost njihove uporabe za morsko akvakulturo; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva države ob Črnem morju, naj razvijejo skupen pristop, s katerim bi pomagali doseči stabilno populacijo kitov in delfinov in izboljšanje njenega stanja ohranjenosti; poziva k ciljno usmerjenim ukrepom, kot so zvočne odvračalne naprave in drugi ustrezni viri, da bi izboljšali stanje ogroženih vrst v Črnem morju, kot so delfini; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva Komisijo in pristojne organe v Bolgariji in Romuniji, naj zagotovijo financiranje raziskav o stanju črnomorske čepe (Alosa spp.), ki je na seznamu v Prilogi V k direktivi o habitatih, vključno z znanstvenimi in socialno-ekonomskimi analizami, s katerimi se oceni, ali bi jo bilo treba premestiti v Prilogo II ali celo Prilogo I k omenjeni direktivi, če so izpolnjena potrebna merila za to; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj nujno preuči možnost, da se jeseter iz Priloge V k direktivi o habitatih premesti v Prilogo II ali celo Prilogo I k omenjeni direktivi; |
| --- | --- |

58.

Praktični ukrepi

| 59. | poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo mogoče za Črno morje uvesti večletni načrt upravljanja, podoben tistemu, ki se uporablja v drugih morskih bazenih; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ugotavlja, da Komisija v sporočilu o stanju skupne ribiške politike in posvetovanju o ribolovnih možnostih vsako leto poroča, da so staleži v Črnem morju prelovljeni; zato meni, da je treba sprejeti nujne ukrepe, da bi izboljšali stanje; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva Komisijo, naj oceni trenutno stanje, kar zadeva izvajanje skupne ribiške politike v Črnem morju, pri čemer naj posebno pozornost nameni temu, kako so obalne države članice uporabljale sredstva Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014–2020, da bi zagotovile trajnostno upravljanje staležev in izboljšanje biotske raznovrstnosti; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladam in parlamentom Ukrajine, Ruske federacije, Gruzije, Republike Turčije, Generalni komisiji za ribištvo v Sredozemlju, Organizaciji za črnomorsko gospodarsko sodelovanje in Komisiji za varstvo Črnega morja pred onesnaževanjem. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  UL L 336, 30.12.2019, str. 14.

(2)  UL L 354, 28.12.2013, str. 22.

(3)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(4)  UL L 164, 20.6.2019, str. 1.

(5)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

(6)  UL L 257, 28.8.2014, str. 135.

(7)  UL L 149, 20.5.2014, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0076.

(9)  UL C 51 E, 22.2.2013, str. 37.

(10)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0017.

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/13

---

P9_TA(2021)0308

Vloga razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči EU pri odpravljanju posledic pandemije COVID-19

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o vlogi razvojnega sodelovanja in humanitarne pomoči EU pri odpravljanju posledic pandemije COVID-19 (2020/2118(INI))

(2022/C 81/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju izjave Svetovne zdravstvene organizacije z dne 30. januarja 2020, ki je pandemijo COVID-19 razglasila za izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Svetovne zdravstvene organizacije z dne 30. januarja 2020, ki je pandemijo COVID-19 razglasila za izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja,

| — | ob upoštevanju uvodnih izjav generalnega direktorja Svetovne zdravstvene organizacije na informativnem srečanju medijev o covidu-19 11. marca 2020, s katerim je to bolezen razglasil za pandemijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uvodnih izjav generalnega direktorja Svetovne zdravstvene organizacije na informativnem srečanju medijev o covidu-19 11. marca 2020, s katerim je to bolezen razglasil za pandemijo,

| — | ob upoštevanju poročila OZN iz marca 2020 z naslovom „Shared Responsibility, Global Solidarity: Responding to the socio-economic impacts of COVID-19“ (Skupna odgovornost, globalna solidarnost: odzivanje na socialno-ekonomske učinke covida-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN iz marca 2020 z naslovom „Shared Responsibility, Global Solidarity: Responding to the socio-economic impacts of COVID-19“ (Skupna odgovornost, globalna solidarnost: odzivanje na socialno-ekonomske učinke covida-19),

| — | ob upoštevanju skupne izjave skupine Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada z dne 25. marca 2020 o pozivu k ukrepanju v zvezi z dolgom držav Mednarodnega združenja za razvoj (IDA) ter sporočila finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank skupine G20 z dne 15. aprila 2020, v katerem je bila napovedana časovno omejena začasna ustavitev plačil servisiranja dolga za najrevnejše države, ki so zaprosile za prestrukturiranje dolga, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave skupine Svetovne banke in Mednarodnega denarnega sklada z dne 25. marca 2020 o pozivu k ukrepanju v zvezi z dolgom držav Mednarodnega združenja za razvoj (IDA) ter sporočila finančnih ministrov in guvernerjev centralnih bank skupine G20 z dne 15. aprila 2020, v katerem je bila napovedana časovno omejena začasna ustavitev plačil servisiranja dolga za najrevnejše države, ki so zaprosile za prestrukturiranje dolga,

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 2. aprila 2020 o globalni solidarnosti v boju proti koronavirusni bolezni 2019 (COVID-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN z dne 2. aprila 2020 o globalni solidarnosti v boju proti koronavirusni bolezni 2019 (COVID-19),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN 74/274 z dne 20. aprila 2020 o mednarodnem sodelovanju za zagotavljanje globalnega dostopa do zdravil, cepiv in medicinske opreme za boj proti covidu-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine OZN 74/274 z dne 20. aprila 2020 o mednarodnem sodelovanju za zagotavljanje globalnega dostopa do zdravil, cepiv in medicinske opreme za boj proti covidu-19,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo covid-19 (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 8. aprila 2020 o globalnem odzivu EU na pandemijo covid-19 (JOIN(2020)0011),

| — | ob upoštevanju mednarodne donatorske konference, ki jo je EU skupaj s Svetovno zdravstveno organizacijo in drugimi partnerji gostila 4. maja 2020 in na kateri je bilo zbranih 7,4 milijarde EUR začetnega financiranja za začetek sodelovanja na področju raziskav na svetovni ravni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne donatorske konference, ki jo je EU skupaj s Svetovno zdravstveno organizacijo in drugimi partnerji gostila 4. maja 2020 in na kateri je bilo zbranih 7,4 milijarde EUR začetnega financiranja za začetek sodelovanja na področju raziskav na svetovni ravni,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 28. maja 2020 za uredbo Sveta o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0441), v katerem je predlagana dodelitev do 5 milijard EUR v cenah iz leta 2018 za humanitarno pomoč zunaj Unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 28. maja 2020 za uredbo Sveta o vzpostavitvi Instrumenta Evropske unije za okrevanje v podporo okrevanju po pandemiji COVID-19 (COM(2020)0441), v katerem je predlagana dodelitev do 5 milijard EUR v cenah iz leta 2018 za humanitarno pomoč zunaj Unije,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2020 o oblikovanju svetovnega odziva na covid-19 „Ekipa Evrope“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2020 o oblikovanju svetovnega odziva na covid-19 „Ekipa Evrope“,

| — | ob upoštevanju predloga iz osnutka sklepov Sveta z dne 10. julija 2020, da se zagotovi 5 milijard EUR za humanitarno pomoč prek instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI – Evropa v svetu) v okviru instrumenta Next Generation EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga iz osnutka sklepov Sveta z dne 10. julija 2020, da se zagotovi 5 milijard EUR za humanitarno pomoč prek instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI – Evropa v svetu) v okviru instrumenta Next Generation EU,

| — | ob upoštevanju predloga Sveta iz osnutka sklepov z dne 10. julija 2020, da se opredelijo jasna merila in načini dodelitve sredstev za novo rezervo za solidarnost in nujno pomoč, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Sveta iz osnutka sklepov z dne 10. julija 2020, da se opredelijo jasna merila in načini dodelitve sredstev za novo rezervo za solidarnost in nujno pomoč,

| — | ob upoštevanju komponente Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO) v globalnem načrtu humanitarnega odziva na covid-19 za leto 2020 z naslovom „Addressing the impacts of COVID-19 in food crises“ (Obravnavanje učinkov covida-19 v krizah zaradi pomanjkanja hrane, april-december 2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju komponente Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO) v globalnem načrtu humanitarnega odziva na covid-19 za leto 2020 z naslovom „Addressing the impacts of COVID-19 in food crises“ (Obravnavanje učinkov covida-19 v krizah zaradi pomanjkanja hrane, april-december 2020),

| — | ob upoštevanju članka Sklada Združenih narodov za otroke (Unicef) z naslovom „Protecting the most vulnerable children from the impact of coronavirus: An agenda for action“ (Varovanje najranljivejših otrok pred posledicami koronavirusa: agenda za ukrepanje), ki je bil objavljen 3. aprila 2020 in posodobljen 21. septembra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju članka Sklada Združenih narodov za otroke (Unicef) z naslovom „Protecting the most vulnerable children from the impact of coronavirus: An agenda for action“ (Varovanje najranljivejših otrok pred posledicami koronavirusa: agenda za ukrepanje), ki je bil objavljen 3. aprila 2020 in posodobljen 21. septembra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila Svetovnega programa za hrano z dne 29. septembra 2020 o globalnem odzivu Svetovnega programa za hrano na covid-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovnega programa za hrano z dne 29. septembra 2020 o globalnem odzivu Svetovnega programa za hrano na covid-19,

| — | ob upoštevanju poročila informacijske mreže o prehranski varnosti z dne 20. aprila 2020 z naslovom „2020 Global Report on Food Crises 2020: Joint Analysis for Better Decisions“ (Globalno poročilo o prehranskih krizah za leto 2020: skupna analiza za boljše odločanje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila informacijske mreže o prehranski varnosti z dne 20. aprila 2020 z naslovom „2020 Global Report on Food Crises 2020: Joint Analysis for Better Decisions“ (Globalno poročilo o prehranskih krizah za leto 2020: skupna analiza za boljše odločanje),

| — | ob upoštevanju poročila konference OZN o trgovini in razvoju z dne 19. novembra 2020 z naslovom „Impact of the COVID-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal“ (Učinek pandemije covida-19 na trgovino in razvoj: prehod v novo normalnost), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila konference OZN o trgovini in razvoju z dne 19. novembra 2020 z naslovom „Impact of the COVID-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal“ (Učinek pandemije covida-19 na trgovino in razvoj: prehod v novo normalnost),

| — | ob upoštevanju poročila FAO, Mednarodnega sklada za kmetijski razvoj, Unicefa, Svetovnega programa za hrano in Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2020 z naslovom „The State of Food Security and Nutrition in the World 2020: Transforming food systems for affordable healthy diets“ (Stanje prehranske varnosti in prehrane v svetu 2020: preoblikovanje živilskih sistemov za cenovno sprejemljivo zdravo prehrano), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila FAO, Mednarodnega sklada za kmetijski razvoj, Unicefa, Svetovnega programa za hrano in Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2020 z naslovom „The State of Food Security and Nutrition in the World 2020: Transforming food systems for affordable healthy diets“ (Stanje prehranske varnosti in prehrane v svetu 2020: preoblikovanje živilskih sistemov za cenovno sprejemljivo zdravo prehrano),

| — | ob upoštevanju dokumenta za razpravo, ki ga je septembra 2020 pripravila skupina strokovnjakov na visoki ravni za prehransko varnost in prehrano Odbora za svetovno prehransko varnost (CFS) z naslovom „Impacts of COVID-19 on food security and nutrition: developing effective policy responses to address the hunger and malnutrition pandemic“ (Učinki pandemije covida-19 na prehransko varnost in prehrano: razvoj učinkovitih političnih odzivov za boj proti pandemiji lakote in podhranjenosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta za razpravo, ki ga je septembra 2020 pripravila skupina strokovnjakov na visoki ravni za prehransko varnost in prehrano Odbora za svetovno prehransko varnost (CFS) z naslovom „Impacts of COVID-19 on food security and nutrition: developing effective policy responses to address the hunger and malnutrition pandemic“ (Učinki pandemije covida-19 na prehransko varnost in prehrano: razvoj učinkovitih političnih odzivov za boj proti pandemiji lakote in podhranjenosti),

| — | ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije z dne 28. maja 2019 o vodi, sanitarni oskrbi in higieni v zdravstvenih ustanovah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije generalne skupščine Svetovne zdravstvene organizacije z dne 28. maja 2019 o vodi, sanitarni oskrbi in higieni v zdravstvenih ustanovah,

| — | ob upoštevanju poročila o napredku usklajevalnega odbora skupnega programa Združenih narodov za boj proti HIV/AIDS (UNAIDS) z dne 23. novembra 2020 z naslovom „COVID-19 and HIV: Progress Report 2020“ (COVID-19 in HIV: poročilo o napredku za leto 2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku usklajevalnega odbora skupnega programa Združenih narodov za boj proti HIV/AIDS (UNAIDS) z dne 23. novembra 2020 z naslovom „COVID-19 and HIV: Progress Report 2020“ (COVID-19 in HIV: poročilo o napredku za leto 2020),

| — | ob upoštevanju politične deklaracije OZN s srečanja na visoki ravni o splošnem zdravstvenem varstvu z dne 23. septembra 2019 z naslovom „Universal Health Coverage: Moving Together to Build a Healthier World“ (Splošno zdravstveno varstvo: skupaj za bolj zdrav svet), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju politične deklaracije OZN s srečanja na visoki ravni o splošnem zdravstvenem varstvu z dne 23. septembra 2019 z naslovom „Universal Health Coverage: Moving Together to Build a Healthier World“ (Splošno zdravstveno varstvo: skupaj za bolj zdrav svet),

| — | ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z dne 15. oktobra 2020 z naslovom „Global Tuberculosis Report 2020“ (Globalno poročilo o tuberkulozi za leto 2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Svetovne zdravstvene organizacije z dne 15. oktobra 2020 z naslovom „Global Tuberculosis Report 2020“ (Globalno poročilo o tuberkulozi za leto 2020),

| — | ob upoštevanju priporočil s posvetovanja Svetovne zdravstvene organizacije o zoonozah z dne 5. maja 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil s posvetovanja Svetovne zdravstvene organizacije o zoonozah z dne 5. maja 2004,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov III za obdobje 2021–2025 (GAP III) z naslovom Ambiciozen načrt za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjem delovanju EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov III za obdobje 2021–2025 (GAP III) z naslovom Ambiciozen načrt za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjem delovanju EU,

| — | ob upoštevanju poročila o politiki Agencije OZN za ženske z dne 9. aprila 2020 z naslovom „The impact of COVID-19 on women“ (Vpliv covida-19 na ženske), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o politiki Agencije OZN za ženske z dne 9. aprila 2020 z naslovom „The impact of COVID-19 on women“ (Vpliv covida-19 na ženske),

| — | ob upoštevanju poročila Sklada OZN za prebivalstvo (UNFPA) z dne 27. aprila 2020 z naslovom „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage“ (Vpliv pandemije covida-19 na načrtovanje družine in odpravo nasilja na podlagi spola, pohabljanje ženskih spolovil in poroke otrok), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sklada OZN za prebivalstvo (UNFPA) z dne 27. aprila 2020 z naslovom „Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage“ (Vpliv pandemije covida-19 na načrtovanje družine in odpravo nasilja na podlagi spola, pohabljanje ženskih spolovil in poroke otrok),

| — | ob upoštevanju članka UNFPA z dne 28. aprila 2020 z naslovom „Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic“ (Pričakovanih na milijone več primerov nasilja, porok otrok, pohabljanja ženskih spolovil in nenamernih nosečnosti zaradi pandemije covida-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju članka UNFPA z dne 28. aprila 2020 z naslovom „Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic“ (Pričakovanih na milijone več primerov nasilja, porok otrok, pohabljanja ženskih spolovil in nenamernih nosečnosti zaradi pandemije covida-19),

| — | ob upoštevanju mednarodnega zdravstvenega pravilnika Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega zdravstvenega pravilnika Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2005,

| — | ob upoštevanju novega evropskega soglasja o razvoju z naslovom Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost, iz leta 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju novega evropskega soglasja o razvoju z naslovom Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost, iz leta 2018,

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o humanitarni pomoči iz leta 2008, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o humanitarni pomoči iz leta 2008,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2015 o krizi zaradi ebole: dolgoročne izkušnje in načini krepitve zdravstvenih sistemov v državah v razvoju, da bi preprečili prihodnje krize (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. oktobra 2015 o krizi zaradi ebole: dolgoročne izkušnje in načini krepitve zdravstvenih sistemov v državah v razvoju, da bi preprečili prihodnje krize (1),

| — | ob upoštevanju študije profesorice Sabine Oertelt-Prigione z dne 27. maja 2020 z naslovom „The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic“ (Vpliv spola v pandemiji covida-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije profesorice Sabine Oertelt-Prigione z dne 27. maja 2020 z naslovom „The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic“ (Vpliv spola v pandemiji covida-19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (2),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za kulturo in izobraževanje,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A9-0151/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj (A9-0151/2021),

| A. | ker je covid-19 globalna pandemija, ki zadeva vse države po svetu; |
| --- | --- |

A.

ker je covid-19 globalna pandemija, ki zadeva vse države po svetu;

| B. | ker Konferenca OZN o trgovini in razvoju v posebnem poročilu iz leta 2020 z naslovom Učinek pandemije covida-19 na trgovino in razvoj: prehod v novo normalnost, navaja, da so motnje, ki jih je povzročila pandemija covida-19, povzročile resnične in nesorazmerne posledice za ranljiva in prikrajšana gospodinjstva z nizkimi dohodki, migrante, delavce v neformalnem sektorju in pogosto ženske, zlasti v državah v razvoju, kjer prebivalstvo ni vključeno v mreže socialne varnosti in je še posebej prizadeto zaradi rastoče brezposelnosti; |
| --- | --- |

B.

ker Konferenca OZN o trgovini in razvoju v posebnem poročilu iz leta 2020 z naslovom Učinek pandemije covida-19 na trgovino in razvoj: prehod v novo normalnost, navaja, da so motnje, ki jih je povzročila pandemija covida-19, povzročile resnične in nesorazmerne posledice za ranljiva in prikrajšana gospodinjstva z nizkimi dohodki, migrante, delavce v neformalnem sektorju in pogosto ženske, zlasti v državah v razvoju, kjer prebivalstvo ni vključeno v mreže socialne varnosti in je še posebej prizadeto zaradi rastoče brezposelnosti;

| C. | ker je pandemija covida-19 povečala nasilje na podlagi spola, poroke otrok in obstoječe neenakosti, zlasti kar zadeva dostop do zdravstvenih storitev, vključno s storitvami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, ter je že preobrnila del napredka, doseženega na področju enakosti spolov v zadnjih desetletjih; |
| --- | --- |

C.

ker je pandemija covida-19 povečala nasilje na podlagi spola, poroke otrok in obstoječe neenakosti, zlasti kar zadeva dostop do zdravstvenih storitev, vključno s storitvami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, ter je že preobrnila del napredka, doseženega na področju enakosti spolov v zadnjih desetletjih;

| D. | ker je za humanitarno pomoč veliko premalo sredstev, zaradi česar je v državah v razvoju težko ustrezno obravnavati posledice pandemije covida-19; |
| --- | --- |

D.

ker je za humanitarno pomoč veliko premalo sredstev, zaradi česar je v državah v razvoju težko ustrezno obravnavati posledice pandemije covida-19;

| E. | ker so se gospodarske in socialne posledice pandemije covida-19 najbolj občutili v državah v razvoju; ker se pričakuje, da se bo skrajna revščina po svetu v letu 2020 povečala prvič po več kot 20 letih, kar bo ranljive posameznike vodilo v prodajo premoženja, večje najemanje posojil in porabo prihrankov; |
| --- | --- |

E.

ker so se gospodarske in socialne posledice pandemije covida-19 najbolj občutili v državah v razvoju; ker se pričakuje, da se bo skrajna revščina po svetu v letu 2020 povečala prvič po več kot 20 letih, kar bo ranljive posameznike vodilo v prodajo premoženja, večje najemanje posojil in porabo prihrankov;

| F. | ker je treba kratkoročno humanitarno pomoč združiti s podporo za reševanje obstoječih izzivov, kot so varnost, revščina, mir, demokracija in podnebne spremembe, da bi se okrepila dolgoročna odpornost; |
| --- | --- |

F.

ker je treba kratkoročno humanitarno pomoč združiti s podporo za reševanje obstoječih izzivov, kot so varnost, revščina, mir, demokracija in podnebne spremembe, da bi se okrepila dolgoročna odpornost;

| G. | ker je tveganje, da bi se okužilo več milijonov beguncev po vsem svetu, nesorazmerno veliko, saj često živijo v gosto naseljenih begunskih taboriščih ali zbirnih središčih, v katerih se samo število otrok ocenjuje na približno 3,7 milijona; |
| --- | --- |

G.

ker je tveganje, da bi se okužilo več milijonov beguncev po vsem svetu, nesorazmerno veliko, saj često živijo v gosto naseljenih begunskih taboriščih ali zbirnih središčih, v katerih se samo število otrok ocenjuje na približno 3,7 milijona;

| H. | ker je pandemija covida-19 močno vplivala na dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, zlasti za ženske in mlade, saj se niso več obravnavali prednostno, prišlo pa je tudi do motenj pri zagotavljanju storitev spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter do omejitev potovanj in sprememb v vedenju pri iskanju zdravstvenih storitev; ker zaradi pandemije 49 milijonov žensk ni imelo dostopa do sodobnih kontracepcijskih sredstev, ki so jih potrebovale; |
| --- | --- |

H.

ker je pandemija covida-19 močno vplivala na dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, zlasti za ženske in mlade, saj se niso več obravnavali prednostno, prišlo pa je tudi do motenj pri zagotavljanju storitev spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter do omejitev potovanj in sprememb v vedenju pri iskanju zdravstvenih storitev; ker zaradi pandemije 49 milijonov žensk ni imelo dostopa do sodobnih kontracepcijskih sredstev, ki so jih potrebovale;

| I. | ker se zaradi podnebnih sprememb in nenehnega izgubljanja biotske raznovrstnosti in uničevanja naravnih habitatov po svetu močno povečuje tveganje razvoja zoonoz; ker pandemije covida-19 v nobenem primeru ne smemo uporabiti kot izgovor za prepozno ukrepanje pri spopadanju z izrednimi podnebnimi in okoljskimi razmerami; ker je treba svetovno gospodarstvo po izbruhu covida-19 nujno ponovno postaviti na noge na okolju in socialno prijazen način; |
| --- | --- |

I.

ker se zaradi podnebnih sprememb in nenehnega izgubljanja biotske raznovrstnosti in uničevanja naravnih habitatov po svetu močno povečuje tveganje razvoja zoonoz; ker pandemije covida-19 v nobenem primeru ne smemo uporabiti kot izgovor za prepozno ukrepanje pri spopadanju z izrednimi podnebnimi in okoljskimi razmerami; ker je treba svetovno gospodarstvo po izbruhu covida-19 nujno ponovno postaviti na noge na okolju in socialno prijazen način;

| J. | ker je pandemija covida-19 močno zaostrila obstoječo težavo zadolženosti držav v razvoju in dodatno ogrozila njihova prizadevanja, da bi zbrale dovolj sredstev za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja, prav tako pa so se v svetovnem merilu tudi močno zmanjšala nakazila izseljencev in neposredne tuje naložbe; |
| --- | --- |

J.

ker je pandemija covida-19 močno zaostrila obstoječo težavo zadolženosti držav v razvoju in dodatno ogrozila njihova prizadevanja, da bi zbrale dovolj sredstev za uresničitev ciljev trajnostnega razvoja, prav tako pa so se v svetovnem merilu tudi močno zmanjšala nakazila izseljencev in neposredne tuje naložbe;

| K. | ker je bil med pandemijo covida-19 – zaradi pritiska na sisteme javnega zdravstva in ukrepov za omejitev gibanja – še bolj omejen dostop do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, kar ogroža zdravje žensk; |
| --- | --- |

K.

ker je bil med pandemijo covida-19 – zaradi pritiska na sisteme javnega zdravstva in ukrepov za omejitev gibanja – še bolj omejen dostop do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, kar ogroža zdravje žensk;

| L. | ker so po podatkih Unicefa zaprtja šol, ko so bila v letu 2020 najbolj številčna, prizadela 1,6 milijarde otrok in mladih po vsem svetu, saj mnogi doma nimajo dostopa do interneta; ker bi zaradi pandemije covida-19 utegnilo vsaj 24 milijonov učencev opustiti šolanje; |
| --- | --- |

L.

ker so po podatkih Unicefa zaprtja šol, ko so bila v letu 2020 najbolj številčna, prizadela 1,6 milijarde otrok in mladih po vsem svetu, saj mnogi doma nimajo dostopa do interneta; ker bi zaradi pandemije covida-19 utegnilo vsaj 24 milijonov učencev opustiti šolanje;

| M. | ker se zaradi pandemije covida-19 povečujejo potrebe skupnosti, ki so jih prizadeli skrajni vremenski pojavi, naravne nesreče in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

M.

ker se zaradi pandemije covida-19 povečujejo potrebe skupnosti, ki so jih prizadeli skrajni vremenski pojavi, naravne nesreče in podnebne spremembe;

| N. | ker so motnje v sistemih izobraževanja in usposabljanja po vsem svetu, ki jih je povzročil izbruh pandemije, v sodobni zgodovini bržkone brez primere, saj je zaprtje šol in ustanov za usposabljanje po podatkih Unesca prizadelo 94 % učečega se prebivalstva po svetu, kar bi lahko trajno vplivalo na dolgoročne obete številnih mladih, zlasti deklet; ker so bili zaradi zaprtja šola zaradi pandemije ranljivi otroci prikrajšani za storitve prehranjevanja v šolah, ki so bistvene za njihovo zdravje, s čimer se je število otrok, ki živijo v lakoti, leta 2020 povečalo za 36 milijonov, povečale pa so se tudi možnosti, da bodo žrtve nasilja in zlorab; |
| --- | --- |

N.

ker so motnje v sistemih izobraževanja in usposabljanja po vsem svetu, ki jih je povzročil izbruh pandemije, v sodobni zgodovini bržkone brez primere, saj je zaprtje šol in ustanov za usposabljanje po podatkih Unesca prizadelo 94 % učečega se prebivalstva po svetu, kar bi lahko trajno vplivalo na dolgoročne obete številnih mladih, zlasti deklet; ker so bili zaradi zaprtja šola zaradi pandemije ranljivi otroci prikrajšani za storitve prehranjevanja v šolah, ki so bistvene za njihovo zdravje, s čimer se je število otrok, ki živijo v lakoti, leta 2020 povečalo za 36 milijonov, povečale pa so se tudi možnosti, da bodo žrtve nasilja in zlorab;

| O. | ker je pandemija izpostavila krhkost svetovnih dobavnih verig, zlasti v živilskem in zdravstvenem sektorju, ter povečala ranljivost držav v razvoju, ki so od njih odvisne; ker je pandemija priložnost za razvoj bolj trajnostnih in odpornih dobavnih verig, tudi regionalnih vrednostnih verig, ter za spodbujanje regionalnega povezovanja; ker se kot sekundarni posledici pandemije povečujeta pomanjkanje prehranske varnosti in podhranjenost; |
| --- | --- |

O.

ker je pandemija izpostavila krhkost svetovnih dobavnih verig, zlasti v živilskem in zdravstvenem sektorju, ter povečala ranljivost držav v razvoju, ki so od njih odvisne; ker je pandemija priložnost za razvoj bolj trajnostnih in odpornih dobavnih verig, tudi regionalnih vrednostnih verig, ter za spodbujanje regionalnega povezovanja; ker se kot sekundarni posledici pandemije povečujeta pomanjkanje prehranske varnosti in podhranjenost;

| P. | ker je izobraževanje bistveno za premagovanje obnavljanja revščine in zmanjšanje neenakosti; ker je cilj trajnostnega razvoja št. 4 zagotoviti vključujoče in pravično kakovostno izobraževanje ter spodbujati možnosti vseživljenjskega učenja za vse in ker je to bistveno za doseganje drugih ciljev trajnostnega razvoja; ker več ciljev trajnostnega razvoja poudarja prispevek kulture k trajnostnemu razvoju, zlasti cilj trajnostnega razvoja št. 4; |
| --- | --- |

P.

ker je izobraževanje bistveno za premagovanje obnavljanja revščine in zmanjšanje neenakosti; ker je cilj trajnostnega razvoja št. 4 zagotoviti vključujoče in pravično kakovostno izobraževanje ter spodbujati možnosti vseživljenjskega učenja za vse in ker je to bistveno za doseganje drugih ciljev trajnostnega razvoja; ker več ciljev trajnostnega razvoja poudarja prispevek kulture k trajnostnemu razvoju, zlasti cilj trajnostnega razvoja št. 4;

| Q. | ker bo pandemija imela uničujoče posledice za ljudi v državah, kjer je premalo sredstev za financiranje zdravstvenih sistemov, zlasti za ženske in dekleta ter za ljudi v državah, ki so jih prizadeli konflikti; ker bo v letu 2021 zaradi pandemije več kot 47 milijonov žensk in deklet na svetu pod pragom revščine; |
| --- | --- |

Q.

ker bo pandemija imela uničujoče posledice za ljudi v državah, kjer je premalo sredstev za financiranje zdravstvenih sistemov, zlasti za ženske in dekleta ter za ljudi v državah, ki so jih prizadeli konflikti; ker bo v letu 2021 zaradi pandemije več kot 47 milijonov žensk in deklet na svetu pod pragom revščine;

| R. | ker bodo gospodarske posledice ukrepov, sprejetih za spopadanje s pandemijo covida-19 v državah v razvoju, še zaostrile že obstoječe neenakosti in ranljivosti, tudi s tem, ko bodo še bolj oslabile zdravstveno infrastrukturo, poslabšale prehransko varnost, povečale razkorak v izobraženosti ter povečale revščino in socialno izključenost; |
| --- | --- |

R.

ker bodo gospodarske posledice ukrepov, sprejetih za spopadanje s pandemijo covida-19 v državah v razvoju, še zaostrile že obstoječe neenakosti in ranljivosti, tudi s tem, ko bodo še bolj oslabile zdravstveno infrastrukturo, poslabšale prehransko varnost, povečale razkorak v izobraženosti ter povečale revščino in socialno izključenost;

| S. | ker Svetovna zdravstvena organizacija in Unicef v poročilu iz decembra 2020 navajata, da je približno 1,8 milijarde ljudi izpostavljenih večjemu tveganju okužbe s covid-19 in drugimi boleznimi, ker uporabljajo zdravstvene ustanove brez osnovne oskrbe z vodo ali delajo v takšnih ustanovah; |
| --- | --- |

S.

ker Svetovna zdravstvena organizacija in Unicef v poročilu iz decembra 2020 navajata, da je približno 1,8 milijarde ljudi izpostavljenih večjemu tveganju okužbe s covid-19 in drugimi boleznimi, ker uporabljajo zdravstvene ustanove brez osnovne oskrbe z vodo ali delajo v takšnih ustanovah;

| T. | ker je pandemija covida-19 močno vplivala na redne programe imunizacije in druge osnovne zdravstvene storitve, kar ogroža življenja; |
| --- | --- |

T.

ker je pandemija covida-19 močno vplivala na redne programe imunizacije in druge osnovne zdravstvene storitve, kar ogroža življenja;

| U. | ker se glede na nedavne podatke UNFPA ocenjuje, da bo zamuda pri programih ozaveščanja skupnosti ali njihova prekinitev in pri izobraževanju o škodljivih praksah v naslednjem desetletju globalno povzročila dva milijona več primerov pohabljanja ženskih spolovil in 13 milijonov več porok otrok v primerjavi s predpandemičnimi ocenami; |
| --- | --- |

U.

ker se glede na nedavne podatke UNFPA ocenjuje, da bo zamuda pri programih ozaveščanja skupnosti ali njihova prekinitev in pri izobraževanju o škodljivih praksah v naslednjem desetletju globalno povzročila dva milijona več primerov pohabljanja ženskih spolovil in 13 milijonov več porok otrok v primerjavi s predpandemičnimi ocenami;

| V. | ker so imele prepovedi gibanja posebno resne posledice za invalide in osebe z motnjami v duševnem razvoju; |
| --- | --- |

V.

ker so imele prepovedi gibanja posebno resne posledice za invalide in osebe z motnjami v duševnem razvoju;

| W. | ker so potrebni boljše usklajevanje, skupna raba zmogljivosti in sodelovanje v mednarodnih prizadevanjih za spodbujanje učinkovite in odporne povezave med humanitarnim delovanjem, razvojem in mirom; |
| --- | --- |

W.

ker so potrebni boljše usklajevanje, skupna raba zmogljivosti in sodelovanje v mednarodnih prizadevanjih za spodbujanje učinkovite in odporne povezave med humanitarnim delovanjem, razvojem in mirom;

| X. | ker so zaradi pandemije covida-19 še hujše kršitve človekovih pravic ter stigmatizacija in diskriminacija ljudi, ki živijo z virusom HIV, oseb LGBTI in drugih ranljivih skupin, kar še bolj izpostavlja potrebo, da odzivi na covid-19 temeljijo na človekovih pravicah in enakosti, kot je bila že izkušnja z odzivom na virus HIV; ker je bil ključnim populacijam mestoma zavrnjen dostop do storitev ali pa so bile žrtev diskriminacije pri izvrševanju odredb o prepovedi gibanja zaradi covida-19; |
| --- | --- |

X.

ker so zaradi pandemije covida-19 še hujše kršitve človekovih pravic ter stigmatizacija in diskriminacija ljudi, ki živijo z virusom HIV, oseb LGBTI in drugih ranljivih skupin, kar še bolj izpostavlja potrebo, da odzivi na covid-19 temeljijo na človekovih pravicah in enakosti, kot je bila že izkušnja z odzivom na virus HIV; ker je bil ključnim populacijam mestoma zavrnjen dostop do storitev ali pa so bile žrtev diskriminacije pri izvrševanju odredb o prepovedi gibanja zaradi covida-19;

| Y. | ker bodo srednjeročne posledice covida-19 verjetno uničujoče ter bodo preobrnile več let napredka v razvoju in zahtevale sodelovanje v svetovnem merilu brez primere v zgodovini; |
| --- | --- |

Y.

ker bodo srednjeročne posledice covida-19 verjetno uničujoče ter bodo preobrnile več let napredka v razvoju in zahtevale sodelovanje v svetovnem merilu brez primere v zgodovini;

| Z. | ker je kriza, ki jo je povzročila pandemija, pospešila digitalni prehod in prehod na nova učna orodja, kot sta učenje na daljavo in kombinirano učenje; |
| --- | --- |

Z.

ker je kriza, ki jo je povzročila pandemija, pospešila digitalni prehod in prehod na nova učna orodja, kot sta učenje na daljavo in kombinirano učenje;

| AA. | ker je bistveno še enkrat več potrditi, da so za doseganje ciljev trajnostnega razvoja in Pariškega sporazuma potrebne naložbe v človekov razvoj in izvajanje pristopa, ki temelji na pravicah, obenem pa je treba spoštovati načela iz Busana za učinkovito razvojno sodelovanje; |
| --- | --- |

AA.

ker je bistveno še enkrat več potrditi, da so za doseganje ciljev trajnostnega razvoja in Pariškega sporazuma potrebne naložbe v človekov razvoj in izvajanje pristopa, ki temelji na pravicah, obenem pa je treba spoštovati načela iz Busana za učinkovito razvojno sodelovanje;

Pristop Ekipe Evropa

| 1. | pozdravlja odziv EU na pandemijo covida-19 na svetovni ravni, ki kaže, da želi voditi in izkazovati solidarnost z vsemi partnerskimi državami, tudi tistimi, ki jih je prizadel konflikt ali humanitarna kriza; vendar poudarja, da se sedanja sredstva v glavnem prerazporejajo iz drugih proračunskih vrstic in da se je treba spopasti z izzivom vnaprejšnjega zagotavljanja pomoči; poziva k posodobitvi meril za dodeljevanje sredstev ob upoštevanju posledic pandemije v partnerskih državah; zato poziva k uporabi znatnih novih fleksibilnih sredstev za pomoč državam v razvoju po vsem svetu v boju proti neposrednim in posrednim posledicam pandemije covida-19 in za odzivanje na njihove nujne potrebe pri upravljanju zdravja in epidemiološkem spremljanju; poudarja, da mora biti takojšnja razpoložljivost cenovno dostopnih in varnih cepiv, zdravil, opreme ter terapevtskih in diagnostičnih sredstev na enakopraven način in na svetovni ravni eden od prvih korakov; poudarja, da je prav tako pomembno, da bodo imeli prednost pri cepljenju zdravstveni in socialni delavci, nato pa učitelji in drugi nepogrešljivi delavci ter osebe, pri katerih obstaja največje tveganje za nastanek zapletov zaradi covida-19; poziva donatorje, naj hitro povečajo uradno razvojno pomoč, da bi dosegli raven, ki je bila obljubljena v preteklosti, vendar nikoli uresničena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glede na to pozdravlja svetovni program COVAX za pravičen in splošen dostop do cepiv proti covidu-19 in trdno podporo Ekipe Evropa, ki je največja donatorka in je doslej za to pobudo namenila več kot 850 milijonov EUR, medtem ko so države članice in nečlanice EU že napovedale, da bodo presežke cepiv darovale prek programa COVAX; pozdravlja novico Svetovne zdravstvene organizacije, da se je razdeljevanje cepiv 91 upravičenim državam začelo v prvem četrtletju 2021 in da sta bili doslej dostavljeni dve milijardi odmerkov; poudarja, da bi moralo biti varno cepivo na voljo vsem za dostopno ceno in brez težav, da bo mogoče zajeziti pandemijo; poudarja, da je treba dati prednost zdravstvenim delavcem in najbolj ranljivim ljudem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Ekipo Evropa, naj poveča učinkovitost mehanizmov za skladnost politik trajnostnega razvoja, tako da jih bodo sistematično in učinkovito uporabljale vse institucije EU in države članice; poudarja, da bi morala EU izvesti ocene učinka na trajnostnost na vseh področjih politik, tudi v zvezi z odzivanjem na pandemijo; |
| --- | --- |

3.

| 4. | vztraja, da je treba zagon, ki ga je dobil skupni pristop Ekipe Evropa v smislu skupne analize, skupnega načrtovanja in skupnega izvajanja, pretvoriti v nov standard za sodelovanje na področju humanitarne pomoči in razvojne politike, tako v zakonodaji kot v praksi; meni, da bi se morala EU zavzemati za tesnejše sodelovanje ne le med državami članicami, temveč tudi z državami donatorkami, ki niso članice EU, da bi čim bolj povečali učinkovitost in uspešnost mednarodnega sodelovanja in humanitarne pomoči; poudarja pomen instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (Evropa v svetu) pri financiranju človekovega razvoja, vključno z zdravstvom, prehrano, vodo, sanitarnimi storitvami in higieno, socialnim in otroškim varstvom ter izobraževalnim sektorjem; poziva EU in države članice, naj v skupnih programih dajo prednost človekovemu razvoju in zdravstvu; spodbuja Komisijo, naj humanitarne in razvojne instrumente uporablja prožno, v skladu s celostnim pristopom povezanosti, zlasti pri financiranju in distribuciji cepiv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva donatorje iz EU, naj poskrbijo, da bodo lokalne organizacije civilne družbe in mednarodne nevladne organizacije, ki delujejo na terenu, dobile finančna sredstva za izvajanje programov in projektov za boj proti pandemiji covida-19 in njihovim posledicam v skupnosti, da bi dosegli najbolj zapostavljene ljudi; poudarja, da je treba nujno zagotoviti optimalno dopolnjevanje financiranja EU, saj dodatna sredstva za odzivanje na covid-19 in okrevanje niso na voljo, večina denarja pa je namenjena geografskim programom; |
| --- | --- |

5.

Financiranje humanitarne pomoči

| 6. | svari, da bi lahko pandemija sprožila humanitarno krizo; je zelo zaskrbljen zaradi nezadostnega financiranja proračuna EU za humanitarno pomoč glede na dodatne humanitarne potrebe, ki jih je povzročila pandemija; poziva k jasni razdelitvi sredstev za rezervo za solidarnost in nujno pomoč, da bi zagotovili uravnoteženo kritje njenih obveznosti, kot sledi: niti za notranje niti za zunanje poslovanje se ne sme dodeliti več kot 60 % letnega zneska rezerve; 1. oktobra vsako leto mora ostati na voljo vsaj ena četrtina letnega zneska za leto n za kritje potreb, ki bi nastale do konca tega leta; od 1. oktobra se lahko preostala sredstva uporabijo za kritje potreb, ki bi nastale do konca tega leta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | poudarja, da je treba najbolj ranljivemu prebivalstvu ponuditi humanitarno pomoč, na primer zdravstvene delavce in opremo, med drugim osebno zaščitno opremo in teste; v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev humanitarnega zračnega mostu Evropske unije v letu 2020; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva EU in države članice, naj državam, kjer bodo učinki pandemije najhujši, dodelijo dodatna sredstva, da se bodo lahko soočile s posrednimi in neposrednimi posledicami, ter vztraja, da je treba hitreje izvajati programe nujne pomoči v hrani za tiste, ki so že pred pandemijo covida-19 veljali za ranljive, ob tem pa upoštevati postopke za omejitev tveganja okužbe; |
| --- | --- |

8.

Prehranska varnost

| 9. | opozarja, da pandemija ogroža prehransko varnost na podeželskih, mestnih in primestnih območjih; poudarja, da je pašništvo ekološko zdrav in okolju prijazen lokalni način proizvodnje hrane in je zato del trajnostnega prehranskega sistema; poudarja, da so pašniški živinorejci še posebej izpostavljeni motnjam v prehranski varnosti in posledicam podnebnih sprememb; meni, da jih je treba nujno podpreti, tako da se zagotovi varen dostop do lokalnih trgov med pandemijo ter čezmejna mobilnost ljudi in živine, da bodo lahko lokalno prebivalstvo še naprej oskrbovali s hrano, bogato z beljakovinami, da bodo imele njihove črede dostop do vode in pašnikov ter da bodo mobilne zdravstvene ekipe za zdravje ljudi in živali spremljale razmere in izvajale ukrepe v posameznih primerih, po potrebi pa tudi za ohranjanje javnega zdravja; poziva k denarnim nakazilom za pašniške živinorejce, da bo zadoščeno njihovim najnujnejšim potrebam, med drugim po hrani in krmi, pa tudi k temu, da se v sklopu humanitarne pomoči ponudi podpora za preživetje v obliki krme za živino, če je to potrebno; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da je treba podpreti družinske kmetije in lokalna mala in srednja podjetja, zlasti v kmetijskem sektorju, da bi povečali prehransko varnost in odpornost; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba podpreti ukrepe agencij Organizacije združenih narodov, zlasti Organizacije za prehrano in kmetijstvo (FAO) in Svetovnega programa za hrano (WFP), pa tudi ukrepe Rdečega križa, Rdečega meseca in mednarodnih nevladnih organizacij, katerih cilj je ublažitev lakote in izgube sredstev za preživljanje ter vzpostavitev odpornih prehranskih sistemov, kot je svetovni podatkovni instrument za hitro posredovanje informacij o humanitarnih potrebah; poudarja tudi, da je treba ponuditi pomoč pri proizvodnji hrane in dostopu do hrane, organizirati denarna nakazila in bone za hrano oziroma razdeljevanje živil in šolska kosila ter pri tem vzpostaviti povezave s sistemi socialne zaščite, ki se bodo hitro odzivali na pretrese, stabilizirati prehranske sisteme ter zagotoviti delovanje lokalnih živilskih trgov, vrednostnih verig in sistemov s poudarkom na malih kmetih in ribičih, pri čemer pa je treba izvajati sanitarne ukrepe, da se prepreči prenos covida-19; poziva tudi k odzivanju na druge krize, kot je bil napad kobilic v vzhodni Afriki, gospodarsko recesijo in konflikte; meni, da je gospodarsko okrevanje priložnost za boljše vključevanje malih kmetov in proizvajalcev na lokalne in regionalne trge ter za razvoj bolj trajnostnih načinov preživljanja; poudarja, kako pomembni sta tehnologija in digitalizacija, saj prispevata k poznavanju trga in olajšujeta dostop do njega, mala podjetja pa lahko rastejo z orodji, kot so mobilne denarne aplikacije; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opominja, da bo treba do leta 2050 zagotoviti varno in cenovno dostopno hrano za 10 milijard svetovnega prebivalstva, pa tudi dostojno zaposlitev in možnosti preživljanja v celotni prehranski vrednostni verigi, zaščititi najbolj ranljive podeželane, tudi domorodna ljudstva, migrante ter neformalne in priložnostne delavce, in se spopasti z izjemnim nihanjem cen hrane na državnih in mednarodnih trgih živil; se zaveda, da ima prehrana odločilno vlogo pri povečevanju odpornosti; poziva k bolj celostnemu pristopu k preprečevanju, diagnosticiranju in odpravljanju lakote in nedohranjenosti pri humanitarnih in razvojnih ukrepih, zlasti v državah, ki so najbolj izpostavljene podnebnim spremembam; poudarja, da je treba nujno razviti lokalno kmetijsko proizvodnjo za lokalno porabo, da bi zmanjšali odvisnost držav v razvoju od uvoza in izvoza ter morebitne motnje v prehranski verigi; poudarja, da bo mogoče cilja trajnostnega razvoja 1 in 2 doseči samo z večdisciplinarnim pristopom, da bo mogoče spremeniti načine proizvodnje, predelave in porabe živil ter trgovanja z njimi; v zvezi s tem poudarja, da je potrebna celostna preobrazba, ki bo pospešila pravične, varne in zdrave prehranske sisteme, pri čemer mora biti vrh OZN o prehranskih sistemih v letu 2021 prelomnica pri okrevanju po pandemiji covida-19; poziva EU, naj spodbuja trajnostnost v celotni prehranski dobavni verigi, od proizvodnje do porabe, v skladu z evropskim zelenim dogovorim in strategijo „od vil do vilic“; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je pandemija covida-19 zaostrila že tako skrajno pomanjkanje hrane v vzhodni Afriki in na Bližnjem vzhodu, ki ga je povzročil napad kobilic, saj omejitve gibanja povzročajo zamude pri dostavi pesticidov in opreme za obvladovanje kobilic; poudarja, da je potrebno tesnejše sodelovanje, da bi pomagali vzhodnoafriškim in bližnjevzhodnim državam, ki so izgubile pridelek; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da različna svetovna bremena, kot so hitra rast prebivalstva, podnebne spremembe, pomanjkanje naravnih virov in spremembe vzorcev porabe, preprečujejo, da bi naši prehranski sistemi omogočali prehransko varnost in razpoložljivost za vse na družbeno in okoljsko trajnosten način; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da je treba sprejeti dovolj učinkovite ukrepe za izboljšanje razmer v afriških državah, kjer število prebivalstva hitro narašča, vse večja pa je tudi negotovost glede tega, ali bo njihovo kmetijstvo lahko pridelalo dovolj hrane, ter izvajati ukrepe za prilagoditev podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | meni, da manjša razpoložljivost zemljišč, degradacija tal, pomanjkanje vode in ovire pri proizvodnji hrane močno ovirajo povečanje kmetijske ponudbe in proizvodnje, vse to pa je povezano tudi z družbeno-gospodarsko in institucionalno negotovostjo v državah v razvoju; |
| --- | --- |

16.

Revščina in socialna zaščita

| 17. | poudarja, da naj bi se skrajna revščina v svetu po pričakovanjih v letu 2020 prvič v več kot 20 letih dramatično povečala, zlasti revščina otrok, pri čemer bo pandemija covida-19 zaostrila skupni učinek konfliktov, slabega upravljanja in podnebnih sprememb ter še posebej močno vplivala na ženske in dekleta (do leta 2021 naj bi v skrajni revščini živelo dodatnih 47 milijonov ljudi), neformalne delavce in delavce migrante (ki predstavljajo četrtino svetovne delovne sile), turistični sektor ter latinskoameriška, karibska in afriška gospodarstva; poudarja, da sta glede na to skrajno krizo pomembna splošna socialna zaščita in socialni dialog; poziva Komisijo, naj skupaj s partnerskimi državami oblikuje strategije za gospodarsko okrevanje, zaposlovanje in izboljšave sistemov socialne zaščite ter se zavzame za razširitev socialne zaščite na neformalne delavce na podeželju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da je pandemija najbolj prizadela prav najbolj ranljive ljudi, zlasti begunce, notranje razseljene osebe in migrante v negotovem položaju, saj se soočajo s trojno krizo: zdravstveno, družbeno-gospodarsko in varstveno; poudarja, da so otroci, ki se selijo, še posebej ranljivi zaradi nedostopnosti osnovnih dobrin, kot so voda, sanitarne storitve, higiena, izobraževanje, zdravstveno varstvo in nega, zaradi česar so ogroženi njihov razvoj, prihodnost in zdravje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da posledice pandemije covida-19 nesorazmerno vplivajo na najrevnejše osebe in osebe v najbolj prikrajšanih, marginaliziranih in nezaščitenih socialnih kategorijah, tudi invalide, kronične bolnike, duševne bolnike in starejše, ki imajo že zdaj omejen dostop ali pa sploh nimajo dostopa do osnovne higiene in zdravljenja, ki ga potrebujejo, ter so zaradi pandemije postali še ranljivejši; |
| --- | --- |

19.

Begunci in razseljene osebe

| 20. | poziva Komisijo, naj obravnava posebne potrebe beguncev, migrantov in notranje razseljenih oseb ter podpre vodilno načelo mrež javnega zdravja, da nihče ne bo zapostavljen, in naj humanitarnim delavcem na terenu ne onemogoča neposrednega stika s tistimi, ki jim služijo; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so begunci, migranti in notranje razseljene osebe v tej zdravstveni krizi med najranljivejšimi skupinami, saj se pogosto soočajo z bolj negotovimi življenjskimi razmerami in običajno tudi z večjimi ovirami pri dostopu do osnovnih zdravstvenih storitev kot lokalno prebivalstvo; poudarja absolutno potrebo po enakem dostopu do zdravljenja COVID-19 in drugih zdravstvenih storitev ter programov varnostne mreže za vse prizadete ljudi, ne glede na njihovo državljanstvo, pravni status, izvor, spol, spolno usmerjenost, spolno identiteto ali katero koli drugo značilnost; poudarja, kako pomembno je podpreti begunce in notranje razseljene osebe pri spopadanju z nesorazmernimi socialno-ekonomskimi posledicami pandemije, in sicer tako, da se jim ne zagotovi samo varnosti, temveč se poveča tudi podpora za preživetje in okrepijo dejavnosti, ki ustvarjajo prihodek; poudarja, da bi si bilo treba v politikah EU prizadevati za podporo njihovemu dostopu do zaposlitve, izobraževanja in državljanske dokumentacije; poziva EU in države članice, naj ustvarijo pogoje, da bodo imeli otroci in mladi v begunskih taboriščih dostop do izobraževanja, vključno z možnostmi učenja na daljavo, predvsem ko gre za osnovno izobraževanje; |
| --- | --- |

20.

Krepitev zdravstvenega sektorja

| 21. | poudarja, da je izbruh covida-19 poslabšal stalno težavo s pomanjkanjem zdravil po vsem svetu, kar ima hude posledice v državah v razvoju; poudarja, da mora biti razvojna pomoč usmerjena predvsem v zagotavljanje „horizontalne“ splošne pokritosti sistema zdravstvenega varstva s celostnim pristopom, ki temelji na pravicah, pri čemer je treba med drugim v celoti upoštevati večrazsežnostno naravo zdravja (močno povezano s spolom, prehransko varnostjo in prehrano, vodo in sanitarnimi storitvami, izobraževanjem in revščino); poziva predvsem k reviziji predlaganih ali obstoječih strategij in partnerstev za nadaljnjo krepitev in podpiranje javnih zdravstvenih sistemov v partnerskih državah, zlasti kar zadeva pripravljenost na pandemije ter organizacijo in upravljanje zdravstvenih sistemov, vključno z zagotavljanjem univerzalnega zdravstvenega varstva, cepljenjem, spremljanjem zdravja in obveščanjem (vključno s spremljanjem bolezni), usposabljanjem, zaposlovanjem in zadrževanjem zdravstvenega osebja, diagnostično zmogljivostjo in oskrbo z zdravili; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opozarja, da krepitev zdravstvenih sistemov ne bi smela upoštevati izključno epidemioloških učinkov pandemije covida-19 na partnerske države, temveč tudi dejavnike, kot je potreba po obvladovanju povečane podhranjenosti zaradi motenj v verigah preskrbe s hrano ali psiholoških posledic ukrepov za ublažitev izbruha covida-19; |
| --- | --- |

22.

| 23. | spominja Komisijo, da uveljavljene partnerske organizacije EU, kot je Svetovni sklad, ponujajo dragoceno pomoč pri hitrem nakupu in dobavi osebne zaščitne opreme, diagnostične opreme in zdravil za covid-19, obenem pa imajo ključno vlogo pri vzpostavljanju in krepitvi zdravstvenih sistemov ter iskanju donatorjev; |
| --- | --- |

23.

| 24. | poudarja, da je treba pri rednih programih imunizacije čim prej nadoknaditi zamujeno in znova omogočiti zagotavljanje drugih osnovnih zdravstvenih storitev; poziva k ustreznemu financiranju pobud, kot sta Svetovna zveza za cepiva in imunizacijo (GAVI) in koalicija za inovacije na področju pripravljenosti na epidemije (CEPI); je zaskrbljen zaradi razdrobljenega svetovnega sistema za upravljanje cepiv, ki je v rokah zunanjih izvajalcev, zaradi česar je namesto sodelovanja prišlo do konkurence na področju cepiv, diagnostike in zdravljenja; poziva EU in države članice, naj prevzamejo vodilno vlogo pri pozivih k enakemu in cenovno ugodnemu dostopu do cepiv po vsem svetu na podlagi načela svetovne solidarnosti; poziva Komisijo, naj zagotovi, da globalni odziv EU na pandemijo covida-19 ne bo ogrozil financiranja EU za druge pomembne zdravstvene programe, vključno z minimalnim začetnim svežnjem storitev za spolno in reproduktivno zdravje ter programi, namenjenimi zdravju žensk in nosečnic; poziva vse države članice in Komisijo, naj še naprej podpirajo partnerske države pri zagotavljanju storitev, povezanih s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, pri tem pa zagotovijo varnost skupnosti in zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opozarja, da se je pomembno opreti na izkušnje iz preteklih zdravstvenih kriz, kot je bila epidemija ebole; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je sodelovati z voditelji skupnosti pri širjenju ključnih sporočil o javnem zdravju in mobilizaciji družbe; poudarja, da imajo organizacije civilne družbe ter nacionalne in mednarodne nevladne organizacije pri zagotavljanju zdravstvenih storitev najrevnejšim skupnostim ključno vlogo; priznava, da bodo te organizacije bistvene partnerice pri distribuciji cepiv proti covidu-19; poziva EU, naj podpre krepitev zmogljivosti teh organizacij; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja vlogo zdravstvenega izobraževanja pri preprečevanju in blaženju posledic izbruha pandemije ter pri pripravljenosti na izredne razmere na področju javnega zdravja v prihodnosti; poudarja, kako koristen je šport pri blaženju posledic daljše omejitve gibanja in zaprtja šol; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poziva Komisijo in države članice, naj se zavežejo, da bodo cepiva in zdravljenje postalo svetovno javno dobro, ki bo dostopno vsem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja, da je za odziv na pandemijo covida-19 in okrevanje po njej potrebno neprekinjeno zagotavljanje osnovnih zdravstvenih storitev, vključno s prehrano; poudarja, da bi bilo treba kakovostne prehranske storitve zagotavljati kot del osnovnega zdravstvenega varstva, vključno s preprečevanjem, ocenjevanjem, diagnosticiranjem in zdravljenjem vseh oblik podhranjenosti; se zaveda, kako pomembno vlogo imajo zdravstveni delavci v skupnostih, saj gre za najbolj izpostavljene delavce, ki bi jih bilo treba podpreti, tudi z usposabljanjem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poudarja, da so bile raziskave in inovacije ključnega pomena za globalni odziv na covid-19, saj so omogočile razvoj nujno potrebnih zdravil, cepiv in diagnostičnih metod; poudarja, da je treba dejavnosti na področju raziskav in inovacij usmeriti v orodja, ki delujejo v okolju z omejenimi viri, da bi omogočili resnično globalen izziv; poudarja, da so podobna prizadevanja potrebna tudi za odpravo obstoječih vrzeli v raziskavah in proizvodih za boj proti drugim epidemijam, predvsem boleznim, povezanim z revščino, in zapostavljenim boleznim, ki prizadenejo milijarde ljudi po vsem svetu, a ponujajo le omejene tržne spodbude za naložbe zasebnega sektorja, pa tudi za odpravo odvisnosti od bogatejših držav, ko gre za raziskave bolezni, ki teh držav morda ne bodo neposredno prizadele; zato poziva EU in njene države članice, naj povečajo možnosti za nadnacionalno sodelovanje med raziskovalci in spodbujajo razvoj človeškega raziskovalnega potenciala v partnerskih državah, pri čemer naj poseben poudarek namenijo ženskam; |
| --- | --- |

29.

| 30. | podpira pomembno delo Svetovne zdravstvene organizacije in poudarja njeno osrednjo vlogo kot vodilnega in usklajevalnega organa za odzivanje na covid-19, hkrati pa priznava, da jo je treba, potem ko bo obvladana akutna kriza, reformirati, reforma pa mora med drugim zajemati tudi Mednarodne zdravstvene pravilnike; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poudarja, da so potrebni nujni ukrepi, večja finančna sredstva in boljše usklajevanje odzivov na ravnanje in prakso na področju higiene, saj gre za enega najpomembnejših obrambnih ukrepov za preprečevanje, zajezitev in zdravljenje covida-19; poudarja, da je potrebna zanesljiva oskrba s čisto vodo, da bodo domovi in šole ter zdravstvene ustanove čisti, in poudarja, kako pomemben je dostop do pitne vode ter sanitarne in higienske infrastrukture, storitev in blaga, saj so ključnega pomena za krepitev odpornosti pri izbruhih bolezni v prihodnosti; poziva EU in države članice, naj v okviru odziva na covid-19 občutno povečajo sredstva za WASH in okrepijo globalno odpornost za prihodnje krize; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja ključno vlogo, ki jo imajo organizacije pod vodstvom skupnosti in organizacije civilne družbe pri zagotavljanju zdravstvenih storitev najbolj obrobnim in prikrajšanim skupnostim; poziva Komisijo, naj poskrbi za politično, finančno in tehnično podporo organizacijam civilne družbe, ki zagotavljajo storitve v skupnosti, da bi tistim, ki ne morejo obiskati zdravstvenih domov, omogočili dostop do prilagojenih in ustreznih storitev; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poudarja, da je pravičnejša distribucija cepiv po vsem svetu bistvenega pomena za učinkovit boj proti širjenju covida-19 in njegovih mutacij; opozarja tudi, da bi morala biti oprema za zdravljenje covida-19 cenovno dostopna, varna, učinkovita, enostavno uporabna in splošno dostopna ter da bi morala veljati za svetovno javno dobro; |
| --- | --- |

33.

Človekove pravice, upravljanje in demokracija

| 34. | je zaskrbljen, ker so številne vlade od začetka krize zaradi covida-19 izredne razmere uporabile za upravičevanje omejevanja demokratičnih procesov in civilnega prostora, vključno z omejevanjem humanitarnega dostopa, ter zatiranje manjšin; obsoja predvsem cenzuro, aretacije in ustrahovanje novinarjev, predstavnikov opozicije, zdravstvenih delavcev in drugih posameznikov, ki kritizirajo vlade in njihovo krizno upravljanje; v širšem pomenu opozarja na vse večji negativni vpliv covida-19 na vse človekove pravice, demokracijo in pravno državo ter zato poziva h krepitvi pomoči, političnega dialoga in podpore za vzpostavljanje civilne družbe in institucij na vseh teh področjih, s posebnim poudarkom na zagovornikih človekovih pravic in aktivistih civilne družbe; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ugotavlja, da raziskave na svetovni ravni kažejo, da sta stigmatizacija in diskriminacija še vedno del življenj ljudi z virusom HIV, predvsem ko gre za ključne skupine prebivalstva in ranljive skupine; spominja na ugotovitve UNAIDS, da so bili tarča negativnih predstav in dejanj tudi ljudje in skupine, povezani s covidom-19; poudarja, da so ranljive in obrobne skupine prebivalstva, kot so ljudje, ki živijo v revščini, brezdomci, begunci, migranti, spolni delavci, uživalci drog ter lezbijke, geji, biseksualci, transseksualci in interseksualci, še naprej stigmatizirane, tudi prek presečnosti virusa HIV in covida-19; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poudarja, da bodo skupne posledice pandemije in svetovne recesije resno ogrozile zmožnost držav v razvoju, predvsem pa najmanj razvitih držav, da dosežejo cilje trajnostnega razvoja; opozarja, da je OZN pozvala, naj se v odziv na covid-19 za države v razvoju, ki se zaradi pandemije soočajo z gospodarsko škodo brez primere, sprejme krizni sveženj v višini 2,5 bilijona USD poziva k daljnosežnemu političnemu odzivu na podlagi temeljnega načela agende 2030, po katerem nihče ne bo zapostavljen; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poudarja, da izredne razmere negativno vplivajo na človekove pravice in temeljne svoboščine, zato morajo biti vedno časovno omejene, ustrezno utemeljene z demokratičnimi in pravnimi postopki ter sorazmerne z izrednim stanjem, obenem pa spoštovati ustavni red in mednarodno pravo o človekovih pravicah; vztraja, da se izredne zdravstvene razmere nikoli ne bi smele uporabljati kot izgovor za spodkopavanje pravne države, demokratičnih institucij, demokratične odgovornosti ali sodnega nadzora; |
| --- | --- |

37.

| 38. | je zaskrbljen zaradi nasilnih napadov na humanitarno in zdravstveno osebje in objekte, pa tudi zaradi birokratskih ovir, kot so nejasne in spreminjajoče se zahteve za dostop ali omejitve v zvezi s številom delavcev in vozil v partnerskih državah; poudarja, kako pomembno je te napade in ovire še naprej obravnavati na diplomatski in politični ravni; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo parlamente, saj imajo ti še naprej dejavno vlogo pri nadzoru vladnih ukrepov za zajezitev pandemije covida-19 in ocenjevanju posledic ukrepov v javnem zdravstvu za človekove pravice; poudarja, da je zdravstveni sektor v številnih državah izpostavljen korupciji ter da je treba okrepiti odgovornost in nadzor; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja zlasti hude posledice omejitev gibanja zaradi covida-19 in dodatno škodo, ki so jo utrpele ženske, dekleta in otroci, zlasti porast nasilja na podlagi spola, vključno s pohabljanjem ženskih spolnih organov, povečanjem pojavnosti otroških porok ter zgodnejših in neželenih nosečnosti, omejen dostop do zdravstvenih storitev, vključno s storitvami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, pa tudi izpostavljenost žensk covidu-19 zaradi nesorazmerno visoke zastopanosti žensk v svetovni zdravstveni delovni sili; ugotavlja, da so ženske v številnih partnerskih državah zaposlene v feminiziranih sektorjih, na primer sektorju oblačil, ki so bili močno prizadeti; poudarja, da mora Instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje spodbujati priložnosti za zaposlovanje žensk po krizi; poziva k ukrepom, s katerimi bi uravnotežili nesorazmerno breme oskrbe, ki ga nosijo ženske, in morebitno nazadovanje na področju varnosti, zdravja, emancipacije, ekonomske neodvisnosti in opolnomočenja ter izobraževanja, in sicer s posebnimi programi, kot sta pobuda v žarišču in akcijski načrt EU za enakost spolov III, in s preusmeritvijo evropske podpore; poziva k okrepitvi prizadevanj za boljše preprečevanje in obravnavanje nasilja v družini; poziva k smiselni udeležbi žensk pri odločitvah, ki vplivajo na njihovo zdravje in delovno življenje; poudarja, da je treba vidik spola vključiti v odziv EU na covid-19, se zavzemati za vključujoče organe odločanja in zbirati podatke, razčlenjene po spolu in starosti, za analizo po spolu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da gospodarski in socialni učinki pandemije nesorazmerno vplivajo na ženske in da obstaja tveganje, da se bo izničilo več desetletij napredka na področju enakosti spolov in krepitve vloge žensk; poziva EU in njene države članice, naj za reševanje tega izziva in trajnostno okrevanje povečajo zunanjo podporo ukrepom za krepitev glasu žensk in njihove udeležbe v procesih odločanja, izboljšanje izobraževanja in usposabljanja za ženske, odpravljanje diskriminacije pri dostopu do posojil in sprejetje zakonov proti nasilju na podlagi spola; |
| --- | --- |

41.

Odplačevanje dolga in zdravi proračuni

| 42. | pozdravlja začasno ustavitev plačil servisiranja dolgov za najrevnejše države, ki jo je napovedala skupina G20, in se pridružuje pozivu, naj zasebni upniki in poslovne banke v državni lasti sledijo temu zgledu; poziva Komisijo in države članice, naj spodbujajo celovito izvajanje pobude skupine G20 za začasno opustitev dolžniških obveznosti in novega skupnega okvira skupine G20 za obravnavo dolga, ki presega pobudo za začasno opustitev dolžniških obveznosti; poudarja, da razsežnost gospodarske in socialne krize v državah v razvoju zahteva bolj poglobljene in daljnosežne ukrepe, ter spodbuja Komisijo, naj podpre mednarodna prizadevanja na tem področju; meni, da bi bilo treba prihranjene obresti iz naslova začasne opustitve dolžniških obveznosti vlagati v zdravstveni sektor, ki je v državah v razvoju pogosto občutno premalo financiran; v zvezi s tem poziva Komisijo in države članice, naj podprejo tudi pobude na mednarodni ravni, ki predlagajo prožne mehanizme za zmanjšanje dolga, povezane z oblikovanjem partnerskih skladov v lokalni valuti za spodbujanje naložb, namenjenih doseganju ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

42.

| 43. | poudarja, da so bile številne države v razvoju že pred pandemijo visoko zadolžene, kar je onemogočilo ustrezne naložbe v preprečevanje kriz, zdravstvene sisteme in socialno zaščito; poudarja, da je treba prednostno obravnavati vzdržnost dolga v partnerskih državah; poziva Komisijo, naj sprejme nove pobude za spoprijemanje z nezakonitimi finančnimi tokovi, davčnimi utajami in davčnimi goljufijami, da bi izboljšala davčne osnove držav v razvoju; v ta namen poziva EU, naj zagotovi, da bodo njeni trgovinski sporazumi, sporazumi o dvojnem obdavčevanju in sporazumi o naložbah skladni s ciljem mobilizacije domačih virov držav AKP ter da se bodo odražali v oprijemljivih in trajnostnih razvojnih rezultatih v skladu z načelom skladnosti politik za razvoj, kot je določeno v členu 208 Lizbonske pogodbe; v širšem smislu poziva k ustanovitvi svetovnega davčnega organa na ravni OZN, ki bi pomagal usklajevati davčne politike; nadalje poziva, naj se proračunska podpora nameni za osnovne univerzalne storitve, zlasti za dostop do osnovnih zdravstvenih storitev, vode in sanitarnih storitev ter odpornost; |
| --- | --- |

43.

| 44. | poziva Komisijo, naj za boj proti pandemiji covida-19 predvidi več podpore za najbolj ranljive države in zagotovi dostop do zdravstvenega varstva, vendar naj hkrati ne zanemari drugih izzivov, kot so skrajna revščina, varnost, dostop do kakovostnega izobraževanja in zaposlitve, demokracija, enake možnosti in podnebne spremembe; |
| --- | --- |

44.

| 45. | poudarja, da bo manjši pritok nakazil v države v razvoju poslabšal življenjske razmere gospodinjstev, ki se za financiranje porabe blaga in storitev, kot so hrana, zdravstveno varstvo in izobraževanje, zanašajo na ta vir dohodka; zato poziva EU in donatorsko skupnost, naj odločno ukrepata in izpolnita obljubo, da bosta prispevali k zmanjšanju stroškov nakazil na vsaj 3 % oziroma jih skoraj odpravili, kot je bilo zahtevano v cilju trajnostnega razvoja št. 10; |
| --- | --- |

45.

Izobraževanje in digitalizacija

| 46. | poudarja, da je zaradi pandemije covida-19 več mesecev ostalo brez pouka največje število učencev doslej, kar je velik korak nazaj pri prizadevanjih v izobraževalnem sektorju, zlasti pri izobraževanju deklet in žensk ter razseljenih oseb; poziva vlade, naj bo zaprtje šol le skrajni ukrep v boju proti pandemiji; podpira nadaljnje naložbe v izobraževanje in njihovo prednostno obravnavo v izrednih razmerah in drugih humanitarnih krizah; poziva, naj izobraževanje ohrani prednostno obravnavo pri porabi sredstev v okviru razvojne politike EU in naj se ustrezno upošteva socialna in kulturna vloga šol; v zvezi s tem poziva vlade, naj prednost namenijo podpori najbolj marginaliziranim otrokom in njihovim družinam, saj so ekonomske in socialne neenakosti tesno povezane s šolskim osipom in slabim uspehom že od zgodnjega otroštva, kar ogroža možnosti za zaposlitev v odraslosti; poudarja, da je pandemija najbolj prizadela najbolj ogrožene otroke, zlasti otroke invalide in tiste, ki živijo na konfliktnih območjih; priporoča EU, naj podpre ukrepe Unicefa, in državam EU, naj si izmenjajo pristope k ohranjanju poučevanja v času krize, ter poziva EU in njene države članice, naj v svojih mednarodnih podpornih programih izkoristijo potencial učenja na daljavo (nespletne aplikacije, radio, televizija, tiskano gradivo) in digitalnega učenja, da bo imel vsak otrok možnost izobraževanja; zato podpira odprt, varen in cenovno ugoden dostop do interneta (vključno z mobilnimi podatki) ter enak dostop do digitalne tehnologije ter njene uporabe in ustvarjanja, da bi premostili digitalne razkorake, vključno z digitalnimi razlikami med spoloma in starostjo, ter da bi vključili tiste, ki so zaradi digitalne preobrazbe prikrajšani ali marginalizirani; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva, naj se kultura zaradi vrednosti, ki jo ima sama po sebi, šteje za četrti, samostojen in prečen, steber trajnostnega razvoja, skupaj z družbeno, gospodarsko in okoljsko razsežnostjo; poziva EU, naj kulturno trajnost vključi v vse ravni razvojnega sodelovanja, kulturno razsežnost pa naj sistematično vključuje v pogajanja o pridružitvenih sporazumih ter v celoten sklop svojih zunanjih odnosov in instrumentov zunanje politike; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja pomen vseživljenjskega učenja in prekvalifikacije, tudi dolgoročno po pandemiji covida-19, saj bosta glede na hiter tehnološki razvoj postala ne le splošna praksa, temveč tudi nujnost za delovno aktivne državljane; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poudarja, da je treba učiteljem zagotoviti podporo in priznanje, saj je pandemija še bolj izpostavila njihovo ključno vlogo pri izobraževanju in krepitvi aktivnega državljanstva; poudarja, da je treba vlagati v usposabljanje učiteljev, da bi jih ustrezno pripravili na nove modele učenja, kot sta e-učenje in kombinirano učenje, saj je to pogoj za nemoteno izobraževanje v razmerah, ko učenje s fizično prisotnostjo ni možno; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poudarja vlogo neodvisnih medijev pri spodbujanju kulturne raznolikosti in medkulturnih kompetenc ter potrebo po njihovi krepitvi, saj so vir verodostojnih informacij, zlasti v času krize in negotovosti; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja, da je pandemija močno prizadela kulturno in ustvarjalno industrijo, objekte svetovne dediščine, nesnovno kulturno dediščino in turizem, povezan s kulturno dediščino, po vsem svetu, zlasti v najmanj razvitih državah, kjer so ti sektorji še posebej ranljivi; poziva EU in njene države članice, naj tem sektorjem zagotovijo finančno pomoč v okviru razvojnega sodelovanja, in sicer z namenskimi sredstvi glede na tematske in geografske prednostne naloge ter s tehnično pomočjo, vključno s pobudami za digitalno podporo, da se ublažijo negativni učinki omejitev gibanja in izkoristijo sinergije med lokalnimi vladami, kulturnimi organizacijami in nevladnimi organizacijami na eni strani ter delegacijami EU in čezmorskimi vejami kulturnih ustanov držav članic na drugi strani; |
| --- | --- |

51.

| 52. | poudarja, da se je v zadnjem desetletju delež izobraževanja v skupni razvojni pomoči stalno zmanjševal; poziva države članice, naj do leta 2024 namenijo 10 % svoje uradne razvojne pomoči izobraževanju, do leta 2030 pa 15 %, vključno z naložbami v digitalno izobraževanje, infrastrukturo in povezljivost, da bi odpravile digitalni razkorak, ki povečuje socialno-ekonomske prikrajšanosti; |
| --- | --- |

52.

Odpornost

| 53. | poudarja, kako pomembno je izmenjati primere dobre prakse s partnerskimi državami in jih podpirati (vključno z razvojem zmogljivosti njihovih lokalnih in regionalnih uprav) ter z lokalnimi organizacijami civilne družbe in jih podpirati pri opredelitvi pomanjkljivosti, razvoju mehanizmov za preprečevanje kriz in odziv nanje ter pri zaščiti kritične infrastrukture, da bodo v prihodnosti bolje pripravljene na raznovrstne sistemske pretrese; nadalje poudarja, kako pomembno je sprejeti pristop „eno zdravje“ na vseh ravneh, od vladne do krajevne, da se prepreči zoonoze ali bori proti njim; |
| --- | --- |

53.

| 54. | je zaskrbljen, da se bodo težave v zvezi s koronavirusno krizo dodatno zaostrile s pojavom izrednih vremenskih dogodkov, ki jim botrujejo podnebne spremembe, kar bo še povečalo pritisk na nacionalna gospodarstva, delovanje držav in zagotavljanje humanitarne pomoči; zato zahteva, da strategija za oživitev gospodarstva sledi ciljem agende za trajnostni razvoj do leta 2030 in Pariškega sporazuma o podnebnih spremembah; poleg tega meni, da bi morali ukrepi za oživitev gospodarstva utreti pot v prihodnost, ki bo brezogljična in odporna na podnebne spremembe, ter poziva k podpori za ohranjanje sort semen pod okriljem Mednarodne pogodbe o rastlinskih genskih virih za prehrano in kmetijstvo, da bi skupnostim pomagali obnoviti sorte po katastrofah, ki jih bodo povzročile podnebne spremembe; |
| --- | --- |

54.

| 55. | meni, da pandemija nudi priložnost za boljšo obnovo, ki bi jo morale podpirati tudi humanitarne in razvojne politike EU v partnerskih državah; zlasti poudarja, da je treba države v razvoju podpreti pri doseganju napredka v digitalnem gospodarstvu na področjih, kot so zdravstvo, izobraževanje in druge javne storitve; pozdravlja odprtje vozlišča Digital4Development (D4D) v decembru 2020 in spodbuja EU, naj si še naprej prizadeva za digitalizacijo v partnerskih državah, tudi s spodbujanjem naložb zasebnega sektorja; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poudarja, da gre pri odpornosti v končni fazi za splošno pripravljenost in sposobnost prilagajanja novim okoliščinam; v zvezi s tem poudarja, da so skupnosti, ki si prizadevajo za lastne rešitve, prilagojene njihovim posebnim okoliščinam, bolj vpete v ponovno obnovo in so po izhodu iz krize močnejše; poudarja, da se bodo odnosi med EU in državami v razvoju okrepili in postali bolj odporni, če bomo sedanjo krizo premagovali v duhu solidarnosti z našimi partnerji; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da bi lahko imele naložbe zasebnega sektorja pomembno vlogo pri gospodarskem okrevanju in doseganju ciljev trajnostnega razvoja glede na povečane potrebe, ki jih je ustvarila pandemija; poziva, naj se v okviru prizadevanj za okrevanje in krepitev odpornosti dodatno preuči vloga zasebnega sektorja in kombiniranega financiranja; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poudarja, da so pandemije pogosto živalskega izvora; zato poudarja, da je treba podpreti izobraževalne programe v zvezi z nevarnostjo lova in trgovanja z divjimi živalmi ter strožjim varstvom in obnovo ekosistemov in habitatov ter se spoprijeti z izzivi, ki jih prinaša industrijsko kmetijstvo; poziva k večji podpori partnerskim državam pri preprečevanju divjega lova in trgovine z divjimi živalmi, pri čemer je treba zlasti zagotoviti vključenost lokalnih skupnosti v zaščito prostoživečih vrst; meni, da je treba več sredstev EU nameniti za raziskave o povezavah med zdravjem ljudi, zdravjem živali in ekosistemi, da bi povečali pripravljenost za odziv na prihodnje zdravstvene krize, ki jih povzročajo virusne mutacije zoonotskega izvora; |
| --- | --- |

58.

| 59. | meni, da mora odpornost proti prihodnjim javnozdravstvenim krizam temeljiti tudi na rednih raziskavah bolezni, ki povzročajo smrtonosne izbruhe v državah v razvoju; obžaluje, da trenutno ni dovolj raziskav o razvoju cepiv, ki učinkovito preprečujejo bolezni, ki se ponavljajo v državah v razvoju, kot sta malarija ali zika; poziva EU in njene države članice, naj financirajo več raziskav za razvoj cepiv, ki bodo preprečila prihodnje izbruhe takšnih bolezni; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poudarja, da morata biti proizvodnja in distribucija hrane tudi v času krize absolutna prednostna naloga; meni, da bi bilo treba zmanjšati odvisnost od zunanjih virov hrane, rastlin, semen in gnojil, hkrati pa povečati lokalno in raznoliko kmetijsko proizvodnjo; v zvezi s tem pozdravlja podporo EU agroekologiji, ki jo je treba še okrepiti; poziva k podpori za izmenjavo znanja o novih, starih in odpornejših agroekoloških semenih; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva, da so države v razvoju zgodovinsko gledano bolj izpostavljene zunanjim pretresom zaradi omejenih izvoznih osnov in manj raznovrstnih gospodarstev; zato poudarja, da je eden od njihovih glavnih izzivov vzpon v svetovni vrednostni verigi prek gospodarske diverzifikacije in prehod z izvozno usmerjenega proizvodnega modela na razvoj, ki temelji na domačih in regionalnih trgih; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo regionalnega gospodarskega sodelovanja, domače industrijske politike in spodbujanja naložb za povečanje nacionalne ali regionalne avtonomije pri proizvodnji osnovnih dobrin in storitev; zato meni, da je treba nujno izkoristiti financiranje in poslovne prakse, da bi spodbudili vključevanje standardov trajnosti v celotno naložbeno verigo; poudarja, da je obvezno skrbno ravnanje podjetij na področju človekovih pravic in varstva okolja nujen pogoj za preprečevanje in blažitev prihodnjih kriz ter za zagotavljanje trajnostnih vrednostnih verig; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da morajo biti naložbe v ukrepe za okrevanje odgovorne in v skladu s prostovoljnimi smernicami Odbora za svetovno prehransko varnost o prehranskih sistemih in prehrani za odgovorno upravljanje zemljiške posesti, ribištva in gozdov v okviru nacionalne prehranske varnosti ter njenimi načeli za odgovorne naložbe v kmetijstvo in prehranske sisteme, da bi se ublažile podnebne spremembe in okrepila odpornost ranljivih skupin prebivalstva; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva EU, naj bolje vključi otrokove pravice v boj proti podnebnim spremembam in v svoje ukrepe za spodbujanje odpornosti in pripravljenosti na nesreče neposredno v socialnih sektorjih, kot so izobraževanje, zdravje, voda, sanitarna oskrba in higiena, prehrana ter socialna zaščita in zaščita otrok; |
| --- | --- |

63.

Povezava med humanitarno pomočjo, razvojem in mirom

| 64. | poudarja, da mora biti v nestabilnih državah izvajanje povezave med humanitarnim delovanjem, razvojem in mirom prednostna naloga pri načrtovanju instrumenta za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje – Evropa v svetu; poziva generalne direktorate Komisije ECHO, INTPA in NEAR, naj po možnosti izvajajo dopolnilne programe, prilagojene lokalnim razmeram in lokalnim priložnostim, da bi vzajemno okrepili različne vidike povezave; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poudarja, da je treba pri opredeljevanju in izvajanju odziva na koronavirusno krizo sodelovati z lokalnimi skupnostmi in organizacijami civilne družbe; poudarja vlogo evropske solidarnostne enote pri podpiranju organizacij civilne družbe na terenu, ki nudijo pomoč ljudem v stiski; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva h okrepitvi vloge lokalnih skupnosti in k njihovemu sodelovanju pri humanitarnih in razvojnih ukrepih, skupaj z lokalnimi organizacijami civilne družbe, vključno s cerkvami, verskimi organizacijami in drugimi lokalnimi predstavniki; |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje predsedniku Evropskega sveta, Svetu, Komisiji, podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladam in parlamentom držav Afriške unije, generalnemu sekretarju OZN ter Svetovni zdravstveni organizaciji. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  UL C 355, 20.10.2017, str. 2.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

---

četrtek 24. junij 2021

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/27

---

P9_TA(2021)0313

Poročilo Komisije o stanju pravne države za leto 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o poročilu Komisije o stanju pravne države za leto 2020 (2021/2025(INI))

(2022/C 81/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju zlasti člena 2, člena 3(1), člena 3(3), drugi pododstavek, člena 4(3) ter členov 5, 6, 7 in 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zlasti člena 2, člena 3(1), člena 3(3), drugi pododstavek, člena 4(3) ter členov 5, 6, 7 in 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju členov PDEU, ki se nanašajo na spoštovanje, zaščito in spodbujanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic v Uniji, vključno s členi 70, 258, 259, 260, 263 in 265 PDEU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov PDEU, ki se nanašajo na spoštovanje, zaščito in spodbujanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic v Uniji, vključno s členi 70, 258, 259, 260, 263 in 265 PDEU,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, priložena k Pogodbama, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji in Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, priložena k Pogodbama,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina),

| — | ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodne prakse Sodišča Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 49 PEU, københavnskih meril in sklopa predpisov Unije, ki jih mora država kandidatka izpolnjevati, če želi pristopiti k Uniji (pravni red Evropske unije), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 49 PEU, københavnskih meril in sklopa predpisov Unije, ki jih mora država kandidatka izpolnjevati, če želi pristopiti k Uniji (pravni red Evropske unije),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Poročilo o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 30. septembra 2020 z naslovom Poročilo o stanju pravne države za leto 2020 – Stanje pravne države v Evropski uniji (COM(2020)0580),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (1) (uredba o pogojenosti), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2020 o splošnem režimu pogojenosti za zaščito proračuna Unije (1) (uredba o pogojenosti),

| — | ob upoštevanju Uredba (EU) 2021/692 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Državljani, enakost, pravice in vrednote ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 (2); |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredba (EU) 2021/692 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. aprila 2021 o vzpostavitvi programa Državljani, enakost, pravice in vrednote ter razveljavitvi Uredbe (EU) št. 1381/2013 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (EU) št. 390/2014 (2);

| — | ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Splošne deklaracije človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju instrumentov Združenih narodov o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter priporočil in poročil splošnega rednega pregleda Združenih narodov, pa tudi sodne prakse organov Združenih narodov za spremljanje pogodb in posebnih postopkov Sveta za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju instrumentov Združenih narodov o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter priporočil in poročil splošnega rednega pregleda Združenih narodov, pa tudi sodne prakse organov Združenih narodov za spremljanje pogodb in posebnih postopkov Sveta za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic z dne 8. marca 1999, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Deklaracije Združenih narodov o zagovornikih človekovih pravic z dne 8. marca 1999,

| — | ob upoštevanju priporočil in poročil Urada za demokratične institucije in človekove pravice, Visokega komisarja za narodne manjšine, predstavnika za svobodo medijev in drugih organov Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil in poročil Urada za demokratične institucije in človekove pravice, Visokega komisarja za narodne manjšine, predstavnika za svobodo medijev in drugih organov Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Evropske socialne listine, sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice in Evropskega odbora za socialne pravice, konvencij, priporočil, resolucij ter mnenj in poročil Parlamentarne skupščine, Sveta ministrov, komisarja za človekove pravice, Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti, usmerjevalnega odbora za boj proti diskriminaciji, raznolikost in vključenost, Beneške komisije ter drugih organov Sveta Evrope, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, Evropske socialne listine, sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice in Evropskega odbora za socialne pravice, konvencij, priporočil, resolucij ter mnenj in poročil Parlamentarne skupščine, Sveta ministrov, komisarja za človekove pravice, Evropske komisije za boj proti rasizmu in nestrpnosti, usmerjevalnega odbora za boj proti diskriminaciji, raznolikost in vključenost, Beneške komisije ter drugih organov Sveta Evrope,

| — | ob upoštevanju Memoranduma o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo z dne 23. maja 2007 in sklepov Sveta z dne 8. julija 2020 o prednostnih nalogah EU pri sodelovanju s Svetom Evrope v obdobju 2020–2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Memoranduma o soglasju med Svetom Evrope in Evropsko unijo z dne 23. maja 2007 in sklepov Sveta z dne 8. julija 2020 o prednostnih nalogah EU pri sodelovanju s Svetom Evrope v obdobju 2020–2022,

| — | ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Združenih narodov proti korupciji,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konvencije OZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konvencije OZN o odpravi vseh oblik rasne diskriminacije,

| — | ob upoštevanju smernic Sveta Evrope za države članice z dne 7. aprila 2020 o spoštovanju demokracije, pravne države in človekovih pravic med zdravstveno krizo zaradi covida-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Sveta Evrope za države članice z dne 7. aprila 2020 o spoštovanju demokracije, pravne države in človekovih pravic med zdravstveno krizo zaradi covida-19,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila o ukrepih, sprejetih v državah članicah EU med pandemijo covida-19, ter njihovem vplivu na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, ki ga je Beneška komisija sprejela na svojem 124. plenarnem zasedanju 8. oktobra 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila o ukrepih, sprejetih v državah članicah EU med pandemijo covida-19, ter njihovem vplivu na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, ki ga je Beneška komisija sprejela na svojem 124. plenarnem zasedanju 8. oktobra 2020,

| — | ob upoštevanju poročila za leto 2020, ki so ga partnerske organizacije predložile platformi Sveta Evrope za zaščito novinarstva in varnost novinarjev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila za leto 2020, ki so ga partnerske organizacije predložile platformi Sveta Evrope za zaščito novinarstva in varnost novinarjev,

| — | ob upoštevanju obrazloženega predloga sklepa Sveta z dne 20. decembra 2017 o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski, ki ga je Komisija izdala v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega predloga sklepa Sveta z dne 20. decembra 2017 o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski, ki ga je Komisija izdala v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji (COM(2017)0835),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. julija 2019 o krepitvi pravne države v Uniji – Načrt za ukrepanje (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. julija 2019 o krepitvi pravne države v Uniji – Načrt za ukrepanje (COM(2019)0343),

| — | ob upoštevanju pregleda stanja na področju pravosodja v EU za leto 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pregleda stanja na področju pravosodja v EU za leto 2020,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. junija 2019 o nadaljnji krepitvi pravne države v Uniji ter trenutnem stanju in možnih naslednjih korakih, v katerem ta odbor predlaga vzpostavitev letnega foruma o človekovih pravicah in pravni državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. junija 2019 o nadaljnji krepitvi pravne države v Uniji ter trenutnem stanju in možnih naslednjih korakih, v katerem ta odbor predlaga vzpostavitev letnega foruma o človekovih pravicah in pravni državi,

| — | ob upoštevanju poročila skupine Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za temeljne pravice in pravno državo iz junija 2020 z naslovom National developments from a civil society perspective, 2018–2019 (Razvoj dogodkov na nacionalni ravni z vidika civilne družbe v obdobju 2018–2019), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine Evropskega ekonomsko-socialnega odbora za temeljne pravice in pravno državo iz junija 2020 z naslovom National developments from a civil society perspective, 2018–2019 (Razvoj dogodkov na nacionalni ravni z vidika civilne družbe v obdobju 2018–2019),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije EU za temeljne pravice z dne 17. januarja 2018 o izzivih, s katerimi se srečujejo organizacije civilne družbe s področja človekovih pravic v EU, biltenov o posledicah pandemije covida-19 za temeljne pravice v EU, ki jih je objavila v letu 2020, ter njenih drugih poročil, podatkov in orodij, zlasti v informacijskem sistemu Evropske unije za temeljne pravice (EFRIS), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije EU za temeljne pravice z dne 17. januarja 2018 o izzivih, s katerimi se srečujejo organizacije civilne družbe s področja človekovih pravic v EU, biltenov o posledicah pandemije covida-19 za temeljne pravice v EU, ki jih je objavila v letu 2020, ter njenih drugih poročil, podatkov in orodij, zlasti v informacijskem sistemu Evropske unije za temeljne pravice (EFRIS),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije EU za temeljne pravice z dne 10. septembra 2020 o antisemitizmu: pregled antisemitskih incidentov, zabeleženih v Evropski uniji; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije EU za temeljne pravice z dne 10. septembra 2020 o antisemitizmu: pregled antisemitskih incidentov, zabeleženih v Evropski uniji;

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 5. marca 2020 naslovom Beijing + 25:the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States (Peking + 25: peti pregled uresničevanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 5. marca 2020 naslovom Beijing + 25:the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States (Peking + 25: peti pregled uresničevanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije in držav članic s seje v okviru Sveta z dne 16. decembra 2014 o zagotavljanju spoštovanja načela pravne države, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta Evropske unije in držav članic s seje v okviru Sveta z dne 16. decembra 2014 o zagotavljanju spoštovanja načela pravne države,

| — | ob upoštevanju strategije EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025, strategije za enakost oseb LGBTIQ za obdobje 2020–2025, strategije EU o otrokovih pravicah ter strategije o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije EU za enakost spolov za obdobje 2020–2025, strategije za enakost oseb LGBTIQ za obdobje 2020–2025, strategije EU o otrokovih pravicah ter strategije o pravicah invalidov za obdobje 2021–2030,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 in strateškega okvira EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za boj proti rasizmu za obdobje 2020–2025 in strateškega okvira EU za enakost, vključevanje in udeležbo Romov,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2016 s priporočili Komisiji o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o sklepu Komisije o uporabi člena 7(1) PEU glede razmer na Poljskem (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. marca 2018 o sklepu Komisije o uporabi člena 7(1) PEU glede razmer na Poljskem (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o potrebi po oblikovanju instrumenta za evropske vrednote za podporo organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo temeljne vrednote v Evropski uniji na lokalni in nacionalni ravni (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o potrebi po oblikovanju instrumenta za evropske vrednote za podporo organizacijam civilne družbe, ki spodbujajo temeljne vrednote v Evropski uniji na lokalni in nacionalni ravni (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o zaščiti preiskovalnih novinarjev v Evropi: primer slovaškega novinarja Jána Kuciaka in Martine Kušnírove (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. aprila 2018 o zaščiti preiskovalnih novinarjev v Evropi: primer slovaškega novinarja Jána Kuciaka in Martine Kušnírove (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o predlogu, s katerim se Svet poziva, naj v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji ugotovi obstoj očitnega tveganja, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. septembra 2018 o predlogu, s katerim se Svet poziva, naj v skladu s členom 7(1) Pogodbe o Evropski uniji ugotovi obstoj očitnega tveganja, da bi Madžarska lahko huje kršila temeljne vrednote Unije (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2018 o pravni državi v Romuniji (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2018 o pravni državi v Romuniji (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o potrebi po celovitem mehanizmu EU za zaščito demokracije, pravne države in temeljnih pravic (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2018 o potrebi po celovitem mehanizmu EU za zaščito demokracije, pravne države in temeljnih pravic (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. marca 2019 o stanju na področju spoštovanja načela pravne države in boja proti korupciji v EU, zlasti na Malti in Slovaškem (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 28. marca 2019 o stanju na področju spoštovanja načela pravne države in boja proti korupciji v EU, zlasti na Malti in Slovaškem (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pravni državi na Malti po nedavnih razkritjih okoliščin umora Daphne Caruane Galizie (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o pravni državi na Malti po nedavnih razkritjih okoliščin umora Daphne Caruane Galizie (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2019 o javnem diskriminiranju oseb LGBTI in sovražnem govoru proti njim, vključno z „območji brez LGBTI“ (13),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2018 (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o človekovih pravicah in demokraciji v svetu ter politiki Evropske unije na tem področju – letno poročilo za leto 2018 (14),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. januarja 2020 o tekočih zaslišanjih v skladu s členom 7(1) PEU, primer Poljske in Madžarske (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. aprila 2020 o usklajenem ukrepanju EU za spoprijemanje s pandemijo COVID-19 in njenimi posledicami (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. junija 2020 o protirasističnih demonstracijah zaradi smrti Georgea Floyda (17),

| — | ob upoštevanju resolucije z dne 19. junija 2020 o nadaljevanju kazenskega pregona proti ministrskemu predsedniku Češke republike zaradi poneverbe sredstev EU in morebitnega nasprotja interesov (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije z dne 19. junija 2020 o nadaljevanju kazenskega pregona proti ministrskemu predsedniku Češke republike zaradi poneverbe sredstev EU in morebitnega nasprotja interesov (18),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. septembra 2020 o predlogu sklepa Sveta o ugotovitvi očitnega tveganja hujše kršitve načela pravne države v Republiki Poljski (19),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (20),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o pravni državi in temeljnih pravicah v Bolgariji (21), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2020 o pravni državi in temeljnih pravicah v Bolgariji (21),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o krepitvi medijske svobode: varstvo novinarjev v Evropi, sovražni govor, dezinformacije in vloga platform (22), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2020 o krepitvi medijske svobode: varstvo novinarjev v Evropi, sovražni govor, dezinformacije in vloga platform (22),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji – letno poročilo za leti 2018–2019 (23), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji – letno poročilo za leti 2018–2019 (23),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027, medinstitucionalnem sporazumu, instrumentu EU za okrevanje in uredbi o pravni državi (24), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o večletnem finančnem okviru 2021–2027, medinstitucionalnem sporazumu, instrumentu EU za okrevanje in uredbi o pravni državi (24),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o razglasitvi EU kot svobodnega območja za osebe LGBTIQ (25), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2021 o razglasitvi EU kot svobodnega območja za osebe LGBTIQ (25),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092, mehanizem pogojevanja s pravno državo (26), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. marca 2021 o uporabi Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092, mehanizem pogojevanja s pravno državo (26),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o umoru Daphne Caruane Galizie in pravni državi na Malti (27), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2021 o umoru Daphne Caruane Galizie in pravni državi na Malti (27),

| — | ob upoštevanju svoje ocene evropske dodane vrednosti, priložene zakonodajnemu samoiniciativnemu poročilu o mehanizmu EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice iz oktobra 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje ocene evropske dodane vrednosti, priložene zakonodajnemu samoiniciativnemu poročilu o mehanizmu EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice iz oktobra 2016,

| — | ob upoštevanju svoje predhodne ocene o evropski dodatni vrednosti mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice z dne 23. aprila 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje predhodne ocene o evropski dodatni vrednosti mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice z dne 23. aprila 2020,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za proračunski nadzor, Odbora za pravne zadeve, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za proračunski nadzor, Odbora za pravne zadeve, Odbora za ustavne zadeve in Odbora za peticije,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0199/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A9-0199/2021),

| A. | ker Unija temelji na skupnih vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ki so določene v členu 2 PEU in so skupne državam članicam EU, države članice ki želijo pristopiti Uniji pa jih morajo spoštovati; ker so demokracija, pravna država in temeljne pravice vrednote, ki se vzajemno krepijo in bi lahko, če bi bile ogrožene, pomenile sistemsko grožnjo za Unijo; ker je spoštovanje pravne države na vseh ravneh upravljanja, vključno s podnacionalnimi subjekti, zavezujoče za Unijo kot celoto in države članice; |
| --- | --- |

A.

ker Unija temelji na skupnih vrednotah spoštovanja človekovega dostojanstva, svobode, demokracije, enakosti, pravne države in spoštovanja človekovih pravic, vključno s pravicami pripadnikov manjšin, ki so določene v členu 2 PEU in so skupne državam članicam EU, države članice ki želijo pristopiti Uniji pa jih morajo spoštovati; ker so demokracija, pravna država in temeljne pravice vrednote, ki se vzajemno krepijo in bi lahko, če bi bile ogrožene, pomenile sistemsko grožnjo za Unijo; ker je spoštovanje pravne države na vseh ravneh upravljanja, vključno s podnacionalnimi subjekti, zavezujoče za Unijo kot celoto in države članice;

| B. | ker je letni cikel pregleda pravne države dobrodošel dodatek k razpoložljivim orodjem za ohranjanje vrednot, zapisanih v členu 2 PEU, saj se pri tem obravnava stanje v vseh državah članicah EU na podlagi štirih stebrov, kar neposredno vpliva na spoštovanje načela pravne države; ker je ta cikel zasnovan na letni ravni, da se zagotavlja spoštovanje pravne države in preprečuje nastanek ali poglabljanje težav; |
| --- | --- |

B.

ker je letni cikel pregleda pravne države dobrodošel dodatek k razpoložljivim orodjem za ohranjanje vrednot, zapisanih v členu 2 PEU, saj se pri tem obravnava stanje v vseh državah članicah EU na podlagi štirih stebrov, kar neposredno vpliva na spoštovanje načela pravne države; ker je ta cikel zasnovan na letni ravni, da se zagotavlja spoštovanje pravne države in preprečuje nastanek ali poglabljanje težav;

| C. | ker je obseg prvega poročila Komisije o stanju pravne države (poročilo za leto 2020) omejen, saj ne zajema vseh vrednot Unije iz člena 2 PEU; |
| --- | --- |

C.

ker je obseg prvega poročila Komisije o stanju pravne države (poročilo za leto 2020) omejen, saj ne zajema vseh vrednot Unije iz člena 2 PEU;

| D. | ker je bila Listina z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe v celoti vključena v Pogodbi in je torej postala pravno zavezujoča za institucije, organe in agencije EU ter za države članice pri uporabi zakonodaje EU; ker je treba v institucijah EU in državah članicah razvijati, spodbujati in krepiti resnično kulturo temeljnih pravic, zlasti pri uporabi prava EU doma in v odnosih s tretjimi državami; |
| --- | --- |

D.

ker je bila Listina z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe v celoti vključena v Pogodbi in je torej postala pravno zavezujoča za institucije, organe in agencije EU ter za države članice pri uporabi zakonodaje EU; ker je treba v institucijah EU in državah članicah razvijati, spodbujati in krepiti resnično kulturo temeljnih pravic, zlasti pri uporabi prava EU doma in v odnosih s tretjimi državami;

| E. | ker poročilo za leto 2020 sicer vsebuje pomisleke in je zelo informativno, vendar ne vsebuje niti zadostne ocene učinkovitosti sprememb, ki so jih uveljavile posamezne države, niti konkretnih priporočil za posamezne države ali pregleda spoštovanja načela pravne države v posameznih državah skozi čas, kar bi lahko ogrozilo njegove želene preventivne učinke; |
| --- | --- |

E.

ker poročilo za leto 2020 sicer vsebuje pomisleke in je zelo informativno, vendar ne vsebuje niti zadostne ocene učinkovitosti sprememb, ki so jih uveljavile posamezne države, niti konkretnih priporočil za posamezne države ali pregleda spoštovanja načela pravne države v posameznih državah skozi čas, kar bi lahko ogrozilo njegove želene preventivne učinke;

| F. | ker se lahko brez učinkovitega nadaljnjega ukrepanja v letnem ciklu spremljanja v okviru poročila za leto 2020 zgodi, da ne bomo preprečili, zaznali ali obravnavali sistemskih izzivov in nazadovanja na področju pravne države, ki smo jim priča v zadnjih letih v več državah članicah EU; ker je spoštovanje pravne države osnovni pogoj za skladnost z načelom dobrega finančnega poslovodenja in zaščito finančnih interesov Unije; |
| --- | --- |

F.

ker se lahko brez učinkovitega nadaljnjega ukrepanja v letnem ciklu spremljanja v okviru poročila za leto 2020 zgodi, da ne bomo preprečili, zaznali ali obravnavali sistemskih izzivov in nazadovanja na področju pravne države, ki smo jim priča v zadnjih letih v več državah članicah EU; ker je spoštovanje pravne države osnovni pogoj za skladnost z načelom dobrega finančnega poslovodenja in zaščito finančnih interesov Unije;

| G. | ker je Parlament v zadnjih letih sprejel več resolucije, v katerih je opredelil resne probleme na področju pravne države v več državah članicah (28); |
| --- | --- |

G.

ker je Parlament v zadnjih letih sprejel več resolucije, v katerih je opredelil resne probleme na področju pravne države v več državah članicah (28);

| H. | ker nazadovanje na področju pravne države in temeljnih pravic v nekaterih državah že resno načenja medsebojno zaupanje v delovanje območja svobode, varnosti in pravice ter cilje Unije iz člena 3 PEU, kot je razvidno iz več primerov, v katerih se je pri evropskem nalogu za prijetje zapletlo zaradi globokih dvomov v neodvisnost sodstva; |
| --- | --- |

H.

ker nazadovanje na področju pravne države in temeljnih pravic v nekaterih državah že resno načenja medsebojno zaupanje v delovanje območja svobode, varnosti in pravice ter cilje Unije iz člena 3 PEU, kot je razvidno iz več primerov, v katerih se je pri evropskem nalogu za prijetje zapletlo zaradi globokih dvomov v neodvisnost sodstva;

| I. | ker imajo varuhi človekovih pravic in organi za enakost v državah članicah ključno vlogo pri varovanju osrednjih načel pravne države, kot so preglednost, odgovornost in dolžno pravno postopanje; |
| --- | --- |

I.

ker imajo varuhi človekovih pravic in organi za enakost v državah članicah ključno vlogo pri varovanju osrednjih načel pravne države, kot so preglednost, odgovornost in dolžno pravno postopanje;

| J. | ker izredni ukrepi v odziv na pandemijo covida-19 vplivajo na uveljavljanje temeljnih pravic državljanov EU, kot so pravica do prostega gibanja, dostop do pravnega varstva, dostop do javnih informacij, zasebnost, svoboda združevanja in svoboda zbiranja, pa tudi na demokratični sistem zavor in ravnotežja; ker je torej za zaščito pravic državljanov EU nadvse pomembno, da imamo vzpostavljen sistem zavor in ravnotežja za ukrepe vlade; |
| --- | --- |

J.

ker izredni ukrepi v odziv na pandemijo covida-19 vplivajo na uveljavljanje temeljnih pravic državljanov EU, kot so pravica do prostega gibanja, dostop do pravnega varstva, dostop do javnih informacij, zasebnost, svoboda združevanja in svoboda zbiranja, pa tudi na demokratični sistem zavor in ravnotežja; ker je torej za zaščito pravic državljanov EU nadvse pomembno, da imamo vzpostavljen sistem zavor in ravnotežja za ukrepe vlade;

| K. | ker je več držav članic na mednarodni lestvici svobode tiska zdrsnilo na nižje mesto in ker je več nasilja nad novinarji; ker so med grožnjami medijski svobodi nadlegovanje novinarjev in napadi nanje, neupoštevanje njihovega pravnega varstva ter medijski prevzemi in ekonomsko ali politično motivirana dejanja v medijskem sektorju; ker so zaskrbljujoči dogodki, katerih namen je zadušiti svobodo govora in tiska, slab zgled tako v EU kot v državah, ki se zavzemajo za pristop k EU; |
| --- | --- |

K.

ker je več držav članic na mednarodni lestvici svobode tiska zdrsnilo na nižje mesto in ker je več nasilja nad novinarji; ker so med grožnjami medijski svobodi nadlegovanje novinarjev in napadi nanje, neupoštevanje njihovega pravnega varstva ter medijski prevzemi in ekonomsko ali politično motivirana dejanja v medijskem sektorju; ker so zaskrbljujoči dogodki, katerih namen je zadušiti svobodo govora in tiska, slab zgled tako v EU kot v državah, ki se zavzemajo za pristop k EU;

| L. | ker je treba izboljšati in racionalizirati obstoječe mehanizme ter oblikovati učinkovit mehanizem EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, da se bodo v vsej Uniji upoštevala načela in vrednote iz pogodb; |
| --- | --- |

L.

ker je treba izboljšati in racionalizirati obstoječe mehanizme ter oblikovati učinkovit mehanizem EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, da se bodo v vsej Uniji upoštevala načela in vrednote iz pogodb;

| M. | ker je spoštovanje pravic manjšin eno od političnih meril, ki jih mora država kandidatka izpolnjevati ob pristopu; ker ima Unija pomembno vlogo pri zagotavljanju spoštovanja pravic narodnih in jezikovnih manjšin v državah kandidatkah; ker je Parlament že pozval Komisijo (29), naj sprejme skupni okvir za minimalne standarde EU za varstvo pravic pripadnikov manjšin, ki so močno vključene v pravni okvir, ki zagotavlja demokracijo, pravno državo in temeljne pravice po vsej Uniji; |
| --- | --- |

M.

ker je spoštovanje pravic manjšin eno od političnih meril, ki jih mora država kandidatka izpolnjevati ob pristopu; ker ima Unija pomembno vlogo pri zagotavljanju spoštovanja pravic narodnih in jezikovnih manjšin v državah kandidatkah; ker je Parlament že pozval Komisijo (29), naj sprejme skupni okvir za minimalne standarde EU za varstvo pravic pripadnikov manjšin, ki so močno vključene v pravni okvir, ki zagotavlja demokracijo, pravno državo in temeljne pravice po vsej Uniji;

I.   
  Poročilo o stanju pravne države za leto 2020: nauki za leto 2021

| 1. | pozdravlja prvo letno poročilo Komisije o stanju pravne države; meni, da je treba v Uniji nujno vzpostaviti evropsko strukturo za spremljanje in uveljavljanje pravne države; ponovno poudarja, da je treba pravočasno opredeliti in preprečiti kršitve temeljnih pravic in pravne države, namesto da bi se nanje odzvali pozneje, ko se te kršitve ponavljajo; zato poziva k nadaljnjemu razvoju tega novega orodja; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja, da Komisija pri letnem pregledu stanja pravne države v državah članicah obravnava delovanje pravosodnega sistema, protikorupcijski okvir, medijsko pluralnost in nekatera institucionalna vprašanja v zvezi s sistemom zavor in ravnovesij, do določene mere pa tudi državljanski prostor; poziva, naj se v letna poročila vključijo tudi nekateri pomembni elementi iz seznama meril za pravno državo, ki ga je leta 2016 sprejela Beneška komisija, kot so pravna jamstva za preprečevanje samovoljnega ravnanja in zlorabe pooblastil javnih organov, neodvisnost in nepristranskost odvetniške zbornice ter enakost pred zakonom in nediskriminacija; spodbuja Komisijo, naj poudari tudi pozitivne trende v državah članicah, ki bi lahko služili kot dober zgled, ki bi mu sledili tudi drugi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | z zadovoljstvom ugotavlja, da poročilo vsebuje poglavja o posameznih državah; pozdravlja, da si Komisija prizadeva sodelovati z vladami in parlamenti posameznih držav članic, pa tudi s civilno družbo in drugimi akterji v državi; poziva Komisijo, naj vloži več dela v poglobljeno analizo posamezne države in bolje oceni, kako hude so težave na področju pravne države; meni, da bi morala Komisija več časa nameniti obisku posamezne države, tudi na terenu, da bi vzpostavila širše sodelovanje in dialog z nacionalnimi organi in civilno družbo; meni, da bi morala Komisija bolj ozaveščati o teh obiskih, da bi se na nacionalni ravni izoblikovala kultura pravne države; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja, da se pregled vseh držav izvaja na podlagi enakih kazalnikov in metodologije; poudarja, da pa se lahko zgodi, da najhujše kršitve pravne države postanejo trivialne, če se različne kršitve enako prikazujejo; poziva Komisijo, naj v poročilu razlikuje med sistemskimi in posameznimi, nepovezanimi kršitvami pravne države; poudarja, da je lahko letno poročilo o stanju pravne države koristno, saj lahko ima preventivni učinek; meni, da je treba natančneje oceniti, ali je imelo zadosten preventivni učinek ter da tega vsekakor očitno ni imelo za države članice v postopku iz člena 7(1) PEU; meni, da bi lahko bilo v poročilu za leto 2020 v poglavjih o posameznih državah za vsak posamezen steber, ki se analizira, bolj poglobljeno in pregledno ocenjeno, ali obstajajo hude pomanjkljivosti ali tveganje hudih kršitev vrednot Unije oziroma ali so bile te vrednote dejansko kršene; meni, da je ta ocena potrebna za oblikovanje sklepov o stanju pravne države in opredelitev nadaljnjih ter popravnih ukrepov in orodij; poziva k sinteznemu pristopu v prihodnjih poročilih, da se jasno opredeli, na katerih področjih so v državah članicah največja tveganja in težave; poziva Komisijo, naj naj temu primerno posodobi svojo metodologijo ter naj brez nepotrebnega odlašanja obvešča Parlament; |
| --- | --- |

4.

| 5. | meni, da je poročilo za leto 2020 preveč opisno in ne vsebuje ustrezne analize; poziva Komisijo, naj v prihodnje pripravi bolj analitična poročila; meni, da morajo prihodnja poročila vsebovati priporočila za posamezno državo, kako naj obravnava ugotovljene kršitve in jih odpravi, po možnosti tudi roke, do kdaj naj priporočilo izvede, ter merila, po katerih naj se ravna; poziva Komisijo, naj v poročilih tudi opiše nadaljnje spremljanje izvajanja priporočil in korektivnih ukrepov; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ga skrbi, da se utegne spodkopavanje medijske svobode preliti na druga področja, ki se analizirajo; meni, da so kampanje blatenja akademikov, novinarjev, sodnikov, pravnih strokovnjakov, organizacij civilne družbe in aktivistov, zlasti tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, namenjene omejevanju njihove neodvisnosti in onemogočanju njihovega delovanja, kar je strašljivo; |
| --- | --- |

6.

| 7. | zato poziva k celovitejši analizi medsebojnih povezav med štirimi stebri poročila in tega, kako lahko več pomanjkljivosti skupaj privede do sistemskih kršitev pravne države in ali to vpliva oziroma bi lahko vplivalo na finančne interese Unije; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da bi morali v letnih poročilih navesti horizontalne težnje na ravni EU; meni, da poročilu za leto 2020 manjka perspektiva za celotno EU poziva Komisijo, naj ugotovi primere, ko bi lahko nekateri ukrepi ali prakse, ki ogrožajo pravno državo, medijsko svobodo, sistem zavor in ravnovesij ali boj proti korupciji v državi članici postale načrti za druge ali kadar bi lahko resnost in obseg teh praks vplivala na celotno Unijo; poziva jo tudi, naj oceni, kako ti napadi načenjajo kakovost demokracije v Uniji; poziva, naj se ti trendi v Uniji, vključno z naraščanjem primerov, ko ustavna sodišča izpodbijajo pravno strukturo EU, v poročilu prednostno analizirajo, da se lahko na podlagi tega pripravijo popravni ukrepi na ravni EU; poziva Komisijo, naj jasno prikaže kampanje sistematičnega dezinformiranja in tujega vmešavanja, s katerimi se skuša doseči, da bi javnost izgubila zaupanje v državne institucije in neodvisne medije, države članice pa bi prevzele avtoritarne strukture vladanja; |
| --- | --- |

8.

| 9. | obžaluje, da v poročilu za leto 2020 niso bila podrobno obravnavana vsa vprašanja pravne države; poziva Komisijo, naj razvije strokovno znanje in zmogljivosti za posamezne države, da se bo mogoče hitreje odzivati na negativne spremembe v državah članicah; poziva jo tudi, naj dovolj sredstev nameni spremljanju in izvrševanju načel pravne države v EU; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da bi morali zakoni držav članic, spoštovanje pravne države, sistem zavor in ravnovesij in demokratične institucije, vključno z njihovo neodvisnostjo, delovati ne le na papirju, temveč tudi v praksi; |
| --- | --- |

10.

Pravosodni sistemi

| 11. | pozdravlja spremljanje neodvisnosti, kakovosti in učinkovitosti pravosodnih sistemov držav članic, vključno z državnim tožilstvom, ter njihove zmogljivosti za zagotavljanje sodnega varstva, da se zagotovi skladnost s pravom Unije; meni, da bi bilo treba tudi spremljati, ali je okolje ugodno za zagotavljanje dostopa do pravnega varstva za vse, tudi na ravni EU, ter prizadevanja in vire, namenjene za boj proti nekaznovanju; je zaskrbljen, ker državljani EU nimajo na voljo neposrednega mehanizma za pritožbe, da bi lahko branili svoje pravice iz Listine; meni, da bi morala biti poročila več kot samo vsakoletna statična predstavitev stanja, poglavja o državah pa bi morala vključevati morebitne relevantne informacije o stanju pravne države, tudi o ustreznih predhodnih pregledih in političnem kontekstu, v katerem so se zgodile nove spremembe, da se omogoči natančna, dinamična in celovita ocena neodvisnosti pravosodnih sistemov de iure in de facto, vključno z neodvisnostjo odvetnikov in odvetniških zbornic, ter da bi morala zajemati daljše obdobje, ne le 12 mesecev, kot prej; poudarja, da bi bilo treba državljanom in prebivalcem EU zagotoviti ustrezne standarde pravne države pri uveljavljanju pravic do prostega gibanja v EU; poudarja, da temelj pravne države, da imajo vsi državljani dejansko dostop do pravne varnosti, ki ga je treba zlasti zagotoviti sezonskim in čezmejnim delavcem, kadar opravljajo poklicno dejavnost v drugi državi članici, saj so v ranljivem položaju; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da so učinkoviti, neodvisni in pravosodni sistemi bistveni za ohranjanje pravne države; želi spomniti, da so nacionalni pravosodni sistemi del pravosodne strukture Unije; poudarja, da morajo biti pravosodni sistemi in sodniki neodvisni in torej zaščiteni pred kakršnimi koli neposrednimi ali posrednimi pritiski, grožnjami ali vmešavanjem katere koli strani, vključno s političnimi organi, da bi zaščitili temeljne pravice in svoboščine državljanov EU; pozdravlja, da so poleg mehanizmov, ki urejajo delovno dobo ter razloge za zavrnitev in razrešitev, poklicno napredovanje, disciplinske postopke in sankcije, tudi sestava sodnih organov in metode imenovanja opredeljene kot kazalniki neodvisnosti; poudarja, da je treba te parametre stalno spremljati in da mora to potekati v okviru celovite ocene vseh sistemov zavor in ravnotežja, ne pa se osredotočati le na nekaj parametrov, da se preveri dejansko stanje neodvisnosti sodstva v državah članicah; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ugotavlja, da poročilo za leto 2020 upravičeno obravnava potrebno digitalizacijo sodnih postopkov in usposabljanje sodnikov; želi spomniti, da se udeležba v usposabljanju za pravne poklice še vedno razlikuje med državami članicami; obžaluje, da v poročilu ni omenjeno usposabljanje za odvetnike; |
| --- | --- |

13.

| 14. | je zaskrbljen zaradi izrazitega poslabšanja neodvisnosti pravosodnih sistemov nekaterih držav članic in vse večjega odkritega nespoštovanja prava EU, vključno s sodbami Sodišča Evropske unije; ugotavlja, da je iz poglavij o posameznih državah razvidno, da so v nekaterih državah članicah še vedno velike težave, kar zadeva neodvisnost sodstva; poziva Komisijo, naj izrecno oceni te pomanjkljivosti in ugotovitve ter jih označi kot očitno tveganje za hudo kršitev pravne države; je zelo zaskrbljen, ker se Komisija ni hitro in pravno odzvala na hude grožnje za pravno državo, ki so bile ugotovljene v poročilih o posameznih državah, zlasti ko so se te grožnje uresničile in je prišlo do dejanskega kršenja pravne države; poziva Komisijo, naj pripravi smiselno, enostavno in jasno oceno pravosodnih sistemov različnih držav ter izpostavi, kje bi se lahko uporabila najboljša praksa za primerljive sisteme in kako bi lahko obravnavali podobne pomanjkljivosti; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da mora Komisija v skladu s členom 17(1) PEU zagotoviti uporabo Pogodb in sekundarne zakonodaje tudi v primerih, kjer so se po objavi poročila za leto 2020 tveganja za hude kršitve vrednot iz člena 2 PEU, ugotovljena v poročilih o državah, dejansko uresničila; |
| --- | --- |

15.

| 16. | obsoja politični pritisk na Madžarskem in Poljskem, da bi sodiščem v državi preprečili začetek postopka predhodnega odločanja pred Sodiščem Evropske unije v skladu s členom 267 PDEU, tako da nacionalni sodniki Sodišču Evropske unije ne bi predložili vprašanj v zvezi z zahtevami EU o neodvisnosti sodstva; meni, da je ta praksa v nasprotju s Pogodbama in ustaljeno razlago Sodišča Evropske unije glede zadevnih določb; je zgrožen nad vse večjim in namernim nespoštovanjem sodb Sodišča Evropske unije; meni, da te nezakonitosti sistemsko ogrožajo enotnost in doslednost prava EU in samo delovanje Unije; poziva Komisijo, naj v prihodnja poročila vključi podrobne podatke o tem, kako države članice spoštujejo sodbe Sodišča Evropske unije; zato meni, da bi bilo treba nespoštovanje sodb tega sodišča v prihodnjih letnih poročilih oceniti kot hudo kršitev; poziva Komisijo, naj se na neizvršitev in nespoštovanje sodb Sodišča Evropske unije takoj ustrezno odzove, na primer s sodnim postopkom v skladu s členom 260 PDEU; poziva jo tudi, naj pozorno spremlja sodbe nacionalnih sodišč glede primarnosti prava EU nad nacionalnimi ustavnimi normami ter naj proti državam članicam, ki nenehno kršijo to načelo, začne postopek za ugotavljanje kršitev; poleg tega obžaluje, da je poljski predsednik vlade ustavnemu sodišču naročil, naj izda sodbo o primarnosti nacionalnih ustavnih norm nad pravom EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ugotavlja, da je počasnost civilnih, kazenskih in upravnih postopkov velik problem, zlasti za spoštovanje pravne države; poziva Komisijo, naj v prihodnja poročila vključi oceno razmer v zaporih, sodnih zaostankov in povprečnega trajanja sojenja v vsaki državi članici; |
| --- | --- |

17.

Protikorupcijski okvir

| 18. | pozdravlja, da se v poglavjih, namenjenim posameznim državam članicam, posebno podpoglavje namenja protikorupcijskim prizadevanjem, saj sistemska korupcija spodkopava tako delovanje pravne države kot zaupanje državljanov EU v odločitve oblasti, javnih uslužbencev in sodstva; poudarja, da korupcija s preusmerjanjem javnih sredstev od javne porabe, ki so ji namenjena, zmanjšuje raven in kakovost javnih storitev in zato škodi temeljnim pravicam; poudarja, da lahko obstoj nacionalne protikorupcijske zakonodaje, politike in strategij štejemo za napredek, vendar sta za pravno državo ključna tudi njihovo izvajanje in posledično dejanska učinkovitost, ki ju je prav tako treba oceniti; poudarja, da bi morali protikorupcijski okviri zajemati področja, kot so etična pravila, ukrepi za ozaveščanje, pravila o razkritju premoženja, nezdružljivosti in navzkrižja interesov, javna naročila, mehanizmi notranjega nadzora, pravila o lobiranju in pojav vrtljivih vrat; poziva države članice in institucije, naj vzpostavijo učinkovite mehanizme za preprečevanje, odkrivanje tveganja, zaustavitev in kaznovanje korupcije in goljufij, pa tudi mehanizme za izterjavo premoženjske koristi, pridobljene s temi kaznivimi dejanju, zlasti z rednim spremljanjem porabe nacionalnih javnih sredstev in sredstev EU; ugotavlja, da ocena odpornosti protikorupcijskega okvira na koruptivna tveganja na področju javnih naročil večinoma ni zajeta v poročilo za leto 2020; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poziva Komisijo, naj večjo pozornost nameni zlorabi sredstev EU, zlasti ob upoštevanje nove uredbe o pogojenosti s pravno državo, ter pregleda pravilno delovanje preiskovalnih organov in organov pregona v vsaki državi članici v zvezi s preiskovanjem in preganjanjem goljufij, tudi davčnih, korupcije ali drugih kršitev prava EU v zvezi z izvrševanjem proračuna EU ali zaščito finančnih interesov Unije; izraža zaskrbljenost zaradi morebitnega povečanega tveganja zlorabe proračuna EU z namenom, da se oslabi pravna država v nekaterih državah članicah; |
| --- | --- |

19.

| 20. | je zelo zaskrbljen zaradi vse večje grožnje, ki jo predstavljajo kazniva dejanja v zvezi s korupcijo; poziva Komisijo, naj posodobi in po potrebi izboljša protikorupcijsko zakonodajo Unije, pri čemer naj se na podlagi ugotovitev iz poročila boljše odzove na ugotovljene pomanjkljivosti, in naj uresniči ustrezne politike za boj proti korupciji v državah članicah; poudarja nevarnosti povečanja korupcije za kohezijo pravnega reda Unije, učinkovitost skupnih politik, varstvo človekovih pravic, mednarodno verodostojnost Unije in delovanje njenega notranjega trga, za to pa je spoštovanje pravne države ključnega pomena; poziva Komisijo, naj predstavi primere najboljše prakse, opredeli področja, ki so še posebej občutljiva na korupcijo, in pripravi priporočila za posamezne države za izboljšanje ter naj to znanje uporabi za posodobitev in izboljšanje protikorupcijskega okvira Unije; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ponovno opozarja na ključno vlogo žvižgačev v boju proti organiziranemu kriminalu, korupciji in pranju denarja; |
| --- | --- |

21.

| 22. | svari, da pomanjkanje enotnih, posodobljenih in konsolidiranih statističnih podatkov v vseh državah članicah ter težave pri zbiranju informacij o prejemnikih sredstev iz programov EU ovirajo ocenjevanje in primerjavo podatkov o preiskavah in pregonu kaznivih dejanj korupcije; zato poziva Komisijo, naj podpre in spodbudi harmonizacijo opredelitev teh kaznivih dejanj po vsej Uniji in naj zagotovi, da se bodo sklopi podatkov bolje uporabili, ter določi metodologijo za oblikovanje novih sklopov, da bi imeli primerljive podatke o obravnavi primerov korupcije po vsej EU; poudarja, da je v boju proti korupciji nujno podpreti in povečati sodelovanje med institucijami EU, državami članicami, Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskim javnim tožilstvom; meni, da boj proti korupciji ne zahteva le odločnega mandata, temveč tudi veliko večji proračun, vire in vse vrste pomoči, ki so potrebni za omenjene institucije in organe; |
| --- | --- |

22.

Svoboda izražanja: medijska svoboda in pluralizem, umetniška in akademska svoboda

| 23. | pozdravlja dejstvo, da je v poročilu posebno poglavje namenjeno spremljanju medijske svobode in medijskega pluralizma; zlati pozdravlja osredotočenost na varnost novinarjev; poziva Komisijo, naj poda oceno učinkovitosti in uspešnosti nacionalnih okvirov za zaščito medijske svobode in pluralizma; poudarja, kako pomembno je oceniti in spremljati stanje na področju medijev v državah članicah, zlasti s pregledom ukrepov, ki jih vlade sprejemajo za utišanje medijev, ki so do njih kritični, in/ali spodkopavanje svobode in pluralizma, da bi se preprečilo tveganje še nadaljnjega kopičenja informacij v rokah majhne skupine ljudi, kar bi otežilo širitev svobodnih in neodvisnih informacij; |
| --- | --- |

23.

| 24. | obžaluje, da manjkata ocena javnih in zasebnih medijev na nacionalni ravni in stopnje njihove pravne in dejanske neodvisnosti od nacionalnih organov, političnih strank ali katerega koli drugega vpliva ter ocena morebitnih navzkrižij interesov in koncentracije medijev ter preglednosti lastništva medijev; poudarja, da je treba zagotoviti finančno neodvisnost in pogoje za trajnostno delovanje zasebnih medijskih akterjev, da bi preprečili politični prevzem medijev; opozarja, da so javni medijski zavodi nenadomestljivi, in poudarja, da je bistveno, da imajo in ohranijo neodvisnost in svobodo brez političnega vmešavanja; obžaluje, da manjka ocena pravne in dejanske stopnje neodvisnosti nacionalnih regulativnih organov za medije; meni, da bi bilo treba pozorno spremljati pravilno izvajanje člena 30 direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah iz leta 2018 (30) ter da bi bilo treba po tem postopku po potrebi hitro začeti postopke za ugotavljanje kršitev; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj preuči poskuse ustrahovanja in obrekovanja novinarjev, zlasti tiste, ki jih izvajajo javne radiotelevizije, vključno z neposrednimi napadi na tuje novinarje kot javne sovražnike zaradi preiskovalnega novinarstva; |
| --- | --- |

24.

| 25. | je zaskrbljen zaradi vse slabšega stanja na področju medijske svobode in pluralizma v nekaterih državah članicah od objave poročila za leto 2020; je zelo zaskrbljen zaradi fizičnih, psiholoških in ekonomskih groženj, zlorab, kaznivih dejanj in ubojev, katerih žrtve so novinarji in medijski delavci v Uniji zaradi njihovih dejavnosti, in opozarja, da tovrstni napadi pogosto vodijo v samocenzuriranje; poziva Komisijo, naj v prihodnjih poročilih v poglavja za posamezne države vključi pregled napadov na novinarje po Uniji, pri čemer naj se posebej osredotoči na uboje novinarjev ter na dejansko neodvisnost kazenskih preiskav in postopkov v teh primerih od političnega vmešavanja, in odzive držav članic na to temo; |
| --- | --- |

25.

| 26. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da so težave v zvezi z medijsko svobodo tesno povezane z ogrožanjem umetniške in akademske svobode; zato poziva, naj se ta steber razširi na vse vidike svobode izražanja, tudi na boj zoper sovražni govor, ter da se naslov stebra ustrezno prilagodi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | izraža zaskrbljenost, ker vlade in vplivni posamezniki uporabljajo pravne ukrepe za utišanje kritikov – na primer uporaba strateških tožb za onemogočanje udeležbe javnosti ali uporaba zakonov, ki omejujejo pravico do svobode izražanja na način, ki ni v skladu s človekovimi pravicami posameznikov; poziva države članice, naj sprejmejo ustrezno zakonodajo, s katero bodo zaščitile novinarje pred to prakso; poziva Komisijo, naj predlaga zakonodajo EU proti strateškim tožbam za onemogočanje udeležbe javnosti, da bi novinarje zaščitili pred izčrpavajočimi tožbami; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ugotavlja, da se zaradi zmanjševanja medijske svobode povečujejo iskanje grešnega kozla in napadi na manjšine, pogosto pod vodstvom vlade, na primer proti osebam LGBTI, migrantom in beguncem, s čimer se povečujeta sovražni govor, usmerjen proti tem skupinam, in cenzura medijev; poziva Komisijo, naj v naslednjih poročilih oceni, kako kazniva dejanja iz sovraštva in sovražni govor vplivajo na diskriminacijo; |
| --- | --- |

28.

Druga institucionalna vprašanja, povezana s sistemom zavor in ravnovesij, vključno z zaščito spodbudnega državljanskega prostora

| 29. | pozdravlja pozornost, ki jo poročilo namenja sistemu zavor in ravnovesja ter pregledu izrednih ukrepov, sprejetih za boj proti pandemiji covida-19; ponovno poudarja, da so vladni ukrepi, ki spoštujejo pravno državo, temeljne pravice in demokratično odgovornost, nujno potrebni za boj proti pandemiji in bi morali biti temelj vseh prizadevanj za nadzor širjenja pandemije covida-19; meni, da nujna pooblastila zahtevajo dodaten nadzor, saj je treba zagotoviti, da se ne uporabljajo kot izgovor za trajnejše spreminjanje ravnovesja moči; je zaskrbljen, ker se pod pretvezo nujnih ukrepov zaradi covida-19 po hitrem postopku sprejema diskriminatorna zakonodaja; poziva Komisijo, naj še naprej pregleduje nujne ukrepe, da se zagotovi, da se zakoni pripravijo in izvršujejo pravočasno in pregledno, da so nujni, sorazmerni, družbeno pravični in začasni ter da prenehanje delovanja sodišč ne prizidane nesorazmerno dostopa do sodnega varstva; v zvezi s tem poudarja vlogo pregleda parlamenta in posvetovanja s civilno družbo; poziva Komisijo, naj še naprej spremlja postopno odpravljanje ukrepov ob pravem času; spodbuja Komisijo, naj zajamči, da države članice med pandemijo covida-19 in po njej spoštujejo, zaščitijo in branijo pravice državljanov EU; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opozarja, da so neodvisne nacionalne institucije za človekove pravice in nacionalni organi za varstvo človekovih pravic ob doslednem spoštovanju pariških načel ter organi za enakost pomembni za spoštovanje pravic državljanov EU in možnosti varstva pravne države na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; je zelo zaskrbljen zaradi nedavnih poskusov, da se spodkoplje neodvisnost poljskega varuha človekovih pravic od izvršilne veje oblasti; pozdravlja sklicevanja na vlogo instituta varuha človekovih pravic v poročilu za leto 2020; poziva Komisijo, naj v naslednjem letnem ciklu več pozornosti nameni dejavnostim nacionalnih varuhov človekovih pravic in organov za enakost tako, da se poglobi v njihovo delovanje, stopnjo neodvisnosti ter dejanski prispevek pri zagotavljanju, da so vzpostavljeni ustrezni zaščitni ukrepi; zlasti opozarja, da se od objave poročila za leto 2020 zmanjšuje neodvisnost organov za enakost v nekaterih državah članicah, kar neposredno ogroža temeljne pravice državljanov; ponovno izraža zaskrbljenost zaradi krčenja prostora za neodvisno civilno družbo v nekaterih državah članicah, zlasti za pravice žensk, manjšine in zagovornike človekovih pravic, ter kriminalizacije dejavnosti, nerazumnih upravnih bremen, omejitev pri dostopu do financiranja in vse manjše finančne podpore za zagovorništvo ter zaradi omejitev svobode zbiranja in organiziranja; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opozarja na pomen zdravega državljanskega prostora za spodbujanje in spremljanje vrednot EU ter zagotavljanje odgovornosti vlad za ravnanje v skladu s temi vrednotami, pa tudi kot protiutež nazadovanju pravne države in za spodbujanje kulture pravne države; poziva Komisijo, naj v poročilu za leto 2021 poglobi oceno državljanskega prostora; meni, da je koristno raziskati opredelitev jasnih meril za omogočanje državljanskega prostora, da bi dolgoročno dodatno povečali to področje analize, ki bi vključevalo omogočanje pravnega okolja za uveljavljanje državljanskih svoboščin, okvir za finančno vzdržnost in trajnostnost državljanskih organizacij, vključno z vprašanjem nevladnih organizacij, ki jih ustanovi vlada, dostop do odločanja in sodelovanja pri njem, pravico do dostopa do informacij ter varen prostor, tudi glede pojavljanja besednih in telesnih napadov in odzivanja nanje, blatenja ter pravnega, upravnega in davčnega nadlegovanja, tudi s strateškimi tožbami za onemogočanje udeležbe javnosti, njihovim zastraševalnim učinkom in njihovimi dolgoročnimi posledicami, kar zadeva dejavno državljanstvo v drugi državi; ponavlja, da bi morale institucije EU vzdrževati odprt, pregleden in reden dialog s predstavniškimi združenji in civilno družbo; poziva Komisijo, naj v naslednjih poročilih oceni, ali vse države članice državljanom EU zagotavljajo uveljavljanje političnih pravic; |
| --- | --- |

31.

| 32. | obžaluje, da Madžarska ni izvršila sodbe Sodišča Evropske unije v zvezi z nezakonitimi omejitvami financiranja civilnih organizacij, ki jih financirajo osebe s sedežem zunaj te države članice, kar samo po sebi pomeni resno kršitev načela pravne države, zaradi česar se nadaljuje krčenje prostora za civilno družbo v tej državi; poziva Komisijo, naj Madžarsko toži pred Sodiščem Evropske unije in kot nujne zahteva odvračilne finančne sankcije iz člena 260 PDEU; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da vse več držav članic sprejema zakonodajo, ki resno omejuje svobodo združevanja in izražanja za organizacije civilne družbe, s čimer prispevajo k zmanjšanju prostora za civilno družbo; |
| --- | --- |

32.

| 33. | obžaluje, da poročilo ne navaja jasno načrtnega procesa nazadovanja demokracije in pravne države, ki ga v nekaterih državah članicah EU vodijo nacionalni organi, ter s tem povezanega postopnega vzpostavljanja (pol-)avtokratskih režimov na podlagi postopnega uničevanja sistema zavor in ravnovesij; poziva Komisijo, naj prizna ter upošteva številna in verodostojna poročila in indekse priznanih in uveljavljenih organizacij, v katerih se ocenjujejo spoštovanje demokracije, pravne države in človekovih pravic v državah članicah skozi čas; |
| --- | --- |

33.

Predmet poročila – manjkajoča področja

| 34. | obžaluje, da v poročilu za leto 2020 niso popolnoma zajete vrednote demokracije in temeljnih pravic iz člena 2 PEU, ki so prizadete takoj, ko v državi začne nazadovati vladavina prava; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva Komisijo, naj vključi poglavja o vseh državah kandidatkah in potencialnih kandidatkah za EU ter pripravi poglobljeno analizo njihovih pravosodnih sistemov, okvira za boj proti korupciji, medijske svobode in pluralizma ter institucionalnega sistema zavor in ravnovesij; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ponovno opozarja na neločljivo povezavo med pravno državo, demokracijo in temeljnimi pravicami ter da je treba povečati ozaveščenost o vrednotah iz člena 2 PEU in Listine; poziva Komisijo, naj razmisli, da bi v prihodnja poročila vključila izvrševanje vseh pravic, ki jih zagotavlja Listina; poudarja, da mora država članica pri vseh ukrepih s področja uporabe prava EU spoštovati pravice in načela iz Listine; zato vztraja pri povezavi med spoštovanjem pravne države in enakostjo pred zakonom, pravico do učinkovitega sodnega varstva pred neodvisnim in nepristranskim sodiščem, pravico do poštenega sojenja, pravico do svetovanja, obrambe in zastopanja ter obveznim zagotavljanjem neodvisne brezplačne pravne pomoči tistim brez zadostnih sredstev in pravico do dobrega upravljanja iz člena 41 Listine; |
| --- | --- |

36.

| 37. | odločno obsoja, da nekatere države članice EU ne spoštujejo v celoti evropske in mednarodne zakonodaje, na primer na področju boja proti diskriminaciji ali azilu, na primer ko Madžarska ni izvršila številnih sodb Sodišča Evropske unije in Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi z dostopom do azilnega postopka, med drugim v zvezi z avtomatskimi in nezakonitimi pridržanji ter pomanjkanjem hrane, s čimer krši pravico migrantov in prosilcev za azil, da zaprosijo za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

37.

| 38. | poudarja svojo skrb, da se v Uniji še vedno ne spoštujejo v celoti pravice ljudi v ranljivem položaju, vključno z invalidi, otroki in verskimi manjšinami, zlasti ko v Evropi naraščata antisemitizem in islamofobija, Romi in drugimi pripadniki etničnih in jezikovnih manjšin, migranti, prosilci za azil, begunci, osebami LGBTI+ in starejšimi osebami ter ženskami, kar predstavlja kršitev člena 2 PEU; poudarja očitno povezavo med vse slabšimi standardi pravne države in temeljnih pravic ter kršitvami temeljnih pravic in pravic manjšin v teh državah članicah; poziva Komisijo, naj oceni nenehne kršitve demokracije in temeljnih pravic povsod v Uniji, vključno z napadi na ljudi v ranljivem položaju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pozdravlja strategijo za okrepitev uporabe Listine, ki jo je napovedala Komisija; meni, da osredotočanje na eno samo vnaprej opredeljeno temo vsako leto ne omogoča opozarjanja na druge hude kršitve Listine v določenem letu; meni, da bi moral tak letni pregled prispevati k mehanizmu celovitega spremljanja in da bi morali biti njegova metodologija, cikel in obseg usklajeni z letnim poročilom; izraža obžalovanje in zaskrbljenost zaradi nepripravljenosti Komisije, da bi sprožila postopke za ugotavljanje kršitev v zvezi s kršitvami Listine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poziva države članice, naj pripravijo letna poročila o demokraciji, pravni državi in temeljnih pravicah, vključno z enakostjo in pravicami pripadnikov manjšin; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da bi moral mehanizem Unije za letno poročanje utrditi obstoječe instrumente, zlasti letno poročilo o pravni državi, okvir Komisije za pravno državo, letna poročila Komisije o uporabi Listine, dialog Sveta o pravni državi ter mehanizem za sodelovanje in preverjanje, in jih nadomestiti, da se prepreči podvajanje, hkrati pa povečati dopolnjevanje in skladnost z drugimi razpoložljivimi instrumenti, vključno s postopki iz člena 7 PEU, postopki za ugotavljanje kršitev in proračunskimi pogoji; meni, da bi morale vse tri institucije pri svoji oceni za uporabo člena 7 PEU in proračunskih pogojev uporabiti ugotovitve iz letnega cikla spremljanja; poudarja, da je treba spoštovati vloge in pristojnosti vsake od treh institucij; se zavezuje, da bo svoje letno delo v zvezi s poročili o pravni državi in temeljnih pravicah združil v širši letni cikel spremljanja spoštovanja člena 2 PEU in da ga bo začel pripravljati takoj po objavi poročila Komisije o stanju pravne države; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva k oceni, ali je področje uporabe določbe o nediskriminaciji v Listini dovolj široko, da bi bilo zagotavljanje izvrševanja načela pravne države v državah članicah in vsej Uniji skladno s členom 14 Evropske konvencije o človekovih pravicah, in katere nadaljnje ukrepe lahko sprejmejo institucije EU, da bi zagotovile njeno ustrezno uporabo; opozarja, da sodni organi Listino uporabljajo le pri izvajanju prava EU, vendar je za spodbujanje skupne kulture pravne države pomembno, da se pravice iz Listine v postopkih vedno upoštevajo; zato poziva Komisijo, naj razmisli tudi o modulih usposabljanja za sodnike in druge pravnike, osredotočenih na Listino; |
| --- | --- |

42.

Viri in metodologija poročila

| 43. | poziva Komisijo, naj izboljša redni, vključujoči in strukturirani dialog z vladami in nacionalnimi parlamenti, nevladnimi organizacijami, nacionalnimi institucijami za človekove pravice, varuhi človekovih pravic in organi za enakost, poklicnimi združenji in drugimi deležniki; poleg tega poziva Komisijo, naj nadaljuje prakso omogočanja javnega in zaupnega poročanja, da bi zaščitili in podprli zagovornike človekovih pravic in strokovnjake za pravno državo, ki jim grozijo strateške tožbe za onemogočanje udeležbe javnosti, pregon ali nadlegovanje nacionalnih organov ali njihovih pooblaščencev; pozdravlja dejstvo, da je 24 držav članic objavilo svoje prispevke za poročilo za leto 2020, vendar obžaluje, da tri države članice odklanjajo, da bi to storile; poziva k popolni preglednosti postopka in objavi vseh prispevkov držav članic; meni, da bi morale biti organizacije civilne družbe tesno vključene v vse faze cikla pregleda; |
| --- | --- |

43.

| 44. | obžaluje, da se Komisija ni posvetovala z deležniki, vključno s Parlamentom, o oblikovanju metodologije in postopka priprave poročila za leto 2020 ter da si ni prizadevala pridobiti povratnih informacij o njihovi izvedljivosti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ponovno opozarja, da mora Komisija upoštevati pomembne informacije iz ustreznih virov in priznanih institucij; opozarja, da so ugotovitve ustreznih mednarodnih organov, kot so organi pod okriljem OZN, OVSE in Sveta Evrope, ključnega pomena za oceno razmer v državah članicah; meni, da je informacijski sistem Evropske unije za temeljne pravice vir informacij v zvezi s tem; poziva Komisijo, naj Agencijo EU za temeljne pravice pozove, naj zagotovi metodološko svetovanje in izvaja usmerjene primerjalne raziskave, s katerimi bi se zapolnile vrzeli in dodale podrobnosti na ključnih področjih poročila o stanju pravne države; poudarja, da je treba v sodelovanju z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice in Beneško komisijo vključiti skupino neodvisnih strokovnjakov, ki bi pomagali pri odkrivanju glavnih pozitivnih in negativnih sprememb v državah članicah; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poudarja, da je civilna družba ključni partner pri ugotavljanju kršitev pravne države ter spodbujanju demokracije in temeljnih pravic; je trdno prepričan, da bi morala Komisija vpeljati formalen in stalen dialog s predstavniki civilne družbe o teh vprašanjih ter poskrbeti za njihovo tehtno sodelovanje pri pripravi letnega poročila o stanju pravne države; pri tem opozarja, da bi bil po izkušnjah nevladnih organizacij s ciklom za leto 2020 proces bolj učinkovit s tematsko strukturiranimi posvetovanji v okviru razprav o stanju pravne države, hkrati pa bi lahko civilna družba posredovala več dragocenih povratnih informacij; poudarja, da bi moral vprašalnik za posvetovanje deležnikom omogočiti, da poročajo o elementih, ki presegajo okvir, ki ga je predvidela Komisija, z njimi pa bi lahko dodatno ocenili, ali ustavna ureditev zagotavlja učinkovite mehanizme za omejevanje izvajanja pristojnosti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | meni, da se roki za posvetovanje s civilno družbo pogosto zdijo prekratki ter bi morali biti ustrezno prilagojeni in prožni, da se omogočijo popolne in celovite informacije; poudarja, da je to deležnikom, zlasti organizacijam civilne družbe, otežilo pripravo in načrtovanje njihovih prispevkov ter nacionalnih dejavnosti ozaveščanja, ki jih nameravajo izvajati za pripravo poročila; ugotavlja, da so prispevki osiromašeni, ker se posvetovanja organizirajo pred letno objavo javnih statističnih podatkov; poziva Komisijo, naj omogoči večjezične prispevke; predlaga, naj bo okvir za prispevke deležnikov predvidljiv in ne tako tog; ugotavlja, da je posvetovanje mogoče izboljšati med drugim s sprejemanjem dodatnih ukrepov na podlagi prispevkov subjektov civilne družbe; |
| --- | --- |

47.

| 48. | meni, da je sodelovanje s Svetom Evrope in njegovo parlamentarno skupščino v letnem ciklu spremljanja, tudi prek bolj strukturiranega partnerstva, še posebej pomembno za spodbujanje demokracije, pravne države in temeljnih pravic v EU; poziva Komisijo, naj v poglavja o državah vključi podatke o neizpolnjevanju sodb Evropskega sodišča za človekove pravice, kot jih oceni odbor ministrov; ponovno poudarja, da je pristop Unije k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin obveznost iz Pogodb v skladu s členom 6(2) PEU; ponavlja, da je treba hitro zaključiti postopek pristopa h tej konvenciji, da se bo zagotovil dosleden okvir za varstvo človekovih pravic po vsej Evropi ter se bo še povečalo varstvo temeljnih pravic in svoboščin v Uniji; |
| --- | --- |

48.

II.   
  Institucionalni vidiki mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice

| 49. | ponovno poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta poziv Parlamenta iz resolucije z dne 7. oktobra 2020 za uvedbo mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice, ki bi zajemal vse vrednote iz člena 2 PEU; ponovno poudarja, da je takšen mehanizem potreben za povečanje spodbujanja in spoštovanja vrednot EU; opozarja, da bi moral biti letni cikel celovit, objektiven, nepristranski, temeljiti na dokazih in se enako in pravično uporabljati za vse države članice; |
| --- | --- |

49.

Priporočila za posamezne države

| 50. | ponovno poziva Komisijo, naj zagotovi resnično oceno razmer v zvezi z vsemi vrednotami iz člena 2 PEU v državah članicah in sprejme jasna priporočila za posamezne države o tem, kako se spopasti z ugotovljenimi težavami in odpraviti kršitve, vključno po potrebi z roki za izvršitev, merili, ki jih je treba doseči, cilji ter konkretnimi ukrepi, ki jih je treba sprejeti, da bi državam članicam pomagala pri odpravljanju pomanjkljivosti, ugotovljenih v poročilu; poziva k spremljanju teh pobud v prihodnjih letnih ali nujnih poročilih; |
| --- | --- |

50.

| 51. | priporoča, naj Komisija uskladi svoja priporočila z mehanizmi, ki jih je mogoče uporabiti za odpravo ugotovljenih pomanjkljivosti; poziva Komisijo, naj bolje spremlja izvajanje poglavij za posamezne države v zadevnih državah članicah, po potrebi z aktiviranjem drugih orodij pravne države, da bi dosegla rezultate v primeru neizvajanja priporočil; meni, da bi Komisija lahko začela več postopkov za ugotavljanje kršitev pred Sodiščem; poudarja, da je pomembno opredeliti jasne pozitivne in negativne trende v vsaki državi članici ter da je treba posebno pozornost nameniti primerjavi s poročilom iz prejšnjega leta; |
| --- | --- |

51.

Medinstitucionalni sporazum

| 52. | meni, da sedanja institucionalna ureditev glede letnega poročila ne izpolnjuje pričakovanj Parlamenta; pričakuje, da bodo vse tri institucije ustanovile stalno medinstitucionalno delovno skupino, kot je predlagal Parlament v svoji resoluciji z dne 7. oktobra 2020; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poziva Komisijo in Svet, naj nemudoma začneta pogajanja s Parlamentom o medinstitucionalnem sporazumu na podlagi člena 295 PDEU, da se dokončajo obstoječi mehanizmi z vzpostavitvijo nepristranskega in na dokazih slonečega mehanizma za pravno državo, ki bo zapisan v pravnem aktu in bo vse tri institucije zavezoval k bolj preglednemu in regulariziranemu procesu z jasno določenimi pristojnostmi in s skupino neodvisnih strokovnjakov, ki bo svetovala delovni skupini in trem institucijam, in ob tesnem sodelovanju z Agencijo Evropske unije za temeljne pravice, s čimer bo varstvo in spodbujanje vseh vrednot EU postalo trajen in prepoznaven del agende Unije; meni, da je predlog v prilogi k resoluciji Parlamenta z dne 7. oktobra 2020 o uvedbi mehanizma EU za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice primerna podlaga za začetek pogajanj; meni, da bi medtem pilotski projekt, ki bi vključeval neodvisne strokovnjake, ki bi ocenjevali ravnanje v skladu z vrednotami EU, pomagal pri zbiranju potrebnega znanja in izkušenj; |
| --- | --- |

53.

Dopolnjevanje z drugimi instrumenti na področju pravne države

| 54. | ponovno poudarja, da mora mehanizem za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice dopolnjevati in okrepiti sedanje in prihodnje postopke v skladu s členom 7 PEU, nikakor pa jih ne sme nadomestiti; močno obžaluje, da Svet ne more doseči pomembnega napredka pri zagotavljanju spoštovanja vrednot EU v postopkih iz člena 7 PEU, ki trenutno potekajo; ugotavlja, da oklevanje Sveta, da bi učinkovito uporabilo člen 7 PEU, dejansko omogoča nadaljnje nespoštovanje vrednot iz člena 2 PEU, vključno z očitnim nespoštovanjem sodb Sodišča Evropske unije ter nadlegovanjem tistih, ki želijo ohraniti pravno državo v nekaterih državah članicah; obžaluje, da Svet pod pretvezo covida-19 ni pripravil zaslišanj, kljub temu da zaslišanja v osebni navzočnosti niso obvezna, temveč bi se lahko opravila prek videokonference; zahteva, naj se objavi pravno mnenje pravne službe Sveta, ki trdi drugače; poziva Svet, naj nadaljuje zaslišanja na podlagi člena 7(1)PEU, zagotovi, da se ta opravila čim prej ter obravnava najnovejše dogajanje; ponovno poziva Svet, naj kot nadaljnji korak po zaslišanjih zadevnim državam članicam predloži konkretna priporočila, kot je določeno v členu 7(1) PEU, in navede roke za izvedbo teh priporočil; poziva, naj se v okviru konference o prihodnosti Evrope razmisli o pregledu člena 7 PEU, vključno z glasovalno večino, ki se zahteva, da bi bil postopek bolj učinkovit, zlasti glede soglasja, ki se zahteva za naložitev sankcij; vztraja, naj se spoštujejo vloga in pristojnosti Parlamenta, zlasti pravica, da se ga ustrezno obvesti o postopkih v zvezi s pravno državo, vključno z zaslišanji na podlagi člena 7 PEU; |
| --- | --- |

54.

| 55. | meni, da je poročilo sicer nadvse pomembno orodje spremljanja, vseeno pa so nujna tudi jasna priporočila o ugotovljenih težavah in potrebnih nadaljnjih ukrepih; ponovno poudarja, da v primerih, ko se ne popravijo pomanjkljivosti in spoštujejo priporočila, bi moralo biti letno poročilo podlaga za odločitev, ali naj se uporabi en ali več ustreznih instrumentov, kot sta postopek iz člena 7 PEU in mehanizem pogojenosti, ali naj se uporabi okvir EU za krepitev načela pravne države ali pa začnejo postopki za ugotavljanje kršitev, vključno s skrajšanim postopkom, zahtevki za izdajo začasne odredbe Sodišča in ukrepi zaradi neizvrševanja sodb Sodišča Evropske unije v zvezi z zaščito vrednot EU; poudarja, da je treba poročilu vsekakor priložiti izvedljiva priporočila in roke za njihovo izvedbo; opozarja, da je mogoče sočasno sprožiti postopke za ugotavljanje kršitev glede vprašanj, opredeljenih v obrazloženih predlogih ne podlagi člena 7(1) PEU, kot je že ugotovilo Sodišče Evropske unije; poziva Komisijo, naj po potrebi dosledno uporablja postopke za ugotavljanje kršitev, da bo preprečila nazadovanje na področju pravne države v nacionalnih pravosodnih sistemih; meni, da bi konferenca o prihodnosti Evrope morala dodatno pojasniti uveljavljeno pravno načelo o primarnosti prava EU v določbah Pogodb; poziva, naj se na konferenci o prihodnosti Evrope preuči možnost, da bi povečali vlogo Sodišča Evropske unije pri varovanju temeljnih vrednot Unije; |
| --- | --- |

55.

| 56. | pozdravlja, da so v skupni izjavi o konferenci o prihodnosti Evrope evropske pravice in vrednote skupaj z načelom pravne države opredeljene kot ena od tem za razpravo na konferenci; poziva, naj konferenca o prihodnosti Evrope vključi razmislek o učinkovitosti obstoječih mehanizmov Unije za spremljanje in preprečevanje kršitev načel iz člena 2 PEU ter spopadanje z njimi, ter naj predstavi konkretne predloge za oprijemljive ukrepe, s katerimi bi se okrepili mehanizmi, ki jih ima Unija na voljo; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poudarja, da so uporaba, namen in področje uporabe uredbe o pogojenosti s pravno državo jasno opredeljeni že v zakonodajnem delu Uredbe (EU, Euratom) 2020/2092; poudarja, da je uredba o pogojenosti s pravno državo začela veljati, se neposredno uporablja od 1. januarja 2021 in je v celoti zavezujoča za vse odobritve za prevzem obveznosti in odobritve plačil v vseh državah članicah, zlasti za izplačilo sredstev Next Generation EU, ter da za njeno uporabo s strani institucij EU niso potrebne smernice ali sodna razlaga; meni, da so sklepi Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2020 o uredbi o pogojenosti s pravno državo v nasprotju s členoma 15 in 17 PEU ter členom 288 PDEU, saj uvajajo nepotrebno pravno negotovost v zvezi z dodatnimi smernicami Komisije in odložitvijo sprejetja te uredbe, ko gre za primer po členu 263 PDEU, kot se sedaj dogaja v zvezi z nedavnimi ničnostnimi tožbami Madžarske in Poljske; ponovno poziva Komisijo, naj nemudoma ukrepa v skladu z uredbo o pogojenosti s pravno državo, da bi nemudoma popolnoma izkoristila orodja za preiskovanje, ki jih ima na voljo, da bi se spopadli s kršitvami pravne države v državah članicah, ki bi dovolj neposredno vplivale na dobro finančno poslovodenje proračuna Unije ali ga resno ogrozile; poziva Komisijo, naj dosledneje uporablja uredbo o skupnih določbah (31) in finančno uredbo (32) ter tako obravnava diskriminatorno uporabo sredstev EU, kot je to storila z zadržanjem sredstev za občinske ali lokalne vlade, ki so se razglasile za „območja brez ideologije LGBTI“; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva Komisijo, naj ugotovitve iz letnega poročila uporabi v svoji oceni, ki je podlaga mehanizma za zaščito proračuna pred kršitvami načela pravne države, ter v drugih ustreznih ocenah za namene obstoječih in prihodnjih proračunskih instrumentov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoje letno poročilo o stanju pravne države vključi poseben razdelek z analizo primerov, v katerih bi lahko kršitve načel pravne države v določeni državi članici dovolj neposredno vplivale na dobro finančno poslovodenje proračuna EU ali ga resno ogrozile, to pa bi bilo lahko podlaga za sprožitev mehanizma pogojenosti; poziva Komisijo, naj poveča sinergijo med svojimi letnimi poročili o stanju pravne države in uredbo o pogojenosti s pravno državo, tako da jih uporabi kot ločena, a dopolnjujoča se mehanizma; |
| --- | --- |

58.

| 59. | priznava, da mora Komisija uporabiti letno poročilo o stanju pravne države kot pomemben vir informacij pri zbiranju gradiva za uporabo uredbe o pogojenosti s pravno državo, ki bi med drugim moralo zajemati podatke iz poročil Evropskega računskega sodišča, urada OLAF in Evropskega javnega tožilstva, revizijska poročila Komisije in nacionalnih revizijskih organov, sodbe Sodišča Evropske unije in nacionalnih sodišč, analize Agencije za temeljne pravice (FRA) in informacije iz različnih sistemov, kot sta sistem za zgodnje odkrivanje in izključitev (EDES) in orodje ARACHNE; poziva Komisijo, naj v metodologiji pojasni povezavo med poročilom o stanju pravne države in mehanizmom pogojenosti s pravno državo; poudarja, da je bistveno ustrezno zaščititi legitimne interese končnih prejemnikov in upravičencev, kadar se sprejmejo ukrepi v primeru kršitev načel pravne države; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva Komisijo, naj spodbuja kulturo spoštovanja vrednot iz člena 2 PEU, tudi z okrepljenimi prizadevanji za spodbujanje izobraževanja o državljanstvu EU, ki bi moralo vključevati tudi izobraževanje o pravni državi; poziva Komisijo, naj uvede namenski program, ki bo podpiral inovativne pobude za spodbujanje izobraževanja o državljanstvu EU; poziva Svet in Komisijo, naj zagotovita ustrezne informacije in finančna sredstva za vseevropske, nacionalne, regionalne in lokalne organizacije civilne družbe ter neodvisno novinarstvo, zlasti s strateško uporabo možnosti financiranja iz uredbe o vzpostavitvi programa za državljane, enakost, pravice in vrednote, da bi povečali ozaveščenost in spodbudili vrednote EU, in ustreznih mehanizmov, vključno z letnim poročilom, da boj proti grožnjam pravni državi, ki se ugotovijo v letnem poročilu, zlasti kjer so bile ugotovljene kršitve in pomanjkljivosti; poziva države članice, naj se učijo iz dobre prakse, obravnavajo ugotovljene vrzeli ter sprejmejo ukrepe za izboljšanje razmer v vseh štirih glavnih stebrih, opredeljenih v poročilu o pravni državi; poudarja, da je treba državljane in prebivalce EU ozaveščati o sredstvih in postopkih, ki so na voljo na nacionalni ravni in ravni EU, da bi zaščitili spoštovanje pravne države in poročali o kršitvah; |
| --- | --- |

60.

III.   
  Nadaljnje ukrepanje in učinek poročila

| 61. | poziva Komisijo, naj v prihodnjih poročilih oceni, kako so se razvile, rešile, so v nevarnosti, da se bodo poslabšale ali pa so se poslabšale težave, ugotovljene na področjih, ki so bila analizirana v prejšnjih poročilih, naj opredeli pozitivne in negativne trende in prečna vprašanja, zlasti sistemske ali ponavljajoče se vzorce kršitve pravne države, ter pripravi jasna priporočila za odpravo vseh ugotovljenih tveganj ali nazadovanj; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja pomen razširjanja ugotovitev iz letnega poročila na nacionalni ravni; spodbuja Komisijo, naj spodbuja razpravo o poročilu v nacionalnih parlamentih in sodeluje z organizacijami civilne družbe pri nadaljnjem ukrepanju na podlagi poročila; |
| --- | --- |

62.

| 63. | poziva Komisijo, da v letnih poročilih o stanju pravne države jasno navede, da niso vse pomanjkljivosti in kršitve pravne države enake narave in/ali intenzivnosti ter da države članice lahko prenehajo izpolnjevati pogoje, ki jih opredeljujejo kot demokracije, in postanejo avtoritarni režimi, če namenoma, resno, trajno in sistematično v daljšem obdobju kršijo vrednote iz člena 2 PEU; poudarja, da bi morala biti glavna prednostna naloga Komisije izvrševanje prava EU, kadar pride do kršitev člena 2 PEU, in da bi morala njena letna poročila o pravni državi v glavnem prispevati k doseganju tega cilja; zato poziva Komisijo, naj poglobljeno oceni države, za katere potekajo postopki iz člena 7 PEU, da bi ponazorila, kako je pravna država strukturno ogrožena zavoljo lažjega utrjevanja avtoritarnih upravnih struktur; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poudarja, da bi moralo biti to poročilo podlaga za prednostno razvrščanje nadaljnjih ukrepov EU v zvezi s tistimi državami članicami, v katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti, prispevek poročila pa bi moral biti ključna sestavina mehanizma za demokracijo, pravno državo in temeljne pravice; |
| --- | --- |

64.

| 65. | se zavezuje, da bo začel delo v zvezi s poročilom za leto 2021 čim prej po njegovi objavi; |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  UL L 433 I, 22.12.2020, str. 1.

(2)  UL L 156, 5.5.2021, str. 1.

(3)  UL C 215, 19.6.2018, str. 162.

(4)  UL C 129, 5.4.2019, str. 13.

(5)  UL C 390, 18.11.2019, str. 117.

(6)  UL C 390, 18.11.2019, str. 111.

(7)  UL C 433, 23.12.2019, str. 66.

(8)  UL C 363, 28.10.2020, str. 8.

(9)  UL C 363, 28.10.2020, str. 45.

(10)  UL C 449, 23.12.2020, str. 102.

(11)  UL C 108, 26.3.2021, str. 107.

(12)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0103.

(13)  Sprejeta besedila, P9_TA(2019)0101.

(14)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0007.

(15)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0014.

(16)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0054.

(17)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0173.

(18)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0164.

(19)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0225.

(20)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0251.

(21)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0264.

(22)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0320.

(23)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0328.

(24)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0360.

(25)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0089.

(26)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0103.

(27)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0148.

(28)  Gl. na primer resolucije z dne 1. marca 2018, 19. aprila 2018, 13. novembra 2018, 28. marca 2019, 18. decembra 2019, 19. junija 2020, 8. oktobra 2020 in 29. aprila 2021.

(29)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. novembra 2018 o minimalnih standardih za manjšine v EU (UL C 363, 28.10.2020, str. 13).

(30)  UL L 303, 28.11.2018, str. 69.

(31)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(32)  UL L 193, 30.7.2018, str. 1.

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/43

---

P9_TA(2021)0314

Spolno in reproduktivno zdravje in pravice v EU v povezavi z zdravjem žensk

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o stanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU v povezavi z zdravjem žensk (2020/2215(INI))

(2022/C 81/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju členov 5, 6 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 5, 6 in 168 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD), ki je potekala leta 1994 v Kairu, njenega akcijskega programa in rezultatov poznejših konferenc o pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD), ki je potekala leta 1994 v Kairu, njenega akcijskega programa in rezultatov poznejših konferenc o pregledu,

| — | ob upoštevanju izjave iz Nairobija o ICPD25 z dne 1. novembra 2019 z naslovom Pospešimo uresničevanje obljub“, pa tudi zavez držav in partnerk ter skupnih akcij, ki so bile napovedane na vrhu v Nairobiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Nairobija o ICPD25 z dne 1. novembra 2019 z naslovom Pospešimo uresničevanje obljub“, pa tudi zavez držav in partnerk ter skupnih akcij, ki so bile napovedane na vrhu v Nairobiju,

| — | ob upoštevanju pekinških izhodišč za ukrepanje in rezultatov poznejših konferenc o pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinških izhodišč za ukrepanje in rezultatov poznejših konferenc o pregledu,

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta 25. septembra 2015 in je začela veljati 1. januarja 2016, ter zlasti ciljev trajnostnega razvoja 3, 5 in 16 in z njimi povezanih kazalnikov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta 25. septembra 2015 in je začela veljati 1. januarja 2016, ter zlasti ciljev trajnostnega razvoja 3, 5 in 16 in z njimi povezanih kazalnikov,

| — | ob upoštevanju analiz pobude Contraception Atlas za leta 2017, 2018, 2019 in 2020, ki razvršča države v zemljepisni Evropi glede na dostop do kontracepcije in ki osvetljuje neenakosti v Evropi in dejstvo, da je neizpolnjena potreba po kontracepciji v nekaterih delih Evrope ostala večinoma neopažena; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analiz pobude Contraception Atlas za leta 2017, 2018, 2019 in 2020, ki razvršča države v zemljepisni Evropi glede na dostop do kontracepcije in ki osvetljuje neenakosti v Evropi in dejstvo, da je neizpolnjena potreba po kontracepciji v nekaterih delih Evrope ostala večinoma neopažena;

| — | ob upoštevanju konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979 in njenih splošnih priporočil št. 21 (1994), št. 24 (1999), št. 28 (2010), št. 33 (2015) in št. 35 (2017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Organizacije združenih narodov o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk z dne 18. decembra 1979 in njenih splošnih priporočil št. 21 (1994), št. 24 (1999), št. 28 (2010), št. 33 (2015) in št. 35 (2017),

| — | ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in nasilja v družini ter o boju proti njima (istanbulska konvencija),

| — | ob upoštevanju člena 6 konvencije OZN z dne 3. maja 2008 o pravicah invalidov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6 konvencije OZN z dne 3. maja 2008 o pravicah invalidov,

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. novembra 2020 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov (GAP III): ambiciozen načrt za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila Komisije in visokega predstavnika Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko z dne 25. novembra 2020 o akcijskem načrtu EU za enakost spolov (GAP III): ambiciozen načrt za enakost spolov in krepitev vloge žensk v zunanjem delovanju EU (JOIN(2020)0017),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o dejanski prepovedi pravice do splava na Poljskem (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. novembra 2020 o dejanski prepovedi pravice do splava na Poljskem (1),

| — | ob upoštevanju sklepa Odbora za odpravo diskriminacije žensk z dne 28. februarja 2020 v zadevi S.F.M. proti Španiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Odbora za odpravo diskriminacije žensk z dne 28. februarja 2020 v zadevi S.F.M. proti Španiji,

| — | ob upoštevanju poročila odbora Sveta Evrope za enakost in nediskriminacijo z dne 25. septembra 2017 o spodbujanju človekovih pravic in odpravljanju diskriminacije interseksualnih oseb, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila odbora Sveta Evrope za enakost in nediskriminacijo z dne 25. septembra 2017 o spodbujanju človekovih pravic in odpravljanju diskriminacije interseksualnih oseb,

| — | ob upoštevanju poročila odbora Sveta Evrope za enakost in nediskriminacijo z dne 2. aprila 2015 o diskriminaciji transspolnih oseb v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila odbora Sveta Evrope za enakost in nediskriminacijo z dne 2. aprila 2015 o diskriminaciji transspolnih oseb v Evropi,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. marca 2020 z naslovom Unija enakosti: strategija za enakost spolov za obdobje 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o pravicah interseksualnih oseb (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2019 o pravicah interseksualnih oseb (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2021/522 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. marca 2021 o vzpostavitvi programa za ukrepe Unije na področju zdravja (Program EU za zdravje) za obdobje 2021–2027 in razveljavitvi Uredbe (EU) št. 282/2014 (3),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 22. novembra 2019 z naslovom Peking + 25: peti pregled uresničevanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov z dne 22. novembra 2019 z naslovom Peking + 25: peti pregled uresničevanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta regionalnega urada Svetovne zdravstvene organizacije za Evropo za spolno in reproduktivno zdravje: doseganje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 v Evropi – nihče ne sme biti zapostavljen, ki ima tri tesno povezane cilje: omogočiti vsem, da sprejemajo ozaveščene odločitve o svojem spolnem in reproduktivnem zdravju ter zagotoviti, da se njihove človekove pravice spoštujejo, varujejo in uresničujejo, zagotoviti, da vsi ljudje uživajo najvišji dosegljiv standard spolnega in reproduktivnega zdravja in dobrega počutja, ter zagotoviti splošen dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja ter odpraviti neenakosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta regionalnega urada Svetovne zdravstvene organizacije za Evropo za spolno in reproduktivno zdravje: doseganje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 v Evropi – nihče ne sme biti zapostavljen, ki ima tri tesno povezane cilje: omogočiti vsem, da sprejemajo ozaveščene odločitve o svojem spolnem in reproduktivnem zdravju ter zagotoviti, da se njihove človekove pravice spoštujejo, varujejo in uresničujejo, zagotoviti, da vsi ljudje uživajo najvišji dosegljiv standard spolnega in reproduktivnega zdravja in dobrega počutja, ter zagotoviti splošen dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja ter odpraviti neenakosti,

| — | ob upoštevanju poročila evropske mreže mednarodne zveze za načrtovano starševstvo in zveznega centra za zdravstveno vzgojo o spolni vzgoji v Evropi in Srednji Aziji: stanje in nedavne spremembe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropske mreže mednarodne zveze za načrtovano starševstvo in zveznega centra za zdravstveno vzgojo o spolni vzgoji v Evropi in Srednji Aziji: stanje in nedavne spremembe,

| — | ob upoštevanju raziskave partnerjev evropske mreže mednarodne zveze za načrtovano starševstvo o zakonodaji o splavu in njenem izvajanju v Evropi in Srednji Aziji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskave partnerjev evropske mreže mednarodne zveze za načrtovano starševstvo o zakonodaji o splavu in njenem izvajanju v Evropi in Srednji Aziji,

| — | ob upoštevanju študije o vplivu krize zaradi COVID-19 na enakost spolov in obdobje po krizi, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 30. septembra 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije o vplivu krize zaradi COVID-19 na enakost spolov in obdobje po krizi, ki jo je generalni direktorat za notranjo politiko objavil 30. septembra 2020 (4),

| — | ob upoštevanju poročila OZN o politiki žensk z dne 9. aprila 2020 o vplivu pandemije COVID-19 na otroke, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN o politiki žensk z dne 9. aprila 2020 o vplivu pandemije COVID-19 na otroke,

| — | ob upoštevanju poročila OZN z dne 23. aprila 2020 z naslovom COVID-19 and Human Rights: We are all in this together (COVID-19 in človekove pravice: vsi smo v istem čolnu), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila OZN z dne 23. aprila 2020 z naslovom COVID-19 and Human Rights: We are all in this together (COVID-19 in človekove pravice: vsi smo v istem čolnu),

| — | ob upoštevanju poročila sklada OZN za prebivalstvo z dne 27. aprila 2020 o vplivu pandemije COVID-19 na načrtovanje družine in odpravo nasilja na podlagi spola, pohabljanje ženskih spolovil in poroke otrok, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila sklada OZN za prebivalstvo z dne 27. aprila 2020 o vplivu pandemije COVID-19 na načrtovanje družine in odpravo nasilja na podlagi spola, pohabljanje ženskih spolovil in poroke otrok,

| — | ob upoštevanju izjave sklada OZN za prebivalstvo z dne 28. aprila 2020 z naslovom Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic (Pričakovanih na milijone več primerov nasilja, porok otrok, pohabljanja ženskih spolovil in nenamernih nosečnosti zaradi pandemije COVID-19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave sklada OZN za prebivalstvo z dne 28. aprila 2020 z naslovom Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic (Pričakovanih na milijone več primerov nasilja, porok otrok, pohabljanja ženskih spolovil in nenamernih nosečnosti zaradi pandemije COVID-19),

| — | ob upoštevanju poročila evropskega ženskega lobija z naslovom Women must not pay the price for COVID-19! (Ženske ne smejo plačati cene za pandemijo COVID-19!), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila evropskega ženskega lobija z naslovom Women must not pay the price for COVID-19! (Ženske ne smejo plačati cene za pandemijo COVID-19!),

| — | ob upoštevanju študije profesorice Sabine Oertelt-Prigione z naslovom o vplivu spola v pandemiji COVID-19, ki je bila objavljena 27. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije profesorice Sabine Oertelt-Prigione z naslovom o vplivu spola v pandemiji COVID-19, ki je bila objavljena 27. maja 2020,

| — | ob upoštevanju smernic Svetovne zdravstvene organizacije o varnem splavu: tehnične in politične smernice za zdravstvene sisteme, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic Svetovne zdravstvene organizacije o varnem splavu: tehnične in politične smernice za zdravstvene sisteme,

| — | ob upoštevanju globalne strategije Svetovne zdravstvene organizacije za pospešitev odprave raka materničnega vratu kot problema javnega zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije Svetovne zdravstvene organizacije za pospešitev odprave raka materničnega vratu kot problema javnega zdravja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2020 o vplivu ukrepov proti covidu-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2020 o vplivu ukrepov proti covidu-19 na demokracijo, pravno državo in temeljne pravice (5),

| — | ob upoštevanju skupnega poročila evropskega parlamentarnega foruma za spolne in reproduktivne pravice ter evropske mreže mednarodne zveze za načrtovano starševstvo z dne 22. aprila 2020 o spolnem in reproduktivnem zdravju ter pravicah med pandemijo COVID-19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega poročila evropskega parlamentarnega foruma za spolne in reproduktivne pravice ter evropske mreže mednarodne zveze za načrtovano starševstvo z dne 22. aprila 2020 o spolnem in reproduktivnem zdravju ter pravicah med pandemijo COVID-19,

| — | ob upoštevanju člena 12 mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 12 mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah,

| — | ob upoštevanju splošne opombe št. 22 z dne 2. maja 2016 odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice o pravici do spolnega in reproduktivnega zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne opombe št. 22 z dne 2. maja 2016 odbora OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice o pravici do spolnega in reproduktivnega zdravja,

| — | ob upoštevanju členov 2, 7, 17 in 26 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 2, 7, 17 in 26 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah,

| — | ob upoštevanju splošne opombe št. 36 z dne 30. oktobra 2018 odbora OZN za človekove pravice o členu 6 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah o pravici do življenja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne opombe št. 36 z dne 30. oktobra 2018 odbora OZN za človekove pravice o členu 6 mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah o pravici do življenja,

| — | ob upoštevanju vmesnega poročila z dne 3. avgusta 2011 posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do uživanja najvišjega možnega standarda telesnega in duševnega zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vmesnega poročila z dne 3. avgusta 2011 posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do uživanja najvišjega možnega standarda telesnega in duševnega zdravja,

| — | ob upoštevanju poročila z dne 4. aprila 2016 posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do uživanja najvišjega možnega standarda telesnega in duševnega zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila z dne 4. aprila 2016 posebnega poročevalca Združenih narodov o pravici do uživanja najvišjega možnega standarda telesnega in duševnega zdravja,

| — | ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN o nasilju nad ženskami, njegovih razlogih in posledicah, vključno s poročilom z dne 11. julija 2019 o pristopu, ki temelji na človekovih pravicah, do grdega ravnanja z ženskami in nasilja nad njimi na področju storitev reproduktivnega zdravja, s poudarkom na porodu in porodniškem nasilju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil posebnega poročevalca OZN o nasilju nad ženskami, njegovih razlogih in posledicah, vključno s poročilom z dne 11. julija 2019 o pristopu, ki temelji na človekovih pravicah, do grdega ravnanja z ženskami in nasilja nad njimi na področju storitev reproduktivnega zdravja, s poudarkom na porodu in porodniškem nasilju,

| — | ob upoštevanju izjave Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2015 o preprečevanju nespoštovanja in zlorab med porodom ter njuni odpravi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2015 o preprečevanju nespoštovanja in zlorab med porodom ter njuni odpravi,

| — | ob upoštevanju poročila odbora Sveta Evrope za enakost in nediskriminacijo z dne 16. septembra 2019 o porodniškem in ginekološkem nasilju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila odbora Sveta Evrope za enakost in nediskriminacijo z dne 16. septembra 2019 o porodniškem in ginekološkem nasilju,

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (6),

| — | ob upoštevanju poročila delovne skupine OZN za vprašanje diskriminacije žensk v zakonodaji in praksi z dne 8. aprila 2016, ki je bilo predstavljeno na 32. zasedanju Sveta za človekove pravice junija 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila delovne skupine OZN za vprašanje diskriminacije žensk v zakonodaji in praksi z dne 8. aprila 2016, ki je bilo predstavljeno na 32. zasedanju Sveta za človekove pravice junija 2016,

| — | ob upoštevanju razdelka II poročila delovne skupine OZN za vprašanje diskriminacije žensk v zakonodaji in praksi z dne 14. maja 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razdelka II poročila delovne skupine OZN za vprašanje diskriminacije žensk v zakonodaji in praksi z dne 14. maja 2018,

| — | ob upoštevanju razdelka III poročila delovne skupine OZN za vprašanje diskriminacije žensk v zakonodaji in praksi z dne 8. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju razdelka III poročila delovne skupine OZN za vprašanje diskriminacije žensk v zakonodaji in praksi z dne 8. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN z dne 10. januarja 2019 o položaju zagovornikov človekovih pravic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca OZN z dne 10. januarja 2019 o položaju zagovornikov človekovih pravic,

| — | ob upoštevanju Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2011/24/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2011 o uveljavljanju pravic pacientov pri čezmejnem zdravstvenem varstvu (7),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. novembra 2001 o zakoniku Skupnosti o zdravilih za uporabo v humani medicini (8),

| — | ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije z dne 19. novembra 2018 z naslovom Novo evropsko soglasje o razvoju; naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost, v kateri EU ponovno poudarja svojo zavezanost k spodbujanju, zaščiti in izpolnjevanju pravice vsakogar, da ima popoln nadzor nad svojo spolnostjo ter spolnim in reproduktivnim zdravjem ter o njih svobodno in odgovorno odloča, brez diskriminacije, prisile in nasilja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave Sveta in predstavnikov vlad držav članic, ki so se sestali v okviru Sveta, Evropskega parlamenta in Evropske komisije z dne 19. novembra 2018 z naslovom Novo evropsko soglasje o razvoju; naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost, v kateri EU ponovno poudarja svojo zavezanost k spodbujanju, zaščiti in izpolnjevanju pravice vsakogar, da ima popoln nadzor nad svojo spolnostjo ter spolnim in reproduktivnim zdravjem ter o njih svobodno in odgovorno odloča, brez diskriminacije, prisile in nasilja,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2019 o kriminalizaciji spolne vzgoje na Poljskem (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. novembra 2019 o kriminalizaciji spolne vzgoje na Poljskem (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. februarja 2019 o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o spodbujanju enakosti spolov pri raziskavah o duševnem zdravju in kliničnih raziskavah (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2017 o spodbujanju enakosti spolov pri raziskavah o duševnem zdravju in kliničnih raziskavah (11),

| — | ob upoštevanju evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Svet sprejel 7. marca 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Svet sprejel 7. marca 2011,

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 2. decembra 2003 o presejalnih pregledih za odkrivanje raka (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 2. decembra 2003 o presejalnih pregledih za odkrivanje raka (12),

| — | ob upoštevanju evropskih smernic za zagotavljanje kakovosti pri presejalnih pregledih za odkrivanje raka materničnega vratu z dne 7. maja 2008 in evropskih smernic za zagotavljanje kakovosti pri presejalnih pregledih in diagnosticiranju raka dojk z dne 12. aprila 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskih smernic za zagotavljanje kakovosti pri presejalnih pregledih za odkrivanje raka materničnega vratu z dne 7. maja 2008 in evropskih smernic za zagotavljanje kakovosti pri presejalnih pregledih in diagnosticiranju raka dojk z dne 12. aprila 2006,

| — | ob upoštevanju dokumenta komisarja Sveta Evrope za človekove pravice iz decembra 2017 o spolnem in reproduktivnem zdravju ter pravicah žensk v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta komisarja Sveta Evrope za človekove pravice iz decembra 2017 o spolnem in reproduktivnem zdravju ter pravicah žensk v Evropi,

| — | ob upoštevanju strategije Svetovne zdravstvene organizacije za zdravje in dobro počutje žensk za obdobje 2017–2021 v evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije in akcijskega načrta za leto 2016 za spolno in reproduktivno zdravje: doseganje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 v Evropi – nihče ne sme biti zapostavljen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategije Svetovne zdravstvene organizacije za zdravje in dobro počutje žensk za obdobje 2017–2021 v evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije in akcijskega načrta za leto 2016 za spolno in reproduktivno zdravje: doseganje agende za trajnostni razvoj do leta 2030 v Evropi – nihče ne sme biti zapostavljen,

| — | ob upoštevanju globalne strategije Svetovne zdravstvene organizacije za zdravje žensk, otrok in mladostnikov za obdobje 2016–2030, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalne strategije Svetovne zdravstvene organizacije za zdravje žensk, otrok in mladostnikov za obdobje 2016–2030,

| — | ob upoštevanju standardov regionalnega urada Svetovne zdravstvene organizacije za Evropo in standardov nemškega zveznega urada za zdravstveno vzgojo za spolno vzgojo v Evropi: okvir za oblikovalce politik, izobraževalne in zdravstvene organe ter strokovnjake ter mednarodnih tehničnih smernic Unesca o spolni vzgoji: pristop, ki temelji na dokazih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju standardov regionalnega urada Svetovne zdravstvene organizacije za Evropo in standardov nemškega zveznega urada za zdravstveno vzgojo za spolno vzgojo v Evropi: okvir za oblikovalce politik, izobraževalne in zdravstvene organe ter strokovnjake ter mednarodnih tehničnih smernic Unesca o spolni vzgoji: pristop, ki temelji na dokazih,

| — | ob upoštevanju sklepa Evropskega odbora za socialne pravice z dne 30. marca 2009 o skupni pritožbi št. 45/2007 Mednarodnega centra za pravno varstvo človekovih pravic (INTERIGHTS) proti Hrvaški in s splošne opombe št. 15 odbora OZN za pravice otroka z dne 17. aprila 2013 o pravici otrok do najvišjega dosegljivega zdravstvenega standarda (člen 24), v katerem se poudarja, da bi morali imeti mladostniki dostop do ustreznih in objektivnih informacij o spolnih in reproduktivnih vprašanjih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Evropskega odbora za socialne pravice z dne 30. marca 2009 o skupni pritožbi št. 45/2007 Mednarodnega centra za pravno varstvo človekovih pravic (INTERIGHTS) proti Hrvaški in s splošne opombe št. 15 odbora OZN za pravice otroka z dne 17. aprila 2013 o pravici otrok do najvišjega dosegljivega zdravstvenega standarda (člen 24), v katerem se poudarja, da bi morali imeti mladostniki dostop do ustreznih in objektivnih informacij o spolnih in reproduktivnih vprašanjih,

| — | ob upoštevanju poročila sklada OZN za prebivalstvo o stanju svetovnega prebivalstva iz leta 2019 z naslovom Nedokončano delo: pravice in izbira za vse, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila sklada OZN za prebivalstvo o stanju svetovnega prebivalstva iz leta 2019 z naslovom Nedokončano delo: pravice in izbira za vse,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0169/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A9-0169/2021),

| A. | ker je spolno in reproduktivno zdravje stanje telesne, čustvene, duševne in družbene blaginje v zvezi z vsemi vidiki spolnosti in razmnoževanja, ne le zaradi odsotnosti motenj, invalidnosti ali umrljivosti, in ker imajo vsi posamezniki pravico odločanja v svojih telesih (13) brez diskriminacije, prisile ali nasilja ter do dostopa do takih storitev spolnega in reproduktivnega zdravja, ki to pravico podpirajo in imajo pozitiven pristop do spolnosti in reprodukcije, saj je spolnost bistvena sestavina človeškega obstoja; |
| --- | --- |

A.

ker je spolno in reproduktivno zdravje stanje telesne, čustvene, duševne in družbene blaginje v zvezi z vsemi vidiki spolnosti in razmnoževanja, ne le zaradi odsotnosti motenj, invalidnosti ali umrljivosti, in ker imajo vsi posamezniki pravico odločanja v svojih telesih (13) brez diskriminacije, prisile ali nasilja ter do dostopa do takih storitev spolnega in reproduktivnega zdravja, ki to pravico podpirajo in imajo pozitiven pristop do spolnosti in reprodukcije, saj je spolnost bistvena sestavina človeškega obstoja;

| B. | ker so spolno in reproduktivno zdravje ter pravice po mnenju Svetovne zdravstvene organizacije krovni izraz za različna vprašanja, ki zadevajo vse ljudi in predstavljajo štiri ločena področja: spolno zdravje, spolne pravice, reproduktivno zdravje in reproduktivne pravice ter temeljijo na pravicah vseh posameznikov, da se spoštujejo njihova telesna nedotakljivost, zasebnost in osebna avtonomija; se v celoti spoštujeta njihova spolna usmerjenost in spolna identiteta; da odločijo, ali, s kom in kdaj bodo spolno dejavni; da imajo varne spolne izkušnje, da odločijo, ali, kdaj in s kom bodo sklenili zakonsko zvezo, ali in kako bodo imeli otroka ali otroke ter koliko otrok bodo imeli; imajo ves čas svojega življenja dostop do informacij, virov, storitev in podpore, ki so nujni za doseganje navedenega brez diskriminacije, prisile, izkoriščanja in nasilja; |
| --- | --- |

B.

ker so spolno in reproduktivno zdravje ter pravice po mnenju Svetovne zdravstvene organizacije krovni izraz za različna vprašanja, ki zadevajo vse ljudi in predstavljajo štiri ločena področja: spolno zdravje, spolne pravice, reproduktivno zdravje in reproduktivne pravice ter temeljijo na pravicah vseh posameznikov, da se spoštujejo njihova telesna nedotakljivost, zasebnost in osebna avtonomija; se v celoti spoštujeta njihova spolna usmerjenost in spolna identiteta; da odločijo, ali, s kom in kdaj bodo spolno dejavni; da imajo varne spolne izkušnje, da odločijo, ali, kdaj in s kom bodo sklenili zakonsko zvezo, ali in kako bodo imeli otroka ali otroke ter koliko otrok bodo imeli; imajo ves čas svojega življenja dostop do informacij, virov, storitev in podpore, ki so nujni za doseganje navedenega brez diskriminacije, prisile, izkoriščanja in nasilja;

| C. | ker so spolne in reproduktivne pravice v mednarodnem in evropskem pravu človekovih pravic zaščitene kot človekove pravice, na primer v mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, mednarodnem paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in evropski konvenciji o človekovih pravicah, ter so bistven element celovitega zagotavljanja zdravstvenega varstva; ker so pravice do zdravja, zlasti pravice do spolnega in reproduktivnega zdravja, temeljne pravice žensk, bi jih bilo treba okrepiti, nikakor pa ne oslabiti ali jih odpraviti; ker je uresničevanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic bistven element človekovega dostojanstva in je neločljivo povezano z doseganjem enakosti spolov in bojem proti nasilju na podlagi spola; ker je treba vsem ljudem zagotoviti telo, izbiro in s tem popolno samostojnost; |
| --- | --- |

C.

ker so spolne in reproduktivne pravice v mednarodnem in evropskem pravu človekovih pravic zaščitene kot človekove pravice, na primer v mednarodnem paktu o državljanskih in političnih pravicah, mednarodnem paktu o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, konvenciji o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk in evropski konvenciji o človekovih pravicah, ter so bistven element celovitega zagotavljanja zdravstvenega varstva; ker so pravice do zdravja, zlasti pravice do spolnega in reproduktivnega zdravja, temeljne pravice žensk, bi jih bilo treba okrepiti, nikakor pa ne oslabiti ali jih odpraviti; ker je uresničevanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic bistven element človekovega dostojanstva in je neločljivo povezano z doseganjem enakosti spolov in bojem proti nasilju na podlagi spola; ker je treba vsem ljudem zagotoviti telo, izbiro in s tem popolno samostojnost;

| D. | ker ima Evropska unija neposredno pristojnost za ukrepanje pri spodbujanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic pri zunanjem delovanju; ker Evropska unija nima neposredne pristojnosti za ukrepanje pri spodbujanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v Uniji, temveč poteka sodelovanje med državami članicami prek odprte metode usklajevanja; ker Evropska unija poziva, spodbuja in podpira države članice pri spodbujanju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic za vse; |
| --- | --- |

D.

ker ima Evropska unija neposredno pristojnost za ukrepanje pri spodbujanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic pri zunanjem delovanju; ker Evropska unija nima neposredne pristojnosti za ukrepanje pri spodbujanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v Uniji, temveč poteka sodelovanje med državami članicami prek odprte metode usklajevanja; ker Evropska unija poziva, spodbuja in podpira države članice pri spodbujanju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic za vse;

| E. | ker je nasilje na podlagi spola razširjeno in se je zaradi pandemije COVID-19 še zaostrilo; ker po ocenah 25 odstotkov žensk v življenju doživi kakšno od oblik nasilja na podlagi spola, številne ženske pa doživijo spolni napad in nadlegovanje v intimnih partnerstvih in javnem življenju zaradi zakoreninjenih spolnih stereotipov in družbenih norm, ki iz tega izhajajo; |
| --- | --- |

E.

ker je nasilje na podlagi spola razširjeno in se je zaradi pandemije COVID-19 še zaostrilo; ker po ocenah 25 odstotkov žensk v življenju doživi kakšno od oblik nasilja na podlagi spola, številne ženske pa doživijo spolni napad in nadlegovanje v intimnih partnerstvih in javnem življenju zaradi zakoreninjenih spolnih stereotipov in družbenih norm, ki iz tega izhajajo;

| F. | ker so kršitve pravic do spolnega in reproduktivnega zdravja kršitve človekovih pravic, zlasti pravice do življenja, telesne in duševne celovitosti, enakosti, nediskriminacije, zdravja in izobraževanja, dostojanstva in zaščite pred nečloveškim in ponižujočim ravnanjem; ker so kršitve pravic do spolnega in reproduktivnega zdravja žensk oblika nasilja nad ženskami in dekleti in ovirajo napredek na področju enakosti spolov (14); |
| --- | --- |

F.

ker so kršitve pravic do spolnega in reproduktivnega zdravja kršitve človekovih pravic, zlasti pravice do življenja, telesne in duševne celovitosti, enakosti, nediskriminacije, zdravja in izobraževanja, dostojanstva in zaščite pred nečloveškim in ponižujočim ravnanjem; ker so kršitve pravic do spolnega in reproduktivnega zdravja žensk oblika nasilja nad ženskami in dekleti in ovirajo napredek na področju enakosti spolov (14);

| G. | ker so spolno in reproduktivno zdravje in pravice cilji v okviru cilja trajnostnega razvoja OZN št. 3 in ker je boj proti nasilju na podlagi spola in škodljivim praksam cilj v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 5; |
| --- | --- |

G.

ker so spolno in reproduktivno zdravje in pravice cilji v okviru cilja trajnostnega razvoja OZN št. 3 in ker je boj proti nasilju na podlagi spola in škodljivim praksam cilj v okviru cilja trajnostnega razvoja št. 5;

| H. | ker kljub temu, da ima EU nekatere najvišje standarde na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic na svetu in so nekatere države članice uvedle politike in programe, ki podpirajo spolne in reproduktivne pravice, še vedno obstajajo izzivi, pomanjkanje dostopa in cenovne dosegljivosti, vrzeli, razlike in neenakosti pri uresničevanju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, tako v EU kot v državah članicah, in sicer na podlagi starosti, spola, spola, rase, etnične pripadnosti, družbenega razreda, verske pripadnosti ali prepričanja, zakonskega statusa, socialno-ekonomskega statusa, invalidnosti, okuženosti s HIV (ali spolno prenosljivimi okužbami), nacionalnega ali družbenega porekla, pravnega ali migrantskega statusa, jezika, spolne usmerjenosti in spolne identitete; |
| --- | --- |

H.

ker kljub temu, da ima EU nekatere najvišje standarde na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic na svetu in so nekatere države članice uvedle politike in programe, ki podpirajo spolne in reproduktivne pravice, še vedno obstajajo izzivi, pomanjkanje dostopa in cenovne dosegljivosti, vrzeli, razlike in neenakosti pri uresničevanju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, tako v EU kot v državah članicah, in sicer na podlagi starosti, spola, spola, rase, etnične pripadnosti, družbenega razreda, verske pripadnosti ali prepričanja, zakonskega statusa, socialno-ekonomskega statusa, invalidnosti, okuženosti s HIV (ali spolno prenosljivimi okužbami), nacionalnega ali družbenega porekla, pravnega ali migrantskega statusa, jezika, spolne usmerjenosti in spolne identitete;

| I. | ker lahko izzivi in ovire na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic med drugim vključujejo pravne, finančne, kulturne in informacijske ovire, kot je onemogočen dostop do univerzalnih, kakovostnih in dostopnih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; pomanjkanje celovite, starosti primerne spolne vzgoje, ki temelji na dokazih, zlasti glede na dejstvo, da je lahko uživanje spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic za osebe LGBTI resno ovirano, ker v učnih načrtih spolne vzgoje ni raznolikosti spolne usmerjenosti; spolna identiteta, izražanje in spolne značilnosti; nedosegljivost sodobnih metod kontracepcije; odrekanje zdravstvene oskrbe na podlagi osebnih prepričanj; pravne omejitve in praktične ovire pri dostopu do splava; odrekanje splava; prisilni splav; nasilje zaradi spola; ginekološko in porodniško nasilje; prisilna sterilizacija, tudi v okviru pravnega priznavanja spola; ustrahovanje, kruto in poniževalno ravnanje; razlike in vrzeli v stopnjah umrljivosti mater in podpori na področju duševnega zdravja; vse več carskih rezov; nedostopnost zdravljenja raka materničnega vratu; omejen dostop do oploditve z biomedicinsko pomočjo in zdravljenja neplodnosti; težave pri dostopu do blaga, potrebnega za spolno in reproduktivno zdravje in pravice; visoke stopnje okužb s spolno prenosljivimi okužbami in virusom HIV; visoka stopnja najstniške nosečnosti; škodljivi spolni stereotipi in prakse, kot je pohabljanje spolnih organov žensk in interseksualcev; poroke otrok ter zgodnje in prisilne poroke, uboji iz časti ter reparativna terapija, ki so lahko v obliki spolnega nasilja, npr. „korektivnega posilstva“ zoper lezbijke in biseksualne ženske in dekleta ter transspolne osebe; ter zastareli ali ideološko usmerjeni predpisi, ki omejujejo spolno in reproduktivno zdravje ter pravice; |
| --- | --- |

I.

ker lahko izzivi in ovire na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic med drugim vključujejo pravne, finančne, kulturne in informacijske ovire, kot je onemogočen dostop do univerzalnih, kakovostnih in dostopnih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; pomanjkanje celovite, starosti primerne spolne vzgoje, ki temelji na dokazih, zlasti glede na dejstvo, da je lahko uživanje spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic za osebe LGBTI resno ovirano, ker v učnih načrtih spolne vzgoje ni raznolikosti spolne usmerjenosti; spolna identiteta, izražanje in spolne značilnosti; nedosegljivost sodobnih metod kontracepcije; odrekanje zdravstvene oskrbe na podlagi osebnih prepričanj; pravne omejitve in praktične ovire pri dostopu do splava; odrekanje splava; prisilni splav; nasilje zaradi spola; ginekološko in porodniško nasilje; prisilna sterilizacija, tudi v okviru pravnega priznavanja spola; ustrahovanje, kruto in poniževalno ravnanje; razlike in vrzeli v stopnjah umrljivosti mater in podpori na področju duševnega zdravja; vse več carskih rezov; nedostopnost zdravljenja raka materničnega vratu; omejen dostop do oploditve z biomedicinsko pomočjo in zdravljenja neplodnosti; težave pri dostopu do blaga, potrebnega za spolno in reproduktivno zdravje in pravice; visoke stopnje okužb s spolno prenosljivimi okužbami in virusom HIV; visoka stopnja najstniške nosečnosti; škodljivi spolni stereotipi in prakse, kot je pohabljanje spolnih organov žensk in interseksualcev; poroke otrok ter zgodnje in prisilne poroke, uboji iz časti ter reparativna terapija, ki so lahko v obliki spolnega nasilja, npr. „korektivnega posilstva“ zoper lezbijke in biseksualne ženske in dekleta ter transspolne osebe; ter zastareli ali ideološko usmerjeni predpisi, ki omejujejo spolno in reproduktivno zdravje ter pravice;

| J. | ker so storitve spolnega in reproduktivnega zdravja bistvene zdravstvene storitve, ki bi morale biti na voljo vsem in vključevati celovito, na dokazih temelječo in starosti primerno vzgojo o spolnosti in odnosih; informacije, zaupno in nepristransko svetovanje ter storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in dobrega počutja; informacije in svetovanje o sodobni kontracepciji ter dostop do široke palete sodobnih kontracepcijskih sredstev; predporodno, porodno in poporodno oskrbo; babištvo; porodniško oskrbo in nego novorojenčka; varno in zakonito opravljanje splava ter oskrbo, tudi zdravljenje zapletov zaradi nestrokovno opravljenega splava; preprečevanje in zdravljenje okužb z virusom HIV ter drugih spolno prenosljivih okužb; storitve za odkrivanje, preprečevanje in obravnavanje spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola; preprečevanje, odkrivanje in zdravljenje reproduktivnih rakov, vključno z rakom materničnega vratu; in zdravstveno varstvo na področju plodnosti in zdravljenje neplodnosti; |
| --- | --- |

J.

ker so storitve spolnega in reproduktivnega zdravja bistvene zdravstvene storitve, ki bi morale biti na voljo vsem in vključevati celovito, na dokazih temelječo in starosti primerno vzgojo o spolnosti in odnosih; informacije, zaupno in nepristransko svetovanje ter storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in dobrega počutja; informacije in svetovanje o sodobni kontracepciji ter dostop do široke palete sodobnih kontracepcijskih sredstev; predporodno, porodno in poporodno oskrbo; babištvo; porodniško oskrbo in nego novorojenčka; varno in zakonito opravljanje splava ter oskrbo, tudi zdravljenje zapletov zaradi nestrokovno opravljenega splava; preprečevanje in zdravljenje okužb z virusom HIV ter drugih spolno prenosljivih okužb; storitve za odkrivanje, preprečevanje in obravnavanje spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola; preprečevanje, odkrivanje in zdravljenje reproduktivnih rakov, vključno z rakom materničnega vratu; in zdravstveno varstvo na področju plodnosti in zdravljenje neplodnosti;

| K. | ker so spolno in reproduktivno zdravje in pravice človekove pravice in jih morajo države članice EU spoštovati v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; ker je spoštovanje človekovih pravic nujno za delovanje demokracije; ker so človekove pravice, demokracija in pravna država medsebojno odvisne; ker morajo vse države članice EU v celoti spoštovati vse te vrednote EU; |
| --- | --- |

K.

ker so spolno in reproduktivno zdravje in pravice človekove pravice in jih morajo države članice EU spoštovati v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic; ker je spoštovanje človekovih pravic nujno za delovanje demokracije; ker so človekove pravice, demokracija in pravna država medsebojno odvisne; ker morajo vse države članice EU v celoti spoštovati vse te vrednote EU;

| L. | ker je spolno zdravje temeljnega pomena za splošno zdravje in dobrobit posameznikov, parov in družin, nenazadnje pa tudi za socialni in gospodarski razvoj skupnosti in držav, ter ker je dostop do zdravja, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem, človekova pravica; ker je spolna in zdravstvena vzgoja v takšni ali drugačni obliki v večini držav članic že obvezna; |
| --- | --- |

L.

ker je spolno zdravje temeljnega pomena za splošno zdravje in dobrobit posameznikov, parov in družin, nenazadnje pa tudi za socialni in gospodarski razvoj skupnosti in držav, ter ker je dostop do zdravja, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem, človekova pravica; ker je spolna in zdravstvena vzgoja v takšni ali drugačni obliki v večini držav članic že obvezna;

| M. | ker Svetovna zdravstvena organizacija opredeljuje neplodnost kot bolezen reproduktivnega sistema, zaradi katere je nemogoče doseči klinično nosečnost v 12 mesecih ali več rednih nezaščitenih spolnih odnosov; ker ta opredelitev ne zajema realnosti lezbijk in biseksualnih žensk, pa tudi transspolnih oseb v istospolnih parih ali samskih žensk, ki jih zanima možnost oploditve, kar zaostruje socialno-pravne izzive, s katerimi se že soočajo pri dostopu do oploditve z biomedicinsko pomočjo zaradi osredotočanja na boj proti neplodnosti; ker lezbijke in biseksualne ženske morda ne morejo dokazati svoje „neplodnosti“ in jim je zato onemogočen dostop do oploditve z biomedicinsko pomočjo (15); |
| --- | --- |

M.

ker Svetovna zdravstvena organizacija opredeljuje neplodnost kot bolezen reproduktivnega sistema, zaradi katere je nemogoče doseči klinično nosečnost v 12 mesecih ali več rednih nezaščitenih spolnih odnosov; ker ta opredelitev ne zajema realnosti lezbijk in biseksualnih žensk, pa tudi transspolnih oseb v istospolnih parih ali samskih žensk, ki jih zanima možnost oploditve, kar zaostruje socialno-pravne izzive, s katerimi se že soočajo pri dostopu do oploditve z biomedicinsko pomočjo zaradi osredotočanja na boj proti neplodnosti; ker lezbijke in biseksualne ženske morda ne morejo dokazati svoje „neplodnosti“ in jim je zato onemogočen dostop do oploditve z biomedicinsko pomočjo (15);

| N. | ker v nekaterih okoliščinah lahko transspolni moški in nebinarne osebe prav tako zanosijo in bi morali v takih primerih imeti možnost dostopa do ukrepov za nosečnost in varstvo, povezano s porodom, brez diskriminacije na podlagi njihove spolne identitete; |
| --- | --- |

N.

ker v nekaterih okoliščinah lahko transspolni moški in nebinarne osebe prav tako zanosijo in bi morali v takih primerih imeti možnost dostopa do ukrepov za nosečnost in varstvo, povezano s porodom, brez diskriminacije na podlagi njihove spolne identitete;

| O. | ker pri porodu ne sme umreti nihče, dostop do z dokazi podprtega, kakovostnega in dostopnega materinstva, nosečnosti in porodnega varstva pa je treba zagotoviti brez diskriminacije; |
| --- | --- |

O.

ker pri porodu ne sme umreti nihče, dostop do z dokazi podprtega, kakovostnega in dostopnega materinstva, nosečnosti in porodnega varstva pa je treba zagotoviti brez diskriminacije;

| P. | ker se noseče osebe med porodom soočajo z različnimi vsiljenimi in prisilnimi zdravstvenimi posegi, vključno s fizično in verbalno zlorabo, šivanjem porodnih poškodb brez protibolečinskih sredstev, neupoštevanjem njihovih odločitev in nespoštovanjem njihove ozaveščene privolitve, kar lahko pomeni nasilje ter kruto in nečloveško ravnanje; |
| --- | --- |

P.

ker se noseče osebe med porodom soočajo z različnimi vsiljenimi in prisilnimi zdravstvenimi posegi, vključno s fizično in verbalno zlorabo, šivanjem porodnih poškodb brez protibolečinskih sredstev, neupoštevanjem njihovih odločitev in nespoštovanjem njihove ozaveščene privolitve, kar lahko pomeni nasilje ter kruto in nečloveško ravnanje;

| Q. | ker celovita, na dokazih temelječa, nediskriminatorna in starosti primerna spolna vzgoja, ki temelji na z dokazi podprtem pristopu in se osredotoča na spol, kot je določeno v mednarodnih tehničnih smernicah Unesca, omogoča odgovorno spolno vedenje ter otrokom in mladim omogoča ozaveščeno odločanje, saj zagotavlja znanstveno natančne in starosti primerne informacije o spolnosti ter obravnava vprašanja spolnega in reproduktivnega zdravja, med drugim tudi človekov razvoj; spolno in reproduktivno anatomijo in fiziologijo; privolitev, puberteto in menstruacijo; razmnoževanje, moderna kontracepcijska sredstva, nosečnost in porod; spolno prenosljive okužbe; ter boj proti nasilju na podlagi spola, vključno s škodljivimi praksami, kot so poroke otrok, zgodnje in prisilne poroke ter pohabljanje ženskih spolovil; ker je letom primerna celostna spolna vzgoja ključnega pomena za pridobivanje znanj in spretnosti otrok in mladih za spletanje zdravih, enakopravnih in varnih odnosov, zlasti z obravnavanjem norm o spolih, enakosti spolov, dinamike moči v odnosih, privolitve in spoštovanja meja zasebnosti, ter prispeva k doseganju enakosti spolov; |
| --- | --- |

Q.

ker celovita, na dokazih temelječa, nediskriminatorna in starosti primerna spolna vzgoja, ki temelji na z dokazi podprtem pristopu in se osredotoča na spol, kot je določeno v mednarodnih tehničnih smernicah Unesca, omogoča odgovorno spolno vedenje ter otrokom in mladim omogoča ozaveščeno odločanje, saj zagotavlja znanstveno natančne in starosti primerne informacije o spolnosti ter obravnava vprašanja spolnega in reproduktivnega zdravja, med drugim tudi človekov razvoj; spolno in reproduktivno anatomijo in fiziologijo; privolitev, puberteto in menstruacijo; razmnoževanje, moderna kontracepcijska sredstva, nosečnost in porod; spolno prenosljive okužbe; ter boj proti nasilju na podlagi spola, vključno s škodljivimi praksami, kot so poroke otrok, zgodnje in prisilne poroke ter pohabljanje ženskih spolovil; ker je letom primerna celostna spolna vzgoja ključnega pomena za pridobivanje znanj in spretnosti otrok in mladih za spletanje zdravih, enakopravnih in varnih odnosov, zlasti z obravnavanjem norm o spolih, enakosti spolov, dinamike moči v odnosih, privolitve in spoštovanja meja zasebnosti, ter prispeva k doseganju enakosti spolov;

| R. | ker nedostopnost znanstveno točnih, z dokazi podprtih informacij in izobraževanja krši pravice posameznikov, jim škodi pri sprejemanju ozaveščenih odločitev o njihovem spolnem in reproduktivnem zdravju ter pravicah ter ogroža zdrave pristope k enakosti spolov; |
| --- | --- |

R.

ker nedostopnost znanstveno točnih, z dokazi podprtih informacij in izobraževanja krši pravice posameznikov, jim škodi pri sprejemanju ozaveščenih odločitev o njihovem spolnem in reproduktivnem zdravju ter pravicah ter ogroža zdrave pristope k enakosti spolov;

| S. | ker spolno in reproduktivno zdravje vključuje higieno in sanitarne izdelke med menstruacijo, pa tudi sistemske in socialno-ekonomske dejavnike stigmatizacije in diskriminacije, povezane z menstruacijo; ker približno vsaka deseta ženske v Evropi trpi zaradi menstrualne revščine, zaradi katere imajo ženske omejen dostop do sanitarnih proizvodov, to pa še poslabšuje obdavčitev sanitarnih proizvodov v EU, ki temelji na spolu; ker sramota, nelajšane menstrualne bolečine in diskriminacijske tradicije vodijo k osipu v šolah in manjši udeležbi deklet v šoli in žensk na trgu dela; ker obstoječi negativni odnos in miti okoli menstruacije vplivajo na odločitve o reproduktivnem zdravju; ker lahko razumevanje povezav med menstrualno higieno in obolevnostjo mater, smrtnostjo in neplodnostjo, spolno prenosljivimi okužbami/HIV ter rakom materničnega vratu podpre zgodnje odkrivanje in rešuje življenja; |
| --- | --- |

S.

ker spolno in reproduktivno zdravje vključuje higieno in sanitarne izdelke med menstruacijo, pa tudi sistemske in socialno-ekonomske dejavnike stigmatizacije in diskriminacije, povezane z menstruacijo; ker približno vsaka deseta ženske v Evropi trpi zaradi menstrualne revščine, zaradi katere imajo ženske omejen dostop do sanitarnih proizvodov, to pa še poslabšuje obdavčitev sanitarnih proizvodov v EU, ki temelji na spolu; ker sramota, nelajšane menstrualne bolečine in diskriminacijske tradicije vodijo k osipu v šolah in manjši udeležbi deklet v šoli in žensk na trgu dela; ker obstoječi negativni odnos in miti okoli menstruacije vplivajo na odločitve o reproduktivnem zdravju; ker lahko razumevanje povezav med menstrualno higieno in obolevnostjo mater, smrtnostjo in neplodnostjo, spolno prenosljivimi okužbami/HIV ter rakom materničnega vratu podpre zgodnje odkrivanje in rešuje življenja;

| T. | ker ima sodobna kontracepcija ključno vlogo pri doseganju enakosti spolov in preprečevanju nezaželenihh nosečnosti, pa tudi pri uresničevanju pravice posameznikov do sprejemanja odločitev o svoji družini s proaktivnim in odgovornim načrtovanjem števila otrok, pravega trenutka zanje in razmika med njimi; ker nekatere metode sodobne kontracepcije prav tako zmanjšujejo pojav okužb z virusom HIV in spolno prenosljivih okužb; ker dostop do sodobne kontracepcije še vedno ovirajo praktične, finančne, družbene in kulturne prepreke, vključno z miti v zvezi s kontracepcijo, zastarelim odnosom do spolnosti žensk in kontracepcije ter stereotipnim dojemanjem, da so ženske edine odgovorne za kontracepcijo; |
| --- | --- |

T.

ker ima sodobna kontracepcija ključno vlogo pri doseganju enakosti spolov in preprečevanju nezaželenihh nosečnosti, pa tudi pri uresničevanju pravice posameznikov do sprejemanja odločitev o svoji družini s proaktivnim in odgovornim načrtovanjem števila otrok, pravega trenutka zanje in razmika med njimi; ker nekatere metode sodobne kontracepcije prav tako zmanjšujejo pojav okužb z virusom HIV in spolno prenosljivih okužb; ker dostop do sodobne kontracepcije še vedno ovirajo praktične, finančne, družbene in kulturne prepreke, vključno z miti v zvezi s kontracepcijo, zastarelim odnosom do spolnosti žensk in kontracepcije ter stereotipnim dojemanjem, da so ženske edine odgovorne za kontracepcijo;

| U. | ker zakoni o splavu temeljijo na nacionalni zakonodaji; ker tudi kadar je splav pravno dovoljen, pogosto obstajajo številne pravne, kvazipravne in neformalne ovire za dostop do splava, vključno z omejenimi časovnimi obdobji in razlogi zanj; zdravniško neupravičene čakalne dobe; pomanjkanje usposobljenih in voljnih zdravstvenih delavcev; ter odtegovanje zdravstvene oskrbe na podlagi osebnih prepričanj, pristranskega in obveznega svetovanja, namernih dezinformacij ali pogojenosti z dovoljenjem tretjih oseb, medicinsko nepotrebnih preiskav, zahtev v zvezi s stisko, s tem povezanih stroškov in neodobritve povračila stroškov; |
| --- | --- |

U.

ker zakoni o splavu temeljijo na nacionalni zakonodaji; ker tudi kadar je splav pravno dovoljen, pogosto obstajajo številne pravne, kvazipravne in neformalne ovire za dostop do splava, vključno z omejenimi časovnimi obdobji in razlogi zanj; zdravniško neupravičene čakalne dobe; pomanjkanje usposobljenih in voljnih zdravstvenih delavcev; ter odtegovanje zdravstvene oskrbe na podlagi osebnih prepričanj, pristranskega in obveznega svetovanja, namernih dezinformacij ali pogojenosti z dovoljenjem tretjih oseb, medicinsko nepotrebnih preiskav, zahtev v zvezi s stisko, s tem povezanih stroškov in neodobritve povračila stroškov;

| V. | ker imajo nekatere države članice še vedno zelo omejevalne zakone, ki prepovedujejo splav, razen v strogo opredeljenih okoliščinah, zaradi katerih so ženske prisiljene v nezakonit splav, potovanje v tujino ali v to, da donosijo proti svoji volji, kar je kršitev človekovih pravic in oblika nasilja na podlagi spola (16), ki vpliva na pravico žensk in deklet do življenja, telesne in duševne celovitosti, enakosti, nediskriminacije in zdravja, in ker nekatere države članice, v katerih je bil splav legaliziran na zahtevo ali na podlagi splošno sprejetih socialnih razlogov, še vedno ohranjajo posebne kazenske sankcije za opravljanje splava zunaj veljavnih pravnih določb; |
| --- | --- |

V.

ker imajo nekatere države članice še vedno zelo omejevalne zakone, ki prepovedujejo splav, razen v strogo opredeljenih okoliščinah, zaradi katerih so ženske prisiljene v nezakonit splav, potovanje v tujino ali v to, da donosijo proti svoji volji, kar je kršitev človekovih pravic in oblika nasilja na podlagi spola (16), ki vpliva na pravico žensk in deklet do življenja, telesne in duševne celovitosti, enakosti, nediskriminacije in zdravja, in ker nekatere države članice, v katerih je bil splav legaliziran na zahtevo ali na podlagi splošno sprejetih socialnih razlogov, še vedno ohranjajo posebne kazenske sankcije za opravljanje splava zunaj veljavnih pravnih določb;

| W. | ker si več držav članic trenutno prizadeva dodatno omejiti dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic z zelo omejevalnimi zakoni, ki vodijo v diskriminacijo na podlagi spola in negativne posledice za zdravje žensk; |
| --- | --- |

W.

ker si več držav članic trenutno prizadeva dodatno omejiti dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic z zelo omejevalnimi zakoni, ki vodijo v diskriminacijo na podlagi spola in negativne posledice za zdravje žensk;

| X. | ker nasprotniki spolnih in reproduktivnih pravic pogosto izkoriščajo vprašanja, kot so nacionalni interesi ali demografske spremembe, da bi spodkopali spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter tako prispevali k spodkopavanju osebnih svoboščin in načel demokracije; ker morajo vse politike, ki obravnavajo demografske spremembe, temeljiti na pravicah, biti osredotočene na ljudi, prilagojene potrebam in temeljiti na dokazih ter spoštovati spolne in reproduktivne pravice; |
| --- | --- |

X.

ker nasprotniki spolnih in reproduktivnih pravic pogosto izkoriščajo vprašanja, kot so nacionalni interesi ali demografske spremembe, da bi spodkopali spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter tako prispevali k spodkopavanju osebnih svoboščin in načel demokracije; ker morajo vse politike, ki obravnavajo demografske spremembe, temeljiti na pravicah, biti osredotočene na ljudi, prilagojene potrebam in temeljiti na dokazih ter spoštovati spolne in reproduktivne pravice;

| Y. | ker nasprotniki spolnih in reproduktivnih pravic ter avtonomije žensk močno vplivajo na nacionalno zakonodajo in politiko z nazadnjaškimi pobudami v več državah članicah, da bi spodkopali spolno in reproduktivno zdravje ter pravice žensk, kar je ugotovil Parlament v resolucijah o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU ter o pravici splava na Poljskem, Evropski inštitut za enakost spolov pa v svojem poročilu z dne 22. novembra 2019 z naslovom Peking + 25: peti pregled uresničevanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU; ker te pobude in nazadovanje ovirajo uresničevanje človekovih pravic in razvoj držav ter spodkopavajo evropske vrednote in temeljne pravice; |
| --- | --- |

Y.

ker nasprotniki spolnih in reproduktivnih pravic ter avtonomije žensk močno vplivajo na nacionalno zakonodajo in politiko z nazadnjaškimi pobudami v več državah članicah, da bi spodkopali spolno in reproduktivno zdravje ter pravice žensk, kar je ugotovil Parlament v resolucijah o nazadovanju na področju pravic žensk in enakosti spolov v EU ter o pravici splava na Poljskem, Evropski inštitut za enakost spolov pa v svojem poročilu z dne 22. novembra 2019 z naslovom Peking + 25: peti pregled uresničevanja Pekinških izhodišč za ukrepanje v državah članicah EU; ker te pobude in nazadovanje ovirajo uresničevanje človekovih pravic in razvoj držav ter spodkopavajo evropske vrednote in temeljne pravice;

| Z. | ker številna poročila kažejo, da so bile med pandemijo COVID-19 in omejitvijo gibanja storitve spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic omejene in/ali ukinjene (17) ter da je prišlo do motenj pri dostopu do osnovnih zdravstvenih storitev, kot so kontracepcija in splav, testiranje na virus HIV in spolno prenosljive okužbe, dostop do centrov za preprečevanje pohabljanja ženskih spolnih organov in centrov za ozaveščanje ter presejalni pregledi za rak reproduktivnih organov ter spoštljivo zdravstveno varstvo mater, kar je imelo hude posledice za temeljno pravico žensk do telesne neodvisnosti; ker je pandemija COVID-19 pokazala, da je treba povečati odpornost zdravstvenih sistemov na take krize, da bi zagotovili, da bodo storitve, povezane s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, še naprej v celoti na voljo in da bodo zagotovljene pravočasno; |
| --- | --- |

Z.

ker številna poročila kažejo, da so bile med pandemijo COVID-19 in omejitvijo gibanja storitve spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic omejene in/ali ukinjene (17) ter da je prišlo do motenj pri dostopu do osnovnih zdravstvenih storitev, kot so kontracepcija in splav, testiranje na virus HIV in spolno prenosljive okužbe, dostop do centrov za preprečevanje pohabljanja ženskih spolnih organov in centrov za ozaveščanje ter presejalni pregledi za rak reproduktivnih organov ter spoštljivo zdravstveno varstvo mater, kar je imelo hude posledice za temeljno pravico žensk do telesne neodvisnosti; ker je pandemija COVID-19 pokazala, da je treba povečati odpornost zdravstvenih sistemov na take krize, da bi zagotovili, da bodo storitve, povezane s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, še naprej v celoti na voljo in da bodo zagotovljene pravočasno;

| AA. | ker vztrajno prihaja do prizadevanj, da bi zdravstveno krizo zaradi covida-19 uporabili kot izgovor za sprejetje ukrepov za nadaljnje omejevanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic (18), ki vodi v prerazporeditev sredstev; ker ima to obsežne in dolgoročne negativne posledice za uveljavljanje temeljne pravice do zdravja, na enakost spolov in boj proti diskriminaciji in nasilju na podlagi spola ter ogroža dobro počutje, zdravje in življenje žensk in deklet; |
| --- | --- |

AA.

ker vztrajno prihaja do prizadevanj, da bi zdravstveno krizo zaradi covida-19 uporabili kot izgovor za sprejetje ukrepov za nadaljnje omejevanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic (18), ki vodi v prerazporeditev sredstev; ker ima to obsežne in dolgoročne negativne posledice za uveljavljanje temeljne pravice do zdravja, na enakost spolov in boj proti diskriminaciji in nasilju na podlagi spola ter ogroža dobro počutje, zdravje in življenje žensk in deklet;

| AB. | ker se marginalizirane osebe in skupine, vključno z rasnimi, etničnimi in verskimi manjšinami, migranti, ljudmi iz prikrajšanih socialno-ekonomskih okolij, osebami brez zdravstvenega zavarovanja, osebami, ki živijo na podeželju, invalidi, osebami LGBTIQ in žrtvami nasilja, pogosto soočajo z dodatnimi ovirami, presečno diskriminacijo in nasiljem pri dostopu do zdravstvenega varstva, in sicer zaradi zakonov in politik, ki omogočajo prisilne prakse spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva, ter nezmožnosti zagotavljanja razumne prilagoditve dostopa do kakovostne oskrbe in informacij; ker ni dovolj konkretnih podatkov o porodnem nasilju nad rasno diskriminiranimi ženskami v Evropi; ker zaradi te diskriminacije prihaja do višje stopnje umrljivosti in obolevnosti mater (na primer med temnopoltimi ženskami), večjega tveganja zlorab in nasilja (pri invalidkah), pomanjkanja dostopa do informacij ter splošne krivice in neenakosti pri dostopu do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

AB.

ker se marginalizirane osebe in skupine, vključno z rasnimi, etničnimi in verskimi manjšinami, migranti, ljudmi iz prikrajšanih socialno-ekonomskih okolij, osebami brez zdravstvenega zavarovanja, osebami, ki živijo na podeželju, invalidi, osebami LGBTIQ in žrtvami nasilja, pogosto soočajo z dodatnimi ovirami, presečno diskriminacijo in nasiljem pri dostopu do zdravstvenega varstva, in sicer zaradi zakonov in politik, ki omogočajo prisilne prakse spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva, ter nezmožnosti zagotavljanja razumne prilagoditve dostopa do kakovostne oskrbe in informacij; ker ni dovolj konkretnih podatkov o porodnem nasilju nad rasno diskriminiranimi ženskami v Evropi; ker zaradi te diskriminacije prihaja do višje stopnje umrljivosti in obolevnosti mater (na primer med temnopoltimi ženskami), večjega tveganja zlorab in nasilja (pri invalidkah), pomanjkanja dostopa do informacij ter splošne krivice in neenakosti pri dostopu do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic;

| AC. | ker neplodnost in zmanjšana plodnost prizadeneta vsakega šestega prebivalca Evrope in sta svetovno javnozdravstveno vprašanje; ker je treba zmanjšati neenakosti pri dostopu do informacij o plodnosti in zdravljenju neplodnosti ter prepovedati diskriminacijo na podlagi spola, spolne usmerjenosti, zdravja ali zakonskega stanu; |
| --- | --- |

AC.

ker neplodnost in zmanjšana plodnost prizadeneta vsakega šestega prebivalca Evrope in sta svetovno javnozdravstveno vprašanje; ker je treba zmanjšati neenakosti pri dostopu do informacij o plodnosti in zdravljenju neplodnosti ter prepovedati diskriminacijo na podlagi spola, spolne usmerjenosti, zdravja ali zakonskega stanu;

| AD. | ker je v skladu z Listino o temeljih pravicah, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice spolno in reproduktivno zdravje žensk sestavni del človekovih pravic, vključno s pravico do življenja in dostojanstva, varovanja pred nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem, pravico do zdravstvenega varstva, zasebnosti in izobraževanja ter prepovedjo diskriminacije; |
| --- | --- |

AD.

ker je v skladu z Listino o temeljih pravicah, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice spolno in reproduktivno zdravje žensk sestavni del človekovih pravic, vključno s pravico do življenja in dostojanstva, varovanja pred nečloveškim ali poniževalnim ravnanjem, pravico do zdravstvenega varstva, zasebnosti in izobraževanja ter prepovedjo diskriminacije;

| AE. | ker je Evropski parlament obravnaval spolno in reproduktivno zdravje in pravice v svojem stališču, sprejetem v prvi obravnavi dne 13. novembra 2020, o programu za ukrepe Unije na področju zdravja za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: program EU za zdravje), da bi zagotovil pravočasen dostop do blaga, potrebnega za varno zagotavljanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic (na primer zdravil, kontracepcijskih sredstev in medicinske opreme); |
| --- | --- |

AE.

ker je Evropski parlament obravnaval spolno in reproduktivno zdravje in pravice v svojem stališču, sprejetem v prvi obravnavi dne 13. novembra 2020, o programu za ukrepe Unije na področju zdravja za obdobje 2021–2027 (v nadaljnjem besedilu: program EU za zdravje), da bi zagotovil pravočasen dostop do blaga, potrebnega za varno zagotavljanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic (na primer zdravil, kontracepcijskih sredstev in medicinske opreme);

| AF. | ker se mladostniki zaradi pomanjkanja storitev, ki bi bile njim prijazne, pogosto srečujejo z ovirami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

AF.

ker se mladostniki zaradi pomanjkanja storitev, ki bi bile njim prijazne, pogosto srečujejo z ovirami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic;

| AG. | ker sta EU in OZN začela pobudo Spotlight, s katero želita preprečevati nasilje in spolno nasilje nad ženskami in dekleti in med drugim pomagati izboljšati dostop do spolne vzgoje ter do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja; |
| --- | --- |

AG.

ker sta EU in OZN začela pobudo Spotlight, s katero želita preprečevati nasilje in spolno nasilje nad ženskami in dekleti in med drugim pomagati izboljšati dostop do spolne vzgoje ter do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja;

| AH. | ker so storitve v zvezi z vodo, sanitarno oskrbo in higieno ključne za spolno in reproduktivno zdravje, vendar so še prepogosto nedostopne, zlasti na oddaljenih območjih; |
| --- | --- |

AH.

ker so storitve v zvezi z vodo, sanitarno oskrbo in higieno ključne za spolno in reproduktivno zdravje, vendar so še prepogosto nedostopne, zlasti na oddaljenih območjih;

Oblikovanje soglasja in obravnavanje izzivov na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic kot izzivov EU

| 1. | v skladu z načelom subsidiarnosti in v skladu z nacionalnimi pristojnostmi države članice poziva, naj varujejo pravico vseh oseb, ne glede na starost, spol, raso, etnično pripadnost, razred, kasto, versko pripadnost in prepričanje, zakonski stan, socialno-ekonomski status, invalidnost, okužbo z virusom HIV (ali drugo spolno prenosljivo okužbo), nacionalno in socialno poreklo, pravni ali priseljenski status, jezik, spolno usmerjenost ali spolno identiteto, da lahko same sprejemajo ozaveščene odločitve glede spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, da jim zagotovijo pravico do telesne nedotakljivosti in nediskriminacije in da se jim omogočijo potrebna sredstva, da bodo lahko vsi uživali spolno in reproduktivno zdravje in pravice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | želi spomniti na zavezanost EU promociji, varstvu in uveljavljanju pravice vsakega posameznika ter vsake ženske in vsakega dekleta, da ima popoln nadzor nad vsem, kar je povezano z njegovo ali njeno spolnostjo ter spolnimi in reproduktivnimi pravicami, ter da o tem odloča svobodno in odgovorno, brez diskriminacije, prisile in nasilja (19); |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva EU, njene organe in agencije, naj v okviru svojih pristojnosti podpirajo in spodbujajo univerzalen in popoln dostop do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, s spodbujanjem enakosti spolov, spoštovanja osebne avtonomije, dostopnosti, ozaveščene izbire, privolitve in spoštovanja, nediskriminacije in nenasilja, ter poziva države članice, naj zagotovijo dostop do celotnega nabora visokokakovostnega, celovitega in dostopnega spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter odpravijo vse pravne, politične, finančne in druge ovire, ki preprečujejo popoln dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic za vse ljudi; pri tem poziva, naj omogočijo in spodbujajo izmenjavo dobrih praks med državami članicami in deležniki o vidikih enakosti spolov na področju zdravja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da so spolno in reproduktivno zdravje in pravice bistveni za enakost spolov, gospodarsko rast in razvoj, zaščito otrok ter odpravo nasilja na podlagi spola, trgovine z ljudmi in revščine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva države članice, naj se spoprimejo z vztrajnimi izzivi pri dostopu do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter naj zagotovijo, da bodo imeli vsi dostop do visokokakovostnih in cenovno dostopnih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, ne glede na njihov socialno-ekonomski položaj, da ne bo nihče zapostavljen, ker ne bi mogel uveljavljati svoje pravice do zdravja; |
| --- | --- |

5.

| 6. | je seznanjen s pomenom javnih informacij o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah; opozarja, da morajo vse politike, ki se nanašajo na spolno in reproduktivno zdravje in pravice, temeljiti na zanesljivih in objektivnih dokazih organizacij, kot so Svetovna zdravstvena organizacija, druge agencije OZN in Svet Evrope; |
| --- | --- |

6.

| 7. | potrjuje poziv komisarja Sveta Evrope za človekove pravice državam članicam (20), naj zagotovijo zadostna proračunska sredstva za spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter razpoložljivost ustreznih človeških virov in potrebnega blaga na vseh ravneh zdravstvenega sistema, tako v mestih kot na podeželju, opredelijo in odpravijo pravne, politične in finančne ovire, ki onemogočajo dostop do kakovostne oskrbe na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, ter vključijo storitve spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v obstoječe sisteme javnega zdravstvenega zavarovanja, subvencioniranja ali povračila stroškov, da bi dosegli splošno zdravstveno varstvo; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opozarja na stališča, ki jih je potrdil Odbor ministrov Sveta Evrope, v katerih priporoča, da bi moralo biti zdravstveno varstvo za transspolne osebe, kot sta hormonsko zdravljenje in operacije, dostopno in da bi morali biti stroški povrnjeni iz javnih sistemov zdravstvenega zavarovanja (21); |
| --- | --- |

8.

Spolno in reproduktivno zdravje kot bistven element dobrega zdravja

| 9. | poziva države članice, naj vzpostavijo učinkovite strategije in programe spremljanja, s katerimi bodo zagotavljale uživanje in splošni dostop do vseh visokokakovostnih in dostopnih storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, v skladu z mednarodnimi zdravstvenimi standardi, ne glede na finančne, praktične in socialne ovire ter brez diskriminacije, pri čemer je treba posebno pozornost nameniti marginaliziranim skupinam, med drugim ženskam iz etničnih, rasnih in verskih manjšin, migrantkam, ženskam s podeželskih območij in najbolj oddaljenih regij, kjer je neposreden in takojšen dostop do teh storitev onemogočen zaradi geografskih omejitev, invalidkam, ženskam brez zdravstvenega zavarovanja, osebam LGBTI ter žrtvam spolnega nasilja in nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

9.

| 10. | poudarja, da so enakost pri dostopu, kakovost oskrbe in odgovornost v zvezi z zdravstvenim varstvom ter spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami temeljnega pomena za spoštovanje človekovih pravic; poudarja tudi, da morajo biti storitve, blago in ustanove odzivne na zahteve glede spola in življenjskega stila ter spoštovati zaupnost in ozaveščeno privolitev; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poziva Komisijo in države članice, naj sistematično zbirajo zanesljive podatke o enakosti, razčlenjene po različnih podlagah, vključno s spolom, starostjo, rasno in etnično pripadnostjo ter spolno usmerjenostjo, kulturnim in socialno-ekonomskim ozadjem, ter statistične podatke o vseh storitvah spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, pridobljene na anonimni podlagi, da bi odkrili in odpravili morebitne razlike v rezultatih zagotavljanja oskrbe na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poziva Komisijo, naj povsem izkoristi svoje pristojnosti na področju zdravstvene politike in zagotovi podporo državam članicam pri zagotavljanju splošnega dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v okviru programa EU za zdravje za obdobje 2021–2027; pri spodbujanju obveščanja in izobraževanja o zdravju; pri izboljševanju nacionalnih zdravstvenih sistemov in navzgor usmerjene konvergence standardov, da bi zmanjšali neenakosti na področju zdravja v državah članicah in med njimi in pri omogočanju izmenjave dobrih praks med državami članicami s področja spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; poziva države članice, naj naredijo napredek v smeri splošnega zdravstvenega varstva, za katerega so spolno in reproduktivno zdravje in pravice bistvenega pomena, po potrebi tudi z uporabo programa EU za zdravje in Evropskega socialnega sklada plus (ESS+); |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da je skozi celoten življenjski cikel potreben pozitiven in proaktiven pristop k zdravstvenemu varstvu, in to z zagotavljanjem splošnega, visokokakovostnega zdravstvenega varstva, podprtega z ustreznimi sredstvi; poudarja, da lahko EU državam članicam zagotovi podporo za celostne in presečne pristope k preprečevanju, diagnosticiranju, zdravljenju in oskrbi ter da lahko podpre tudi ukrepe držav članic za zagotovitev dostopa do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja ter z njimi povezanih zdravil, tudi na svetovnem trgu; poziva k večji uporabi nastajajočih tehnologij za zagotavljanje najsodobnejšega in nastajajočega zdravljenja ter diagnostičnih metod, da bi lahko imeli pacienti polno korist od digitalne revolucije; poudarja, da je treba za spodbujanje teh prednostnih nalog v celoti izkoristiti program Obzorje Evropa in program za digitalno Evropo; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva države članice, naj izboljšajo ozaveščenost žensk o pomenu rednih presejalnih pregledov in zagotovijo, da bodo javne zdravstvene službe izvajale presejalne preglede, kot so mamografija in ultrazvočne preiskave dojk, citološki testi in merjenje kostne gostote; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja pomen, ki ga ima izobraževanje za preprečevanje bolezni; poleg tega poudarja pomen cepljenja pri preprečevanju bolezni, kadar cepivo obstaja; zato poziva države članice in Komisijo, naj razširijo nakup cepiv EU za boj proti covidu-19 na nakup cepiva proti humanemu papilomavirusu (HPV) in zagotovijo, da bo imel do njega dostop vsak v Evropi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opozarja, da je treba vse zdravstvene posege, povezane s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, opraviti na podlagi predhodne, osebne in popolnoma ozaveščene privolitve; poziva države članice, naj se borijo proti ginekološkemu in porodnemu nasilju z izboljšanjem postopkov, ki zagotavljajo spoštovanje prostovoljne privolitve po predhodnem obveščanju in zaščito pred nečloveškim in poniževalnim ravnanjem v zdravstvenih ustanovah, tudi z usposabljanjem zdravstvenih delavcev; poziva Komisijo, naj pri svojih dejavnostih obravnava to specifično obliko nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

16.

| 17. | je globoko zaskrbljen, ker vse prepogosto invalidnim ženskam in dekletom ni omogočen dostop do ustanov, ki se ukvarjajo s spolnim in reproduktivnim zdravjem, da se jim odreka možnost ozaveščene privolitve v zvezi z uporabo kontracepcijskih sredstev in da se celo soočajo s tveganjem prisilne sterilizacije; poziva države članice, naj izvajajo zakonodajne ukrepe za zaščito telesne celovitosti, svobode izbire in samoodločanja v zvezi s spolnim in reproduktivnim življenjem invalidnih oseb; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva države članice, naj nemudoma prepovejo vse oblik diskriminacije rasno diskriminiranih žensk, vključno z etnično segregacijo v zdravstvenih ustanovah, in sprejmejo učinkovite ukrepe za preprečevanje diskriminacije in naj zagotovijo splošen dostop do kakovostnega spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva brez diskriminacije, prisile in zlorabe, ter naj obravnavajo, odpravijo in preprečijo kršitve človekovih pravic, ki vplivajo nanje; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ponovno poziva države članice, naj sprejmejo zakonodajo, s katero bodo zagotovile, da interseksualne osebe ne bodo podvržene nenujnemu ali kirurškemu zdravljenju v zgodnjem otroštvu in da bo v celoti spoštovana njihova pravica do telesne nedotakljivosti, samostojnosti, samoodločbe in ozaveščene privolitve; |
| --- | --- |

19.

| 20. | poudarja, da je treba upoštevati posebne zdravstvene potrebe, povezane s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, kot so neplodnost, menopavza in specifični raki reproduktivnih organov; poziva države članice, naj zagotovijo vse potrebne rehabilitacijske storitve in podporne mehanizme, vključno s potrebnim duševnim in telesnim zdravstvenim varstvom, za vse žrtve kršitev spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o prispevku, ki ga imajo programi EU k spodbujanju in podpiranju reproduktivnega zdravja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | želi spomniti na sodbo Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevi A.P., Garçon in Nicot proti Franciji, v kateri je ugotovilo, da država članica tožeči stranki ni zagotovila pravice do spoštovanja zasebnega življenja, ker je zahtevala sterilizacijo preden je privolila v postopek pravnega priznanja spola; opozarja na ugotovitev OZN, da je prisilna sterilizacija kršitev pravice življenja brez mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja (22); obžaluje, da je v nekaterih državah članicah EU sterilizacija še vedno nujen pogoj za dostop do postopka pravnega priznanja spola; poziva države članice, naj odpravijo zahtevo po sterilizaciji in zaščitijo pravico transspolnih oseb do samoodločbe (23); |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba upoštevati vpliv okoljskih sprememb, med drugim onesnaževanja vode in zraka ter povečane porabe kemikalij, na spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter plodnost; poziva, naj se to vprašanje dodatno preuči v okviru programa Obzorje Evropa in obravnava v okviru evropskega zelenega dogovora; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja pomen ponudnikov storitev spolnega in reproduktivnega zdravja pri zagotavljanju celovitega nabora storitev na tem področju, vključno s telesnim in duševnim zdravjem; spodbuja države članice, naj pri načrtovanju splošnega zdravstvenega varstva upoštevajo svoje edinstvene okoliščine; |
| --- | --- |

23.

| a) | Splošen dostop do varnih, pravičnih in krožnih menstrualnih izdelkov |
| --- | --- |

a)

Splošen dostop do varnih, pravičnih in krožnih menstrualnih izdelkov

| 24. | poziva države članice, naj spodbujajo široko razpoložljivost menstrualnih izdelkov brez toksinov, ki jih je mogoče večkrat uporabiti, zlasti v velikih maloprodajnih trgovinah in lekarnah po vsej državi (v vsaj enakem deležu kot so v prodaji izdelki za enkratno uporabo), skupaj z ukrepi ozaveščanja o koristih menstrualnih izdelkov, ki jih je mogoče večkrat uporabiti, v primerjavi s tistimi za enkratno uporabo; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poudarja negativne učinke, ki ga ima tako imenovani „davek na tampone“ na enakost spolov; vse države članice poziva, naj ukinejo t. i. „davek na tampone in higienske vložke“, in sicer naj izrabijo prožnost, ki jo uvaja direktiva o DDV, ter za tovrstne nepogrešljive osnovne dobrine uporabijo oprostitve ali ničelne stopnje DDV; |
| --- | --- |

25.

| b) | Celovita spolna vzgoja koristi mladim |
| --- | --- |

b)

Celovita spolna vzgoja koristi mladim

| 26. | poziva države članice, naj brez diskriminacije na kakršni koli podlagi zagotovijo splošen dostop do znanstveno točne, na dokazih temelječe, starosti primerne, neobsojajoče in celovite spolne vzgoje in informacij za vse osnovnošolske in srednješolske otroke, pa tudi za otroke, ki se ne šolajo, v skladu s standardi Svetovne zdravstvene organizacije za spolno vzgojo in njenim akcijskim načrtom za spolno in reproduktivno zdravje; poziva države članice, naj zagotovijo celovito izobraževanje o menstruaciji in kako je povezana s spolnostjo in plodnostjo; poziva države članice, naj vzpostavijo mladim prijazne storitve, ki bodo dobro razvite, dobro financirane in dostopne, uvedejo usposabljanje učiteljev in zagotovijo sredstva za ustrezno delovanje podpornih pisarn in centrov za zdravstveno vzgojo; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da je sta izobraževanje in obveščanje o spolnem in reproduktivnem eden od glavnih instrumentov za izpolnitev zavez, danih ob 25. obletnici mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD25), in sicer da bi dosegli ničelno stopnjo neizpolnjenih potreb po načrtovanju družine, smrti mater, ki jih je mogoče preprečiti, ter nasilja na podlagi spola in praks, ki so škodljive za ženske, dekleta in mlade; poudarja, da lahko izobraževanje in obveščanje o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah pomembno prispevata k zmanjšanju spolnega nasilja in nadlegovanja, kar dopolnjujejo financiranje in projekti EU, ki krepijo sodelovanje in usklajevanje politik javnega zdravja, ter razvoj in širjenje dobrih praks; poudarja pomen celovite in starosti primerne spolne vzgoje, vzgoje o odnosih ter informacij o spolnosti, pa tudi njihov pomen za načrtovanje družine in dostop do reproduktivnega zdravja kot tudi njihove posledice za nenamerne nosečnosti in bolezni, povezane s spolnim in reproduktivnim zdravjem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja, da so stereotipi in tabuji v zvezi z menstruacijo še vedno zelo razširjeni v naših družbah in da lahko upočasnijo diagnosticiranje bolezni, kot je endometrioza, za katero je treba povprečno osem let, da jo ugotovijo, in to kljub temu da prizadene vsako deseto žensko v rodni dobi, da je glavni vzrok za neplodnost žensk in da povzroča kronične medenične bolečine, ter za katero ni zdravila; poziva države članice, naj zagotovijo celovito in znanstveno natančno izobraževanje o menstruaciji, izboljšajo ozaveščenost in začnejo obsežne informacijske kampanje o endometriozi, namenjene javnosti, zdravstvenim delavcem in zakonodajalcem; poziva države članice, naj vsem otrokom zagotovijo dostop do izobraževalnih programov o menstrualnem ciklu, da se bodo lahko tiste, ki imajo menstruacijo, ozaveščeno odločale o svojih menstrualnih ciklih in telesih; poziva države članice, naj se nujno spoprimejo z menstrualno revščino in zagotovijo, da bodo brezplačni higienski izdelki na voljo vsem, ki jih rabijo; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva države članice, naj se borijo proti širjenju diskriminatornih in nevarnih napačnih informacij o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah, saj ogrožajo vse osebe, zlasti ženske, osebe LGBTI in mlade; priznava, da imajo mediji, družbeni mediji, javne informacijske ustanove in drugi deležniki vlogo pri zagotavljanju točnih in znanstveno utemeljenih informacije, ter jih poziva, naj iz svojih programov, gradiva in dejavnosti odstranijo dezinformacije in napačne informacije o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah; poziva države članice, naj oblikujejo starosti primerne celovite učne načrte o spolnosti in odnosih ter upoštevajo, da je treba pri posredovanju informacij odražati raznolikost spolnih usmerjenosti, spolne identitete, spolnega izraza in značilnosti, da bi preprečili napačne informacije, ki temeljijo na stereotipih ali predsodkih, ter povečali zaščito pravice do reproduktivnega zdravja prek storitev javnega zdravstva; |
| --- | --- |

29.

| c) | Sodobna kontracepcija kot strategija za doseganje enakosti spolov |
| --- | --- |

c)

Sodobna kontracepcija kot strategija za doseganje enakosti spolov

| 30. | poziva države članice, naj zagotovijo splošen dostop do nabora visokokakovostnih in dostopnih sodobnih kontracepcijskih metod in potrebščin, svetovanja pri načrtovanju družine in informacij o kontracepciji za vse, odpravijo vse ovire za dostop do kontracepcije, kot so finančne in socialne ovire, ter zagotovijo, da bodo na voljo zdravniški nasveti in posvetovanja z zdravstvenimi delavci, tako da bo vsem omogočeno, da izberejo tisto metodo kontracepcije, ki jim najbolj ustreza, ter s tem zaščitijo temeljno pravico do zdravja in pravico do izbire; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva države članice, naj zagotovijo dostop do sodobne, učinkovite in dostopne kontracepcije, pri čemer naj upoštevajo dolgoročno stopnjo uspešnosti; poziva države članice k ugotovitvi, da bi bilo treba razširiti ta dostop na vse ljudi v rodni dobi; poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vse zdravstvene storitve nudile ustrezno redno zdravstveno in psihološko oskrbo, ki bo spodbujala in ščitila vseživljenjsko spolno in reproduktivno zdravje žensk; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opozarja, da so države članice in javni organi odgovorni za to, da zagotavljajo točne informacije o kontracepciji, ki temeljijo na dokazih, ter za oblikovanje strategij za premagovanje in odpravljanje ovir, mitov, stigmatizacije in napačnih predstav; poziva države članice, naj uvedejo programe in kampanje ozaveščanja o sodobnih izbirah kontracepcijskih sredstev in o vseh kontracepcijskih sredstvih ter naj zagotovijo izvajanje visokokakovostnih sodobnih kontracepcijskih storitev in svetovanje zdravstvenim delavcem, vključno z nujno kontracepcijo brez recepta, v skladu s standardi Svetovne zdravstvene organizacije, ki jo zdravniki v nekaterih državah pogosto zavračajo zaradi osebnih prepričanj; |
| --- | --- |

32.

| d) | Varno in zakonito opravljanje splava in oskrba po njem, ki temelji na zdravju in pravicah žensk |
| --- | --- |

d)

Varno in zakonito opravljanje splava in oskrba po njem, ki temelji na zdravju in pravicah žensk

| 33. | ponovno poudarja, da mora biti splav vedno prostovoljna odločitev, ki temelji na zahtevi osebe in njeni svobodni volji, v skladu z medicinskimi standardi, ki temeljijo na smernicah Svetovne zdravstvene organizacije, in poziva države članice, naj zagotovijo možnost varnega in zakonitega splava, ter spoštovanje pravice do svobode, zasebnosti in najboljše možne zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva države članice, naj dekriminalizirajo splav, odstranijo ovire za zakonit splav in se bojujejo proti tem oviram ter opozarja, da so odgovorne za to, da ženskam zagotovijo dostop do pravic, ki jim pripadajo po zakonu; poziva države članice, naj izboljšajo obstoječe metode in preučijo nove metode za zagotavljanje oskrbe, povezane s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, ter načine za odpravo pomanjkljivosti pri zagotavljanju storitev, ki so se pokazale zaradi covida-19, in naj to storijo za vse, s posebnim poudarkom na najbolj marginaliziranih skupinah; poziva Komisijo, naj z naslednjo zdravstveno strategijo EU spodbuja zaščito spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poziva države članice, naj pregledajo nacionalne zakonske določbe o splavu in jih uskladijo z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic (24) in regionalnimi dobrimi praksami, tako da zagotovijo, da je splav na zahtevo v zgodnji nosečnosti in celo pozneje, če je ogroženo zdravje ali življenje nosečnice, zakonit; opozarja, da je popolna prepoved opravljanja splava ali odrekanje oskrbe po njem oblika nasilja na podlagi spola (25), in poziva države članice, naj spodbujajo dobre prakse na področju zdravstvenega varstva s tem, da vzpostavijo razpoložljive storitve spolnega in reproduktivnega zdravja na primarni ravni zdravstvenega varstva in sisteme napotitve na vse potrebne višje ravni oskrbe; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ugotavlja, da se lahko posamezni zdravniki iz osebnih razlogov sklicujejo na ugovor vesti; vendar poudarja, da možnost posameznika do ugovora vesti ne sme posegati v pravico pacientov do polnega dostopa do zdravstvenega varstva in storitev; poziva države članice in izvajalce zdravstvenih storitev, naj te okoliščine upoštevajo pri zagotavljanju geografske pokritosti s storitvami zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

36.

| 37. | obžaluje, da je v državah članicah včasih običajna praksa, da se zdravnikom in včasih tudi celotnim zdravstvenim ustanovam omogoča, da zaradi ugovora vesti zavrnejo nudenje zdravstvenih storitev in odklonijo opravljanje splava in oskrbe po njem na podlagi vere ali vesti, s tem pa ogrožajo življenje in pravice žensk; ugotavlja, da se ugovor vesti pogosto uporablja tudi v primerih, ko bi lahko zamuda ogrozila pacientkino življenje ali zdravje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da je zaradi možnosti ugovora vesti oviran tudi dostop žensk do prenatalnega presejanja, kar je kršitev njihove pravice do obveščenosti o zarodku, povrhu tega pa v mnogih primerih zmanjšuje možnosti za uspešno zdravljenje med nosečnostjo ali takoj po njej; poziva države članice, naj izvajajo učinkovite regulativne in izvršilne ukrepe, da bi zagotovile, da možnost ugovora vesti ne bo ogrozila pravočasnega dostopa žensk do oskrbe na področju spolnega in reproduktivnega zdravja; |
| --- | --- |

38.

| e) | Dostop do zdravljenja neplodnosti |
| --- | --- |

e)

Dostop do zdravljenja neplodnosti

| 39. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo imele vse osebe v rodni dobi dostop do zdravljenja neplodnosti, ne glede na njihov socialno-ekonomski ali zakonski stan, spolno identiteto ali spolno usmerjenost; poudarja, da je treba kot vprašanje javnega zdravja skrbno preučiti plodnost v EU ter razširjenost neplodnosti in zmanjšane plodnosti, ki sta za številne družine in ljudi težavna in boleča realnost; poziva države članice, naj sprejmejo celosten, na pravicah temelječ, vključujoč in nediskriminatoren pristop k plodnosti, vključno z ukrepi za preprečevanje neplodnosti in zagotavljanje enakega dostopa do storitev za vse osebe v rodni dobi, ter naj v Evropi zagotovijo razpoložljivost in dostopnost oploditve z biomedicinsko pomočjo; |
| --- | --- |

39.

| f) | Materinstvo, nosečnost in nega, povezana s porodom, za vse |
| --- | --- |

f)

Materinstvo, nosečnost in nega, povezana s porodom, za vse

| 40. | poziva države članice, naj sprejmejo ukrepe za zagotovitev nediskriminatornega dostopa do visokokakovostnega, dostopnega, z dokazi podprtega in spoštljivega materinstva, nosečnosti in nege, povezane s porodom, za vse, vključno z babištvom, predporodno, porodno in poporodno oskrbo ter podporo duševnemu zdravju mater, v skladu z veljavnimi standardi in dokazi Svetovne zdravstvene organizacije, ter posledično prenovijo zakone, politike in prakse, ki nekaterim skupinam onemogočajo dostop do materinstva, nosečnosti in nege, povezane s porodom, tudi z odpravo diskriminatornih pravnih in političnih omejitev na podlagi spolne usmerjenosti, spolne identitete, narodne, rasne ali etične pripadnosti in priseljenskega statusa; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva države članice, naj storijo vse, kar je v njihovi moči, da bi zagotovile spoštovanje pravic žensk in njihovega dostojanstva pri porodu, ter naj odločno obsodijo fizično in verbalno zlorabo ter se borijo proti njim, vključno z ginekološkim in porodnim nasiljem, pa tudi proti vsem drugim s tem povezanim oblikam nasilja na podlagi spola v predporodni, porodni in poporodni oskrbi, ki kršijo človekove pravice žensk in bi lahko pomenile oblik nasilja na podlagi spola; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj razvije skupne standarde EU za materinstvo, nosečnost in nego, povezano s porodom, ter olajša izmenjavo dobrih praks med strokovnjaki na tem področju; poziva države članice, naj spodbujajo in zagotovijo, da se bodo izvajalci zdravstvenih storitev usposabljali o človekovih pravicah žensk ter načelih svobodne in ozaveščene privolitve in izbire v materinstvu, med nosečnostjo in nego, povezano s porodom; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opozarja, da je v evropski regiji Svetovne zdravstvene organizacije raven dojenja najnižja na svetu; poudarja, da sta potrebni večja ozaveščenost in obveščenost o koristih dojenja; poziva države članice in Komisijo, naj začnejo zelo odmevne kampanje, ki bodi poudarjale koristi dojenja; |
| --- | --- |

43.

Zagotavljanje storitev spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic med pandemijo covida-19 in v vseh drugih kriznih okoliščinah

| 44. | poudarja, da EU in njene države članice poleg sanitarne krize doživljajo gospodarsko in socialno krizo; poziva države članice, naj v skladu z mednarodnimi standardi na področju človekovih pravic preučijo vpliv covida-19 z vidika spola na zdravje in zagotovijo, da bodo zdravstveni sistemi v vseh okoliščinah nadaljevali z vsemi storitvami na področju spolnega in reproduktivnega zdravja; vztraja, da se je treba zoperstaviti vsem poskusom omejevanja spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic med pandemijo in po njej; nadalje poziva države članice, naj usmerijo dodatna prizadevanja in sredstva za obnovo zdravstvenega sistema, ki bo priznaval, da so spolno in reproduktivno zdravje ter pravice bistvenega pomena za zdravje in dobro počutje vseh ljudi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ugotavlja, da je pandemija covida-19 vplivala na dobavo kontracepcijskih sredstev in dostop do njih, ter ponavlja napovedi sklada OZN za prebivalstvo iz aprila 2020, da približno 47 milijonov žensk v 114 državah z nizkimi in srednjimi dohodki ne bo moglo uporabljati sodobnih kontracepcijskih sredstev, če se bodo omejitve gibanja ali motnje v dobavni verigi nadaljevale še šest mesecev; |
| --- | --- |

45.

| 46. | poziva države članice, naj med pandemijo covida-19 zagotovijo popoln dostop do kontracepcije in s skupnimi prizadevanji preprečijo motnje v proizvodnih in dobavnih verigah; poudarja primere dobre prakse, kot so dostopna kontracepcijska sredstva za vse ženske pod določeno starostjo in/ali teleposvetovanja o dostopu do kontracepcijskih sredstev; |
| --- | --- |

46.

| 47. | obžaluje, da je dostop do varnega in zakonitega splava med pandemijo covida-19 še vedno omejen, in da se pod pretvezo, da gre za manj prednostno storitev, pojavljajo prizadevanja za njegovo popolno prepoved (26); poziva države članice, naj poleg tega uvedejo varen, brezplačen in prilagojen dostop do splava med pandemijo covida-19 in po njej, kot je nujna kontracepcija, ter naj priznajo opravljanje splava za nujni in medicinski postopek, s tem pa zavrnejo tudi vse omejitve pri dostopu do splava; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poudarja negativne posledice pandemije za materinstvo, nosečnost in nego, povezano s porodom, saj se zdravstveni sistemi osredotočajo na boj proti covidu-19, in poudarja, da prihaja do nesprejemljivih sprememb pri zagotavljanju nege med nosečnostjo in porodom, ki ne temeljijo na znanstvenih dokazih, smernicah Svetovne zdravstvene organizacije ali smernicah ustreznih evropskih strokovnih organizacij, in da te spremembe niso sorazmerne z odzivom na pandemijo covida-19 (27); poziva države članice, naj zagotovijo ustrezna sredstva za kakovostno materinstvo, nosečnost in nego, povezano s porodom; |
| --- | --- |

48.

| 49. | poziva države članice, naj med pandemijo covida-19 zagotovijo popoln dostop do zdravljenja neplodnosti in nege na tem področju ter preprečijo motnje pri nudenju zdravljenja neplodnosti, zaradi česar bo manj otrok rojenih z oploditvijo z biomedicinsko pomočjo in nekateri ljudje bodo popolnoma prikrajšani za pravico, da poskušajo imeti otroka; |
| --- | --- |

49.

| 50. | poziva Komisijo, naj v svojem odzivu na zdravstveno politiko obravnava vpliv izrednih razmer, kot je pandemija covida-19, na zdravstvena vprašanja, ki so vezana na spol, kot je dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v EU; nadalje poziva Komisijo, naj prizna, da spolno in reproduktivno zdravje in pravice izhajajo iz temeljnih človekovih pravic in so zato prednostna naloga med sedanjo zdravstveno krizo in po njej, ter naj sprejme vse potrebne ukrepe, tudi s podpiranjem ukrepov držav članic in organizacij civilne družbe, ki delujejo na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, da se zagotovi popoln dostop do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, ob upoštevanju virov, kot sta ESS+ in program za državljane, enakost, pravice in vrednote; |
| --- | --- |

50.

Spolno in reproduktivno zdravje ter pravice kot stebri enakosti spolov, demokracije in odprave nasilja na podlagi spola

| 51. | poziva države članice, naj izvajajo svoje pristojnosti na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic tako, da si prizadevajo za celovito varstvo, spoštovanje in uresničevanje človekovih pravic, zlasti pravice do zdravja v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem ter pravicami, ter naj zagotovijo širok nabor razpoložljivih, dostopnih, zelo kakovostnih in nediskriminatornih storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, ki so na voljo vsem, brez diskriminacije, na primer za zdravljenje neplodnosti in genetskih bolezni z ohranjanjem gamet, ter zagotovijo spoštovanje načela nenazadovanja v skladu z mednarodnim pravom o človekovih pravicah, tudi za osebe, ki morajo potovati v kraj zdravljenja, kot so prebivalci odmaknjenih območij in najbolj oddaljenih regij; obsoja vse poskuse omejevanja dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic z omejevalnimi zakoni; odločno potrjuje, da je onemogočanje dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic oblika nasilja na podlagi spola (28); |
| --- | --- |

51.

| 52. | poziva Svet, naj oblikuje sestavo za enakost spolov, ki bo v okviru enega samega namenskega foruma združevala ministre in državne sekretarje, pristojne za enakost spolov, in bo lahko sprejela konkretne skupne ukrepe za reševanje izzivov na področju ženskih pravic in enakosti spolov, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, in zagotovila, da se o vprašanjih, povezanih z enakostjo spolov, razpravlja na najvišji politični ravni; |
| --- | --- |

52.

| 53. | poudarja zelo škodljive in različne zdravstvene posledice nasilja na podlagi spola, za katerega se je izkazalo, da lahko pusti hude telesne in duševne zdravstvene posledice, vključno z ginekološkimi motnjami in negativnimi posledicami za nosečnost; zato poziva k ustrezni zaščiti in sredstvom za žrtve nasilja v družini, naj se sredstva povečajo ter sprejmejo učinkoviti ukrepi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poudarja, da obstaja več povezav med prostitucijo in trgovino z ljudmi, ter priznava, da prostitucija, tako v EU kot po svetu, spodbuja trgovino z ranljivimi ženskami in mladoletniki; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva komisarko za demokracijo in demografijo, naj pri reševanju demografskih izzivov v EU uporabi pristop, ki temelji na dokazih in človekovih pravicah, ter naj zagotovi, da lahko vsak prebivalec EU, tudi tisti, ki živijo na bolj odmaknjenih območjih, kot so najbolj oddaljene regije, v celoti uresniči svoje pravice na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, ter ugotovi, kdo so tisti, ki spolno in reproduktivno zdravje in pravice izkoriščajo za spodkopavanje vrednot in demokratičnih načel EU, ter se bori proti njim; |
| --- | --- |

55.

| 56. | poziva komisarko za zdravje in varnost hrane, naj omogoči in spodbuja zaščito spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic kot bistvenega dela uresničevanja pravice do zdravja, varnosti in enakosti spolov; naj v EU spremlja in spodbuja celovito izvajanje cilja trajnostnega razvoja št. 3, vključno s ciljem št. 3.7, z uporabo globalnega okvira kazalnikov OZN; naj omogoči, da se v partnerstvu z državami članicami zbirajo sistematični, primerljivi in razčlenjeni podatki ter izvajajo študije za boljše merjenje neenakosti spolov na področju zdravja in neizpolnjenih potreb pri dostopu do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja v EU s presečnim vidikom; naj spodbuja obveščanje in izobraževanje o zdravju, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem; naj podpre navzgor usmerjeno konvergenco standardov in politik zdravstvenega varstva, da bi se zmanjšale neenakosti na področju zdravja v državah članicah in med njimi, ter naj glede na dobrodošlo vključitev storitev spolnega in reproduktivnega zdravja v program EU za zdravje podpre ukrepe držav članic in organizacij civilne družbe na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, da bi se prek programa dosegel dostop do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja; poudarja, da je treba močno povečati naložbe v vse storitve, zlasti v zdravstveno varstvo, da bi prispevali k neodvisnosti, enakosti in emancipaciji žensk; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva komisarko za enakost, naj omogoči in spodbuja zaščito spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic ter jih vključi v izvajanje strategije EU za enakost spolov in strategije EU za enakost oseb LGBTIQ; naj ostro obsodi nazadovanje na področju ženskih pravic in pripravi konkretne ukrepe za boj proti temu pojavu; naj prizna neločljivo povezavo med uresničevanjem pravic na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, doseganjem enakosti spolov in bojem proti nasilju na podlagi spola ter naj spremlja in spodbuja celovito izvajanje v EU cilja trajnostnega razvoja št. 5, vključno s ciljem št. 5.6; naj uspešno vključi načelo enakosti spolov v vse politike EU; naj podpira dejavnosti organizacij civilne družbe na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; naj omogoči in spodbuja izmenjavo najboljših praks med državami članicami in deležniki o vidikih enakosti spolov na področju zdravja, vključno s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, ter naj spodbuja sinergije med programom EU za zdravje in strategijo EU za enakost spolov; poudarja, da bi moralo biti v program EU za zdravje vključeno načelo enakosti spolov, upoštevati bi bilo treba predsodke v zvezi s spolom in razviti pristop k ozaveščenosti o boleznih, presejalnem testiranju, diagnosticiranju in zdravljenju, ki bi upošteval razlike v spolu; poudarja tudi, da bi morala vsaka strategija za enakost obravnavati vse oblike nasilja na podlagi spola, vključno z nazadovanjem na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic žensk ter kršenjem teh pravic; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva komisarko za mednarodna partnerstva, naj podpre evropsko soglasje o razvoju in cilje trajnostnega razvoja, zlasti cilje št. 3.7, št. 5.6 in št. 16, da se zagotovi, da bodo spolno in reproduktivno zdravje in pravice še naprej razvojna prednostna naloga v vseh zunanjih dejavnostih in odnosih EU; pozdravlja zavezanost k spodbujanju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v novem akcijskem načrtu za enakost spolov III in poziva komisarko za mednarodna partnerstva, naj predlaga konkretne ukrepe za uresničitev tega cilja; poudarja, da mora v svoji razvojni politiki dati prednost odpravi vseh ovir za dostop do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva komisarja za spodbujanje evropskega načina življenja, naj zagotovi, da se bo novi posebni odposlanec za svobodo veroizpovedi in prepričanja posvetil pristopu, ki temelji na človekovih pravicah, da se bodo spoštovali spolno in reproduktivno zdravje ter pravice in bo zavezan skupnim prizadevanjem, da se vsem v EU in po svetu zagotovi pravica do zdravja, brez kakršne koli diskriminacije; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva komisarja za krizno upravljanje, naj se v odzivanje EU in držav članic na potrebe po humanitarni pomoči vključi vidik enakosti spolov ter vidik spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, saj je dostop do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva osnovna potreba ljudi v okolju, kjer je potrebna humanitarna pomoč; |
| --- | --- |

60.

| 61. | poziva k takojšnji odpravi škodljivih praks, kot so pohabljanje ženskih spolnih organov ter zgodnje in prisilne poroke otrok; poudarja, da je zgodnja in prisilna poroka otroka kršitev človekovih pravic ter da so pri tem dekleta pogosto žrtve nasilja, diskriminacije in zlorab; je izredno zaskrbljen, ker je bilo več kot 200 milijonov deklet in žensk po svetu žrtev nasilne pohabe spolnih organov, zelo zaskrbljujoče je tudi, da zaradi covida-19 prihaja do zamud ali prekinitev pri izvajanju programov za ozaveščanje in izobraževanje skupnosti o škodljivih praksah na svetovni ravni, kar naj bi po ocenah povzročilo dva milijona več primerov pohabljanja ženskih spolnih organov in 13 milijonov več porok otrok v primerjavi z ocenami pred pandemijo; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poziva, naj se omogoči neoviran dostop do telesne in psihološke nege, ki bi jo nudilo medkulturno uvidevno in usposobljeno osebje; poziva vse države EU, naj ratificirajo Istanbulsko konvencijo; poziva Komisijo, naj preuči sinergijo med notranjimi in zunanjimi programi EU, da bi zagotovila usklajen dolgoročen pristop k odpravi pohabljanja ženskih spolnih organov v EU in zunaj nje; ponovno poziva, naj se ukrepi za preprečevanje te prakse vključijo v vsa področja politike, zlasti v področje zdravja, azila, izobraževanja in zaposlovanja, ter v dialoge o sodelovanju in človekovih pravicah s tretjimi državami; |
| --- | --- |

62.

| 63. | želi spomniti, da so tudi dekleta, ki živijo v EU, med obiskom izvorne države, predvsem obiskom družine, v nevarnosti, da jim pohabijo spolne organe; meni, da je pomembno, da vse države članice, vključno z regionalnimi in lokalnimi upravami, izmenjujejo primere dobre prakse glede protokolov za preprečevanje pohabljanja spolnih organov pri dekletih, ki potujejo v države ali regije, kjer je ta praksa zelo razširjena; poziva vse države članice EU, ki tega še niso storile, naj sprejmejo namensko kazensko zakonodajo o pohabljanju ženskih spolnih organov, da bodo lahko to kaznivo dejanje učinkoviteje preganjale, kadar je storjeno zunaj njihovega ozemlja; |
| --- | --- |

63.

| 64. | poziva Unijo, naj v partnerskih državah podpre zdravstvene centre in centre za načrtovanje družine, da omogoči izmenjavo informacij in odpravo tabujev v zvezi z menstruacijo, spolnostjo in spočetjem ter da se čim več mladih moških pritegne v boj proti stereotipom in tabujem; poudarja, da je treba v državah v razvoju izboljšati razpoložljivost kontracepcije, zlasti za mladostnice, ki so bolj izpostavljene zapletom v primeru nosečnosti; potrjuje, da imajo vse ženske in dekleta pravico, da svobodno in ozaveščeno odločajo o svojem spolnem in reproduktivnem zdravju in življenju; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva, naj se dekleta in ženske vključijo v izobraževanje, saj je to nepogrešljivo sredstvo za krepitev njihovega socialnega in ekonomskega položaja; poziva, naj se prepreči, da bi dekleta med menstruacijo izostajala iz šole, naj se poskrbi za boljšo menstrualno higieno v šolah, zlasti z izboljšanjem storitev v zvezi z vodo, sanitarno oskrbo in higieno, ter za boj proti stigmatizaciji; poudarja, da je treba v šolah zagotoviti dostop do ustrezne infrastrukture za vodo, sanitarno oskrbo in higieno, da se zagotovi spolno in reproduktivno zdravje v zvezi s kontracepcijo, nosečnostjo, porodom, splavom, spolno prenosljivimi boleznimi ali menstrualno higieno; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva, naj se komunikacijska sredstva, kot so radio, televizija in telefon, in digitalna orodja, zlasti družbena omrežja in sporočilne storitve, izkoristijo za boljši dostop mladih do spolne vzgoje, zlasti za ozaveščanje o spolno prenosljivih boleznih in tveganjih, povezanih s prezgodnjo nosečnostjo; meni, da bi se bilo zato treba boriti tudi proti neenakosti spolov pri dostopanju do digitalnih storitev ter proti spletnemu nadlegovanju in nasilju nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poziva, naj se zaradi hudega vpliva pandemije covida-19 na ženske in dekleta v državah v razvoju v akcijskem načrtu EU za enakost spolov III (GAP III) več pozornosti nameni tematskemu področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic; poudarja, da je treba bolj ozaveščati, da ima vsak človek pravico do popolnega nadzora nad svojo spolnostjo ter spolnim in reproduktivnim zdravjem ter da o tem svobodno in odgovorno odloča; |
| --- | --- |

67.

| 68. | poziva države članice EU, naj se zavežejo ciljem akcijskega načrta EU za enakost spolov III, zlasti na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; poziva EU in države članice, naj pripravijo nacionalne izvedbene načrte, ki bodo dajali prednost spolnemu in reproduktivnemu zdravju ter pravicam, za kar naj uporabijo merljive kazalnike in vključijo tudi mehanizme spremljanja; poziva delegacije EU, naj pri izvajanju akcijskega načrta EU za enakost spolov III dajo prednost ukrepom v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami; |
| --- | --- |

68.

| 69. | poziva EU in države članice, naj v svoji politiki razvojnega sodelovanja in instrumentov za zunanje delovanje, kakršen je instrument za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje, zagotovijo ustrezno in namensko financiranje za spolno in reproduktivno zdravje in pravice; glede tega poziva Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje in države članice, naj spolno in reproduktivno zdravje in pravice uvrstijo med prednostne naloge pri načrtovanju programov EU, tudi ko načrtujejo skupne programe; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poudarja, da je nujno zagotoviti, da politika razvojnega sodelovanja zajame tudi organizacije civilne družbe, ki so neposredno vključene v varstvo spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v državah v razvoju; |
| --- | --- |

70.

| 71. | meni, da mora EU vse partnerske države spodbujati, naj v nacionalne strategije in programe javnega zdravja vključijo tudi storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; z zaskrbljenostjo opozarja, da je največ neizpolnjenih potreb po storitvah spolnega in reproduktivnega zdravja med mladostniki, neporočenimi osebami, osebami LGBTIQ, invalidi, pripadniki manjšin ter revnimi podeželskimi in mestnimi prebivalci; poudarja, da bi bilo treba pri storitvah na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic upoštevati vidik spola, temeljiti morajo na pravicah, biti mladim prijazne in na voljo vsem, ne glede na starost, spol, spolno identiteto ali usmerjenost, rasno pripadnost, družbeni stan, vero, zakonski stan, premožnost, narodnostno ali socialno poreklo ali invalidnost, tudi v okolju, kjer je potrebna humanitarna pomoč, med konflikti in nesrečami; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva države članice, naj se borijo proti diskriminaciji v storitvah na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter naj uporabijo medsektorski pristop, da bodo imele transspolne in cisspolne ženske in dekleta, nebinarne osebe, lezbijke, biseksualne in interseksualne ženske enak dostop do teh storitev; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opozarja, da so ženske in dekleta na kriznih območjih, ki jih prizadenejo konflikti, naravne nesreče ali posledice podnebnih sprememb, še posebej izpostavljene spolnemu nasilju in posilstvu; poziva Evropsko unijo, naj okrepi boj proti uporabi posilstva kot vojnega orožja in žrtvam zagotovi dostop do storitev spolnega in reproduktivnega zdravja; |
| --- | --- |

73.

| 74. | poziva Komisijo, naj odločno obsodi nazadovanje na področju ženskih pravic ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter naj izkoristi vse svoje zmogljivosti, da bi okrepila ukrepe za boj proti temu pojavu; poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo politično podporo zagovornikom človekovih pravic, izvajalcem zdravstvenih storitev, ki si prizadevajo za napredek na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, organizacijam civilne družbe, ki delujejo na področju ženskih pravic ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, ki so ključni akterji v družbah, ki zagotavljajo enakost spolov, in ključnim ponudnikom storitev in informacij na področju spolnega in reproduktivnega zdravja, zlasti tistim, ki delajo v težavnih razmerah v Evropi, ter naj jih stalno spremljajo in jim dodeljujejo zadostno finančno podporo prek programov, ki se že izvajajo, kot je program za državljane, enakost, pravice in vrednote; |
| --- | --- |

74.

| 75. | poziva Komisijo, naj pri pripravi proračuna upošteva vidik spola v vseh instrumentih večletnega finančnega okvira za obdobje 2021–2027, vključno s programom za državljane, enakost, pravice in vrednote, ESS+, instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva Komisijo, naj sprejme konkretne ukrepe za zaščito spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, začenši z določitvijo posebnega odposlanca EU za spolno in reproduktivno zdravje in pravice ter z vključitvijo poglavja o stanju na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic v letno poročilo EU o človekovih pravicah in demokraciji; |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0336.

(2)  UL C 449, 23.12.2020, str. 142.

(3)  UL L 107, 26.3.2021, str. 1.

(4)  Študija – The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period (Vpliv krize zaradi COVID-19 na enakost spolov in obdobje po krizi) – Evropski parlament, generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor C – pravice državljanov in ustavne zadeve, 30. septembra 2020.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0307.

(6)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(7)  UL L 88, 4.4.2011, str. 45.

(8)  UL L 311, 28.11.2001, str. 67.

(9)  UL C 208, 1.6.2021, str. 24.

(10)  UL C 449, 23.12.2020, str. 102.

(11)  UL C 252, 18.7.2018, str. 99.

(12)  UL L 327, 16.12.2003, str. 34.

(13)  Guttmacher -Lancet Commission, Executive Summary on sexual and reproductive health and rights (Povzetek o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah), Lancet, London, 2018, https://www.guttmacher.org/guttmacher-lancet-commission/accelerate-progress-executive-summary

(14)  Urad visokega komisarja Združenih narodov za človekove pravice (OHCHR), Informacijska zbirka o spolnem in reproduktivnem zdravju in pravicah, na voljo na: https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(15)  https://www.who.int/reproductivehealth/topics/infertility/en/

(16)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(17)  Tehnično sporočilo Sklada OZN za prebivalstvo z naslovom Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage (Vpliv pandemije COVID-19 na načrtovanje družine in odpravo nasilja na podlagi spola, pohabljanje ženskih spolovil in poroke otrok), objavljeno 27. aprila 2020, ki ne voljo na: https://www.unfpa.org/sites/default/files/ resource-pdf/COVID-19_impact_brief_for_UNFPA_24_April_2020_1.pdf

(18)  Skupno poročilo evropskega parlamentarnega foruma za spolne in reproduktivne pravice ter evropske mreže Mednarodne zveze za načrtovano starševstvo, op. cit., str. 8.

(19)  Sklepi Sveta z dne 13. julija 2020 o prednostnih nalogah EU v okviru Združenih narodov in za 75. zasedanje Generalne skupščine Združenih narodov, september 2020–september 2021.

(20)  Komisar Sveta Evrope za človekove pravice, Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe (Spolno in reproduktivno zdravje in pravice žensk v Evropi), Komisar Sveta Evrope za človekove pravice, Svet Evrope, 2017, https://www.coe.int/ en/web/commissioner/women-s-sexual-and-reproductive-rights-in-europe.

(21)  Poročilo usmerjevalnega odbora Sveta Evrope za človekove pravice izvajanju priporočila CM/Rec(2010)5 odbora ministrov državam članicam o ukrepih za boj proti diskriminaciji na podlagi spolne usmerjenosti ali spolne identitete, dostopen na https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0

(22)  https://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/HRCouncil/RegularSession/Session22/A.HRC.22.53_English.pdf

(23)  Evropsko sodišče človekovih pravic, zadeva A.P., Garçon in Nicot proti Franciji (vloge št. 79885/12, 52471/13 in 52596/13).

(24)  Svet OZN za človekove pravice, splošna pripomba št. 36(2018), Svet za človekove pravice: Mellet proti Irski, sporočilo št. 2324/2013 (2016) in Whelan proti Irski, sporočilo št. 2425/2014 (2017); Svet za človekove pravice: K. L. proti Peruju, sporočilo št. 1153/2003 (2005) in L. M. R. proti Argentini, sporočilo št. 1608/2007 (2011); Odbor za odpravo diskriminacije žensk (2017), splošno priporočilo št. 35; Odbor OZN za ekonomske, socialne in kulturne pravice, splošna pripomba št. 22; poročilo delovne skupine o vprašanju diskriminacije žensk v zakonodaji in praksi, A/HRC/32/448, 8. april 2016; Skupna izjava o posebnih postopkih OZN, mednarodni dan varnega splava, 28. september 2016; Odbor za odpravo diskriminacije žensk, splošno priporočilo št. 35; Odbor za odpravo diskriminacije žensk, splošno priporočilo št. 30; Odbor za odpravo diskriminacije žensk, L. C. proti Peruju, sporočilo št. 22/2009 (2011).

(25)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(26)  Moreau, C., Shankar M., Glasier, A. in drugi., Abortion regulation in Europe in the era of COVID-19: a spectrum of policy responses (Ureditev splav v Evropi v času covida-19: paleta političnih odzivov), revija BMJ Sexual & Reproductive Health, 22. oktober 2020, dostopen na: https://srh.bmj.com/content/familyplanning/early/2021/02/22/ bmjsrh-2020-200724.full.pdf

(27)  Human Rights in Childbirth, Human Rights Violations in Pregnancy, Birth and Postpartum during the COVID-19 Pandemic, San Francisco, 6. maj 2020, na voljo na: http://humanrightsinchildbirth.org/wp-content/uploads/2020/05/Human-Rights-in-Childbirth-Pregnancy-Birth-and-Postpartum-During-COVID19-Report-May-2020.pdf

(28)  OHCHR, Information Series on Sexual and Reproductive Health and Rights, na voljo na: https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/63

---

P9_TA(2021)0315

25. obletnica Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD25) (vrh v Nairobiju)

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o 25. obletnici Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD25) (vrh v Nairobiju) (2019/2850(RSP))

(2022/C 81/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, ki je potekala leta 1994 v Kairu, njenega akcijskega programa in rezultatov poznejših konferenc o pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, ki je potekala leta 1994 v Kairu, njenega akcijskega programa in rezultatov poznejših konferenc o pregledu,

| — | ob upoštevanju 1. načela akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, v katerem je navedeno, da ima vsakdo pravico do svobode in osebne varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 1. načela akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, v katerem je navedeno, da ima vsakdo pravico do svobode in osebne varnosti,

| — | ob upoštevanju izjave iz Nairobija o 25. obletnici Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju z dne 1. novembra 2019 z naslovom „Pospešimo uresničevanje obljube“, pa tudi zavez držav in partnerk ter skupnih akcij, ki so bile napovedane na vrhu v Nairobiju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Nairobija o 25. obletnici Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju z dne 1. novembra 2019 z naslovom „Pospešimo uresničevanje obljube“, pa tudi zavez držav in partnerk ter skupnih akcij, ki so bile napovedane na vrhu v Nairobiju,

| — | ob upoštevanju pekinških izhodišč za ukrepanje in rezultatov poznejših konferenc o pregledu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pekinških izhodišč za ukrepanje in rezultatov poznejših konferenc o pregledu,

| — | ob upoštevanju ottavske izjave o zavezah, ki je bila sprejeta na sedmi Mednarodni konferenci parlamentarnih poslancev o izvajanju Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, ki je potekala 22. in 23. oktobra 2018 v kanadskem mestu Ottawa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ottavske izjave o zavezah, ki je bila sprejeta na sedmi Mednarodni konferenci parlamentarnih poslancev o izvajanju Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju, ki je potekala 22. in 23. oktobra 2018 v kanadskem mestu Ottawa,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov 5. oktobra 1999 o 21. posebnem zasedanju generalne skupščine OZN z namenom splošnega pregleda in ocene izvajanja akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (petletni pregled napredka pri izvajanju akcijskega programa), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja Organizacije združenih narodov 5. oktobra 1999 o 21. posebnem zasedanju generalne skupščine OZN z namenom splošnega pregleda in ocene izvajanja akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (petletni pregled napredka pri izvajanju akcijskega programa),

| — | ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z naslovom „Okvir ukrepov na podlagi akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju po letu 2014“ (globalno poročilo o Mednarodni konferenci o prebivalstvu in razvoju po letu 2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega sekretarja OZN z naslovom „Okvir ukrepov na podlagi akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju po letu 2014“ (globalno poročilo o Mednarodni konferenci o prebivalstvu in razvoju po letu 2014),

| — | ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta septembra 2015 in je začela veljati 1. januarja 2016, ter zlasti ciljev trajnostnega razvoja št. 3 in 5, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju agende za trajnostni razvoj do leta 2030, ki je bila sprejeta septembra 2015 in je začela veljati 1. januarja 2016, ter zlasti ciljev trajnostnega razvoja št. 3 in 5,

| — | ob upoštevanju svetovnega humanitarnega vrha OZN, ki je potekal 23. in 24. maja 2016 v Istanbulu, in temu sledečega poročila generalnega sekretarja OZN (A/70/709), zlasti agende za človeštvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svetovnega humanitarnega vrha OZN, ki je potekal 23. in 24. maja 2016 v Istanbulu, in temu sledečega poročila generalnega sekretarja OZN (A/70/709), zlasti agende za človeštvo,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. maja 2018 o izvajanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2015)0182) – Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 31. maja 2018 o izvajanju skupnega delovnega dokumenta služb Komisije (SWD(2015)0182) – Enakost spolov in krepitev vloge žensk: spreminjanje življenj deklet in žensk prek zunanjih odnosov EU v obdobju 2016–2020 (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2018 z naslovom Zunanji strategiji EU proti zgodnjim porokam in prisilnim porokam naproti – naslednji ukrepi (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2018 z naslovom Zunanji strategiji EU proti zgodnjim porokam in prisilnim porokam naproti – naslednji ukrepi (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2014 o EU in svetovnem razvojnem okviru po letu 2015 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2015 o pripravah na svetovni humanitarni vrh: izzivi in priložnosti za humanitarno pomoč (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. decembra 2015 o pripravah na svetovni humanitarni vrh: izzivi in priložnosti za humanitarno pomoč (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2021 o prihodnjih izzivih na področju pravic žensk v Evropi: več kot 25 let po Pekinški deklaraciji in izhodiščih za ukrepanje (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. februarja 2021 o prihodnjih izzivih na področju pravic žensk v Evropi: več kot 25 let po Pekinški deklaraciji in izhodiščih za ukrepanje (5),

| — | ob upoštevanju poročila Sklada OZN za prebivalstvo o stanju svetovnega prebivalstva iz leta 2019 z naslovom Unfinished Business: the pursuit of rights and choices for all (Nedokončano delo: pravice in izbira za vse), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sklada OZN za prebivalstvo o stanju svetovnega prebivalstva iz leta 2019 z naslovom Unfinished Business: the pursuit of rights and choices for all (Nedokončano delo: pravice in izbira za vse),

| — | ob upoštevanju poročila Euromapping 2018 z naslovom „Vodič o odgovornosti za reproduktivno zdravje, zdravje mater, novorojenčkov in otrok ter načrtovanje družine“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Euromapping 2018 z naslovom „Vodič o odgovornosti za reproduktivno zdravje, zdravje mater, novorojenčkov in otrok ter načrtovanje družine“,

| — | ob upoštevanju analiz pobude Contraception Atlas za leto 2017, 2018 in 2019, v katerih so države razvrščene glede na dostop do kontracepcije in ki osvetljujejo neenakosti v Evropi in dejstvo, da je neizpolnjena potreba po kontracepciji v nekaterih delih Evrope ostala večinoma neopažena; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju analiz pobude Contraception Atlas za leto 2017, 2018 in 2019, v katerih so države razvrščene glede na dostop do kontracepcije in ki osvetljujejo neenakosti v Evropi in dejstvo, da je neizpolnjena potreba po kontracepciji v nekaterih delih Evrope ostala večinoma neopažena;

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2017 in politiki Evropske unije na tem področju (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2018 o letnem poročilu o človekovih pravicah in demokraciji v svetu za leto 2017 in politiki Evropske unije na tem področju (6),

| — | ob upoštevanju evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Svet sprejel 7. marca 2011 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Svet sprejel 7. marca 2011 (7),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o enakosti spolov pri razvoju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 26. maja 2015 o enakosti spolov pri razvoju,

| — | ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov 2021–2025 (GAP III), ki sta ga Komisija visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko objavila 25. novembra 2020 (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju akcijskega načrta EU za enakost spolov 2021–2025 (GAP III), ki sta ga Komisija visoki predstavnik Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko objavila 25. novembra 2020 (JOIN(2020)0017),

| — | ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost), sprejetega maja 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega soglasja o razvoju (Naš svet, naše dostojanstvo, naša prihodnost), sprejetega maja 2017,

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o 25. obletnici Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD25) (vrh v Nairobiju) (O-000020/2021 – B9-0018/2021 in O-000021/2021 – B9-0019/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o 25. obletnici Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD25) (vrh v Nairobiju) (O-000020/2021 – B9-0018/2021 in O-000021/2021 – B9-0019/2021),

| — | ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 136(5) in člena 132(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za razvoj in Odbora za pravice žensk in enakost spolov,

| A. | ker je leta 2019 minilo 25 let, odkar je v Kairu potekala Mednarodna konferenca o prebivalstvu in razvoju, na kateri je 197 vlad sprejelo akcijski program in se s tem na svetovni ravni zavezalo prizadevanju za spolno in reproduktivno zdravje in pravice, v skladu s pekinškimi izhodišči za ukrepanje in samim akcijskim programom, ter doseglo soglasje, da se pravice in dobrobit posameznika postavijo v središče agende za reproduktivno zdravje in demografskega načrtovanja; |
| --- | --- |

A.

ker je leta 2019 minilo 25 let, odkar je v Kairu potekala Mednarodna konferenca o prebivalstvu in razvoju, na kateri je 197 vlad sprejelo akcijski program in se s tem na svetovni ravni zavezalo prizadevanju za spolno in reproduktivno zdravje in pravice, v skladu s pekinškimi izhodišči za ukrepanje in samim akcijskim programom, ter doseglo soglasje, da se pravice in dobrobit posameznika postavijo v središče agende za reproduktivno zdravje in demografskega načrtovanja;

| B. | ker je bilo z akcijskim programom načrtovanje družine umeščeno v kontekst celovitega zdravstvenega varstva na področju reproduktivnega zdravja, poleg tega so bile vlade pozvane, naj zagotovijo dostop do storitev, kot so predporodna in poporodna oskrba, varen porod, zdravljenje neplodnosti, strokovno opravljen splav, kadar je zakonit, obvladovanje posledic nestrokovno opravljenega splava, zdravljenje okužb reproduktivnega trakta in spolno prenosljivih okužb, raka na dojkah in raka reproduktivnega sistema, pa tudi do informacij, izobraževanja in svetovanja o spolnosti, reproduktivnem zdravju in odgovornem starševstvu, ob priznavanju, da bi moralo biti preprečevanje nasilja na podlagi spola in drugih škodljivih praks pomemben del osnovnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo z akcijskim programom načrtovanje družine umeščeno v kontekst celovitega zdravstvenega varstva na področju reproduktivnega zdravja, poleg tega so bile vlade pozvane, naj zagotovijo dostop do storitev, kot so predporodna in poporodna oskrba, varen porod, zdravljenje neplodnosti, strokovno opravljen splav, kadar je zakonit, obvladovanje posledic nestrokovno opravljenega splava, zdravljenje okužb reproduktivnega trakta in spolno prenosljivih okužb, raka na dojkah in raka reproduktivnega sistema, pa tudi do informacij, izobraževanja in svetovanja o spolnosti, reproduktivnem zdravju in odgovornem starševstvu, ob priznavanju, da bi moralo biti preprečevanje nasilja na podlagi spola in drugih škodljivih praks pomemben del osnovnega zdravstvenega varstva;

| C. | ker je v cilju trajnostnega razvoja št. 3 zajeto spolno in reproduktivno zdravje, vštevši umrljivost mater in novorojenčkov ter virus HIV, in ker je v cilju trajnostnega razvoja št. 5 zajeto nasilje na podlagi spola in škodljiva praksa; |
| --- | --- |

C.

ker je v cilju trajnostnega razvoja št. 3 zajeto spolno in reproduktivno zdravje, vštevši umrljivost mater in novorojenčkov ter virus HIV, in ker je v cilju trajnostnega razvoja št. 5 zajeto nasilje na podlagi spola in škodljiva praksa;

| D. | ker je med cilji trajnostnega razvoja tudi univerzalno zdravstveno varstvo, zlasti z zagotavljanjem dostopa do kakovostnih osnovnih zdravstvenih storitev in do varnih, učinkovitih in cenovno dostopnih zdravil in cepiv za vse; ker je zagotavljanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter pravic žensk, in tudi svoboda odločanja o njihovih organih in življenju, osrednji pogoj za doseganje drugih ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

D.

ker je med cilji trajnostnega razvoja tudi univerzalno zdravstveno varstvo, zlasti z zagotavljanjem dostopa do kakovostnih osnovnih zdravstvenih storitev in do varnih, učinkovitih in cenovno dostopnih zdravil in cepiv za vse; ker je zagotavljanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter pravic žensk, in tudi svoboda odločanja o njihovih organih in življenju, osrednji pogoj za doseganje drugih ciljev trajnostnega razvoja;

| E. | ker je 25. obletnica priložnost, da vlade in drugi svetovni akterji potrdijo svojo zavezanost k programu na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, saj so spolno in reproduktivno zdravje in pravice v številnih državah še vedno kratene; ker je akcijski program Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju univerzalen dokument, ki ga je treba izvajati v Evropski uniji in zunaj nje; |
| --- | --- |

E.

ker je 25. obletnica priložnost, da vlade in drugi svetovni akterji potrdijo svojo zavezanost k programu na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, saj so spolno in reproduktivno zdravje in pravice v številnih državah še vedno kratene; ker je akcijski program Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju univerzalen dokument, ki ga je treba izvajati v Evropski uniji in zunaj nje;

| F. | ker svetovno prebivalstvo še nikoli ni tako hitro naraščalo – če bo naraščalo s sedanjo hitrostjo, se bo samo v 35 letih podvojilo; |
| --- | --- |

F.

ker svetovno prebivalstvo še nikoli ni tako hitro naraščalo – če bo naraščalo s sedanjo hitrostjo, se bo samo v 35 letih podvojilo;

| G. | ker bodo prihodnje razvojne možnosti v veliki meri temeljile na demografskih trendih; ker je spodbujanje enakosti spolov, spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic in trajnostne velikosti družin tesno povezano; |
| --- | --- |

G.

ker bodo prihodnje razvojne možnosti v veliki meri temeljile na demografskih trendih; ker je spodbujanje enakosti spolov, spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic in trajnostne velikosti družin tesno povezano;

| H. | ker morajo imeti ženske popoln nadzor nad svojimi telesi, zdravjem in plodnostjo ter možnost, da opredelijo svojo vlogo v družbi, če naj temu strmemu naraščanju števila prebivalstva sledita trajnostna rast in razvoj; |
| --- | --- |

H.

ker morajo imeti ženske popoln nadzor nad svojimi telesi, zdravjem in plodnostjo ter možnost, da opredelijo svojo vlogo v družbi, če naj temu strmemu naraščanju števila prebivalstva sledita trajnostna rast in razvoj;

| I. | ker je vedno večja razpoložljivost kontracepcijskih sredstev in novih kontracepcijskih metod velikega pomena za ženske pri načrtovanju nosečnosti in s tem tudi vseh drugih vidikov njihovega življenja; |
| --- | --- |

I.

ker je vedno večja razpoložljivost kontracepcijskih sredstev in novih kontracepcijskih metod velikega pomena za ženske pri načrtovanju nosečnosti in s tem tudi vseh drugih vidikov njihovega življenja;

| J. | ker je zaradi inovacij na področju sodobnih kontracepcijskih metod njihova uporaba priročnejša, stranski učinki pa manjši; ker imajo kljub temu še vedno znatne stranske učinke, njihovo zmanjšanje pa bi moralo biti prednostna naloga za raziskave na tem področju; |
| --- | --- |

J.

ker je zaradi inovacij na področju sodobnih kontracepcijskih metod njihova uporaba priročnejša, stranski učinki pa manjši; ker imajo kljub temu še vedno znatne stranske učinke, njihovo zmanjšanje pa bi moralo biti prednostna naloga za raziskave na tem področju;

| K. | ker je v letu 2015 94 % vlad zagotavljalo podporo za načrtovanje družine; |
| --- | --- |

K.

ker je v letu 2015 94 % vlad zagotavljalo podporo za načrtovanje družine;

| L. | ker se je delež nesamskih žensk, ki so poročale, da uporabljajo kontracepcijo, od leta 1970 do leta 2015 povečal s 36 % na 64 %; |
| --- | --- |

L.

ker se je delež nesamskih žensk, ki so poročale, da uporabljajo kontracepcijo, od leta 1970 do leta 2015 povečal s 36 % na 64 %;

| M. | ker ženske reproduktivnih pravic ne morejo uveljavljati, če nimajo dostopa do storitev na področju reproduktivnega zdravja; ker ta dostop ne pomeni le, da so na voljo storitve in material, temveč tudi, da se odpravijo socialne, ekonomske, pravne in druge ovire, tudi ideološke, v zvezi s tem; |
| --- | --- |

M.

ker ženske reproduktivnih pravic ne morejo uveljavljati, če nimajo dostopa do storitev na področju reproduktivnega zdravja; ker ta dostop ne pomeni le, da so na voljo storitve in material, temveč tudi, da se odpravijo socialne, ekonomske, pravne in druge ovire, tudi ideološke, v zvezi s tem;

| N. | ker je dandanes v večini držav v razvoju nujno zdravstveno varstvo na področju spolnega in reproduktivnega zdravja (med drugim celovita spolna vzgoja, pomoč pri načrtovanju družine, moderna kontracepcijska sredstva, dostop do varnega in zakonitega opravljanja splavov, ustrezna predporodna in poporodna zdravstvena oskrba, pomoč med porodom) na splošno najslabše dostopno za 20 % najrevnejših gospodinjstev, za 20 % najbogatejših gospodinjstev pa je najbolj dostopno; ker je po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije leta 2018 vsaj 214 milijonov žensk želelo preprečiti ali odložiti nosečnost, vendar niso imele dostopa do sodobnih kontracepcijskih metod; |
| --- | --- |

N.

ker je dandanes v večini držav v razvoju nujno zdravstveno varstvo na področju spolnega in reproduktivnega zdravja (med drugim celovita spolna vzgoja, pomoč pri načrtovanju družine, moderna kontracepcijska sredstva, dostop do varnega in zakonitega opravljanja splavov, ustrezna predporodna in poporodna zdravstvena oskrba, pomoč med porodom) na splošno najslabše dostopno za 20 % najrevnejših gospodinjstev, za 20 % najbogatejših gospodinjstev pa je najbolj dostopno; ker je po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije leta 2018 vsaj 214 milijonov žensk želelo preprečiti ali odložiti nosečnost, vendar niso imele dostopa do sodobnih kontracepcijskih metod;

| O. | ker se dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic močno razlikuje tako med državami članicami EU kot tudi znotraj posameznih držav ter je najbolj težaven za ljudi v najbolj ranljivem položaju; ker mora vsaka država, ki je bila leta 2019 analizirana v okviru pobude Contraception Atlas, storiti več za izboljšanje dostopa do informacij in oskrbe s kontracepcijskimi sredstvi, da bi ljudje lahko odločali o svojem reproduktivnem življenju; |
| --- | --- |

O.

ker se dostop do spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic močno razlikuje tako med državami članicami EU kot tudi znotraj posameznih držav ter je najbolj težaven za ljudi v najbolj ranljivem položaju; ker mora vsaka država, ki je bila leta 2019 analizirana v okviru pobude Contraception Atlas, storiti več za izboljšanje dostopa do informacij in oskrbe s kontracepcijskimi sredstvi, da bi ljudje lahko odločali o svojem reproduktivnem življenju;

| P. | ker nekatere države po zakonu zahtevajo dovoljenje tretje osebe, da lahko ženske ali najstniki dostopajo do zdravstvenih storitev, ter inkriminirajo istospolna razmerja; ker to omejuje dostop do informacij ali storitev, ki jih potrebujejo ljudje v stiski; |
| --- | --- |

P.

ker nekatere države po zakonu zahtevajo dovoljenje tretje osebe, da lahko ženske ali najstniki dostopajo do zdravstvenih storitev, ter inkriminirajo istospolna razmerja; ker to omejuje dostop do informacij ali storitev, ki jih potrebujejo ljudje v stiski;

| Q. | ker so programi za načrtovanje družine v regijah v razvoju v letu 1970 zajeli približno 40 % povpraševanja, trenutno pa pokrivajo približno 77 % povpraševanja; ker službe za načrtovanje družine določenih kontracepcijskih sredstev okrog tri četrt časa sploh nimajo na zalogi; |
| --- | --- |

Q.

ker so programi za načrtovanje družine v regijah v razvoju v letu 1970 zajeli približno 40 % povpraševanja, trenutno pa pokrivajo približno 77 % povpraševanja; ker službe za načrtovanje družine določenih kontracepcijskih sredstev okrog tri četrt časa sploh nimajo na zalogi;

| R. | ker glede na mednarodne tehnične smernice Unesca o spolni vzgoji programi na osnovi učnih načrtov v zvezi s celovito spolno vzgojo otrokom in mladim omogočajo pridobitev točnega znanja ter ustreznega odnosa in spretnosti, vključno s spoštovanjem človekovih pravic, enakosti spolov in raznolikosti, ki prispevajo k varnim, zdravim in spoštljivim odnosom; ker to izobraževanje krepi vlogo otrok in mladih, saj zagotavlja dokaze in starosti primerne informacije o spolnosti ter obravnava vprašanja spolnega in reproduktivnega zdravja, med drugim: spolno in reproduktivno anatomijo in fiziologijo; puberteto in menstruacijo; razmnoževanje, moderna kontracepcijska sredstva, nosečnost in porod; spolno prenosljive okužbe, tudi HIV in aids; ter škodljive običaje, kot so poroke otrok, zgodnje in prisilne poroke ter pohabljanje ženskih spolovil; ker večina najstnikov po svetu nima dostopa do celovite spolne vzgoje; |
| --- | --- |

R.

ker glede na mednarodne tehnične smernice Unesca o spolni vzgoji programi na osnovi učnih načrtov v zvezi s celovito spolno vzgojo otrokom in mladim omogočajo pridobitev točnega znanja ter ustreznega odnosa in spretnosti, vključno s spoštovanjem človekovih pravic, enakosti spolov in raznolikosti, ki prispevajo k varnim, zdravim in spoštljivim odnosom; ker to izobraževanje krepi vlogo otrok in mladih, saj zagotavlja dokaze in starosti primerne informacije o spolnosti ter obravnava vprašanja spolnega in reproduktivnega zdravja, med drugim: spolno in reproduktivno anatomijo in fiziologijo; puberteto in menstruacijo; razmnoževanje, moderna kontracepcijska sredstva, nosečnost in porod; spolno prenosljive okužbe, tudi HIV in aids; ter škodljive običaje, kot so poroke otrok, zgodnje in prisilne poroke ter pohabljanje ženskih spolovil; ker večina najstnikov po svetu nima dostopa do celovite spolne vzgoje;

| S. | ker je leta 1994 akcijski program pozval države k zmanjšanju umrljivosti mater do leta 2000 za polovico v primerjavi z letom 1990 in nadaljnjemu zmanjšanju za polovico do leta 2015, kar bi pomenilo 75-odstotno zmanjšanje umrljivosti mater; ker se je stopnja umrljivosti mater na svetovni ravni od leta 1995 sicer znižala za približno 44 %, pri čemer je bil na vseh območjih zabeležen napredek na tem področju, vendar je najstniška nosečnost še vedno eden glavnih vzrokov za obolevnost in umrljivost mater, saj zaradi nosečnosti ali poroda še vedno vsako leto umre približno 70 000 najstnic, velika večina mater pa še vedno umre v revnih okoljih ali zaradi presečne diskriminacije; ker se umrljivost mater zaradi nestrokovno opravljenega splava in splošna stopnja umrljivosti mater zmanjša z odpravo pravnih omejitev dostopa do splava; |
| --- | --- |

S.

ker je leta 1994 akcijski program pozval države k zmanjšanju umrljivosti mater do leta 2000 za polovico v primerjavi z letom 1990 in nadaljnjemu zmanjšanju za polovico do leta 2015, kar bi pomenilo 75-odstotno zmanjšanje umrljivosti mater; ker se je stopnja umrljivosti mater na svetovni ravni od leta 1995 sicer znižala za približno 44 %, pri čemer je bil na vseh območjih zabeležen napredek na tem področju, vendar je najstniška nosečnost še vedno eden glavnih vzrokov za obolevnost in umrljivost mater, saj zaradi nosečnosti ali poroda še vedno vsako leto umre približno 70 000 najstnic, velika večina mater pa še vedno umre v revnih okoljih ali zaradi presečne diskriminacije; ker se umrljivost mater zaradi nestrokovno opravljenega splava in splošna stopnja umrljivosti mater zmanjša z odpravo pravnih omejitev dostopa do splava;

| T. | ker ženske, ki nimajo dostopa do storitev, kot so predporodna oskrba, pomoč pri porodu in nujna porodniška oskrba, pogosteje utrpijo hude zdravstvene posledice; ker se v državah v razvoju zgodi 92 % smrti mater in novorojenčkov na svetu, vendar pa zaposlujejo samo 42 % svetovnega zdravstvenega osebja, babic in osebja za zdravstveno nego; |
| --- | --- |

T.

ker ženske, ki nimajo dostopa do storitev, kot so predporodna oskrba, pomoč pri porodu in nujna porodniška oskrba, pogosteje utrpijo hude zdravstvene posledice; ker se v državah v razvoju zgodi 92 % smrti mater in novorojenčkov na svetu, vendar pa zaposlujejo samo 42 % svetovnega zdravstvenega osebja, babic in osebja za zdravstveno nego;

| U. | ker vsak dan umre več kot 500 žensk in deklet v primerih, ko potrebujejo nujno pomoč med nosečnostjo ali pri porodu, ker ni na voljo usposobljenih porodničarjev oziroma urgentnih porodničarskih posegov ali zaradi nestrokovno opravljenega splava; |
| --- | --- |

U.

ker vsak dan umre več kot 500 žensk in deklet v primerih, ko potrebujejo nujno pomoč med nosečnostjo ali pri porodu, ker ni na voljo usposobljenih porodničarjev oziroma urgentnih porodničarskih posegov ali zaradi nestrokovno opravljenega splava;

| V. | ker je le 55 % vseh splavov po svetu opravljenih strokovno; ker to pomeni, da je bilo po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije vsako leto v obdobju 2010–2014 približno 25 milijonov nestrokovno opravljenih splavov; ker je splav v 26 državah še vedno povsem nezakonit, v 67 državah pa je zakonit le splav na zahtevo, pri čemer se starost zarodka, pri kateri je splav dovoljen, od države do države razlikuje; ker je po svetu, tako v državah v razvoju kot v razvitih državah, celo v nekaterih državah članicah EU, opaziti zaskrbljujoče nazadovanje na področju pravic žensk, da odločajo o svojem telesu; |
| --- | --- |

V.

ker je le 55 % vseh splavov po svetu opravljenih strokovno; ker to pomeni, da je bilo po podatkih Svetovne zdravstvene organizacije vsako leto v obdobju 2010–2014 približno 25 milijonov nestrokovno opravljenih splavov; ker je splav v 26 državah še vedno povsem nezakonit, v 67 državah pa je zakonit le splav na zahtevo, pri čemer se starost zarodka, pri kateri je splav dovoljen, od države do države razlikuje; ker je po svetu, tako v državah v razvoju kot v razvitih državah, celo v nekaterih državah članicah EU, opaziti zaskrbljujoče nazadovanje na področju pravic žensk, da odločajo o svojem telesu;

| W. | ker je vsaka tretja ženska na svetu v svojem življenju žrtev fizičnega ali spolnega nasilja; ker je bilo po podatkih OZN več kot 200 milijonov deklet in žensk prisiljenih v pohabljanje ženskih spolovil; |
| --- | --- |

W.

ker je vsaka tretja ženska na svetu v svojem življenju žrtev fizičnega ali spolnega nasilja; ker je bilo po podatkih OZN več kot 200 milijonov deklet in žensk prisiljenih v pohabljanje ženskih spolovil;

| X. | ker se ocenjuje, da naj bi 650 milijonov žensk v zakon stopilo, ko so bile še deklice, 90 % deklet, ki rodijo, ko so mlajše od 18 let, pa naj bi bilo poročenih; ker so po podatkih Unicefa med negativnimi učinki otroških porok tudi: ločitev od družine in prijateljev, pomanjkanje svobode za interakcijo z ljudmi iste starosti in za sodelovanje v dejavnostih skupnosti, zmanjšanje možnosti za izobraževanje, spolna zloraba ter resna zdravstvena tveganja, kot so prezgodnja nosečnost, spolno prenosljive okužbe in vedno bolj pogosto tudi HIV/aids; ker lahko otroške poroke vodijo tudi do prisilnega dela, suženjstva in prostitucije; |
| --- | --- |

X.

ker se ocenjuje, da naj bi 650 milijonov žensk v zakon stopilo, ko so bile še deklice, 90 % deklet, ki rodijo, ko so mlajše od 18 let, pa naj bi bilo poročenih; ker so po podatkih Unicefa med negativnimi učinki otroških porok tudi: ločitev od družine in prijateljev, pomanjkanje svobode za interakcijo z ljudmi iste starosti in za sodelovanje v dejavnostih skupnosti, zmanjšanje možnosti za izobraževanje, spolna zloraba ter resna zdravstvena tveganja, kot so prezgodnja nosečnost, spolno prenosljive okužbe in vedno bolj pogosto tudi HIV/aids; ker lahko otroške poroke vodijo tudi do prisilnega dela, suženjstva in prostitucije;

| Y. | ker je prisilna poroka eden od najpogostejših razlogov za preganjanje zaradi spola, kot priča znatno število žensk, ki ga navedejo, ko zaprosijo za azil; ker še vedno obstajajo številne ovire za priznavanje prisilne poroke kot razloga za dodelitev mednarodne zaščite, čeprav gre za obliko preganjanja zaradi spola in predstavlja resno in sistematično kršitev temeljnih pravic, ki imajo za posledico nečloveško in ponižujoče ravnanje, ki lahko pomeni mučenje; |
| --- | --- |

Y.

ker je prisilna poroka eden od najpogostejših razlogov za preganjanje zaradi spola, kot priča znatno število žensk, ki ga navedejo, ko zaprosijo za azil; ker še vedno obstajajo številne ovire za priznavanje prisilne poroke kot razloga za dodelitev mednarodne zaščite, čeprav gre za obliko preganjanja zaradi spola in predstavlja resno in sistematično kršitev temeljnih pravic, ki imajo za posledico nečloveško in ponižujoče ravnanje, ki lahko pomeni mučenje;

| Z. | ker so pripadniki skupnosti LGBTIQ v Evropski uniji in zunaj nje še vedno žrtve diskriminacije in nasilja, pri čemer v nekaterih državah še vedno veljajo zakoni, ki inkriminirajo istospolne odnose; |
| --- | --- |

Z.

ker so pripadniki skupnosti LGBTIQ v Evropski uniji in zunaj nje še vedno žrtve diskriminacije in nasilja, pri čemer v nekaterih državah še vedno veljajo zakoni, ki inkriminirajo istospolne odnose;

| AA. | ker pobuda Spotlight združuje EU in OZN v boju proti vsemu nasilju na podlagi spola po svetu in je ključno orodje za boj proti spolnemu nasilju in škodljivim praksam, kot sta pohabljanje ženskih spolovil in prisilne poroke; |
| --- | --- |

AA.

ker pobuda Spotlight združuje EU in OZN v boju proti vsemu nasilju na podlagi spola po svetu in je ključno orodje za boj proti spolnemu nasilju in škodljivim praksam, kot sta pohabljanje ženskih spolovil in prisilne poroke;

| AB. | ker se prednostne naloge na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic financirajo neenakomerno, in sicer so javne zdravstvene storitve, v okviru katerih se na splošno zagotavlja določene storitve načrtovanja družine, zdravstveno oskrbo mater, novorojenčkov in otrok ter zdravstveno oskrbo, povezano s HIV/aidsom, deležne precejšnje pozornosti donatorjev, medtem ko se za obravnavanje spolnega nasilja in zdravljenje rakavih obolenj na reproduktivnih organih ter neplodnosti ali za strokovno opravljene splave žal nameni veliko manj sredstev; |
| --- | --- |

AB.

ker se prednostne naloge na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic financirajo neenakomerno, in sicer so javne zdravstvene storitve, v okviru katerih se na splošno zagotavlja določene storitve načrtovanja družine, zdravstveno oskrbo mater, novorojenčkov in otrok ter zdravstveno oskrbo, povezano s HIV/aidsom, deležne precejšnje pozornosti donatorjev, medtem ko se za obravnavanje spolnega nasilja in zdravljenje rakavih obolenj na reproduktivnih organih ter neplodnosti ali za strokovno opravljene splave žal nameni veliko manj sredstev;

| AC. | ker je svetovni sklad za financiranje od leta 2015 spodbujal nacionalne vlade, naj v skladu s cilji trajnostnega razvoja v zvezi z zdravjem temu namenijo več sredstev; ker je ponovna uvedba in razširitev pogojevanja financiranja tujih zdravstvenih nevladnih organizacij (pravilo svetovne prepovedi, „global gag rule“) škodljivo vplivala na dostop žensk in deklet do celovite zdravstvene oskrbe, vštevši spolno in reproduktivno zdravje in pravice; |
| --- | --- |

AC.

ker je svetovni sklad za financiranje od leta 2015 spodbujal nacionalne vlade, naj v skladu s cilji trajnostnega razvoja v zvezi z zdravjem temu namenijo več sredstev; ker je ponovna uvedba in razširitev pogojevanja financiranja tujih zdravstvenih nevladnih organizacij (pravilo svetovne prepovedi, „global gag rule“) škodljivo vplivala na dostop žensk in deklet do celovite zdravstvene oskrbe, vštevši spolno in reproduktivno zdravje in pravice;

| AD. | ker so se številne države v razvoju zavezale k akcijskemu programu in temu prilagodile nacionalne cilje in proračun, a se večinoma še vedno zanašajo na pomoč donatorjev, kar ogroža stabilnost nacionalnih programov; |
| --- | --- |

AD.

ker so se številne države v razvoju zavezale k akcijskemu programu in temu prilagodile nacionalne cilje in proračun, a se večinoma še vedno zanašajo na pomoč donatorjev, kar ogroža stabilnost nacionalnih programov;

| AE. | ker je nadvse pomembno, da je financiranje na področju spolnega in reproduktivnega zdravja stabilno in predvidljivo ter se lahko tako potrebne storitve zagotavljajo neprekinjeno; |
| --- | --- |

AE.

ker je nadvse pomembno, da je financiranje na področju spolnega in reproduktivnega zdravja stabilno in predvidljivo ter se lahko tako potrebne storitve zagotavljajo neprekinjeno;

| AF. | ker je nujno treba vzpostaviti globalni mehanizem, da bi lahko spremljali in ocenjevali, kako bodo vlade v naslednjem obdobju uresničevale svoje zaveze glede akcijskega programa in vrha v Nairobiju, in zagotovili, da bodo cilji trajnostnega razvoja na področju zdravja do leta 2030 doseženi; |
| --- | --- |

AF.

ker je nujno treba vzpostaviti globalni mehanizem, da bi lahko spremljali in ocenjevali, kako bodo vlade v naslednjem obdobju uresničevale svoje zaveze glede akcijskega programa in vrha v Nairobiju, in zagotovili, da bodo cilji trajnostnega razvoja na področju zdravja do leta 2030 doseženi;

| AG. | ker se v evropskem soglasju o razvoju enakost spolov in človekove pravice žensk in deklet ter krepitev njihove vloge in njihovega varstva prištevajo med osrednja načela in prednostne naloge na vseh področjih zunanjega delovanja EU; ker prav tako poudarja potrebo po univerzalnem dostopu do kakovostnih in cenovno dostopnih celovitih informacij o spolnem in reproduktivnem zdravju, izobraževanja, vključno s celovito spolno vzgojo, in zdravstvenih storitev, ter ponovno poudarja, da je zavezan porabiti vsaj 20 % pomoči EU za socialno vključevanje in človekov razvoj; |
| --- | --- |

AG.

ker se v evropskem soglasju o razvoju enakost spolov in človekove pravice žensk in deklet ter krepitev njihove vloge in njihovega varstva prištevajo med osrednja načela in prednostne naloge na vseh področjih zunanjega delovanja EU; ker prav tako poudarja potrebo po univerzalnem dostopu do kakovostnih in cenovno dostopnih celovitih informacij o spolnem in reproduktivnem zdravju, izobraževanja, vključno s celovito spolno vzgojo, in zdravstvenih storitev, ter ponovno poudarja, da je zavezan porabiti vsaj 20 % pomoči EU za socialno vključevanje in človekov razvoj;

| AH. | ker je izvajanje akcijskega načrta EU za enakost spolov II bila odlična priložnost, da se v okviru stebra o telesni in duševni nedotakljivosti za spolno in reproduktivno zdravje in pravice namenijo dodatna sredstva; |
| --- | --- |

AH.

ker je izvajanje akcijskega načrta EU za enakost spolov II bila odlična priložnost, da se v okviru stebra o telesni in duševni nedotakljivosti za spolno in reproduktivno zdravje in pravice namenijo dodatna sredstva;

| AI. | ker smo leta 2020 obeležili 25. obletnico pekinških izhodišč za ukrepanje; ker bi morala biti Mednarodna konferenca o prebivalstvu in razvoju ter pekinška izhodišča za ukrepanje medsebojno povezana, da bi dosegli enakost spolov in spolno in reproduktivno zdravje ter pravice za vse; |
| --- | --- |

AI.

ker smo leta 2020 obeležili 25. obletnico pekinških izhodišč za ukrepanje; ker bi morala biti Mednarodna konferenca o prebivalstvu in razvoju ter pekinška izhodišča za ukrepanje medsebojno povezana, da bi dosegli enakost spolov in spolno in reproduktivno zdravje ter pravice za vse;

| AJ. | ker bi bil lahko forum OZN za enakost žensk v Ciudadu de Mexicu in Parizu leta 2020 priložnost za nujne ukrepe in odgovornost na področju enakosti spolov, vendar je bil zaradi pandemije covida-19 preložen; |
| --- | --- |

AJ.

ker bi bil lahko forum OZN za enakost žensk v Ciudadu de Mexicu in Parizu leta 2020 priložnost za nujne ukrepe in odgovornost na področju enakosti spolov, vendar je bil zaradi pandemije covida-19 preložen;

Akcijski program Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju – od leta 1994

| 1. | pozdravlja doslej doseženi napredek na konkretnih področjih, denimo povečanje razpoložljivosti kontracepcijskih sredstev, kar je ženskam omogočilo večji nadzor nad plodnostjo, ali zmanjšanje umrljivosti mater in novorojenčkov, priznava pa, da morajo nacionalne vlade in mednarodne organizacije storiti še veliko več, zlasti na področju inovacij ter usklajevanja in zagotavljanja dostopa, če želimo doseči cilje programa in ustvariti spodbudno okolje za dobrobit, samouresničitev in krepitev vloge polovice svetovnega prebivalstva; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja in podpira izjavo iz Nairobija o ICPD+25 z naslovom „Pospešimo uresničevanje obljube“, njen poziv k večjim prizadevanjem za celovito, učinkovito in pospešeno izvajanje in financiranje akcijskega programa ICPD ter njen cilj univerzalnega dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic kot dela splošnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pozdravlja cilj, ki je bil dogovorjen na vrhu v Nairobiju, da se zbere nujno potrebna politična volja in sprejmejo finančne zaveze, da bi končno zadostili vsem potrebam, kar zadeva informacije in storitve na področju načrtovanja družine, da matere ne bi umirale, kadar je njihovo smrt mogoče preprečiti, in da bi izkoreninili spolno nasilje in nasilje na podlagi spola ter prakse, ki škodijo ženskam in dekletom; pozdravlja konkretne finančne in politične zaveze vlad, donatorjev, podjetij, nevladnih organizacij, civilne družbe in drugih akterjev, da bodo podprli zgoraj omenjene tri osnovne zahteve („three zeros“) in pomagali zagotoviti spolno in reproduktivno zdravje ter pravice za vse do leta 2030; pozdravlja zlasti zavezo EU, da bo v letnem akcijskem programu za države znotraj AKP za leto 2018 namenila 29 milijonov EUR za spodbujanje zdravja najstnic in njihovega spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic, in poziva k nadaljevanju finančne in politične zavezanosti EU tem vprašanjem v EU in zunaj nje; |
| --- | --- |

3.

| 4. | znova poudarja, da mora biti človek in njegove pravice v središču demografske politike ter zdravstvenih, izobraževalnih in socialnih sistemov, ki bi ženskam morali omogočati, da same odločajo o svoji vlogi v družbi, in v okviru katerih bi se morali spoštovati njihovo dostojanstvo in pravice; poudarja tudi, da imajo ženske pravico odločati o tem, ali bodo zanosile oziroma kdaj in kolikokrat bodo zanosile; v zvezi s tem zlasti pozdravlja dejstvo, da so predstavniki obrobnih skupnosti ter zagovorniki mladih in civilne družbe na vrhu v Nairobiju imeli osrednjo vlogo in da so ti zagovorniki neposredno pritegnili voditelje držav in oblikovalce politik o tem, kako uveljavljati pravice in skrbeti za zdravje vseh ljudi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ponovno poudarja, da spolno in reproduktivno zdravje ter pravice temeljijo na človekovih pravicah, da so bistveni elementi človekovega dostojanstva in ostajajo ključni za doseganje enakosti spolov; poziva EU in države članice, naj priznajo pravici žensk in deklet do telesne nedotakljivosti in samostojnega odločanja. obsoja pogoste kršitve spolnih in reproduktivnih pravic žensk, vključno z odrekanjem dostopa do celovite spolne vzgoje, storitev načrtovanja družine, kontracepcijskih sredstev, zdravstvene oskrbe mater ter do varnega in zakonitega opravljanja splava; poziva k ustreznemu proračunu za navedene namene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je v cilju trajnostnega razvoja št. 5 med drugim govora o vključevanju priporočil akcijskega programa ICPD v nacionalne načrte, politike in programe; poudarja, da je doseganje ciljev trajnostnega razvoja odvisno od zagotavljanja splošnega dostopa do spolnega in reproduktivnega zdravja; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opozarja, da je za izpolnitev zavez akcijskega programa ICPD potrebno spremeniti diskriminatorne norme in ideje glede spolov ter odpraviti spolno nasilje nad dekleti in ženskami, pa tudi okrepiti zmožnosti deklet in žensk za samostojno in ozaveščeno sprejemanje odločitev o svojem reproduktivnem zdravju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ponovno poudarja zavezanost k spodbujanju, varstvu in uresničevanju pravice vsakega posameznika, da ima popoln nadzor nad svojo spolnostjo ter spolnim in reproduktivnim zdravjem, da se lahko svobodno in odgovorno odloča o teh zadevah ter da živi brez diskriminacije, prisile in nasilja; |
| --- | --- |

8.

Zadostitev vsem potrebam za načrtovanje družine

| 9. | poudarja, da v povprečju 214 milijonov žensk v državah v razvoju nima dostopa do učinkovitih kontracepcijskih sredstev, kar vsako leto povzroči približno 75 milijonov nenačrtovanih nosečnosti; je zaskrbljen, ker je v nekaterih državah dostopno le eno samo kontracepcijsko sredstvo; poudarja, da morajo imeti ženske in najstnice dostop do varnih in sodobnih kontracepcijskih sredstev, pa tudi do informacij, da se lahko ozaveščeno odločijo, katero sredstvo bodo uporabile, ter seveda dostop do tega sredstva; |
| --- | --- |

9.

| 10. | je zaskrbljen, ker v nekaterih državah dostop do reproduktivne zdravstvene oskrbe zaradi ovir, kot so previsoki stroški, slaba kakovost oskrbe in prostorov ali materiala, diskriminacijska ali prisilna zakonodaja in brezbrižna obravnava, precej omejen, in ker so storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja najbolj nezadovoljive za najstnike, neporočene ljudi, osebe LGBTIQ, invalide, pripadnike narodnostnih manjšin ter revno prebivalstvo na podeželju in v mestih; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opozarja, da bi morale storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravica upoštevati vidik spola, temeljiti na pravicah, biti najstnikom in mladim prijazne ter na voljo vsem najstnikom in ženskam, ne glede na starost ali zakonski stan, tudi med konflikti in nesrečami; poleg tega meni, da bi morale te storitve spoštovati zasebnost in zaupnost ter ne bi smele zahtevati soglasja sodišča, soproga, staršev ali skrbnikov; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja skupna prizadevanja, da bi področje storitev načrtovanja družine razširili na ženske, ki jih je najtežje doseči, in poziva, naj se v ta prizadevanja vključijo tudi vse druge storitve na področju spolnega in reproduktivnega zdravja; priporoča uporabo ustvarjalnih modelov izvajanja storitev, kot so boni za storitve po subvencionirani ceni, pogojni denarni transferji, programi socialnega zavarovanja in spremljanje na podlagi uspešnosti; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja, da so programi celovite spolne vzgoje, ki temeljijo na dejstvih in učnih načrtih, podlaga za razvoj zdravih odraslih, saj omogočajo starosti primerno ozaveščanje o puberteti, nosečnosti in porodu, zlasti o kontracepcijskih sredstvih, preprečevanju okužb z virusom HIV in spolno prenosljivimi boleznimi in o tveganjih, povezanih z zgodnjo nosečnostjo; poudarja tudi, da bi se morali ti programi za celovito spolno vzgojo prav tako osredotočati na medosebne odnose, spolno usmerjenost, enakost spolov, spolne norme, soglasje in preprečevanje nasilja na podlagi spola, ki so bistvenega pomena za to, da se mladim omogoči vzdrževanje zdrave samozavesti in oblikovanje enakopravnih, spodbujevalnih in varnih odnosov; meni, da je zagotavljanje celovite spolne vzgoje osrednjega pomena ne le za samoaktualizacijo deklic, ampak tudi za zgodnje vključevanje dečkov, ki imajo ključno vlogo pri spodbujanju in zagovarjanju enakosti spolov med vrstniki in v svojih skupnostih; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poudarja, da bi bilo treba ženskam zagotoviti ustrezno in cenovno dostopno zdravstveno varstvo, splošno spoštovanje njihovih spolnih in reproduktivnih pravic ter dostop do teh pravic; poudarja, da so dostopno zdravstveno varstvo in splošno spoštovanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter dostop do njih, načrtovanje družine, zdravstvena oskrba mater in novorojenčkov, predporodna zdravstvena oskrba in strokovno opravljanje splavov pomembni elementi pri reševanju življenj žensk in zmanjševanju umrljivosti dojenčkov in otrok; meni, da je nesprejemljivo, da so telesa žensk in deklet še naprej ideološko bojišče, zlasti v zvezi z njihovim spolnim in reproduktivnim zdravjem ter pravicami; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opozarja, da se skoraj tisoč deklet in žensk vsak dan okuži z virusom HIV ter da so ženske in dekleta bolj izpostavljene tveganju okužb z virusom HIV kot fantje, zlasti v podsaharski Afriki; poudarja, da je tveganje za pojav raka materničnega vratu večje pri ženskah in dekletih, ki so okužene z virusom HIV; poudarja, da je treba razviti in okrepiti strategije za preprečevanje in pregled, ki bodo namenjene zlasti mladim ženskam; |
| --- | --- |

15.

| 16. | poudarja, da je dostop do vode in sanitarne oskrbe človekova pravica, ki je potrebna za zagotovitev spolnega in reproduktivnega zdravja, ne glede na to, ali gre za kontracepcijska sredstva, nosečnost, porod, splav, spolno prenosljive bolezni ali higieno med menstruacijo; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja, da so glavne ovire za šolanje deklet, ko imajo menstruacijo, poleg tabujev v zvezi z menstruacijo tudi pomanjkanje dostopa do vode, sanitarnih prostorov in higiene (WASH) v šolah ter pomanjkanje brezplačnih proizvodov za zaščito med menstruacijo; poudarja, da je v šolah potrebna ustrezna infrastruktura, ki bo dekletom omogočila dostop do vode in ločenih stranišč; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poziva EU, naj še bolj vključi vprašanja, povezana s storitvami WASH, v svoje delo na področju enakosti spolov in boja proti diskriminaciji žensk; |
| --- | --- |

18.

| 19. | potrjuje pomen, ki ga ima zagotavljanje smiselnega in vključujočega sodelovanja najstnikov in mladih v vseh fazah odločanja; meni, da bi moral biti velik poudarek globalne zaveze iz Nairobija tudi na mlajših najstnikih in njihovi spolni vzgoji kot del prizadevanj, da bi odpravili najstniško nosečnost, ki je eden glavnih vzrokov za umrljivost mater; priznava, da je celovita spolna vzgoja, ki upošteva različnost spolov in se opira na življenjska znanja in spretnosti, na način, ki je skladen z razvojem zmogljivosti, bistvenega pomena za najstnike in mlade, da bi se lahko zaščitili pred nenamerno nosečnostjo in spolno prenosljivimi okužbami, vključno z virusom HIV in aidsom, ter spodbujali vrednote strpnosti, vzajemnega spoštovanja, soglasja in nenasilja v odnosih in načrtovali svoja življenja; |
| --- | --- |

19.

Nič primerov smrti mater, ki bi jih bilo mogoče preprečiti

| 20. | je zaskrbljen zaradi restriktivnih zakonov o splavu v številnih državah, slabe dostopnosti storitev, visokih stroškov, stigmatizacije, ugovora vesti izvajalcev zdravstvenega varstva in nepotrebnih zahtev, kot so obvezne čakalne dobe, obvezno svetovanje, zagotavljanje zavajajočih informacij, odobritev tretje strani in medicinsko nepotrebno testiranje, ki so med glavnimi ovirami pri obravnavanju zdravja mater in prispevajo k nestrokovno opravljenim splavom in smrti mater; |
| --- | --- |

20.

| 21. | meni, da je bistveno, da vlade, ki v okviru zdravstvenega zavarovanja še niso sprejele ukrepov za zmanjšanje umrljivosti novorojenčkov in mater ter preprečevanje nestrokovno opravljenih splavov, to storijo in zaposlijo več usposobljenih zdravstvenih delavcev in jim zagotovijo več usposabljanj ter razširijo zavarovanje za osnovno zdravstveno oskrbo po porodu in oskrbo novorojenčkov ter celovito predporodno in porodniško oskrbo ter oskrbo po splavu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da je treba v skladu s pekinškimi izhodišči za ukrepanje in akcijskim programom ICPD varovati pravico vseh posameznikov do telesne nedotakljivosti in samostojnosti ter da je treba zagotoviti dostop do osnovnih storitev, s katerimi se lahko ta pravica uveljavlja; poziva, naj bo osnovni sveženj na področju spolnega in reproduktivnega zdravja celovito zasnovan, vključno z ukrepi za preprečevanje nestrokovno opravljenih splavov in oskrbe po prekinitvi nosečnosti, ki jih je treba vključiti v nacionalne strategije, politike in programe splošnega zdravstvenega varstva; |
| --- | --- |

22.

Izkoreninjenje nasilja na podlagi spola in praks, ki škodujejo ženskam, dekletom in mladim

| 23. | poziva EU in njene države članice, naj preprečijo nasilje na podlagi spola in nudijo podporo žrtvam; ponovno poziva EU, vse njene države članice in države članice Sveta Evrope, ki tega še niso storile, naj čim prej ratificirajo in začnejo izvajati Konvencijo Sveta Evrope o preprečevanju nasilja nad ženskami in boju proti njemu (Istanbulska konvencija); poziva EU, naj sodeluje z državami članicami in drugimi državami pri vlaganju v zbiranje kvantitativnih in kvalitativnih podatkov, ki so kakovostni in razčlenjeni po starosti, spolu, ranljivosti in geografski legi; poziva h krepitvi zakonodajnih in političnih okvirov za preprečevanje, preiskovanje in kaznovanje dejanj nasilja na podlagi spola v družini in zunaj nje ter za zagotavljanje podpore žrtvam in preživelim, vključno s svetovanjem in zdravstvenimi, psihosocialnimi in pravnimi storitvami; poziva k nudenju programov usposabljanja o nasilju na podlagi spola za člane pravosodja, uradnike organov za kazenski pregon in zdravstvene delavce ter h krepitvi zdravstvenih in izobraževalnih sistemov, da bi preprečili nasilje na podlagi spola in se nanj odzvali z vseživljenjskega vidika, ki temelji na pravicah; |
| --- | --- |

23.

| 24. | obsoja vse oblike nasilja na podlagi spola, med drugim fizično, spolno in psihološko nasilje in izkoriščanje, množično posilstvo, trgovino z ljudmi in pohabljanje ženskih spolovil; ugotavlja, da je nasilje na podlagi spola v Evropi še vedno velik izziv, ki zahteva usklajene odzive zdravstvenega, izobraževalnega, socialnega in pravnega sektorja na podlagi preprečevalnih in odzivnih ukrepov, ki temeljijo na pravicah in vseživljenjskem pristopu; izraža zaskrbljenost zaradi nenehnih napadov na pravice žensk in spolno in reproduktivno zdravje ter pravice, med drugim z odrekanjem dostopa do storitev načrtovanja družine, kontracepcijskih sredstev ter zakonitega in strokovnega opravljanja splava, pa tudi zaradi zakonodaje v številnih delih sveta, ki omejuje te pravice, tudi v EU; odločno poudarja, da je odrekanje spolnega in reproduktivnega zdravja in storitev za varovanje pravic, vštevši zakonit in strokovno opravljen splav, oblika nasilja nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | izraža globoko zaskrbljenost zaradi velikih pomanjkljivosti javnih sistemov za zbiranje in obdelavo prošenj za pomoč in zaščito ter pritožb proti nasilju na podlagi spola, zlasti policiji; meni, da je nadvse pomembno, da se v vseh državah uvedejo nadzorni ukrepi in sankcije za storilce ter tako odpravi nasilje na podlagi spola, vključno z zgodnjimi, otroškimi in prisilnimi porokami, pohabljanjem ženskih spolovil in drugimi škodljivimi praksami; poziva k nujnim izboljšavam policijskih sistemov in javnih sistemov za zbiranje in obdelavo prošenj za pomoč in zaščito ter pritožb proti nasilju na podlagi spola; |
| --- | --- |

25.

| 26. | meni, da je za doseganje cilja trajnostnega razvoja št. 5 o enakosti spolov in za nadaljnji napredek pri programu na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic nadvse pomembno tudi, da se upremo škodljivim spolnim normam in stereotipom; poudarja pomen vključevanja moških in dečkov v ta program; v zvezi s tem poudarja, da je treba v projekte in programe vključiti moške in dečke, da bi se borili proti vsem nasilju na podlagi spola in škodljivim stereotipom; v zvezi s tem poudarja tudi, da sta celovita spolna vzgoja in vzgoja o odnosih ključnega pomena, da otroci in mladi pridobijo spretnosti in znanja za oblikovanje zdravih, enakopravnih, spodbujevalnih in varnih odnosov brez diskriminacije, prisile in nasilja, ter da preprečimo spolno nasilje, nasilje na podlagi spola in nasilje med intimnimi partnerji; zato spodbuja vse države članice, naj uvedejo celovito in starosti primerno spolno vzgojo in vzgojo o odnosih za mlade v šolah; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja pobudo Spotlight za boj proti nasilju na podlagi spola po vsem svetu in poudarja, da bi morali na mednarodni ravni k temu pritegniti še več držav; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poudarja pojav spletnega nasilja na podlagi spola in da je treba zagotoviti, da bodo vsa prizadevanja za odpravo nasilja na podlagi spola upoštevala tudi spletno razsežnost; |
| --- | --- |

28.

| 29. | priznava, da zakonska prepoved otroških, zgodnjih in prisilnih porok sama po sebi še ne zagotavlja, da bo ta praksa opuščena; poziva EU in njene države članice, naj bolje usklajujejo in izboljšujejo izvrševanje mednarodnih pogodb, zakonodaje in programov, tudi prek diplomatskih odnosov z vladami in organizacijami tretjih držav, da bi obravnavali vprašanja v zvezi z otroškimi, zgodnjimi in prisilnimi porokami; poziva, da se naredi čim več za zakonsko prepoved teh porok in da se jo dopolni s širšo paleto zakonov in politik; se zaveda, da je treba v ta namen sprejeti in izvajati celovite in holistične politike, strategije in programe, vključno z razveljavitvijo diskriminatornih zakonskih določb v zvezi s prisilno poroko in sprejetjem pozitivnih ukrepov za krepitev vloge deklet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ponovno poudarja, da je pohabljanje ženskih spolovil oblika nasilja na podlagi spola; poziva Komisijo, naj preuči sinergije med notranjimi in zunanjimi programi EU, da bi zagotovila skladen in stalen pristop k boju proti pohabljanju ženskih spolovil v EU in zunaj nje, saj je to vprašanje neločljivo povezano z drugimi deli sveta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | trdno verjame, da bi morali ukrepi, katerih namen je končati prakso pohabljanja ženskih spolovil, vključevati sodelovanje s skupnostmi ter tradicionalnimi in verskimi voditelji; |
| --- | --- |

31.

| 32. | je trdno prepričan, da mora vsaka strategija proti nasilju na podlagi spola vključevati osebe LGBTIQ; |
| --- | --- |

32.

| 33. | priznava, da so zaradi humanitarnih kriz izzivi, povezani s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami, še večji, kar zlasti prizadene najbolj ranljive ljudi na svetovnem jugu; opozarja, da so ženske in dekleta na kriznih območjih še posebej izpostavljene spolnemu nasilju, posilstvu, spolno prenosljivim boleznim, spolnemu izkoriščanju in neželenim nosečnostim; poudarja, kako pomemben je dostop do storitev na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pravic v takih primerih, ustrezno pa je treba prilagoditi tudi humanitarno pomoč; poziva Komisijo in države članice, naj na področju humanitarne pomoči okrepijo vidik enakosti spolov ter vidik spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, tudi z usposabljanjem humanitarnih delavcev in s financiranjem, saj je dostop do spolnega in reproduktivnega zdravstvenega varstva osnovna potreba ljudi na področjih, ki potrebujejo humanitarno pomoč; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva k preiskavi vojnih hudodelstev, kjer so ženske in dekleta mučili in izpostavljali nasilju, kot recimo pripadnice krščanskega in jazidskega prebivalstva v severnem Iraku, ki so bile žrtve teroristične organizacije, znane kot Islamska država; |
| --- | --- |

34.

Razvoj in finančne zaveze

| 35. | je prepričan, da bi bilo treba kot nadaljnji ukrep po vrhu v Nairobiju med drugim vzpostaviti mehanizem, s katerimi bi zagotovili odgovornost za izpolnjevanje globalnih in nacionalnih zavez ter učinkovitost ukrepov; |
| --- | --- |

35.

| 36. | poziva EU, naj prevzame vodilno vlogo pri uveljavljanju pravic deklet in žensk ter doseganju enakosti spolov, tudi na področju zunanjega delovanja, tako da začne izvajati ambiciozen akcijski načrt za enakost spolov (GAP III) za obdobje po letu 2020; jo tudi poziva, naj v politiki razvojnega sodelovanja nameni dovolj finančnih sredstev za področje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic ter načrtovanje družine, zlasti v novem instrumentu za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), in oblikuje strategije, da se bodo stabilno in neprekinjeno zagotavljale vse potrebne storitve; |
| --- | --- |

36.

| 37. | poziva h konkretnim naložbam za spodbujanje fizičnega in duševnega zdravja in dobrega počutja najstnikov, tudi prek dostopa do mladim prijaznih zdravstvenih storitev; meni, da morajo te naložbe vključevati ustrezno financiranje in krepitev zmogljivosti za ženske in mladinske organizacije, ki pogosto opravljajo bistveno delo zagotavljanja informacij o načrtovanju družine, celovite spolne vzgoje in odpravljanja škodljivih spolnih in družbenih stereotipov v odsotnosti nacionalnih programov ali ko ti programi ne zadostujejo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | ugotavlja, da EU prek vrste svojih ukrepov prispeva k spolnemu in reproduktivnemu zdravju in pravicam, na primer v okviru geografskih in regionalnih programov s poudarkom na enakosti spolov, zdravju in razvoju prebivalstva, s prispevanjem h globalnim pobudam in k organizacijam OZN ter nepovratnimi sredstvi za organizacije civilne družbe; obžaluje pa, da je težko natančno količinsko opredeliti, koliko sredstev EU neposredno prispeva k spolnemu in reproduktivnemu zdravju in pravicam ter načrtovanju družine; poziva k ambicioznim ravnem financiranja za boljše zagotavljanje spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v aktualnem večletnem finančnem okviru ter za nenehno izboljševanje metodologije, ki bo omogočila boljšo oceno učinkovitosti ukrepov na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic v prihodnosti; |
| --- | --- |

38.

| 39. | poziva nacionalne vlade in mednarodne donatorje, naj zagotovijo, da bo splošni sveženj osnovnih storitev spolnega in reproduktivnega zdravja vseboval tudi storitve, kot so zdravljenje neplodnosti ter rakov reproduktivnega sistema ali obravnava spolnega nasilja, ki so bile do sedaj deležne najmanjše finančne podpore; |
| --- | --- |

39.

| 40. | priznava vlogo nevladnih organizacij kot ponudnic storitev ter kot zagovornic spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic; v zvezi s tem poziva k močnejši podpori EU in zaščiti nevladnih organizacij, ki prispevajo k izvajanju akcijskega programa Mednarodne konference o prebivalstvu in razvoju (ICPD), ter zlasti organizacij za pravice žensk, tako v EU kot zunaj nje, kot ključnih akterjev za doseganje družbe z enakostjo spolov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poziva Komisijo, naj pri opredelitvi svoje prihodnje globalne politike trajnostnega razvoja in začetku izvajanja celovite strategije za Afriko v celoti vključi in okrepi podporo EU za projekte na področju spolnega in reproduktivnega zdravja ter pobudo Spotlight, katere cilj je odpraviti nasilje nad ženskami in dekleti; |
| --- | --- |

41.

| 42. | globoko obžaluje skupno izjavo Združenih držav Amerike, Brazilije, Belorusije, Egipta, Haitija, Madžarske, Libije, Poljske, Senegala, Svete Lucije in Ugande z vrha v Nairobiju 14. novembra 2019 v Nairobiju, katere namen je rušenje doseženega soglasja in obveznosti teh držav v zvezi s spolnim in reproduktivnim zdravjem in pravicami žensk, kot je bilo dogovorjeno v skladu z akcijskim programom ICPD, pekinškimi izhodišči za ukrepanje ter sklepnimi dokumenti konferenc o njihovem pregledu; pozdravlja, da je bilo pred kratkim odpravljeno pravilo svetovne prepovedi financiranja („global gag rule“) in poudarja njegov vpliv na svetovno zdravstveno oskrbo in pravice žensk in deklet; ponovno poziva EU in države članice, naj z nacionalnimi sredstvi in sredstvi EU za razvoj zapolnijo finančno luknjo, ki je nastala na tem področju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | je seznanjen s tem, da sta komisarki Jutta Urpilainen in Helena Dalli na predstavitvi 1. in 2. oktobra 2019 obljubili, da bo prednostno obravnavanje spolnega in reproduktivnega zdravja kot osrednjih tem pri delu naslednje Komisije na področju enakosti spolov; |
| --- | --- |

43.

| 44. | vztraja, da bi bilo treba z novim instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI) spodbujati enakost spolov ter krepitev vloge žensk, tudi njihovega spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, in sicer s preglednimi ukrepi, ki bodo omogočali stalno ocenjevanje, tudi na področju spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, v skladu s pekinškimi izhodišči za ukrepanje in akcijskim programom ICPD; pozdravlja ambicije v zvezi z instrumentom za sosedstvo ter razvojno in mednarodno sodelovanje (NDICI), da bi morala biti enakost spolov pomemben oziroma glavni cilj pri najmanj 85 % programov, ki se financirajo v okviru razvojne pomoči, glavni cilj vsaj 5 % teh ukrepov pa bi morala biti enakost spolov, pravice žensk in deklet ter krepitev vloge žensk; poziva pa, naj se ambicije še povečajo in 20 % uradne razvojne pomoči nameni projektom, katerih glavni cilj je enakost spolov (oznaka OECD za enakost spolov 2); |
| --- | --- |

44.

| 45. | poziva EU, naj izvaja celovito in ambiciozno strategijo za enakost spolov, vključno s predlogi za zavezujoče ukrepe, ki bi morala biti povezana z njenim izvajanjem akcijskega programa ICPD, vključno z zavezami in kazalniki na vseh ustreznih političnih področjih, in ki bi preverjala odgovornost institucij EU in držav članic prek mehanizma za spremljanje; poziva k obsodbi nazadovanja na področju enakosti spolov ter spolnega in reproduktivnega zdravja in pravic, pa tudi razprav in ukrepov, ki spodkopavajo pravice, samostojnost in emancipacijo žensk na vseh področjih; ugotavlja, da se lahko proti nazadovanju pravic borimo s proaktivnim spodbujanjem enakosti spolov na podlagi pravic in vključevanjem načela enakosti spolov; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  UL C 76, 9.3.2020, str. 168.

(2)  UL C 118, 8.4.2020, str. 57.

(3)  UL C 289, 9.8.2016, str. 5.

(4)  UL C 399, 24.11.2017, str. 106.

(5)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0058.

(6)  UL C 388, 13.11.2020, str. 100.

(7)  UL C 155, 25.5.2011, str. 10.

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/74 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/74

---

P9_TA(2021)0316

Ustreznost predpisov Evropske unije ter subsidiarnosti in sorazmernosti – poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leta 2017, 2018 in 2019

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o ustreznosti predpisov Evropske unije ter subsidiarnosti in sorazmernosti – poročilo o boljši pripravi zakonodaje za leta 2017, 2018 in 2019 (2020/2262(INI))

(2022/C 81/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 Pogodbe o Evropski uniji (PEU),

| — | ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 1 o vlogi nacionalnih parlamentov v Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003 o boljši pripravi zakonodaje in njegove najnovejše različice z dne 13. aprila 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 16. decembra 2003 o boljši pripravi zakonodaje in njegove najnovejše različice z dne 13. aprila 2016,

| — | ob upoštevanju praktičnih ureditev za izvajanje člena 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v primeru sporazuma v prvi obravnavi, o katerih sta se dne 22. julija 2011 sporazumeli pristojni službi Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju praktičnih ureditev za izvajanje člena 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v primeru sporazuma v prvi obravnavi, o katerih sta se dne 22. julija 2011 sporazumeli pristojni službi Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | ob upoštevanju letnih poročil Komisije o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti za leta 2017, 2018 in 2019 (COM(2018)0490), COM(2019)0333 in COM(2020)0272), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnih poročil Komisije o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti za leta 2017, 2018 in 2019 (COM(2018)0490), COM(2019)0333 in COM(2020)0272),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti: krepitev njune vloge pri oblikovanju politik EU (COM(2018)0703) ter njegove priloge, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti: krepitev njune vloge pri oblikovanju politik EU (COM(2018)0703) ter njegove priloge,

| — | ob upoštevanju ugotovitev projektne skupine za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“, predstavljenih 10. julija 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ugotovitev projektne skupine za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“, predstavljenih 10. julija 2018,

| — | ob upoštevanju mnenj in resolucij Evropskega odbora regij, in sicer resolucije z dne 1. februarja 2018 o spremembi uredbe o skupnih določbah za sklade ESI v podporo strukturnim reformam (1), mnenja z dne 9. oktobra 2018 o razmisleku o Evropi: prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k povrnitvi zaupanja v Evropsko unijo (CDR 1230/2018) ter resolucije z dne 10. decembra 2020 o delovnem programu Evropske komisije za leto 2021 (2) ter ob upoštevanju prednostnih nalog Odbora regij za obdobje 2020–2025 iz resolucije Evropa, ki je prek svojih vasi, mest in regij bliže ljudem, sprejete na plenarnem zasedanju od 30. junija do 2. julija 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj in resolucij Evropskega odbora regij, in sicer resolucije z dne 1. februarja 2018 o spremembi uredbe o skupnih določbah za sklade ESI v podporo strukturnim reformam (1), mnenja z dne 9. oktobra 2018 o razmisleku o Evropi: prispevek lokalnih in regionalnih oblasti k povrnitvi zaupanja v Evropsko unijo (CDR 1230/2018) ter resolucije z dne 10. decembra 2020 o delovnem programu Evropske komisije za leto 2021 (2) ter ob upoštevanju prednostnih nalog Odbora regij za obdobje 2020–2025 iz resolucije Evropa, ki je prek svojih vasi, mest in regij bliže ljudem, sprejete na plenarnem zasedanju od 30. junija do 2. julija 2020,

| — | ob upoštevanju 9. konference o subsidiarnosti o aktivni subsidiarnosti in skupnem ustvarjanju dodane vrednosti EU, ki sta jo 22. novembra 2019 v Rimu skupaj pripravila Odbor regij in italijanska konferenca predsednikov deželnih parlamentov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 9. konference o subsidiarnosti o aktivni subsidiarnosti in skupnem ustvarjanju dodane vrednosti EU, ki sta jo 22. novembra 2019 v Rimu skupaj pripravila Odbor regij in italijanska konferenca predsednikov deželnih parlamentov,

| — | ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropskim parlamentom in Odborom regij, ki je bil podpisan 5. februarja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o sodelovanju med Evropskim parlamentom in Odborom regij, ki je bil podpisan 5. februarja 2014,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (3), kjer pozdravlja zavezo Komisije, da bodo vsi ukrepi EU pomagali doseči trajnostno prihodnost in pravičen prehod in da bo v skladu s tem posodobila smernice za boljše pravno urejanje, ter kjer zahteva, da se v načrte EU in držav članic o boljši pripravi zakonodaje kot prvo načelo vključi trajnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. januarja 2020 o evropskem zelenem dogovoru (3), kjer pozdravlja zavezo Komisije, da bodo vsi ukrepi EU pomagali doseči trajnostno prihodnost in pravičen prehod in da bo v skladu s tem posodobila smernice za boljše pravno urejanje, ter kjer zahteva, da se v načrte EU in držav članic o boljši pripravi zakonodaje kot prvo načelo vključi trajnost,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2016 o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. junija 2016 o odprti, učinkoviti in neodvisni upravi Evropske unije (4),

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za ustavne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov ter Odbora za ustavne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0191/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0191/2021),

| A. | ker načeli subsidiarnosti in sorazmernosti urejata izvrševanje pristojnosti Evropske unije; ker načelo subsidiarnosti varuje pravico odločanja in ukrepanja držav članic na področjih, ki ne sodijo v izključno pristojnost Evropske unije, hkrati pa upravičuje posredovanje Unije, če države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči same, ampak se cilji „zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije“; ker je bilo načelo v Pogodbi EU vključeno tudi zato, da se izvajanje pristojnosti čim bolj približa državljanom, kar je v skladu z načelom tesne povezanosti z državljani iz člena 10(3) PEU; |
| --- | --- |

A.

ker načeli subsidiarnosti in sorazmernosti urejata izvrševanje pristojnosti Evropske unije; ker načelo subsidiarnosti varuje pravico odločanja in ukrepanja držav članic na področjih, ki ne sodijo v izključno pristojnost Evropske unije, hkrati pa upravičuje posredovanje Unije, če države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči same, ampak se cilji „zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije“; ker je bilo načelo v Pogodbi EU vključeno tudi zato, da se izvajanje pristojnosti čim bolj približa državljanom, kar je v skladu z načelom tesne povezanosti z državljani iz člena 10(3) PEU;

| B. | ker je Junckerjeva Komisija julija 2017 sprejela spremenjeni sklop smernic za boljše pravno urejanje in spremljajoči nabor instrumentov; ker je razširila svoj portal za boljše pravno urejanje, da bi državljanom olajšala spletno iskanje; ker se je zavezala, da bo načeli subsidiarnosti in sorazmernosti umestila v središče evropskega demokratičnega procesa in v celoten zakonodajni postopek, in sicer je ustanovila projektno skupino za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“, ki je svoje poročilo objavila 10. julija 2018; |
| --- | --- |

B.

ker je Junckerjeva Komisija julija 2017 sprejela spremenjeni sklop smernic za boljše pravno urejanje in spremljajoči nabor instrumentov; ker je razširila svoj portal za boljše pravno urejanje, da bi državljanom olajšala spletno iskanje; ker se je zavezala, da bo načeli subsidiarnosti in sorazmernosti umestila v središče evropskega demokratičnega procesa in v celoten zakonodajni postopek, in sicer je ustanovila projektno skupino za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“, ki je svoje poročilo objavila 10. julija 2018;

| C. | ker je projektna skupina pripravila priporočila za boljše skupno razumevanje in uporabo načel subsidiarnosti in sorazmernosti pri delu institucij EU ter o tem, kako dati lokalnim in regionalnim organom ter nacionalnim parlamentom vidnejšo vlogo pri uresničevanju „dejavne subsidiarnosti“ in tako spodbuditi večje prevzemanje odgovornosti za politike EU; ker je odgovarjala na vprašanji, kako bolje izvajati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti v institucijah EU ter kako regionalne in lokalne organe ter nacionalne parlamente bolj vključiti v oblikovanje in izvajanje politik EU; |
| --- | --- |

C.

ker je projektna skupina pripravila priporočila za boljše skupno razumevanje in uporabo načel subsidiarnosti in sorazmernosti pri delu institucij EU ter o tem, kako dati lokalnim in regionalnim organom ter nacionalnim parlamentom vidnejšo vlogo pri uresničevanju „dejavne subsidiarnosti“ in tako spodbuditi večje prevzemanje odgovornosti za politike EU; ker je odgovarjala na vprašanji, kako bolje izvajati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti v institucijah EU ter kako regionalne in lokalne organe ter nacionalne parlamente bolj vključiti v oblikovanje in izvajanje politik EU;

| D. | ker je Komisija v sporočilu z dne 23. oktobra 2018 z naslovom Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti: krepitev njune vloge pri oblikovanju politik EU (COM(2018)0703) ponovno opozorila na temeljno vlogo sorazmernosti in subsidiarnosti pri boljši zakonodaji ter v odziv na poročilo projektne skupine predstavila ukrepe, ki med drugim vključujejo osredotočanje na mnenja lokalnih in regionalnih organov, krepitev skupnega razumevanja subsidiarnosti in sorazmernosti v EU, podrobnejši pregled veljavne zakonodaje z vidika subsidiarnosti in sorazmernosti ter pomoč nacionalnim parlamentom pri učinkovitejšem opravljanju njihove vloge; |
| --- | --- |

D.

ker je Komisija v sporočilu z dne 23. oktobra 2018 z naslovom Načeli subsidiarnosti in sorazmernosti: krepitev njune vloge pri oblikovanju politik EU (COM(2018)0703) ponovno opozorila na temeljno vlogo sorazmernosti in subsidiarnosti pri boljši zakonodaji ter v odziv na poročilo projektne skupine predstavila ukrepe, ki med drugim vključujejo osredotočanje na mnenja lokalnih in regionalnih organov, krepitev skupnega razumevanja subsidiarnosti in sorazmernosti v EU, podrobnejši pregled veljavne zakonodaje z vidika subsidiarnosti in sorazmernosti ter pomoč nacionalnim parlamentom pri učinkovitejšem opravljanju njihove vloge;

| E. | ker Komisija še naprej izvaja svojo okrepljeno agendo za boljše pravno urejanje ter načeli subsidiarnosti in sorazmernosti vključuje v vse faze oblikovanja politik; |
| --- | --- |

E.

ker Komisija še naprej izvaja svojo okrepljeno agendo za boljše pravno urejanje ter načeli subsidiarnosti in sorazmernosti vključuje v vse faze oblikovanja politik;

| F. | ker je Komisija 3. julija 2020 predstavila prenovljeno verzijo spletnega portala „Povejte svoje mnenje“, da bi olajšala prispevke k zakonodaji in oblikovanju politik EU prek spleta; ker bi morala nova verzija portala še izboljšati posvetovanje Komisije in komunikacijo z javnostjo ter povečati preglednost; ker je cilj portala v okviru agende za boljše pravno urejanje izboljšati kakovost priprave politik EU; |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija 3. julija 2020 predstavila prenovljeno verzijo spletnega portala „Povejte svoje mnenje“, da bi olajšala prispevke k zakonodaji in oblikovanju politik EU prek spleta; ker bi morala nova verzija portala še izboljšati posvetovanje Komisije in komunikacijo z javnostjo ter povečati preglednost; ker je cilj portala v okviru agende za boljše pravno urejanje izboljšati kakovost priprave politik EU;

| G. | ker se je spletni portal Povejte svoje mnenje izkazal za koristno enotno vstopno točko, ki državljanom in deležnikom omogoča sodelovanje pri pripravi politik Komisije; ker je Evropsko računsko sodišče leta 2019 objavilo posebno poročilo z vrsto priporočil za izboljšanje tega portala, zlasti glede prevodov; |
| --- | --- |

G.

ker se je spletni portal Povejte svoje mnenje izkazal za koristno enotno vstopno točko, ki državljanom in deležnikom omogoča sodelovanje pri pripravi politik Komisije; ker je Evropsko računsko sodišče leta 2019 objavilo posebno poročilo z vrsto priporočil za izboljšanje tega portala, zlasti glede prevodov;

| H. | ker je Komisija leta 2018 začela združevati poročila o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti pri pripravi zakonodaje EU s poročili o svojih odnosih z nacionalnimi parlamenti, s čimer je mnenjem nacionalnih parlamentov namenila vidnejšo vlogo ter preprečila prekrivanje dveh letnih poročil; |
| --- | --- |

H.

ker je Komisija leta 2018 začela združevati poročila o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti pri pripravi zakonodaje EU s poročili o svojih odnosih z nacionalnimi parlamenti, s čimer je mnenjem nacionalnih parlamentov namenila vidnejšo vlogo ter preprečila prekrivanje dveh letnih poročil;

| I. | ker je Komisija leta 2017 prejela 52 obrazloženih mnenj nacionalnih parlamentov o načelu subsidiarnosti, leta 2018 37 mnenj, v letu 2019 pa nobenega; |
| --- | --- |

I.

ker je Komisija leta 2017 prejela 52 obrazloženih mnenj nacionalnih parlamentov o načelu subsidiarnosti, leta 2018 37 mnenj, v letu 2019 pa nobenega;

| J. | ker v letu 2019 parlamenti obrazloženih mnenj niso vlagali, ker bi se načeli subsidiarnosti in sorazmernosti bolje izvajali, ampak ker je bilo leto 2019 prehodno leto med dvema mandatoma Komisije, z razpustitvijo Evropskega parlamenta in evropskimi volitvami, zato je bilo v tem letu manj zakonodajnih pobud in predlogov kot prejšnja leta; |
| --- | --- |

J.

ker v letu 2019 parlamenti obrazloženih mnenj niso vlagali, ker bi se načeli subsidiarnosti in sorazmernosti bolje izvajali, ampak ker je bilo leto 2019 prehodno leto med dvema mandatoma Komisije, z razpustitvijo Evropskega parlamenta in evropskimi volitvami, zato je bilo v tem letu manj zakonodajnih pobud in predlogov kot prejšnja leta;

| K. | ker Parlament podpira večje vključevanje nacionalnih parlamentov skupaj z Evropskim parlamentom v demokratični nadzor nad okrepljenim sodelovanjem, če se nanaša na politična področja v deljeni pristojnosti; |
| --- | --- |

K.

ker Parlament podpira večje vključevanje nacionalnih parlamentov skupaj z Evropskim parlamentom v demokratični nadzor nad okrepljenim sodelovanjem, če se nanaša na politična področja v deljeni pristojnosti;

| L. | ker je Odbor regij marca 2021 vzpostavil regionalna središča 2.0; ker je Odbor začel ta projekt izvajati na lastno pobudo, da bi spremljal delovanje politik EU v praksi; |
| --- | --- |

L.

ker je Odbor regij marca 2021 vzpostavil regionalna središča 2.0; ker je Odbor začel ta projekt izvajati na lastno pobudo, da bi spremljal delovanje politik EU v praksi;

| M. | ker je v mandat Odbora za regulativni nadzor vključeno tudi ocenjevanje kakovosti ocen učinka; |
| --- | --- |

M.

ker je v mandat Odbora za regulativni nadzor vključeno tudi ocenjevanje kakovosti ocen učinka;

| N. | ker se je Komisija zavezala uporabi načela, da se za enega sprejetega eden odpravi, ki določa, da bi moral vsak zakonodajni predlog, ki nalaga nova bremena, ljudem in podjetjem odvzeti enaka bremena na ravni EU na istem političnem področju, vendar tega načela še ni uspešno uresničila; |
| --- | --- |

N.

ker se je Komisija zavezala uporabi načela, da se za enega sprejetega eden odpravi, ki določa, da bi moral vsak zakonodajni predlog, ki nalaga nova bremena, ljudem in podjetjem odvzeti enaka bremena na ravni EU na istem političnem področju, vendar tega načela še ni uspešno uresničila;

| O. | ker se je s sedanjo krizo pokazalo, da je treba opredeliti in zmanjšati nepotrebno regulativno breme, da bo zakonodaja EU prinašala želene koristi brez nepotrebnih stroškov in v razumnem časovnem okviru, zlasti pa je treba pohiteti s podpornimi ukrepi za potrošnike, mala in srednja podjetja ter mikropodjetja; ker bi morala biti zakonodaja v prid potrošnikov, delavcev, malih in srednjih podjetij ter vseh državljanov uravnotežena, jasna, celovita in vključujoča ter po potrebi temeljiti na ustreznih znanstvenih dokazih; poudarja, da bi morala mikropodjetja ter mala in srednja podjetja imeti samo obveznosti, sorazmerne z njihovimi posebnostmi in značilnostmi panoge, ter spodbuja Komisijo, naj uporabi odločne izvršilne ukrepe in omeji razdrobljenost trga, odpravi neupravičene tržne ovire ter zagotovi enake konkurenčne pogoje; ker bi moralo boljše pravno urejanje koristiti vsem in podpirati interese evropske družbe; |
| --- | --- |

O.

ker se je s sedanjo krizo pokazalo, da je treba opredeliti in zmanjšati nepotrebno regulativno breme, da bo zakonodaja EU prinašala želene koristi brez nepotrebnih stroškov in v razumnem časovnem okviru, zlasti pa je treba pohiteti s podpornimi ukrepi za potrošnike, mala in srednja podjetja ter mikropodjetja; ker bi morala biti zakonodaja v prid potrošnikov, delavcev, malih in srednjih podjetij ter vseh državljanov uravnotežena, jasna, celovita in vključujoča ter po potrebi temeljiti na ustreznih znanstvenih dokazih; poudarja, da bi morala mikropodjetja ter mala in srednja podjetja imeti samo obveznosti, sorazmerne z njihovimi posebnostmi in značilnostmi panoge, ter spodbuja Komisijo, naj uporabi odločne izvršilne ukrepe in omeji razdrobljenost trga, odpravi neupravičene tržne ovire ter zagotovi enake konkurenčne pogoje; ker bi moralo boljše pravno urejanje koristiti vsem in podpirati interese evropske družbe;

| P. | ker morajo Parlament, Komisija in Svet kot zakonodajni organi spoštovati načela prenosa pristojnosti, subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

P.

ker morajo Parlament, Komisija in Svet kot zakonodajni organi spoštovati načela prenosa pristojnosti, subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 1. | opozarja na pomen letnih poročil Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja nenehno upoštevanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti, ki sta temeljni vodilni načeli za ukrepanje Evropske unije; opozarja, da je pomembno spodbujati skupno razumevanje subsidiarnosti in sorazmernosti na ravni EU, ter je seznanjen s pomisleki v prejšnjih poročilih, da so letna poročila o subsidiarnosti in sorazmernosti, ki jih pripravlja Komisija, nekoliko površna, saj se pogosto ne namenja dovolj pozornosti upoštevanju teh načel pri oblikovanju politik EU; ugotavlja, da so letna poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti vse bolj izčrpna; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opozarja na dosledno spoštovanje načela subsidiarnosti, zapisanega v členu 5 PEU in na podlagi katerega je treba odločitve sprejemati na najbolj ustrezni ravni politike ter čim bližje državljanom in podjetjem, obseg ukrepanja na ravni EU pa mora biti utemeljen glede na možnosti na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni ob spoštovanju treh temeljih procesov: naknadne ocene, ocene učinka in posvetovanja z deležniki; spodbuja Komisijo, naj Unijo še bolj približa državljanom; poudarja, da približno 70 % zakonodaje EU izvajajo in uporabljajo lokalni in regionalni organi; meni, da je tesno sodelovanje z izvoljenimi predstavniki državljanov pri zadevah EU učinkovit način za približevanje institucij EU državljanom; zato poziva organe držav članic na nacionalni ravni ter ustrezne deležnike, naj se tesneje vključijo že v zgodnji fazi postopka odločanja, pri čemer je treba s preverjanjem subsidiarnosti in sorazmernosti ter ocenami upravnega bremena zaradi zakonodaje EU zagotoviti, da Unija na področjih, ki niso v njeni izključni pristojnosti, deluje le, če so njeni ukrepi bolj učinkoviti od ukrepanja na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; ravno tako opozarja, da v skladu z načelom sorazmernosti ukrepi Unije ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev temeljnih pogodb; spodbuja Komisijo, naj oceni uspešnost in učinkovitost postopka subsidiarnosti, da bi ugotovila njegove slabosti in jih odpravila; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poudarja, da zaradi sedanje oblike postopka v mehanizmu za preverjanje subsidiarnosti odbori nacionalnih parlamentov za EU veliko časa namenjajo tehnični in pravni oceni v kratkih rokih, kar otežuje poglobljeno politično razpravljanje o evropski politiki; |
| --- | --- |

4.

| 5. | poziva k reviziji PDEU in uvedbi neposredne pravice Evropskega parlamenta do zakonodajne pobude, saj Parlament neposredno zastopa evropske državljane; |
| --- | --- |

5.

| 6. | poudarja, da je treba ustrezno pojasniti potrebnost zakonodajnih pobud in njihov učinek na vse pomembne sektorje (ekonomskega, okoljskega in socialnega), da bi spoštovali načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | meni, da je napredek Evropske unije z boljšim pravnim urejanjem pomemben za zagotavljanje stabilnosti in pravne varnosti državljanom EU in podjetjem in s tem za ustvarjanje rasti, delovnih mest in blaginje; |
| --- | --- |

7.

| 8. | meni, da je uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti izhodišče za oblikovanje vsake politike in je bistven sestavni del njenega življenjskega cikla; |
| --- | --- |

8.

| 9. | je seznanjen z ugotovitvami projektne skupine za subsidiarnost in sorazmernost z vodilom „storiti manj, a učinkoviteje“; opozarja na mnenje Parlamenta, da s sodelovanjem v projektni skupini, ki jo ustanovi Komisija, ne bi bila spoštovana institucionalna vloga in položaj Parlamenta kot edine neposredno izvoljene institucije Evropske unije, ki predstavlja državljane in podjetja na ravni Unije ter opravlja nalogo političnega nadzora nad Komisijo, zato je Parlament sklenil zavrniti vabilo Komisije, naj sodeluje v projektni skupini in imenuje člane; pozdravlja rezultate in priporočila v poročilu projektne skupine, ki ugotavlja dodano vrednost EU na vseh področjih ukrepanja, ter da delovna skupina tako ni opredelila pristojnosti ali področij politike v Pogodbi, ki bi jih bilo treba delno ali v celoti prenesti na države članice; poziva Komisijo, naj te sklepe uresniči, bolj celovito vključi lokalne in regionalne organe v procese posvetovanja ter uporabi model omrežja in oceni uporabo obeh načel skozi celoten postopek odločanja; ugotavlja, da bo za to potrebna velika zavezanost, tudi sozakonodajalcev EU; predlaga tudi oceno in nadaljnje razvijanje obstoječih okvirov za medparlamentarno sodelovanje; |
| --- | --- |

9.

| 10. | meni, da bi moral vsak predlog Komisije pozitivno vplivati na življenja državljanov ob sorazmernih in vzdržnih stroških; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da bi bilo treba nacionalne parlamente čim prej vključiti v zakonodajni postopek, po možnosti takoj po objavi časovnega razporeda in med fazo posvetovanja; meni, da se je treba pred predložitvijo novega pravnega akta bolj osredotočiti na subsidiarnost, zlasti pa je treba fazo posvetovanja izkoristiti za proaktivno zbiranje mnenj nacionalnih parlamentov ter beleženje njihovih pomislekov, saj bi se tako lahko izognili uporabi „rumenega kartona“ ter preprečili težave pri pogajanjih; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pozdravlja ukrep za pomoč nacionalnim parlamentom pri učinkovitejšem opravljanju njihove vloge, in sicer je iz osemtedenskega obdobja, ko lahko nacionalni parlamenti predložijo obrazložena mnenja, izključeno obdobje od 20. decembra do 10. januarja; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poudarja pomen sodelovanja nacionalnih parlamentov v postopku priprave zakonodaje na ravni EU; ugotavlja, da se je število obrazloženih mnenj, prejetih od nacionalnih parlamentov, med letoma 2017 in 2019 stalno zmanjševalo, pri čemer v letu 2019 ni bilo predloženo nobeno mnenje, vendar pa ostaja visoko število mnenj, predloženih Komisiji, in prispevkov Evropskemu parlamentu, tudi o nezakonodajnih pobudah, kar priča o pozitivnem in v prihodnost usmerjenem sodelovanju nacionalnih parlamentov v političnem ciklu EU; ugotavlja, da je več teh prispevkov osredotočenih na pomembna institucionalna vprašanja, kot sta dokončanje ekonomske in monetarne unije (EMU) ter uporaba premostitvenih klavzul; ugotavlja, da noben predlog ni prejel več kot štirih obrazloženih mnenj; opozarja, da Pogodbi določata vlogo medparlamentarnega sodelovanja ter pristojnost nacionalnih parlamentov, da preučijo zakonodajne in nezakonodajne pobude; pozdravlja dejavno sodelovanje nacionalnih parlamentov v zakonodajnem dialogu z institucijami EU tudi na druge načine, ne le prek mehanizma za preverjanje subsidiarnosti; opozarja, da pri skupno 439 obrazloženih mnenjih in 5 513 mnenjih med letoma 2007 in 2019 nikoli ni bil sprožen postopek „oranžnega kartona“, postopek „rumenega kartona“ pa le trikrat; ugotavlja, da so se z uveljavljanjem pravice nacionalnih parlamentov, da nadzorujejo skladnost z načelom subsidiarnosti na podlagi tako imenovanega sistema zgodnjega opozarjanja, delno izboljšali odnosi med institucijami EU in nacionalnimi parlamenti; opozarja na zavezo Komisije, da bo v prihodnje zagotovila skupne odgovore, ko vsaj štirje parlamenti pripravijo obrazložena mnenja, ter izkazala prožnost glede osemtedenskega roka iz Pogodb, v katerem morajo nacionalni parlamenti predložiti svoja obrazložena mnenja, in sicer z upoštevanjem skupnih praznikov in obdobij počitnic; meni, da je konferenca o prihodnosti Evrope odlična priložnost, da lahko državljani predstavijo dejanski učinek zakonodaje na nacionalni ravni ter predlagajo, kako doseči cilje za boljšo pripravo zakonodaje, vključno s ponovno oceno postopka subsidiarnosti; opozarja, da sta preglednost in dostop javnosti bistvena za zakonodajni proces ter upravičujeta sodelovanje nacionalnih in regionalnih parlamentov, hkrati pa dajeta večjo legitimnost demokratičnemu zakonodajnemu postopku Evropske unije in krepita zaupanje vanj; pozdravlja napredek Parlamenta pri razkrivanju dokumentov v več stolpcih na podlagi sodbe v zadevi De Capitani; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ugotavlja, da je leta 2016 le 26 od 41 domov nacionalnih parlamentov pripravilo obrazloženo mnenje, leta 2017 se je to število zmanjšalo na 19, leta 2018 pa na 14 domov; poudarja, da se je sočasno zmanjševalo tudi število obrazloženih mnenj na splošno; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poudarja, da gibanje števila mnenj in obrazloženih mnenj med letoma 2007 in 2019 kaže, da nacionalni parlamenti vse pogosteje zahtevajo več političnega dialoga in večje vključevanje v razpravo o politikah EU, zato namenjajo manj časa namenjajo normativni analizi zakonodajnih predlogov EU; |
| --- | --- |

15.

| 16. | se zaveda, da je bilo leto 2019 prvo leto po uvedbi mehanizma za preverjanje subsidiarnosti, ko nacionalni parlamenti niso predložili nobenega obrazloženega mnenja, zlasti zaradi precej manjše zakonodajne dejavnosti Komisije v predhodnem letu med dvema mandatoma; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opozarja, da se mora Komisija v čim večjem obsegu pred vsakim zakonodajnim predlogom posvetovati z deležniki ter pri tem upoštevati regionalno in lokalno razsežnost predvidenih ukrepov; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opozarja, da je upoštevanje načela „najprej pomisli na male“ v aktu za mala podjetja bistveni element pri preverjanju sorazmernosti pred vsakim zakonodajnim predlogom, pri čemer bi se moral slišati glas malih in srednjih podjetij ter bi se morali čim prej upoštevati njihovi interesi, da bi ustvarili spodbudno poslovno okolje za razvoj malih in srednjih podjetij, ki so hrbtenica evropskega gospodarstva; |
| --- | --- |

18.

| 19. | obžaluje, da se pri zavračanju dostopa do pripravljalnih zakonodajnih dokumentov rutinsko sklicuje na učinkovitost postopka odločanja institucije, zaradi česar bodo lahko izjeme pri dostopu javnosti postale pravilo; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja sklenitev Medinstitucionalnega sporazuma o obveznem registru za preglednost za institucije EU, tudi za Svet; |
| --- | --- |

20.

| 21. | poudarja, da so predhodne ocene učinka skupaj s posvetovanjem z deležniki pomembno orodje za sprejemanje odločitev na podlagi informacij ter za spoštovanje načel subsidiarnosti in sorazmernosti ter spodbujanje odgovornosti in učinkovitosti; poudarja, da je treba promovirati in spodbujati reden dialog ter ustrezno in pregledno posvetovanje z vsemi ustreznimi deležniki; pozdravlja uporabo orodij za boljšo pripravo zakonodaje in sodelovanje z različnimi strokovnjaki na ravni EU pri pripravi ocen učinka; poudarja, da je treba ta orodja poenostaviti, da jih bodo deležniki lažje razumeli in uporabljali; poudarja, da je nujno treba izboljšati ocene učinka na splošno na področju subsidiarnosti in sorazmernosti; poudarja, da je treba pri vseh ocenah učinka, ocenah in preverjanjih ustreznosti pripraviti analizo subsidiarnosti in sorazmernosti; pozdravlja uporabo instrumentov, kot sta program ustreznosti in uspešnosti predpisov (REFIT) ter Odbor za regulativni nadzor, ki od leta 2017 opredeljujeta možnosti za poenostavitev in zmanjšanje nepotrebnih stroškov, preden Komisija predlaga revizijo veljavnega akta; pozdravlja tudi vključitev tako pripravljenih pobud v letne delovne programe Komisije ter njihovo spremljanje v okviru pregleda stanja v programu REFIT; pri tem ugotavlja, da je v delovni program Komisije za leto 2020 vključenih 44 pobud iz programa REFIT; poudarja, da bi morali taki postopki celostno in uravnoteženo upoštevati gospodarske, okoljske in socialne učinke in uporabljati kvalitativne in kvantitativne analize ter obravnavati stroške neharmonizacije na ravni EU; poudarja, da je mogoče instrumente za nadzor dodatno podpreti in okrepiti na druge načine, kot je platforma Pripravljeni na prihodnost ali podobne namenske platforme; meni, da bi bilo treba platformo REFIT razširiti, da bi poleg regulativnih bremen zajemala vprašanja subsidiarnosti in sorazmernosti; opozarja, da priprava zakonodaje, ki bo kos izzivom prihodnosti, med drugim pomeni skrb za ekonomsko, socialno in okoljsko trajnostnost; pozdravlja, da sta ti načeli vključeni v pregled kakovosti, ki ga pripravlja Odbor za regulativni nadzor; vendar poudarja, da je mogoče neodvisnost odbora še povečati; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poudarja, da ima sistematičen pregled zakonodaje vse pomembnejšo vlogo za boljše pravno urejanje; pri tem poudarja pomen bolj strukturiranega sodelovanja Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, da bi ocenili uporabo in učinkovitost prava Unije ter ju izboljšali; poudarja, da morajo države članice hitro, pravočasno in pravilno uporabljati zakonodajo Unije, da bi lahko ustrezno ocenili potrebnost nove zakonodaje; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poudarja, da bi lahko imelo „strateško predvidevanje“ osrednjo vlogo pri oblikovanju politik EU, ki bodo kos izzivom prihodnosti, saj bodo na ta način kratkoročne pobude temeljile na dolgoročnejši perspektivi; se zaveda, da bodo elementi „predvidevanja“ v celoti vključeni v agendo Komisije za boljše pravno urejanje, v ocene učinka in ocene; hkrati ugotavlja, da „strateško predvidevanje“ podpira program REFIT, kjer so opredeljene možnosti za zmanjšanje regulativnega bremena ter da bo veljavna zakonodaja EU še naprej „kos izzivom prihodnosti“; |
| --- | --- |

23.

| 24. | je seznanjen, da je Odbor za regulativni nadzor leta 2017 preučil skupaj 53 ocen učinka in 17 ločenih ocen; ugotavlja, da je Odbor za regulativni nadzor za 43 % ocen učinka ter 41 % ocen sprva izdal negativno mnenje, pri skoraj vseh ocenah učinka pa so morale službe popraviti poročilo, da so zadostile standardom Odbora glede kakovosti; ugotavlja, da je treba bistveno izboljšati kakovost prvotnih ocen učinka in ocen; obžaluje, da je odbor leta 2019 preučil le eno oceno učinka; |
| --- | --- |

24.

| 25. | podpira zavezo Komisije, da pred obravnavo zakonodajnih aktov pripravi predhodno oceno; meni, da bi morali Komisija in nacionalni organi še naprej tesno sodelovati ter ocenjevati dejanski učinek zakonodaje EU na državljane, podjetja in okolje; pozdravlja, da tudi nacionalni parlamenti prek neformalnega političnega dialoga in skupnih samoiniciativnih mnenj prispevajo k predhodni oceni; poziva države članice, naj zagotovijo hiter in dosleden prenos, izvajanje in izvrševanje zakonodaje ter naj ne uporabljajo praks, ki povzročajo prekomerne in neupravičene upravne zahteve, ki lahko ogrozijo nemoteno delovanje notranjega trga; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pozdravlja prizadevanja Komisije, da z ocenami učinka ovrednoti širok in celovit nabor možne zakonodaje o enotnem trgu; poudarja, da so neodvisne in nepristranske ocene učinka bistveno in dragoceno orodje za pomoč pri sprejemanju političnih odločitev na podlagi informacij v zakonodajnem postopku odločanja (ob spoštovanju metode Skupnosti), kar je nujno potrebno za hitro odzivanje na pereče izzive, kot sta digitalni in trajnostni prehod; meni, da je treba izboljšati vsebino ocen učinka ter razširiti njihovo uporabo, in sicer je treba upoštevati dodatne elemente, da bo njihov prispevek pravočasen in bolj koristen ter ga bo mogoče bolje upoštevati pri odločanju na politični ravni; opozarja tudi na majhno število ocen učinka, ki sta jih za svoje vsebinske spremembe pripravila Parlament in Svet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | poudarja, da bi moral Parlament po potrebi izvesti interne ocene učinka v zvezi z bistvenimi predlogi sprememb in njihovimi morebitnimi posledicami za predlog Komisije, preden jih sprejme, če tega niso predhodno storile Komisija in njene službe; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opozarja na vlogo službe Evropskega parlamenta za raziskave, ki pripravlja predhodne ocene učinka in analizo evropske dodane vrednosti za predloge ter ocene izvajanja; meni, da je mogoče izboljšati sodelovanje med Komisijo in službo Evropskega parlamenta za raziskave ter vzpostaviti poenostavljeno, hitro in temeljito analizo zakonodajnih ukrepov in vsebinskih sprememb, alternativnih rešitev, morebitnih stroškov in koristi, pričakovanega upravnega bremena, pretirane birokracije za mala in srednja podjetja ter stroškov neukrepanja na ravni EU; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pozdravlja vzpostavitev spletnega portala „Povejte svoje mnenje“ in njegove izboljšave ter poziva Komisijo, naj še naprej razvija taka orodja ter državljanom in deležnikom omogoča neposreden dostop do oblikovanja politik EU in sodelovanje pri tem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | predlaga, naj Komisija upošteva priporočila Evropskega računskega sodišča o portalu „Povejte svoje mnenje“ ter naj zlasti razširi jezikovno dostopnost posvetovanj, s čimer bodo lahko državljani in deležniki odločali, kaj je po njihovem mnenju „širši javni interes“; |
| --- | --- |

30.

| 31. | podpira zavezanost Komisije pregledom politik ter spodbuja, naj se bolj uporablja naknadno ocenjevanje, da bi ovrednotili izkušnje o učinkovitosti in koristih zakonodaje, kar spet lahko prispeva k pripravi politike v prihodnje in izboljša regulativne pristope; |
| --- | --- |

31.

| 32. | poudarja, da so naknadne ocene tudi pomembno orodje za oceno učinka zakonodaje na državljane in podjetja, kjer se je treba posebej posvetiti učinku na mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | poziva Komisijo, naj v večji meri uporablja postopke prenovitve in kodifikacije, da bi poenostavila sekundarno zakonodajo; |
| --- | --- |

33.

| 34. | podpira združevanje odgovorov, če obrazloženo mnenje o zakonodajnem predlogu Komisije izda sedem ali več nacionalnih parlamentov, čeprav prag za začetek postopka „rumenega kartona“ še ni dosežen; meni, da so mnenja nacionalnih parlamentov s tem bolj prepoznavna; |
| --- | --- |

34.

| 35. | je seznanjen z načelom, da se za en sprejet predpis eden odpravi, ki temelji na sodelovanju deležnikov, z njim pa želi Komisija uravnovesiti nova bremena s predhodnimi, zlasti za mikropodjetja ter mala in srednja podjetja, ter ljudem in podjetjem na ravni EU odvzeti enaka bremena na istem političnem področju; poudarja, da izvajanje tega pristopa ne bi smelo biti v nasprotju s cilji boljšega pravnega urejanja, hkrati pa to ne bi smelo pomeniti avtomatičnega odločanja za razveljavitev zakonodaje ali zniževanje standardov, cilj pa bi morala biti posodobitev in reforma zakonodaje EU, da bi se lahko soočili z novimi družbenimi izzivi; poudarja, da bi se bilo pri pripravi, prenosu in izvajanju aktov EU sicer treba izogniti dodatnemu nepotrebnemu upravnemu bremenu, vendar se to ne bi smelo spremeniti v deregulacijo ali odsotnost regulacije ali parlamentom držav članic preprečevati, da bi ohranili ali sprejeli ambicioznejše ukrepe in višje socialne in okoljske standarde ter standarde na področju varstva potrošnikov v primerih, ko zakonodaja Unije določa le minimalne standarde; |
| --- | --- |

35.

| 36. | meni, da je odprt, učinkovit, pregleden in neodvisen upravni in zakonodajni postopek odločanja prvi pogoj za kakovostno politiko in pravno ureditev; poudarja, da bi z uvedbo usklajenih upravnih postopkov pozitivno prispevali k dobremu upravljanju in regulativnim praksam v EU ter okrepili povezavo med strokovnim odločanjem in demokratično legitimnostjo; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pri tem pozdravlja, da je Komisija leta 2020 na podlagi izkušenj s platformo REFIT ustanovila platformo Pripravljeni na prihodnost, ki je strokovna skupina na visoki ravni, kjer sodelujejo različni deležniki, strokovnjaki držav članic ter predstavniki Odbora regij in Evropskega ekonomsko-socialnega odbora, Komisiji pa svetuje, kako naj bo zakonodaja bolj učinkovita in opredeljuje veljavne, potencialno nepotrebne in obremenjujoče ukrepe ter kako jih poenostaviti in posodobiti, tudi s pomočjo digitalizacije, da bi bila zakonodaja EU državljanom in podjetjem v pomoč in ne ovira zanje; |
| --- | --- |

37.

| 38. | spodbuja nacionalne parlamente, naj v zakonodajne pobude EU vključijo regionalne parlamente z zakonodajnimi pooblastili, ter podpira sistematično posvetovanje z njimi o pomembnih pobudah, zlasti kadar obstaja povezava z regionalnimi pristojnostmi; opozarja, da so ti parlamenti zastopani v Odboru regij in da se lahko v skladu s členom 6 Protokola št. 2 k Pogodbi o delovanju Evropske unije nacionalni parlamenti posvetujejo z njimi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opozarja, da se digitalne inovacije hitro razvijajo ter da digitalno agendo vodijo podjetniki; meni, da je zato bistvenega pomena, da se brez poseganja v načeli subsidiarnosti in sorazmernosti določijo pravila, ki bodo kos izzivom prihodnosti in bodo ohranjala korak z digitalnimi inovacijami; ugotavlja, da so večino najpomembnejših zakonodajnih prednostnih nalog EU za obdobje 2017–2019 predstavljale pobude s področja pristojnosti Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov, ki so bile namenjene zlasti izvajanju strategije za enotni trg in strategije za enotni digitalni trg s poudarkom na predpisih za odpravo neupravičenih in nesorazmernih ovir ter izkoriščanje novih priložnosti v prid potrošnikov in podjetij; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opozarja, da zakonodaja EU na splošno nadomešča 27 različnih pravil, s čimer se zmanjšuje razdrobljenost notranjega trga; poziva Komisijo, naj pri oceni subsidiarnosti in sorazmernosti poskrbi, da pobude za vzpostavitev tesneje povezanega in bolj pravičnega notranjega trga ostanejo glavni temelj prihodnjega letnega načrtovanja, hkrati pa naj se ohranja visoka raven varstva potrošnikov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | poudarja, da je treba redno pregledovati in ocenjevati cilje za boljšo pripravo zakonodaje glede na merila v agendi za boljše pravno urejanje, skupaj s spremljanjem in poročanjem; poudarja, da morajo biti cilji dobro uravnoteženi in ovrednoteni glede na učinkovitost, hkrati pa je treba upoštevati sredstva, namenjena dejavnostim za boljšo pripravo zakonodaje in zunanje prispevke; opozarja na pomen primerljivih podatkov za celotno EU za namene te ocene in poziva Komisijo, naj preuči, ali so orodja za boljše pravno urejanje prispevala k doseganju ciljev, kot so boljši rezultati politike; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poziva Komisijo, naj to resolucijo upošteva pri pripravi napovedanega sporočila o boljšem pravnem urejanju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Odboru regij, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  UL C 176, 23.5.2018, str. 5.

(2)  UL C 37, 2.2.2021, str. 1.

(3)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0005.

(4)  UL C 86, 6.3.2018, str. 126.

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/82 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/82

---

P9_TA(2021)0317

Poročili o Bosni in Hercegovini za leti 2019 in 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o poročilih Komisije o Bosni in Hercegovini za leti 2019 in 2020 (2019/2171(INI))

(2022/C 81/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani in protokola o njegovi prilagoditvi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma med Evropskima skupnostma in njunimi državami članicami na eni strani ter Bosno in Hercegovino na drugi strani in protokola o njegovi prilagoditvi zaradi upoštevanja pristopa Republike Hrvaške k Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju prve seje stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU–BiH 5. in 6. novembra 2015, tretje seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU–BiH 13. julija 2018 in četrte seje stabilizacijsko-pridružitvenega odbora 7. novembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prve seje stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora EU–BiH 5. in 6. novembra 2015, tretje seje Stabilizacijsko-pridružitvenega sveta EU–BiH 13. julija 2018 in četrte seje stabilizacijsko-pridružitvenega odbora 7. novembra 2019,

| — | ob upoštevanju prošnje Bosne in Hercegovine (BiH) za članstvo v Evropski uniji z dne 15. februarja 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje Bosne in Hercegovine (BiH) za članstvo v Evropski uniji z dne 15. februarja 2016,

| — | ob upoštevanju pobud za regionalno sodelovanje v jugovzhodni Evropi in vseevropskih pobud, kot so proces sodelovanja v jugovzhodni Evropi, proces Brdo-Brioni, Srednjeevropska pobuda, Jadransko-jonska pobuda, Pogodba o ustanovitvi energetske skupnosti, program Erasmus+, strategija EU za podonavsko regijo, strategija EU za jadransko-jonsko regijo, regionalna pobuda za migracije, azil in begunce (MARRI), regionalna komisija za ugotavljanje dejstev o vseh žrtvah vojnih zločinov in drugih kršitvah človekovih pravic na ozemlju nekdanje Jugoslavije (RECOM), Regionalna okoljska mreža za pristop (RENA), Regionalna šola za javno upravo (ReSPA), regionalni urad za sodelovanje mladih, Pogodba o ustanovitvi prometne skupnosti, sklad za Zahodni Balkan, Srednjeevropski sporazum o prosti trgovini (CEFTA) in skupni regionalni trg, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobud za regionalno sodelovanje v jugovzhodni Evropi in vseevropskih pobud, kot so proces sodelovanja v jugovzhodni Evropi, proces Brdo-Brioni, Srednjeevropska pobuda, Jadransko-jonska pobuda, Pogodba o ustanovitvi energetske skupnosti, program Erasmus+, strategija EU za podonavsko regijo, strategija EU za jadransko-jonsko regijo, regionalna pobuda za migracije, azil in begunce (MARRI), regionalna komisija za ugotavljanje dejstev o vseh žrtvah vojnih zločinov in drugih kršitvah človekovih pravic na ozemlju nekdanje Jugoslavije (RECOM), Regionalna okoljska mreža za pristop (RENA), Regionalna šola za javno upravo (ReSPA), regionalni urad za sodelovanje mladih, Pogodba o ustanovitvi prometne skupnosti, sklad za Zahodni Balkan, Srednjeevropski sporazum o prosti trgovini (CEFTA) in skupni regionalni trg,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 5. februarja 2020 z naslovom Okrepitev pristopnega procesa – verodostojna perspektiva EU za Zahodni Balkan (COM(2020)0057),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2019 o širitveni politiki EU za leto 2019 (COM(2019)0260), ki sta mu priložena delovni dokument služb Komisije z mnenjem Komisije o prošnji BiH za članstvo v Evropski uniji (COM(2019)0261) ter analitično poročilo (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 29. maja 2019 o širitveni politiki EU za leto 2019 (COM(2019)0260), ki sta mu priložena delovni dokument služb Komisije z mnenjem Komisije o prošnji BiH za članstvo v Evropski uniji (COM(2019)0261) ter analitično poročilo (SWD(2019)0222),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 o širitveni politiki EU za leto 2020 (COM(2020)0660), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije s poročilom o Bosni in Hercegovini za leto 2020 (SWD(2020)0350), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 o širitveni politiki EU za leto 2020 (COM(2020)0660), ki mu je priložen delovni dokument služb Komisije s poročilom o Bosni in Hercegovini za leto 2020 (SWD(2020)0350),

| — | ob upoštevanju Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki jo je na 33. zasedanju 20. oktobra 2005 sprejela generalna konferenca Unesca, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o varovanju in spodbujanju raznolikosti kulturnih izrazov, ki jo je na 33. zasedanju 20. oktobra 2005 sprejela generalna konferenca Unesca,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o evropski državljanski pobudi Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2020 o evropski državljanski pobudi Zaščita manjšin – milijon podpisov za raznolikost Evrope (1),

| — | ob upoštevanju Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje, sprejete 25. februarja 1991, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije o presoji čezmejnih vplivov na okolje, sprejete 25. februarja 1991,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. januarja 2021 o podnebni in energetski diplomaciji – uresničevanje zunanje razsežnosti evropskega zelenega dogovora in z dne 20. januarja 2020 o podnebni diplomaciji ter sklepov Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2020 o podnebju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 25. januarja 2021 o podnebni in energetski diplomaciji – uresničevanje zunanje razsežnosti evropskega zelenega dogovora in z dne 20. januarja 2020 o podnebni diplomaciji ter sklepov Evropskega sveta z dne 10. in 11. decembra 2020 o podnebju,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Evropske službe za zunanje delovanje z dne 6. novembra 2020 z naslovom Climate Change and Defence Roadmap (Načrt za podnebne spremembe in obrambo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Evropske službe za zunanje delovanje z dne 6. novembra 2020 z naslovom Climate Change and Defence Roadmap (Načrt za podnebne spremembe in obrambo),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. junija 2020 o krepitvi sodelovanja s partnericami z Zahodnega Balkana na področju migracij in varnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 5. junija 2020 o krepitvi sodelovanja s partnericami z Zahodnega Balkana na področju migracij in varnosti,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. oktobra 2019 in 12. oktobra 2020 o BiH ter operaciji EUFOR Althea, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 14. oktobra 2019 in 12. oktobra 2020 o BiH ter operaciji EUFOR Althea,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. oktobra 2020 z naslovom Gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan (COM(2020)0641),

| — | ob upoštevanju berlinskega procesa, začetega 28. avgusta 2014, ter vrha EU-Zahodni Balkan, ki je potekal 10. novembra 2020 v Sofiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju berlinskega procesa, začetega 28. avgusta 2014, ter vrha EU-Zahodni Balkan, ki je potekal 10. novembra 2020 v Sofiji,

| — | ob upoštevanju skupne izjave z vrha med Evropskim parlamentom in predsedniki parlamentov Zahodnega Balkana, ki je potekal 28. januarja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave z vrha med Evropskim parlamentom in predsedniki parlamentov Zahodnega Balkana, ki je potekal 28. januarja 2020,

| — | ob upoštevanju Zagrebške izjave, sprejete na vrhu EU-Zahodni Balkan 6. maja 2020 v Zagrebu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Zagrebške izjave, sprejete na vrhu EU-Zahodni Balkan 6. maja 2020 v Zagrebu,

| — | ob upoštevanju svojega priporočila z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega priporočila z dne 19. junija 2020 Svetu, Komisiji in podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Zahodnem Balkanu po vrhu leta 2020 (2),

| — | ob upoštevanju izjave iz Sofije, sprejete na vrhu EU-Zahodni Balkan 17. maja 2018, in Sofijske agende prednostnih nalog, priložene tej izjavi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz Sofije, sprejete na vrhu EU-Zahodni Balkan 17. maja 2018, in Sofijske agende prednostnih nalog, priložene tej izjavi,

| — | ob upoštevanju strokovnega poročila o vprašanjih pravne države v BiH z dne 5. decembra 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strokovnega poročila o vprašanjih pravne države v BiH z dne 5. decembra 2019,

| — | ob upoštevanju mnenja o ustavnem položaju v BiH ter pooblastilih visokega predstavnika, ki ga je Beneška komisija sprejela na 62. plenarnem zasedanju v Benetkah 11. in 12. marca 2005, ter poznejših priporočil Beneške komisije o ustavnih zadevah v BiH , |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja o ustavnem položaju v BiH ter pooblastilih visokega predstavnika, ki ga je Beneška komisija sprejela na 62. plenarnem zasedanju v Benetkah 11. in 12. marca 2005, ter poznejših priporočil Beneške komisije o ustavnih zadevah v BiH ,

| — | ob upoštevanju Evropske listine lokalne samouprave, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske listine lokalne samouprave,

| — | ob upoštevanju končnega poročila Urada Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) za demokratične institucije in človekove pravice (ODHIR) z dne 25. januarja 2019 o splošnih volitvah v BiH, ki so potekale 7. oktobra 2018, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila Urada Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi (OVSE) za demokratične institucije in človekove pravice (ODHIR) z dne 25. januarja 2019 o splošnih volitvah v BiH, ki so potekale 7. oktobra 2018,

| — | ob upoštevanju Izjave partneric z Zahodnega Balkana o vključevanju Romov v okviru širitvenega procesa EU z dne 5. julija 2019, znane kot Izjava iz Poznana, in sporočila Komisije z naslovom Unija enakosti: strateški okvir EU za Rome za enakost, vključevanje in udeležbo (SWD(2020)0530), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Izjave partneric z Zahodnega Balkana o vključevanju Romov v okviru širitvenega procesa EU z dne 5. julija 2019, znane kot Izjava iz Poznana, in sporočila Komisije z naslovom Unija enakosti: strateški okvir EU za Rome za enakost, vključevanje in udeležbo (SWD(2020)0530),

| — | ob upoštevanju publikacije OVSE z dne 26. oktobra 2020 z naslovom Two Schools under One Roof: The Most Visible Example of Discrimination in Education in BiH (Dve šoli pod isto streho: najočitnejši primer diskriminacije v izobraževanju v BiH), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju publikacije OVSE z dne 26. oktobra 2020 z naslovom Two Schools under One Roof: The Most Visible Example of Discrimination in Education in BiH (Dve šoli pod isto streho: najočitnejši primer diskriminacije v izobraževanju v BiH),

| — | ob upoštevanju resolucije o izvajanju Okvirne konvencije za varstvo narodnih manjšin v BiH, ki jo je Odbor ministrov Sveta Evrope sprejel 12. junija 2019, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije o izvajanju Okvirne konvencije za varstvo narodnih manjšin v BiH, ki jo je Odbor ministrov Sveta Evrope sprejel 12. junija 2019,

| — | ob upoštevanju dokumenta z naslovom Skupne družbeno-gospodarske reforme za obdobje 2019–2022, ki sta ga vladi entitet sprejeli 10. oktobra 2019, in dokumenta sveta ministrov z dne 30. januarja 2020 z naslovom Družbeno-gospodarske reforme v BiH za obdobje 2020–2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta z naslovom Skupne družbeno-gospodarske reforme za obdobje 2019–2022, ki sta ga vladi entitet sprejeli 10. oktobra 2019, in dokumenta sveta ministrov z dne 30. januarja 2020 z naslovom Družbeno-gospodarske reforme v BiH za obdobje 2020–2022,

| — | ob upoštevanju oseminpetdesetega poročila ter vseh predhodnih poročil Varnostnemu svetu OZN, ki jih je pripravil visoki predstavnik za izvajanje mirovnega sporazuma o BiH, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju oseminpetdesetega poročila ter vseh predhodnih poročil Varnostnemu svetu OZN, ki jih je pripravil visoki predstavnik za izvajanje mirovnega sporazuma o BiH,

| — | ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2549 (2020) z dne 5. novembra 2020, s katero je bil podaljšan mandat operacije Althea, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije varnostnega sveta OZN št. 2549 (2020) z dne 5. novembra 2020, s katero je bil podaljšan mandat operacije Althea,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 9. julija 2015 o spominski slovesnosti v Srebrenici (3), z dne 15. januarja 2009 o Srebrenici (4) in z dne 7. julija 2005 o Zahodnem Balkanu 10 let po Srebrenici (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 9. julija 2015 o spominski slovesnosti v Srebrenici (3), z dne 15. januarja 2009 o Srebrenici (4) in z dne 7. julija 2005 o Zahodnem Balkanu 10 let po Srebrenici (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 2009 o evropski zavesti in totalitarizmu (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 2. aprila 2009 o evropski zavesti in totalitarizmu (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 2019 o pomenu evropskega zgodovinskega spomina za prihodnost Evrope (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. septembra 2019 o pomenu evropskega zgodovinskega spomina za prihodnost Evrope (7),

| — | ob upoštevanju resolucije Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 12. novembra 2020 o sklenitvi razširjenega delnega sporazuma o observatoriju za poučevanje zgodovine v Evropi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Odbora ministrov Sveta Evrope z dne 12. novembra 2020 o sklenitvi razširjenega delnega sporazuma o observatoriju za poučevanje zgodovine v Evropi,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o prednostnih nalogah EU za sodelovanje s Svetom Evrope v obdobju 2020–2022, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o prednostnih nalogah EU za sodelovanje s Svetom Evrope v obdobju 2020–2022,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2015 o dvajseti obletnici Daytonskega mirovnega sporazuma (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. decembra 2015 o dvajseti obletnici Daytonskega mirovnega sporazuma (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2018 o minimalnih standardih za manjšine v EU (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. novembra 2018 o minimalnih standardih za manjšine v EU (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2013 o ogroženih evropskih jezikih in jezikovni raznolikosti v Evropski uniji (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. septembra 2013 o ogroženih evropskih jezikih in jezikovni raznolikosti v Evropski uniji (10),

| — | ob upoštevanju skupne izjave visokega predstavnika Josepa Borella in komisarja Oliverja Várhelyija z dne 21. decembra 2020 o izvedbi lokalnih volitev v Mostarju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave visokega predstavnika Josepa Borella in komisarja Oliverja Várhelyija z dne 21. decembra 2020 o izvedbi lokalnih volitev v Mostarju,

| — | ob upoštevanju sklepa Varnostnega sveta OZN o vzpostavitvi mednarodnega rezidualnega mehanizma za kazenska sodišča (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), ki je prevzel številne pomembne funkcije, ki jih je pred tem opravljalo Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo, njegovih poročil, dosežkov in priporočil, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa Varnostnega sveta OZN o vzpostavitvi mednarodnega rezidualnega mehanizma za kazenska sodišča (v nadaljnjem besedilu: mehanizem), ki je prevzel številne pomembne funkcije, ki jih je pred tem opravljalo Mednarodno kazensko sodišče za nekdanjo Jugoslavijo, njegovih poročil, dosežkov in priporočil,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodnega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo z dne 1. julija 2017, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodnega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo z dne 1. julija 2017,

| — | ob upoštevanju poročila o napredku tožilca mednarodnega rezidualnega mehanizma za kazenska sodišča z dne 19. maja 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku tožilca mednarodnega rezidualnega mehanizma za kazenska sodišča z dne 19. maja 2020,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o tej državi,

| — | ob upoštevanju člena 54 Poslovnika; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 54 Poslovnika;

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0185/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve (A9-0185/2021),

| A. | ker stabilizacijsko-pridružitveni proces in prošnja BiH za članstvo v EU predstavljata strateško odločitev države za evropsko povezovanje, ki jo je treba pripeljati do oprijemljivih rezultatov na terenu in okrepljenih prizadevanj vseh strani za prehod v drugo fazo stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma; |
| --- | --- |

A.

ker stabilizacijsko-pridružitveni proces in prošnja BiH za članstvo v EU predstavljata strateško odločitev države za evropsko povezovanje, ki jo je treba pripeljati do oprijemljivih rezultatov na terenu in okrepljenih prizadevanj vseh strani za prehod v drugo fazo stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma;

| B. | ker Parlament trdno podpira vključevanje BiH v evropsko povezavo; |
| --- | --- |

B.

ker Parlament trdno podpira vključevanje BiH v evropsko povezavo;

| C. | ker napredek države pri evropskem in evroatlantskem povezovanju prispeva k njeni varnosti, stabilnosti in gospodarski blaginji; |
| --- | --- |

C.

ker napredek države pri evropskem in evroatlantskem povezovanju prispeva k njeni varnosti, stabilnosti in gospodarski blaginji;

| D. | ker izvajanje pomembnih reform, ki ljudem v BiH lajšajo življenje ter pospešujejo pristop države k EU, zahteva sodelovanje vseh političnih voditeljev, organov, institucij in nosilcev funkcij v BiH; |
| --- | --- |

D.

ker izvajanje pomembnih reform, ki ljudem v BiH lajšajo življenje ter pospešujejo pristop države k EU, zahteva sodelovanje vseh političnih voditeljev, organov, institucij in nosilcev funkcij v BiH;

| E. | ker sta bistvenega pomena jasna razdelitev odgovornosti v državi ter okrepljeno in smiselno dobronamerno sodelovanje med različnimi ravnmi upravljanja; |
| --- | --- |

E.

ker sta bistvenega pomena jasna razdelitev odgovornosti v državi ter okrepljeno in smiselno dobronamerno sodelovanje med različnimi ravnmi upravljanja;

| F. | ker je napredek BiH na poti k pristopu k EU odvisen od izvajanja 14 ključnih prednostnih nalog iz mnenja Komisije o prošnji BiH za članstvo v EU; |
| --- | --- |

F.

ker je napredek BiH na poti k pristopu k EU odvisen od izvajanja 14 ključnih prednostnih nalog iz mnenja Komisije o prošnji BiH za članstvo v EU;

| G. | ker se država še vedno sooča s številnimi izzivi na področju pravne države, demokratičnih institucij, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, upravljanja, odgovornosti, boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, svobode izražanja in svobode medijev ter delujočega tržnega gospodarstva, verodostojnost širitvenega procesa pa temelji na jasnih rezultatih na teh ključnih področjih; |
| --- | --- |

G.

ker se država še vedno sooča s številnimi izzivi na področju pravne države, demokratičnih institucij, človekovih pravic in temeljnih svoboščin, upravljanja, odgovornosti, boja proti korupciji in organiziranemu kriminalu, svobode izražanja in svobode medijev ter delujočega tržnega gospodarstva, verodostojnost širitvenega procesa pa temelji na jasnih rezultatih na teh ključnih področjih;

| H. | ker je bila 9. septembra 2019 v prestolnici Sarajevo organizirana prva parada ponosa v državi; |
| --- | --- |

H.

ker je bila 9. septembra 2019 v prestolnici Sarajevo organizirana prva parada ponosa v državi;

| I. | ker kultura in kulturna dediščina pomagata krepiti identiteto ter spodbujata socialno kohezijo, stabilnost in razumevanje v družbi; ker je kulturna dediščina vrednota sama po sebi; |
| --- | --- |

I.

ker kultura in kulturna dediščina pomagata krepiti identiteto ter spodbujata socialno kohezijo, stabilnost in razumevanje v družbi; ker je kulturna dediščina vrednota sama po sebi;

| J. | ker bi bilo treba odločneje obravnavati trdovratne izzive v procesu sprave; |
| --- | --- |

J.

ker bi bilo treba odločneje obravnavati trdovratne izzive v procesu sprave;

| K. | ker BiH leži na tranzitni poti migrantov, sprejemne zmogljivosti pa še vedno ne zadostujejo, da bi bilo mogoče ustrezno obravnavati hudo humanitarno stisko, pri tem pa v celoti spoštovati standarde človekovih pravic in temeljnih pravic ljudi, ki potrebujejo mednarodno zaščito, pa tudi zagotoviti celovito upravljanje meja in omogočiti nadzor nad nezakonitimi migracijskimi tokovi zaradi težavnih socialno-ekonomskih razmer in kljub znatni finančni podpori EU; |
| --- | --- |

K.

ker BiH leži na tranzitni poti migrantov, sprejemne zmogljivosti pa še vedno ne zadostujejo, da bi bilo mogoče ustrezno obravnavati hudo humanitarno stisko, pri tem pa v celoti spoštovati standarde človekovih pravic in temeljnih pravic ljudi, ki potrebujejo mednarodno zaščito, pa tudi zagotoviti celovito upravljanje meja in omogočiti nadzor nad nezakonitimi migracijskimi tokovi zaradi težavnih socialno-ekonomskih razmer in kljub znatni finančni podpori EU;

| L. | ker je EU največja trgovinska partnerica BiH in daleč najpomembnejša donatorka finančne pomoči, ki jo država še kako potrebuje; |
| --- | --- |

L.

ker je EU največja trgovinska partnerica BiH in daleč najpomembnejša donatorka finančne pomoči, ki jo država še kako potrebuje;

| M. | ker so se zaradi pandemije covida-19 poslabšale socialno-ekonomske razmere v BiH; ker je Unija zbrala 80,5 milijona EUR za pomoč BiH v boju proti covidu-19 in za okrevanje po pandemiji ter do 250 milijonov EUR makrofinančne pomoči; ker bo gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan izboljšal razmere in vzpostavil pomembno podlago za dolgoročno okrevanje države po posledicah pandemije; |
| --- | --- |

M.

ker so se zaradi pandemije covida-19 poslabšale socialno-ekonomske razmere v BiH; ker je Unija zbrala 80,5 milijona EUR za pomoč BiH v boju proti covidu-19 in za okrevanje po pandemiji ter do 250 milijonov EUR makrofinančne pomoči; ker bo gospodarski in naložbeni načrt za Zahodni Balkan izboljšal razmere in vzpostavil pomembno podlago za dolgoročno okrevanje države po posledicah pandemije;

| 1. | ponovno izraža odločno podporo vključitvi BiH v Evropsko unijo ter poziva Evropski Svet, naj še naprej podpira njeno evropsko perspektivo, tudi tako, da s podelitvijo statusa kandidatke državi pošlje pomemben politični signal; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pozdravlja zavezanost BiH napredovanju na evropski poti in poudarja, da njeni prebivalci odločno podpirajo evropsko povezovanje; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poudarja, da Parlament odločno zagovarja pristop, ki temelji na dosežkih in združuje izpolnjevanje določenih meril z doslednim in verodostojnim pogojevanjem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pozdravlja ukrepe, ki jih je BiH sprejela pri obravnavanju nekaterih ključnih vidikov mnenja Komisije, in njeno stalno izvajanje stabilizacijsko-pridružitvenega sporazuma, vključno z doseženim napredkom v zvezi s skupnim parlamentarnim odborom, pa tudi sprejetje zakonodajnih predlogov sprememb, ki so omogočili izvedbo lokalnih volitev v Mostarju decembra 2020; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opozarja, da je pot proti Evropski uniji odvisna od trajnostnega miru, trajne stabilnosti, socialne kohezije in resnične sprave, ki so zagotovilo za demokratični in večkulturni značaj BiH; poziva državo, naj pospeši učinkovit kazenski pregon vojnih zločinov na podlagi prenovljene nacionalne strategije za obravnavo vojnih zločinov, ter poziva k nepristranskim in učinkovitim preiskavam teh zločinov; obsoja vsakršen zgodovinski revizionizem, neizvajanje sodb Mednarodnega kazenskega sodišča za nekdanjo Jugoslavijo in Meddržavnega sodišča, protiustavno, separatistično, nacionalistično in podžigajočo retoriko in s tem povezana dejanja ter zanikanje ali poveličevanje vojnih zločinov, storjenih med vojno v 90-ih letih 20. stoletja, vključno z genocidom v Srebrenici; poziva k tožbi, ki bi jo bilo treba vložiti že zdavnaj, v zvezi z vprašanjem več deset tisoč žensk, ki so bile med vojno v 90-ih letih 20. stoletja posiljene ali drugače spolno napadene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | znova odločno izraža podporo suverenosti, ozemeljski celovitosti in neodvisnosti BiH; obsoja izjave in predloge za spodkopavanje državnosti in ustavnih vrednot BiH ter znova poudarja, da morajo vse oblasti, institucije, nosilci funkcij in politični voditelji BiH ustavo uskladiti z Evropsko konvencijo o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

6.

Sprava

| 7. | pozdravlja prizadevanja lokalnih in mednarodnih organizacij, tudi Mednarodne komisije za pogrešane osebe, da bi se prevzela odgovornost za več kot 30 000 oseb, ki so izginile v spopadih v 90-ih letih 20. stoletja na ozemlju nekdanje Jugoslavije, in več kot 8 000 žrtev genocida v Srebrenici; opozarja, da je še vedno pogrešanih več kot 7 200 oseb, ter poziva regionalne in nacionalne organe in mednarodne deležnike, naj tesneje sodelujejo in izmenjujejo podatke v zadevah, povezanih s pogrešanimi osebami, pri odškodnini civilnim žrtvam vojne, vključno z žrtvami spolnega nasilja, ter naj poskrbijo za varno in trajno vrnitev beguncev in notranje razseljenih ljudi, pri tem pa jim omogočijo dostop do zdravstvenega varstva, izobraževanja in socialne zaščite; priznava, da je bil pri izvajanju Priloge VII Daytonskega mirovnega sporazuma o beguncih in razseljenih osebah dosežen določen napredek, a ta ni zadosten; znova poziva k odpravi vseh oblik diskriminacije oseb v postopku vračanja; poziva k sprejetju zakona, ki bi prepovedal zanikanje genocida, holokavsta, hudodelstev zoper človečnost in vojnih zločinov; |
| --- | --- |

7.

| 8. | poziva vse oblasti v regiji, naj vzpostavijo regionalno komisijo (RECOM) za ugotavljanje dejstev o vseh žrtvah vojnih zločinov in drugih kršitvah človekovih pravic na ozemlju nekdanje Jugoslavije med 1. januarjem 1991 in 31. decembrom 2001, ki bo nadaljevala pomembno delo koalicije za RECOM; |
| --- | --- |

8.

| 9. | poudarja, kako pomembno je delo regionalnega urada za sodelovanje mladih, ki spodbuja duh sprave in sodelovanja med mladimi v regiji prek programov izmenjave za mlade, ter pozdravlja dejavno sodelovanje BiH; |
| --- | --- |

9.

| 10. | znova poudarja, da se mora delo v procesu sprave osredotočati na mlade v državi, in sicer že v zgodnji starosti, ter vključiti spravo v izobraževalni proces, zato poziva oblasti na vseh ravneh, naj zagotovijo vključujoče in nediskriminatorno izobraževanje za vse otroke, ne glede na njihovo etnično, kulturno ali osebno ozadje, v skladu z resolucijo Odbora ministrov Sveta Evrope o izvajanju Okvirne konvencije za varstvo narodnih manjšin v BiH iz leta 2019; poudarja, da bi bilo mogoče uporabiti najboljšo prakso na področju vključevanja, ki so jo sprejele večetnične in večkulturne države članice; |
| --- | --- |

10.

| 11. | poudarja, da je treba obvezno odpraviti segregacijo v izobraževanju, ki se odraža predvsem v sedanji diskriminatorni praksi dveh šol pod eno streho, saj se tako institucionalizira etnična delitev, ohranjajo stereotipi in predsodki ter spodbuja nezaupanje s preprečevanjem stikov med učenci iz različnih okolij; poudarja, da ta praksa ni le v popolnem nasprotju s samim pojmom sprave, pač pa tudi dolgoročno ogroža stabilnost in blaginjo države; |
| --- | --- |

11.

| 12. | poudarja, da razlike v poučevanju zgodovine in učbenikih občutno ogrožajo skupni občutek državljanstva in socialne kohezije, in spodbuja, da bi smiselno uskladili tri veljavne učne načrte, tako da bi vanje vključili veščine kritičnega razmišljanja in odpravili vsebino, ki je v nasprotju t dejstvi in spodbuja delitev; |
| --- | --- |

12.

| 13. | poziva Komisijo, naj razvije program za podporo trajnostne reforme izobraževalnega sistema BiH; poudarja, da je mogoče vprašanje bega možganov in brezposelnosti mladih rešiti s kakovostnim izobraževanjem, ki mladim daje vizijo in perspektivo pozitivne prihodnosti; poziva k večjemu vključevanju v evropske izobraževalne, kulturne in raziskovalne programe, kot so Obzorje Evropa, Ustvarjalna Evropa in Erasmus+, ter k njihovemu spodbujanju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | poziva nosilce odločanja, naj BiH omogočijo sodelovanje v naslednjem programu OECD za mednarodno ocenjevanje študentov (PISA) in uvedejo predloge, sprejete na podlagi rezultatov raziskave PISA iz leta 2018; |
| --- | --- |

14.

| 15. | poziva BiH, naj nujno odpravi neenak dostop do šolanja na daljavo, zaradi katerega so številni otroci prikrajšani za pravico do izobraževanja v času pandemije; |
| --- | --- |

15.

Delovanje demokratičnih institucij

| 16. | poziva vse organe, institucije, nosilce funkcij in politične voditelje BiH, naj občutno pospešijo delo in poglobijo sodelovanje, da bi v celoti izpolnili 14 ključnih prednostnih nalog iz mnenja Komisije o prošnji BiH za članstvo v EU; poziva oblasti, naj mobilizirajo politično voljo, da bi olajšale okrepljeno sodelovanje, ki je potrebno za reševanje krize zaradi covida-19, prednost pa naj namenijo delu na področjih demokratičnega delovanja, pravne države, temeljnih pravic in reforme javne uprave; |
| --- | --- |

16.

| 17. | poudarja, da je treba močno okrepiti sodelovanje in izmenjavo podatkov med jurisdikcijami na ravni države, entitet in kantonov na vseh političnih področjih; ugotavlja, da je nujno treba okrepiti zmogljivosti in strokovno znanje države v zvezi s številnimi vprašanji izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz evropskega povezovanja; |
| --- | --- |

17.

| 18. | poudarja, da so učinkovita vzpostavitev, neodvisno delovanje in odgovornost demokratičnih institucij bistvena značilnost trdne demokracije in nujni pogoj za napredek v procesu vključevanja v EU in tudi za pridobitev statusa kandidatke; svari, da razdiralna in secesionistična etnonacionalistična in protiustavna retorika ter poskusi oviranja institucij ogrožajo usklajevanje in odločanje o ključnih politikah in reformah za vso državo, pa tudi enotnost in dolgoročno stabilnost; |
| --- | --- |

18.

| 19. | poudarja, da so bile sprejetje spremembe volilnega zakona BiH, tako da so lahko prebivalci Mostarja prvič po letu 2008 sodelovali na lokalnih volitvah leta 2020, in pozdravlja oblikovanje novih lokalnih oblasti; poziva mestni svet in župana, naj izpolnita demokratični mandat; poudarja, da politični dogovor nikakor ne bi smel ogroziti dolgoročnega cilja Unije, da se odpravi segregacija in omogoči ponovna združitev mesta; poudarja, da je treba vsakršno posredovanje EU ali pomoč pri sporazumih obravnavati v okviru demokratično izvoljenih institucij v vključujočem procesu, vključno z opozicijskimi strankami in predstavniki civilne družbe, da bi se država približala mednarodnim standardom, od česar bi imeli koristi vsi državljani, pri čemer pa se etnična delitev ne sme poglobiti; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pozdravlja glasovanje parlamentarne skupščine 22. julija 2020 o poslovniku za seje stabilizacijsko-pridružitvenega parlamentarnega odbora, kar omogoča njegovo čim prejšnje formalno sprejetje v drugem stabilizacijsko-pridružitvenem parlamentarnem odboru EU-BiH in konstruktivno parlamentarno sodelovanje; |
| --- | --- |

20.

| 21. | spominja, da je BiH ob pridružitvi Svetu Evrope leta 2002 prevzela obveznost, da bo odpravila pomanjkljivosti v ustavnem okviru, tudi z uskladitvijo zakonov na kantonski in zvezni ravni, ter dosegla napredek pri reformah, s katerimi bi BiH preoblikovali v popolnoma delujočo in vključujočo državo, ki bi državljanom zagotavljala vse pravice; poudarja, da so institucionalne reforme odvisne od volje in predanosti organov, institucij, nosilcev funkcij in političnih voditeljev v državi, da bodo, po možnosti še pred splošnimi volitvami leta 2022, dosegli dejanski in težko pričakovani napredek pri ustavnih spremembah, kar je del 14 ključnih prednostnih nalog; poziva mednarodno skupnost, naj olajša in aktivno podpira vključujoč dialog o ustavnih spremembah, tudi v institucijah BiH in med izvoljenimi predstavniki BiH pod okriljem Evropske unije, zlasti Parlamenta, ter z aktivnim sodelovanjem civilne družbe in državljanov; vztraja, da mora ta dialog potekati vzporedno z izvajanjem drugih reform; |
| --- | --- |

21.

| 22. | poziva Komisijo, naj v naslednjem letnem poročilu več pozornosti nameni ustavni reformi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | poziva Komisijo in Evropsko službo za zunanje delovanje, naj okrepita dejavnosti za izboljševanje sodelovanja v BiH, da bi okrepili politični dialog in spravo ter vzpostavili okvir za obravnavanje zapuščine iz preteklosti in za odpravljanje delitev v družbi; poziva k usklajenemu vključevanju akterjev in institucij EU v BiH ter k okrepljenemu čezatlantskemu pristopu; |
| --- | --- |

23.

Pravna država

| 24. | obžaluje, da ni napredka pri pravosodnih reformah, vključno z izvajanjem priporočil iz 14 prednostnih nalog, vsebovanih v mnenju Komisije in Priebejevem poročilu; ponovno poudarja, da je nujno treba povečati strokovnost in odgovornost sodstva ter zagotoviti njegovo neodvisnost od neprimernih vplivov, prav tako pa odpraviti čedalje večji zaostanek pri zadevah, ki čakajo na sojenje; poudarja, da so te reforme bistvene za to, da država pridobi status kandidatke, in da so odvisne izključno od potrebne politične volje; |
| --- | --- |

24.

| 25. | poziva k hitremu sprejetju reforme visokega sodnega in tožilskega sveta (HJPC) in sodišč BiH v skladu s standardi EU, priporočili Komisije in mnenjem Beneške komisije, da bi okrepili neodvisnost sodstva BiH z imenovanjem, ocenjevanjem, integriteto in disciplinskimi ukrepi, vključno s preverjanjem prijav premoženjskega stanja; |
| --- | --- |

25.

| 26. | poudarja, da je treba poskrbeti za enotno razlago prava po vsej državi; poziva BiH, naj ustanovi pravni organ, ki bo zagotavljal dosledno in usklajeno razlago prava, ter opozarja, da je treba zagotoviti neodvisen sodni nadzor z ustanovitvijo pritožbenega sodišča druge stopnje; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pozdravlja memorandum o soglasju o ustanovitvi skupnega usklajevalnega organa sodniških in tožilskih združenj kot orodja za krepitev neodvisnosti, preglednosti in odgovornosti sodstva ter poziva vsa ustrezna združenja, naj se mu pridružijo; |
| --- | --- |

27.

| 28. | poziva BiH, naj vzpostavi nacionalno skupno kontaktno točko za sodelovanje z Europolom, prek katere bo okrepila izmenjavo obveščevalnih podatkov o kaznivih dejanjih, prav tako pa naj podpiše sporazum o sodelovanju z Eurojustom, ki bo omogočal učinkovito izmenjavo pravosodnih informacij in dokazov; |
| --- | --- |

28.

| 29. | poziva nosilce odločanja v BiH, naj nujno zagotovijo ustrezno delovanje pravosodnih institucij, vključno s postopkom imenovanja sodnikov na zveznem ustavnem sodišču; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pozdravlja prizadevanja oblasti BiH za preprečevanje radikalizacije, financiranja terorizma in vpletenosti njenih državljanov na prizoriščih konfliktov v tujini; |
| --- | --- |

30.

| 31. | poziva k takojšnjim ukrepom za odpravo vsesplošne korupcije in nekaznovanja v javnem prostoru, s čimer bi ponovno vzpostavili zaupanje državljanov v institucije; v zvezi s tem poudarja, kako pomembno je uvesti učinkovite in dosledne mehanizme za odvračanje, preprečevanje, odkrivanje, proaktivno preiskovanje in sankcioniranje v skladu z mednarodnimi standardi in priporočili Skupine držav proti korupciji (GRECO); |
| --- | --- |

31.

| 32. | poziva BiH, naj sprejme novo strategijo in akcijski načrt za boj proti korupciji na državni ravni ter zagotovi njegovo učinkovito financiranje, pa tudi delovanje, neodvisnost in usklajevanje organov za preprečevanje korupcije na vseh ravneh upravljanja, da bi omogočili neovirane preiskave in ohranitev odgovornosti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ponovno poudarja, da je treba zatreti politične in upravne povezave z organiziranim kriminalom z jasnimi zaščitnimi ukrepi in pregledi proti korupciji, pa tudi z večjo politično in upravno preglednostjo in učinkovitim pregonom odmevnih primerov korupcije, s posebnim poudarkom na obravnavi gospodarskega in finančnega kriminala, kriminala v zvezi z javnimi naročili, primeri korupcije v zvezi s pandemijo covida-19 ter financiranja političnih strank in kampanj; poziva pristojne organe, naj začnejo preiskovati nezakonito bogatenje javnih uslužbencev; |
| --- | --- |

33.

| 34. | poziva BiH, naj dopolni svoj pravni okvir za preprečevanje nasprotja interesov in zaščito žvižgačev; |
| --- | --- |

34.

| 35. | poudarja, da je treba po vsej državi vzpostaviti dosledne standarde za strokovno javno upravo, ter poziva, da je treba standarde na podlagi zaslug in preglednost najprej uvesti za javna imenovanja in napredovanja, s čimer se spodbuja kultura integritete; pozdravlja sprejetje strateškega okvira za reformo javne uprave, kar omogoča izkoriščanje namenskih sredstev EU; opozarja, da je treba racionalizirati in uskladiti javno upravo po vsej državi, prav tako pa zagotoviti pregledna, sorazmerna in na zaslugah temelječa imenovanja in izbirne postopke; |
| --- | --- |

35.

Temeljne pravice

| 36. | izraža zaskrbljenost zaradi položaja temeljnih pravic ter poziva k učinkovitejšim in celovitejšim strategijam na področju človekovih pravic in boja proti diskriminaciji po vsej državi ter ukrepom proti medverski in medetnični nestrpnosti; poudarja, da je treba ustrezno preprečevati diskriminacijo in preganjati širjenje sovražnega govora na spletu in drugje, kaznivih dejanj iz sovraštva in nasilja nad etničnimi in verskimi manjšinami, ženskami, skupnostjo LGBTQ+ ter migranti in prosilci za azil, prav tako pa spodbujati socialno, izobraževalno in poklicno vključevanje manjšin in ranljivih skupnosti, tudi invalidov in Romov, v skladu z Poznansko deklaracijo o vključevanju Romov v širitveni proces EU iz leta 2019; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pozdravlja prizadevanja za spodbujanje svobode veroizpovedi, medsebojnega spoštovanja in medverskega dialoga, vključno s prizadevanji Medverskega sveta BiH; poziva pristojne organe, naj vse zločine, storjene na podlagi vere, hitro preiščejo in kazensko preganjajo; |
| --- | --- |

37.

| 38. | vztraja, da je resnična sprava nemogoča zaradi ponavljajoče se segregacije in diskriminacije, tudi pri dostopu do spletnega in običajnega izobraževanja, zaposlovanja in socialnih pravic, ter poziva k ukrepom za zmanjšanje obsežne diskriminacije določenih skupin; pristojne oblasti poziva, naj poskrbijo za vključujoče in nediskriminatorno izobraževanje za vse otroke; |
| --- | --- |

38.

| 39. | je seznanjen z napredkom na področju zaščite otrok, vključno z izvajanjem zakonov o zaščiti otrok in mladoletnikov v kazenskih postopkih ter ravnanju z njimi ter z vzpostavitvijo sistema rejništva; želi opomniti, da so potrebni ukrepi za zaščito otrok in nadaljnji ukrepi za zagotovitev pravice otrok do zdravja, izobraževanja, zaščite, sodnega varstva in enakih možnosti z vključujočim večjezičnim izobraževanjem in preprečevanjem nasilja nad otroki; |
| --- | --- |

39.

| 40. | poudarja, da je treba izboljšati ukrepe za boj proti nasilju na podlagi spola in nasilju v družini, ki se je zaradi pandemije covida-19 še zaostrilo, ter poskrbeti za ukrepe na ravni države, s katerimi bi zagotovili zaščito, podporo žrtvam, pravno pomoč in varno nastanitev; poziva oblasti, naj uskladijo in izvajajo zakonodajo o enakosti spolov ter omogočijo ustrezno podporo zagovornikom pravic žensk in organizacijam civilne družbe; opozarja, da je treba sredstva v vseh zunanjih finančnih instrumentih EU usmeriti predvsem v enakost spolov ter izboljšati dostop lokalnih in malih organizacij civilne družbe do financiranja; |
| --- | --- |

40.

| 41. | spodbuja BiH, naj pospeši svoja prizadevanja za varstvo invalidov ter razvije in sprejme strategijo za deinstitucionalizacijo, ki bo invalidom omogočila dostojno življenje; obsoja dejstvo, da zakonodaja omogoča odvzem pravne in poslovne sposobnosti invalidom, kar je očitna kršitev Konvencije o pravicah invalidov, katere podpisnica je ta država; obsoja diskriminacijo pri podpori za invalide, na primer prednostno razvrščanje vojnih invalidov; |
| --- | --- |

41.

| 42. | poudarja, da je treba zagotoviti udeležbo državljanov v demokratičnem življenju države z ustreznim in vključujočim sodelovanjem civilne družbe v procesu vključevanja v EU; poziva oblasti, naj vzpostavijo ugodno okolje za civilno družbo, pri tem pa spoštujejo evropske standarde za varstvo in spodbujanje svobode zbiranja in združevanja, ter obžaluje morebitne selektivne omejitve; poudarja, da ima vsak državljan pravico uveljavljati svobodo izražanja v svojem maternem jeziku; poziva oblasti, naj razvijejo strateški okvir za sodelovanje s civilno družbo in zagotovijo smiselna posvetovanja v okviru vključujočih dialogov o politikah; |
| --- | --- |

42.

| 43. | želi pohvaliti prvo parado ponosa v Sarajevu, ki je potekala 9. septembra 2019, in pričakuje, da najnovejše omejitve zaradi pandemije ne bodo preprečile vnovične organizacije v bližnji prihodnosti; opozarja, da je treba izboljšati položaj oseb LGBTIQ+, preganjati nasilje in sovraštvo proti njim ter spodbujati njihovo socialno vključevanje in sprejeti primeren akcijski načrt; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pozdravlja dejstvo, da je BiH podpisala Konvencijo Sveta Evrope št. 108+, in poziva oblasti, naj sprejmejo pravne ukrepe za zagotovitev standardov varstva osebnih podatkov, ki so skladni z EU; |
| --- | --- |

44.

| 45. | želi pohvaliti odločitev ustavnega sodišča z dne 4. oktobra 2019 o razveljavitvi 11. člena ustave entitete Republika Srbska, s čimer je bila odpravljena smrtna kazen po vsej BiH; vendar obžaluje, da je moralo izvrševanje te odločitve, s katero se uresničuje ena od ključnih prednostnih nalog, odrediti sodišče, namesto da bi bilo rezultat političnega procesa; |
| --- | --- |

45.

| 46. | obžaluje, da BiH še vedno krši Evropsko konvencijo o človekovih pravicah, saj ne spoštuje protidiskriminacijskih sodb Evropskega sodišča za človekove pravice v zadevah Sejdić-Finci, Zornić, Pilav in Šlaku o zagotavljanju demokratične enakosti državljanov v volilnem procesu v državi, kar je osnovni pogoj za začetek pristopnih pogajanj; poziva k takojšnjemu izvajanju sodb Evropskega sodišča za človekove pravice in ustavnega sodišča BiH; je seznanjen s še vedno obstoječimi pomanjkljivostmi v volilnem postopku ter ponavlja, da je treba spremeniti ustavo in nujno odpraviti diskriminatorne omejitve na podlagi etnične pripadnosti in prebivališča za pravico do kandidiranja na volitvah; |
| --- | --- |

46.

| 47. | poziva oblasti, institucije, nosilce funkcij in politične voditelje, naj nadaljujejo vključujoča pogajanja o volilni reformi, in obžaluje, da niso naklonjeni temu, da bi začeli izvajati te sodbe ter odpravili vse oblike neenakosti in diskriminacije v volilnem procesu; poudarja, da je bilo mogoče doseči dogovor o volitvah v Mostarju, kar dokazuje politično voljo za dosego kompromisa, in poudarja, da se nobenega sporazuma o vprašanjih v zvezi z volitvami ne sme zlorabljati za namene, ki so drugačni od tistih, ki jih je opredelilo Evropsko sodišče za človekove pravice; poudarja, da je treba te spremembe po možnosti uvesti pred splošnimi volitvami leta 2022, pri tem pa zagotoviti dovolj raznoliko politično zastopanost na vseh ravneh upravljanja in poskrbeti, da bodo volitve potekale skladu z evropskimi standardi, in sicer z izvajanjem priporočil OVSE/ODIHR in ustreznih priporočil Beneške komisije; |
| --- | --- |

47.

| 48. | poziva k temeljiti preiskavi domnevnih volilnih nepravilnosti med občinskimi volitvami leta 2020, med katerimi so bile tudi prevare pri registraciji volivcev, kraja identitete, oviranje neodvisnih opazovalcev volitev ter neupravičeni politični pritiski na volivce in centralno volilno komisijo BiH, tudi med volitvami v Mostarju; poziva k ukrepom, s katerimi bi zagotovili pravilno delovanje centralne volilne komisije; |
| --- | --- |

48.

| 49. | obžaluje nenehne politične in finančne pritiske na medije ter njihovo instrumentalizacijo, ki so se med pandemijo covida-19 še povečali, kar ogroža svobodo izražanja in pluralnost medijev; je zaskrbljen zaradi sovražnega okolja za neodvisne medije ter oblasti poziva, naj učinkovito raziščejo in kazensko preganjajo verbalne in fizične grožnje vsem novinarjem ter medijskim delavcem ter napade nanje; poziva BiH, naj vzpostavi mehanizem za zbiranje in izmenjavo informacij o kršitvah svobode izražanja in medijev po vsej državi v skladu z ustreznim memorandumom o soglasju, podpisanim z OVSE; |
| --- | --- |

49.

| 50. | znova poziva k učinkovitim zakonodajnim ukrepom za preglednost uredniške in lastniške strukture medijev, skupaj s pravili o subvencijah in oglaševanju; vztraja, da bi bilo treba sprejeti učinkovite ukrepe za boj proti sovražnemu govoru na spletu in drugje; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opozarja, da je treba zagotoviti trajnostno financiranje, neodvisnost, objektivnost in finančno preglednost storitev javne radiotelevizije po vsej državi (BHRT), javnih radiotelevizijskih postaj na ravni entitet in regulativne agencije za komunikacije; |
| --- | --- |

51.

| 52. | želi spomniti, da so visokokakovostne večjezične vsebine v vseh uradnih jezikih BiH bistven element resničnega medijskega pluralizma, ki bi pripomogel k varovanju kulturne raznolikosti v državi; spodbuja ustanovitev večnacionalne in večjezične javne radiotelevizije, ki bi združevala ljudi ter spodbujala mir in spravo med jugovzhodnimi evropskimi državami po vzoru televizijskega kanala ARTE; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opozarja na pomen zagotavljanja medijske svobode in spodbujanja kakovostnega novinarstva, preverjanja dejstev in medijske pismenosti v boju proti propagandi, dezinformacijam in lažnim novicam ter spodbuja uvedbo medijske, informacijske in digitalne pismenosti v učne načrte; vztraja, da mora EU okrepiti komunikacijsko strategijo, da bi se proaktivno in učinkovito borila proti dezinformacijskim kampanjam in tujemu vmešavanju; ugotavlja, da skušajo nekateri tuji akterji z izkrivljanjem dejstev ter izkoriščanjem etničnih in verskih razlik spodkopati reforme, povzročiti razkol, ki bi ogrozil enotnost države, ter zmanjšati verodostojnost EU in njenih ukrepov v regiji, zlasti v zvezi s splošnim procesom širitve in finančno pomočjo med pandemijo koronavirusa, kar ogroža stabilnost BiH in njeno evropsko povezovanje; poziva EU, naj ustreznim institucijam BiH ponudi dodatno finančno in drugo pomoč, da bi povečala zmožnost države za spopadanje s temi grožnjami; |
| --- | --- |

53.

| 54. | poziva k ustreznemu obveščanju javnosti o procesu vključevanja v EU tudi kot o projektu za spravo in razvoj politične kulture, ki temelji na kompromisu in vzajemnem razumevanju; |
| --- | --- |

54.

| 55. | poziva ESZD in Komisijo, naj izboljšata usklajevanja in obravnavata dezinformacije in hibridne grožnje, katerih cilj je spodkopati evropsko perspektivo regije, z bolj strateškim poudarjanjem pomena EU za državljane v regiji; |
| --- | --- |

55.

| 56. | je zaskrbljen zaradi povečanega migracijskega pritiska na državo in nezadostnih pogojev za sprejem, zaradi katerih je prišlo do resnih humanitarnih razmer; poziva oblasti BiH, naj si prizadevajo za smiselne, trajnostne, takojšnje in dolgoročne rešitve za sedanji položaj, in sicer z usklajenim, strateškim in vseevropskim odzivom, učinkovitim medinstitucionalnim usklajevanjem ter boljšim upravljanjem meja in zmogljivosti za sprejem, da bi zagotovili dostop do humanitarne pomoči in dostojne osnovne življenjske pogoje, vključno s posebnimi zaščitnimi ukrepi za mladoletnike brez spremstva, ter dostop do ustrezne nastanitve in zaščito otrok; poziva k pravični porazdelitvi odgovornosti na celotnem ozemlju BiH, pri čemer se je treba izogniti politizaciji, in ustrezni podpori za lokalne skupnosti, ki gostijo začasne sprejemne centre; poziva BiH, naj sklene sporazum z Evropskim azilnim podpornim uradom (EASO), da bi okrepili zmogljivosti za obravnavo prošenj za azil in izboljšali sodelovanje z EU, tudi glede preselitve kot varne in zakonite poti za osebe, ki prosijo za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

56.

| 57. | poziva BiH in EU, naj še naprej krepita sodelovanje na področju mednarodne zaščite tistih, ki jo potrebujejo, naj si prizadevata za rešitve, ki bi temeljile na solidarnosti, ter naj preprečujeta kršitve mednarodnega prava in temeljnih pravic, o katerih se poroča, na primer zavračanje na mejah BiH; poziva Komisijo, naj vzpostavi neodvisen mehanizem za spremljanje in preiskovanje; podpira preiskave delovne skupine Evropskega parlamenta za nadzor nad Frontexom; poziva Komisijo, agencije EU in mednarodne organizacije, naj dejavno sodelujejo z bosanskimi oblastmi, da bi oblikovali delujoč in trajnosten sistem za migracije in azil; poziva Komisijo, agencije EU in mednarodne organizacije, naj BiH zagotovijo dodatno operativno, tehnično, logistično in finančno pomoč, da bi vzpostavila ustrezne sprejemne zmogljivosti in pogoje po vsej državi, po možnosti na točkah, kjer migranti vstopajo v državo, omogočila dostop do učinkovitega azilnega postopka, povečala zmogljivost za obravnavo prispelih migrantov in prošenj za azil ter po potrebi izvajala postopke vračanja v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi; poziva k oceni ustreznega financiranja, da bi zagotovili pregledno in verodostojno pomoč EU za migracijske potrebe, ki bi temeljila na pogojih, ustrezala svojemu namenu ter prišla v roke predvidenih upravičencev; |
| --- | --- |

57.

| 58. | poziva BiH, naj okrepi prizadevanja v boju proti čezmejnemu kriminalu, zlasti trgovini z ljudmi, strelnim orožjem in prepovedanimi drogami, pri tem pa izboljša strateško sodelovanje s sosednjimi državami in ustreznimi agencijami EU (Europol, Eurojust in Frontex); poziva državo, naj hitro podpiše in ratificira sporazum o statusu z Evropsko agencijo za mejno in obalno stražo (Frontex), ki je bil sklenjen 5. februarja 2019 in ki bo olajšal in izboljšal zaščito meja, pri tem pa v celoti spoštoval temeljne pravice in prispeval k boju proti čezmejnemu kriminalu, tudi proti kriminalnim združbam, ki tihotapijo ljudi, in preprečevanju nedovoljenih migracij; |
| --- | --- |

58.

| 59. | poziva k usklajenemu, strateškemu in preglednemu vsedržavnemu odzivu na izredne zdravstvene razmere ter nediskriminatornim ukrepom za blaženje in okrevanje po pandemiji, s katerimi bi obravnavali tudi posebne potrebe žensk, manjšin in ranljivih skupin, vključno z migranti in begunci; |
| --- | --- |

59.

| 60. | poziva k bolj proaktivnemu posredovanju informacij in deljenju podatkov o pandemiji ter k nujnim in posebnim ukrepom za obravnavanje težav, s katerimi se ženske spopadajo na vseh življenjskih področjih, vključno z nasiljem v družini, ki se je med pandemijo še povečalo; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opozarja na podporo EU, povezano s koronavirusom, za odpravljanje težkih razmer v državi, vključno z novimi jamstvi za posojila v višini 12 milijonov EUR v podporo malim in srednjim podjetjem; poziva BiH, naj v celoti izkoristi mehanizme Unije, vključno s pridružitvijo sporazumu o skupnem javnem naročanju za zdravstveno opremo; poudarja pomen evropske solidarnosti ter poziva Komisijo in države članice, naj državam Zahodnega Balkana namenijo zadostno količino cepiva proti covidu-19 ter jim pomagajo pri izboljšanju pripravljenosti in izvajanju cepljenja; v zvezi s tem pozdravlja izjemo pri dovoljenju za izvoz ter sveženj, ki BiH in drugim partnericam z Zahodnega Balkana omogoča, da končno izkoristijo vnaprejšnje dogovore EU o nabavi; |
| --- | --- |

61.

| 62. | poudarja, da morajo organi BiH najti boljše ravnovesje med temeljnimi pravicami in svoboščinami ter nujnimi omejitvami zaradi pandemije, zlasti v zvezi s svobodo zbiranja in izražanja; meni, da kratkoročni ukrepi za reševanje upada trgovine, storitev, prevoza, proizvodnje in turizma, povezanega s pandemijo, ne bi smeli ogroziti izvajanja dolgoročnih reform; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opozarja, da pomanjkljivosti na področju pravne države skupaj z razdrobljenim in slabo delujočim trgom blaga in dela ogrožajo delovanje tržnega gospodarstva, gospodarsko rast in prilive neposrednih tujih naložb; |
| --- | --- |

63.

Družbeno-gospodarske reforme

| 64. | poziva BiH, naj okrepi socialno-ekonomske in aktivne ukrepe na trgu dela, vključno s poklicnim izobraževanjem in usposabljanjem, ter zmanjša dolgotrajno brezposelnost, tudi med ženskami in mladimi, da bi bilo mogoče obravnavati demografski upad in perečo težavo bega možganov v regiji, zlasti v zdravstvenem sektorju in sektorju IT, in sicer tako, da bi povečali naložbe v izobraževalni sektor, med drugim v poklicno izobraževanje in usposabljanje, odpravili neskladje med potrebami na področju izobraževanja in trgu dela ter se borili proti diskriminaciji pri zaposlovanju; v zvezi s tem pozdravlja vodilno pobudo jamstva za mlade kot del gospodarskega in naložbenega načrta za Zahodni Balkan, katerega namen je zagotoviti kakovostne zaposlitvene možnosti, nadaljnje izobraževanje in pripravništvo za mlade; |
| --- | --- |

64.

| 65. | poziva oblasti, naj okrepijo ukrepe na področju socialne kohezije, zmanjševanja revščine in neenakosti, dostopa do zdravstvenega varstva in socialne zaščite, uskladijo zakonodajo o porodniškem in očetovskem dopustu med subjekti in kantoni, preprečijo diskriminacijo na podlagi spola in spolno nadlegovanje na delovnem mestu ter spodbujajo socialno-ekonomski dialog med socialnimi partnerji; |
| --- | --- |

65.

| 66. | poziva organe, naj dajo prednost ukrepom za spodbujanje gospodarske diverzifikacije, digitalizacije in boju proti sivi ekonomiji, hkrati pa naj vzpostavijo učinkovite in pregledne mehanizme za energetski trg, prometno infrastrukturo, trajnostni turizem ter podporo za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

66.

| 67. | poudarja, da je nujno oblikovati enoten gospodarski prostor v celotni državi, med drugim s poenostavitvijo, centralizacijo in harmonizacijo postopkov za registracijo podjetij, licenciranje, izdajo dovoljenj in insolventnost; poudarja, da ima digitalizacija velik potencial za razvoj gospodarstva BiH; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opozarja, da je treba v celoti izvajati ukrepe, predvidene v programu gospodarskih reform BiH za obdobje 2020–2022 in političnih smernicah, ki temeljijo na ekonomskem in finančnem dialogu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | ponovno poziva k sprejetju strategije za upravljanje javnih financ na ravni države in k večji proračunski preglednosti v BiH, kar bi omogočilo proračunsko podporo, financirano s sredstvi EU; opozarja, da je treba izboljšati vzdržnost javnega dolga in prizadevanja za proračunsko konsolidacijo; obžaluje spore med entitetama, ki ovirajo delovanje enotnega sistema posrednih davkov; opozarja, da so v državi potrebni usklajeno in pregledno prestrukturiranje ter depolitizacija in privatizacija javnih podjetij po vsej državi, s čimer se bosta izboljšala upravljanje in preglednost; poudarja, da je treba vzpostaviti javno dostopen register državnih podjetij; |
| --- | --- |

69.

| 70. | poziva k zagotovitvi učinkovitega delovanja in izvrševanja odločitev Sveta za konkurenco in Sveta za državno pomoč ter izvajanja strategije za uveljavljanje pravic intelektualne lastnine; poudarja, da so neodvisnost centralne banke in njene rezerve ključne za makroekonomsko stabilnost; opozarja, da je treba po vsej državi zagotoviti pravočasno, celovito in kakovostno statistiko; |
| --- | --- |

70.

| 71. | poziva BiH, naj dejavno spodbuja regionalno gospodarsko povezovanje na Zahodnem Balkanu, in podpira predlog za znižanje stroškov gostovanja v regiji; je seznanjen s podaljšanjem trgovinskih preferencialov EU za Zahodni Balkan do 31. decembra 2025, kar prispeva k trajnostnemu gospodarskemu razvoju držav Zahodnega Balkana; |
| --- | --- |

71.

| 72. | poziva državo, naj začne v celoti izvrševati zakon o carinski politiki, izvaja trgovinske vidike regionalnega gospodarskega prostora in sprejme ukrepe, potrebne za pristop k STO; |
| --- | --- |

72.

Povezljivost, energija in okolje

| 73. | pozdravlja prizadevanja Komisije za bolj strateške naložbe v državah Zahodnega Balkana na podlagi posebnega gospodarskega in naložbenega načrta ter priznava, kako pomemben je ta načrt za okrepitev regionalnega in čezmejnega sodelovanja; poudarja, da morajo biti naložbe gospodarskega in naložbenega načrta v skladu s cilji Pariškega sporazuma in podnebnimi cilji EU, prav tako pa morajo omogočati predhodne presoje vplivov na okolje; priznava, da lahko gospodarski in naložbeni načrt prispeva k lažjemu socialnemu razvoju in dolgoročnemu okrevanju po pandemiji, in poudarja, da je treba zagotoviti, da bodo sredstva EU vsebovala tako spodbude kot pogojenost ter bodo učinkovito prispevala h krepitvi demokracije, dobrega upravljanja, pravne države in temeljnih pravic za vse ljudi v BiH; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opozarja, da je predvidljivo predpristopno financiranje odvisno od učinkovitih metod usklajevanja ter izvajanja strategij in reform na državni ravni; poudarja, da je treba izboljšati absorpcijsko sposobnost v zvezi s predpristopno pomočjo; poudarja, da bi se sredstva morala dodeljevati na pregleden, učinkovit, odgovoren, depolitiziran in nediskriminatoren način; poziva organe BiH na vseh ravneh in druge upravičence do finančnih sredstev Unije, naj povečajo preglednost in prepoznavnost ukrepov Unije in ustrezno obveščajo o dodani vrednosti podpore Unije; |
| --- | --- |

74.

| 75. | priporoča, da se pozornost usmeri na trajnostne in vključujoče projekte na področju javnih naložb, energetike in infrastrukture, s katerimi se povečuje rast, izboljšuje povezljivost, multimodalnost prometa in varnost v cestnem prometu, pri tem pa v celoti upoštevajo pravila o državni pomoči, javnih naročilih in družbeno-ekološkem vplivu, vključno z izvajanjem direktiv o presoji vplivov na okolje in strateški okoljski presoji; |
| --- | --- |

75.

| 76. | poziva oblasti BiH k boljši uskladitvi s standardi in političnimi cilji EU na področju varstva podnebja in energije ter k pospeševanju zelenega in digitalnega prehoda, hkrati pa jih poziva, naj dajejo prednost ukrepom za zmanjšanje ekološke degradacije ter okoljskih tveganj za zdravje; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pozdravlja sprejetje zelene agende za Zahodni Balkan, ki mora spodbuditi prehod na krožno gospodarstvo in sprejetje potrebnih ukrepov za ohranitev in zaščito okoljsko občutljivih območij; |
| --- | --- |

77.

| 78. | poziva oblasti, naj pripravijo nacionalno energetsko strategijo, ki bo zagotovila popolno skladnost s Pariškim sporazumom in ustreznimi cilji EU na področju podnebja in biotske raznovrstnosti; poudarja, da je treba vzpostaviti mehanizem za določanje cene ogljika kot sredstvo za učinkovito razogljičenje v skladu z evropskim zelenim dogovorom in političnimi zavezami, sprejetimi v okviru Izjave iz Sofije iz leta 2020; |
| --- | --- |

78.

| 79. | poziva BiH, naj poveča prizadevanja za varstvo narave, saj je ena od evropskih držav z največjo raznolikostjo rastlinskih in živalskih vrst; poziva oblasti BiH, naj se o projektih, ki so z družbeno-ekološkega vidika občutljivi, posvetujejo z lokalnimi skupnostmi, civilno družbo in neodvisnimi strokovnjaki; |
| --- | --- |

79.

| 80. | poziva k okrepljenim, usklajenim in doslednim prizadevanjem na ravni države, s katerimi bi izboljšali kakovost zraka v skladu s pravnim redom EU na področju zmanjšanja onesnaževanja zraka in škodljivih čezmejnih emisij; je seznanjen z dejstvom, da so emisije dušikovega oksida iz velikih kurilnih naprav v državi zdaj skladne z zakonodajo EU, in poziva k hitremu ukrepanju, da bi odpravili kršitev zgornjih mej emisij za prah in žveplov dioksid; |
| --- | --- |

80.

| 81. | poudarja, da je treba s trajnostno rabo obnovljivih virov energije spodbujati energetsko učinkovitost in diverzifikacijo in tako povečati trajnostnost sektorja proizvodnje energije; opozarja, da prekomerna odvisnost od premoga upočasnjuje nujen prehod na energijo iz obnovljivih virov; poziva oblasti, naj sprejmejo ukrepe za postopno opustitev neučinkovitih elektrarn na premog, ki onesnažujejo okolje, in opozarja, da je treba uvesti mehanizem „pravičnega prehoda“; |
| --- | --- |

81.

| 82. | pozdravlja prenos uredb o kodeksu za priključitev električne energije ter prenos in izvajanje Uredbe (EU) št. 1227/2011 (uredbe REMIT (11))v nacionalni regulativni okvir za električno energijo in oblasti poziva, naj enako celovito ureditev uporabijo tudi v sektorju plina; |
| --- | --- |

82.

| 83. | poziva državo, naj na državni ravni sprejme zakon o regulatorju za električno energijo in zemeljski plin, prenosu in trgu z električno energijo ter uvede nacionalne ukrepe za energijsko učinkovitost in proizvodnjo energije iz obnovljivih virov, pri čemer naj zagotovi skladnost z obveznostmi iz tretjega energetskega svežnja in Pogodbe o ustanovitvi Energetske skupnosti; poziva oblasti držav na Zahodnem Balkanu, naj prispevajo k regionalni povezljivosti, tako da si prizadevajo za dokončno vzpostavitev regionalnega energetskega trga, in poudarja, da BiH ne spoštuje s tem povezanega pravnega reda energetske skupnosti v sektorjih električne energije in plina, s čimer ogroža možnosti za regionalno povezovanje energetskega sektorja; |
| --- | --- |

83.

| 84. | poudarja, da morata biti načrtovanje in gradnja ekološko občutljivih projektov, kot je razvoj hidroenergije, v skladu z mednarodnimi standardi in standardi EU o presojah vplivov na okolje in varstvu okolja; poudarja, da je treba preprečevati in učinkovito preganjati kazniva dejanja zoper okolje, okrepiti inšpekcijski nadzor in se boriti proti nezakoniti gradnji; |
| --- | --- |

84.

| 85. | poziva k ukrepom, s katerimi bi omogočili trajnostno ravnanje z odpadki v okviru informacijskega sistema za ravnanje z odpadki, vzpostavili ustrezne obrate za recikliranje in preprečili nezakonito odlaganje odpadkov; |
| --- | --- |

85.

| 86. | opozarja, da je potrebna večja pripravljenost na pojave, povezane s podnebnimi spremembami, zlasti poplave in sušo; opozarja, da BiH še ni vzpostavila povezanega informacijskega sistema za civilno odzivanje v izrednih razmerah; |
| --- | --- |

86.

Zunanja politika in varnost

| 87. | poziva BiH, naj še naprej postopno povečuje usklajenost s skupno zunanjo in varnostno politiko, ki sedaj v povprečju znaša 70 %, saj je to bistven del članstva v EU; odločno poziva BiH, naj upošteva vse sklepe Sveta, ki uvajajo omejevalne ukrepe EU; |
| --- | --- |

87.

| 88. | poziva h krepitvi dobrih sosedskih odnosov ter večjim prizadevanjem za rešitev vseh odprtih dvostranskih vprašanj, kot sta razmejitev državne meje s Hrvaško in Srbijo ter normalizacija odnosov s Kosovom; |
| --- | --- |

88.

| 89. | pozdravlja prispevek BiH k misijam za usposabljanje v okviru skupne varnostne in obrambne politike EU (SVOP), sodelovanje v Natovem akcijskem načrtu za članstvo in prispevek te države k Natovi misiji Odločna podpora v Afganistanu; pozdravlja tudi podpis skupnega načrta EU–BiH za ukrepanje v zvezi s pobudo o partnerstvu G7 za izvajanje resolucije OZN št. 1325 o ženskah, miru in varnosti; |
| --- | --- |

89.

| 90. | trdno verjame, da je boljše obveščanje o zavezanosti EU tej regiji bistveno za preprečevanje škodljivih tujih vplivov; |
| --- | --- |

90.

| 91. | poudarja, da morajo EU in Združene države Amerike okrepiti svoje partnerstvo in usklajevanje na Zahodnem Balkanu, da bi dosegli napredek pri ključnih reformah ter okrepili upravljanje in spravo; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pozdravlja stalno prisotnost operacije EUFOR Althea v državi in podaljšanje mandata EUFOR do novembra 2021; pozdravlja delo operacije EUFOR Althea, saj je utrdila pot k miru, stabilizaciji in evropski integraciji BiH; poudarja, da ima ta misija še vedno ključno vlogo pri varnosti in stabilnosti države in regije; |
| --- | --- |

92.

| 93. | izreka pohvalo operaciji EUFOR, ker je kljub izzivom, ki jih je povzročila pandemija covida-19, v celoti delovala in državi še naprej zagotavljala podporo; obžaluje, da se je Združeno kraljestvo umaknilo iz operacije Althea; z zadovoljstvom pričakuje prihodnji strateški pregled operacije in poudarja, da bi morala obdržati svoja obveščevalna sredstva in razpoložljive rezerve; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pozdravlja sedanja in nepretrgana prizadevanja za odstranjevanje orožja, streliva, razstreliva in razminiranje ter poudarja, kako pomembno je ustrezno financiranje; poziva k nadaljnji podpori EU in mednarodnih organizacij, da bi zagotovili pospešitev odstranjevanja min, kar bi BiH omogočilo, da bi dediščino vojnega razdejanja pustila za seboj; |
| --- | --- |

94.

| 95. | poudarja, da je pomembno okrepiti prizadevanja za boj proti trgovini z osebnim in lahkim orožjem v BiH ter v regiji; zato želi pohvaliti BiH, da je sprejela strategijo za nadzor nad osebnim in lahkim orožjem v obdobju 2021–2024 skupaj s pripadajočim akcijskim načrtom, pa tudi ustrezno francosko-nemško pobudo, ki se je začela izvajati leta 2018, in spodbuja oblasti BiH, naj se ob podpori EU v celoti in odločno zavežejo k njunemu izvajanju; |
| --- | --- |

95.

| 96. | poziva k ustvarjanju novih priložnosti za politični dialog in dialog o politiki na visoki ravni z državami Zahodnega Balkana v okviru rednih vrhov EU in Zahodnega Balkana, da bi okrepili politično lastno odgovornost za proces širitve in s tem zagotovili boljše usmerjanje in prizadevanja na visoki ravni, kar je tudi cilj revidirane metodologije širitve; |
| --- | --- |

96.

| 97. | ponovno izraža stališče, da bi morali predstavniki BiH ter drugih držav Zahodnega Balkana ustrezno in dejavno sodelovati na konferenci o prihodnosti Evrope, in sicer tako na vladni ravni kot na ravni civilne družbe, vključno z mladino; |
| --- | --- |

97.

o

o o

| 98. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsedniku Komisije/visokemu predstavniku Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, predsedstvu BiH, svetu ministrov Bosne in Hercegovine, parlamentarni skupščini BiH ter vladam in parlamentom Federacije BiH, Republike Srbske, okrožja Brčko ter vladam desetih kantonov. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0370.

(2)  Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0168.

(3)  UL C 265, 11.8.2017, str. 142.

(4)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 111.

(5)  UL C 157 E, 6.7.2006, str. 468.

(6)  UL C 137 E, 27.5.2010, str. 25.

(7)  UL C 171, 6.5.2021, str. 25.

(8)  UL C 399, 24.11.2017, str. 176.

(9)  UL C 363, 28.10.2020, str. 13.

(10)  UL C 93, 9.3.2016, str. 52.

(11)  Uredba (EU) št. 1227/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o celovitosti in preglednosti veleprodajnega energetskega trga (UL L 326, 8.12.2011, str. 1).

---

III Pripravljalni akti

Evropski parlament

sreda 23. junij 2021

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/96 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/96

---

P9_TA(2021)0298

Skupne določbe o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko 2021–2027 ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 81/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06674/1/2021 – C9-0193/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06674/1/2021 – C9-0193/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 25. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 25. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (2) in z dne 18. septembra 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (2) in z dne 18. septembra 2020 (3),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (4),

| — | ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (5) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0375), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča iz prve obravnave (5) o predlogu Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2018)0375),

| — | ob upoštevanju spremenjenih predlogov Komisije (COM(2020)0023) in (COM(2020)0450), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenih predlogov Komisije (COM(2020)0023) in (COM(2020)0450),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za regionalni razvoj (A9-0206/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za regionalni razvoj (A9-0206/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 17, 14.1.2019, str. 1.

(2)  UL C 62, 15.2.2019, str. 83.

(3)  UL C 429, 11.12.2020, str. 236.

(4)  UL C 86, 7.3.2019, str. 41.

(5)  UL C 108, 26.3.2021, str. 638.

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/98 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/98

---

P9_TA(2021)0299

Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in Kohezijski sklad 2021–2027 ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za regionalni razvoj in Kohezijskem skladu (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 81/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06168/1/2021 – C9-0194/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (06168/1/2021 – C9-0194/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 17. oktobra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0372), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2018)0372),

| — | ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2020)0452), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spremenjenega predloga Komisije (COM(2020)0452),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za regionalni razvoj (A9-0204/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za regionalni razvoj (A9-0204/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 62, 15.2.2019, str. 90.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 115.

(3)  UL C 108, 26.3.2021, str. 566.

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/99

---

P9_TA(2021)0300

Posebne določbe za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR) in instrumenti za zunanje financiranje 2021–2027 ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih določbah za cilj „evropsko teritorialno sodelovanje“ (Interreg), ki ga podpirajo Evropski sklad za regionalni razvoj in instrumenti za zunanje financiranje (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2022/C 81/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05488/1/2021 – C9-0192/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (05488/1/2021 – C9-0192/2021),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 19. septembra 2018 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 5. decembra 2018 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0289), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2021)0289),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor v skladu s členom 74(4) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju člena 67 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 67 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za regionalni razvoj (A9-0205/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za regionalni razvoj (A9-0205/2021),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt v skladu s členom 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  UL C 440, 6.12.2018, str. 116.

(2)  UL C 86, 7.3.2019, str. 137.

(3)  UL C 108, 26.3.2021, str. 247.

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/100

---

P9_TA(2021)0301

Ukrepi za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (NAFO) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. maja 2019 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 81/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0215), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0215),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0157/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0157/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2020 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. maja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 12. maja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0220/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A9-0220/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  UL C 429, 11.12.2020, str. 279.

---

P9_TC1-COD(2020)0095

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2019/833 o določitvi ukrepov za ohranjanje in izvrševanje, ki se uporabljajo na upravnem območju Organizacije za ribištvo severozahodnega Atlantika

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/1231.)

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/101

---

P9_TA(2021)0302

Čezmejna plačila v Uniji (kodifikacija) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih plačilih v Uniji (kodificirano besedilo) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))

(Redni zakonodajni postopek – kodifikacija)

(2022/C 81/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0323), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0323),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0204/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 25. januarja 2021 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 25. januarja 2021 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 3. decembra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 3. decembra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. decembra 1994 o pospešenem načinu dela za uradno kodifikacijo zakonodajnih besedil (3),

| — | ob upoštevanju členov 109 in 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 109 in 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0202/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A9-0202/2021),

| A. | ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb; |
| --- | --- |

A.

ker je po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije zadevni predlog le kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb;

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 65, 25.2.2021, str. 4.

1

(2)  UL C 56, 16.2.2021, str. 43.

2

(3)  UL C 102, 4.4.1996, str. 2.

3

---

P9_TC1-COD(2020)0145

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 23. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o čezmejnih plačilih v Uniji (kodificirano besedilo)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/1230.)

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/102 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/102

---

P9_TA(2021)0303

Pravila in splošni pogoji, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o uredbi Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

(2022/C 81/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 228(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 228(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a(1) Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2021)0329), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Komisije (COM(2021)0329),

| — | ob upoštevanju odobritve Sveta (09425/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odobritve Sveta (09425/2021),

| — | ob upoštevanju svojega sklepa z dne 10. junija 2021 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega sklepa z dne 10. junija 2021 o osnutku uredbe Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (1),

| — | ob upoštevanju členov 46 in 54 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 46 in 54 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0174/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A9-0174/2021),

| 1. | sprejme priloženo uredbo; |
| --- | --- |

1.

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj podpiše uredbo na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj poskrbi za objavo uredbe v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Sprejeta besedila, P9_TA(2021)0280.

---

PRILOGA K RESOLUCIJI

Uredba Evropskega parlamenta o pravilih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (Statut evropskega varuha človekovih pravic), in razveljavitvi Sklepa 94/262/ESPJ, ES, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

EVROPSKI PARLAMENT JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 228(4) Pogodbe,

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo in zlasti člena 106a(1) Pogodbe,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju odobritve Sveta Evropske unije (1),

ob upoštevanju mnenja Evropske komisije (2),

v skladu s posebnim zakonodajnim postopkom,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pravila in splošne pogoje, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic, bi bilo treba določiti skladno z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti s točko (d) člena 20(2) in členom 228 PDEU, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina). |
| --- | --- |

(1)

Pravila in splošne pogoje, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic, bi bilo treba določiti skladno z določbami Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in zlasti s točko (d) člena 20(2) in členom 228 PDEU, Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za jedrsko energijo in Listine Evropske unije o temeljnih pravicah (v nadaljnjem besedilu: Listina).

| (2) | Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta (3) je bil nazadnje spremenjen leta 2008. Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 bi bilo treba Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom razveljaviti in nadomestiti z uredbo, sprejeto na podlagi člena 228(4) PDEU. |
| --- | --- |

(2)

Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta (3) je bil nazadnje spremenjen leta 2008. Po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe 1. decembra 2009 bi bilo treba Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom razveljaviti in nadomestiti z uredbo, sprejeto na podlagi člena 228(4) PDEU.

| (3) | Člen 41 Listine priznava pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico državljanov Unije. Člen 43 Listine priznava pravico obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije. Da bi zagotovili, da sta ti pravici učinkoviti, in da bi povečali sposobnost varuha človekovih pravic za opravljanje temeljitih in nepristranskih preiskav, s čimer bi podprli neodvisnost varuha človekovih pravic, od katere sta odvisni, bi mu bilo treba zagotoviti vsa potrebna orodja za uspešno opravljanje nalog varuha človekovih pravic iz Pogodb in te uredbe. |
| --- | --- |

(3)

Člen 41 Listine priznava pravico do dobrega upravljanja kot temeljno pravico državljanov Unije. Člen 43 Listine priznava pravico obrniti se na evropskega varuha človekovih pravic glede nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov ali agencij Unije. Da bi zagotovili, da sta ti pravici učinkoviti, in da bi povečali sposobnost varuha človekovih pravic za opravljanje temeljitih in nepristranskih preiskav, s čimer bi podprli neodvisnost varuha človekovih pravic, od katere sta odvisni, bi mu bilo treba zagotoviti vsa potrebna orodja za uspešno opravljanje nalog varuha človekovih pravic iz Pogodb in te uredbe.

| (4) | Določitev pogojev, pod katerimi se pritožba lahko vloži pri varuhu človekovih pravic, bi morala biti v skladu z načelom popolnega, prostega in enostavnega dostopa, ob ustreznem upoštevanju posebnih omejitev, ki izhajajo iz pravnih in upravnih postopkov. |
| --- | --- |

(4)

Določitev pogojev, pod katerimi se pritožba lahko vloži pri varuhu človekovih pravic, bi morala biti v skladu z načelom popolnega, prostega in enostavnega dostopa, ob ustreznem upoštevanju posebnih omejitev, ki izhajajo iz pravnih in upravnih postopkov.

| (5) | Varuh človekovih pravic bi moral ukrepati ob ustreznem upoštevanju pristojnosti institucij, organov, uradov ali agencij Unije, ki so predmet njegovih preiskav. |
| --- | --- |

(5)

Varuh človekovih pravic bi moral ukrepati ob ustreznem upoštevanju pristojnosti institucij, organov, uradov ali agencij Unije, ki so predmet njegovih preiskav.

| (6) | Določiti je treba postopke za primere, ko se v preiskavah varuha človekovih pravic odkrijejo nepravilnosti. Varuh človekovih pravic bi moral Evropskemu parlamentu na koncu vsakega letnega zasedanja predložiti celovito poročilo. Varuh človekovih pravic bi moral tudi imeti pravico, da v navedeno letno poročilo vključi oceno skladnosti s priporočili. |
| --- | --- |

(6)

Določiti je treba postopke za primere, ko se v preiskavah varuha človekovih pravic odkrijejo nepravilnosti. Varuh človekovih pravic bi moral Evropskemu parlamentu na koncu vsakega letnega zasedanja predložiti celovito poročilo. Varuh človekovih pravic bi moral tudi imeti pravico, da v navedeno letno poročilo vključi oceno skladnosti s priporočili.

| (7) | Da bi okrepili vlogo varuha človekovih pravic in spodbujali upravne najboljše prakse v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije, je zaželeno, da se varuhu človekovih pravic brez poseganja v njegovo primarno nalogo, ki je obravnavati pritožbe, omogoči, da na lastno pobudo izvaja preiskave, kadar koli ugotovi razloge, in zlasti za ponavljajoče se, sistemske ali posebno resne nepravilnosti. |
| --- | --- |

(7)

Da bi okrepili vlogo varuha človekovih pravic in spodbujali upravne najboljše prakse v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije, je zaželeno, da se varuhu človekovih pravic brez poseganja v njegovo primarno nalogo, ki je obravnavati pritožbe, omogoči, da na lastno pobudo izvaja preiskave, kadar koli ugotovi razloge, in zlasti za ponavljajoče se, sistemske ali posebno resne nepravilnosti.

| (8) | Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4), kakor je bila dopolnjena z Uredbo (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi se morala uporabljati za zahteve za dostop javnosti do dokumentov varuha človekovih pravic, razen tistih, ki so bili pridobljeni med preiskavo, v tem primeru pa bi morala zahteve obravnavati institucija, organ, urad ali agencija Unije iz katere ti dokumenti izvirajo. |
| --- | --- |

(8)

Uredba (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (4), kakor je bila dopolnjena z Uredbo (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta (5), bi se morala uporabljati za zahteve za dostop javnosti do dokumentov varuha človekovih pravic, razen tistih, ki so bili pridobljeni med preiskavo, v tem primeru pa bi morala zahteve obravnavati institucija, organ, urad ali agencija Unije iz katere ti dokumenti izvirajo.

| (9) | Varuh človekovih pravic bi moral imeti dostop do vseh sredstev, ki so potrebna za opravljanje njegovih nalog. V ta namen bi morale institucije, organi, uradi in agencije Unije varuhu človekovih pravic predložiti vse informacije, ki jih ta zahteva za namene preiskave. Kadar bi izvajanje nalog varuha človekovih pravic zahtevalo posredovanje tajnih podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije Unije oziroma organi držav članic, varuhu človekovih pravic, bi moral varuh človekovih pravic imeti dostop do takih podatkov, pri čemer bi se moralo zagotoviti, da se upoštevajo pravila o njihovem varstvu. |
| --- | --- |

(9)

Varuh človekovih pravic bi moral imeti dostop do vseh sredstev, ki so potrebna za opravljanje njegovih nalog. V ta namen bi morale institucije, organi, uradi in agencije Unije varuhu človekovih pravic predložiti vse informacije, ki jih ta zahteva za namene preiskave. Kadar bi izvajanje nalog varuha človekovih pravic zahtevalo posredovanje tajnih podatkov, s katerimi razpolagajo institucije, organi, uradi in agencije Unije oziroma organi držav članic, varuhu človekovih pravic, bi moral varuh človekovih pravic imeti dostop do takih podatkov, pri čemer bi se moralo zagotoviti, da se upoštevajo pravila o njihovem varstvu.

| (10) | Varuh človekovih pravic in njegovo osebje bi morali biti dolžni zaupno obravnavati vsako informacijo, ki so jo pridobili pri opravljanju svojih nalog brez poseganja v obveznost varuha človekovih pravic, da obvesti organe držav članic o dejstvih, ki se lahko nanašajo na kazniva dejanja in ki jih je opazil med preiskavo. Varuh človekovih pravic bi moral imeti tudi možnost, da zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije obvesti o dejstvih, zaradi katerih je ravnanje katerega od njihovih uslužbencev vprašljivo. Obveznost varuha človekovih pravic, da zaupno obravnava vse informacije, pridobljene med opravljanjem svojih nalog, ne bi smela posegati v obveznost varuha človekovih pravic, da v skladu s členom 15(1) PDEU svoje delo opravlja čim bolj javno. Da bi ustrezno izvajal svoje naloge in utemeljil svoje ugotovitve, bi moral varuh človekovih pravic imeti možnost, da v svojih poročilih navede vse informacije, ki so dostopne javnosti. |
| --- | --- |

(10)

Varuh človekovih pravic in njegovo osebje bi morali biti dolžni zaupno obravnavati vsako informacijo, ki so jo pridobili pri opravljanju svojih nalog brez poseganja v obveznost varuha človekovih pravic, da obvesti organe držav članic o dejstvih, ki se lahko nanašajo na kazniva dejanja in ki jih je opazil med preiskavo. Varuh človekovih pravic bi moral imeti tudi možnost, da zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije obvesti o dejstvih, zaradi katerih je ravnanje katerega od njihovih uslužbencev vprašljivo. Obveznost varuha človekovih pravic, da zaupno obravnava vse informacije, pridobljene med opravljanjem svojih nalog, ne bi smela posegati v obveznost varuha človekovih pravic, da v skladu s členom 15(1) PDEU svoje delo opravlja čim bolj javno. Da bi ustrezno izvajal svoje naloge in utemeljil svoje ugotovitve, bi moral varuh človekovih pravic imeti možnost, da v svojih poročilih navede vse informacije, ki so dostopne javnosti.

| (11) | Kadar je potrebno za učinkovito opravljanje njegovih nalog, je treba varuhu človekovih pravic zagotoviti možnost sodelovanja in izmenjave informacij z organi držav članic v skladu z veljavnim nacionalnim pravom in pravom Unije ter z drugimi institucijami, organi, uradi ali agencijami Unije v skladu z veljavnim pravom Unije. |
| --- | --- |

(11)

Kadar je potrebno za učinkovito opravljanje njegovih nalog, je treba varuhu človekovih pravic zagotoviti možnost sodelovanja in izmenjave informacij z organi držav članic v skladu z veljavnim nacionalnim pravom in pravom Unije ter z drugimi institucijami, organi, uradi ali agencijami Unije v skladu z veljavnim pravom Unije.

| (12) | Varuha človekovih pravic bi moral izvoliti Evropski parlament na začetku parlamentarnega obdobja in za celotno trajanje tega obdobja, pri čemer ga izbere med osebami, ki so državljani Unije in imajo vsa potrebna zagotovila glede neodvisnosti in usposobljenosti. Določiti bi bilo treba tudi splošne pogoje, med drugim v zvezi s prenehanjem funkcije varuha človekovih pravic, z zamenjavo varuha človekovih pravic, nezdružljivostmi, plačilom varuha človekovih pravic ter privilegiji in imunitetami varuha človekovih pravic. |
| --- | --- |

(12)

Varuha človekovih pravic bi moral izvoliti Evropski parlament na začetku parlamentarnega obdobja in za celotno trajanje tega obdobja, pri čemer ga izbere med osebami, ki so državljani Unije in imajo vsa potrebna zagotovila glede neodvisnosti in usposobljenosti. Določiti bi bilo treba tudi splošne pogoje, med drugim v zvezi s prenehanjem funkcije varuha človekovih pravic, z zamenjavo varuha človekovih pravic, nezdružljivostmi, plačilom varuha človekovih pravic ter privilegiji in imunitetami varuha človekovih pravic.

| (13) | Navesti je treba, da je sedež varuha človekovih pravic sedež Evropskega parlamenta, kot je določen v točki (a) edinega člena Protokola št. 6 o določitvi sedežev institucij ter nekaterih organov, uradov, agencij in služb Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Protokol št. 6). |
| --- | --- |

(13)

Navesti je treba, da je sedež varuha človekovih pravic sedež Evropskega parlamenta, kot je določen v točki (a) edinega člena Protokola št. 6 o določitvi sedežev institucij ter nekaterih organov, uradov, agencij in služb Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo (v nadaljnjem besedilu: Protokol št. 6).

| (14) | Varuh človekovih pravic bi moral uresničiti načelo enakosti spolov pri sestavi svojega sekretariata ob ustreznem upoštevanju člena 1d(2) Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (6) (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi). |
| --- | --- |

(14)

Varuh človekovih pravic bi moral uresničiti načelo enakosti spolov pri sestavi svojega sekretariata ob ustreznem upoštevanju člena 1d(2) Kadrovskih predpisov za uradnike Evropske unije in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, določenih v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (6) (v nadaljnjem besedilu: kadrovski predpisi).

| (15) | Izvedbene določbe za to uredbo sprejme varuh človekovih pravic po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Svetom in Evropsko komisijo. Če varuh človekovih pravic v roku, ki ga je razumno vnaprej določil, ne prejme mnenja teh institucij, lahko sprejme zadevne izvedbene določbe. Za zagotovitev pravne varnosti in najvišjih standardov pri opravljanju nalog varuha človekovih pravic, bi bilo treba v tej uredbi določiti minimalno vsebino izvedbenih določb, ki naj se sprejmejo – |
| --- | --- |

(15)

Izvedbene določbe za to uredbo sprejme varuh človekovih pravic po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Svetom in Evropsko komisijo. Če varuh človekovih pravic v roku, ki ga je razumno vnaprej določil, ne prejme mnenja teh institucij, lahko sprejme zadevne izvedbene določbe. Za zagotovitev pravne varnosti in najvišjih standardov pri opravljanju nalog varuha človekovih pravic, bi bilo treba v tej uredbi določiti minimalno vsebino izvedbenih določb, ki naj se sprejmejo –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Predmet urejanja in načela

1.   Ta uredba določa pravila in splošne pogoje, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (v nadaljnjem besedilu: Statut evropskega varuha človekovih pravic).

2.   Varuh človekovih pravic je pri opravljanju svojih nalog popolnoma neodvisen in deluje brez predhodnega dovoljenja.

3.   Varuh človekovih pravic pomaga pri odkrivanju nepravilnosti pri dejavnostih institucij, organov, uradov in agencij Unije, razen Sodišča Evropske unije pri opravljanju njegove sodne funkcije, ob ustreznem upoštevanju točke (d) člena 20(2) in člena 228 PDEU ter člena 41 Listine o pravici do dobrega upravljanja.

Dejanja drugih organov ali oseb ne morejo biti predmet pritožbe pri varuhu človekovih pravic.

4.   Kadar je primerno, varuh človekovih pravic v zadevi pripravi priporočila, predloge rešitev in pobude za izboljšave.

5.   Varuh človekovih pravic pri opravljanju svojih nalog ne sme podvomiti v pravilnost odločitev sodišč ali pristojnost sodišča, da o zadevi razsodi.

Člen 2

Pritožbe

1.   Vsak državljan Unije ali vsaka fizična ali pravna oseba s prebivališčem ali statutarnim sedežem v eni izmed držav članic lahko pri varuhu človekovih pravic bodisi neposredno bodisi prek poslanca Evropskega parlamenta vloži pritožbo zaradi nepravilnosti.

2.   V pritožbi se jasno navede predmet pritožbe in identiteta pritožnika. Pritožnik lahko zahteva, da pritožba ali njeni deli ostanejo zaupni.

3.   Pritožba se vloži v roku dveh let od dne, ko se je pritožnik seznanil z dejstvi, na katerih pritožba temelji. Pred vložitvijo pritožbe mora pritožnik uporabiti ustrezna upravna sredstva pri zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji Unije.

4.   Varuh človekovih pravic pritožbo zavrže kot nedopustno, če ni v okviru pristojnosti varuha človekovih pravic ali če postopkovne zahteve iz odstavkov 2 in 3 niso izpolnjene. Kadar pritožba ni v okviru pristojnosti varuha človekovih pravic, lahko pritožniku svetuje, da jo naslovi na drug organ.

5.   Če varuh človekovih pravic ugotovi, da je pritožba očitno neutemeljena, zadevo zaključi in o tej ugotovitvi obvesti pritožnika. V primerih, kadar je pritožnik o pritožbi obvestil zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije, varuh človekovih pravic obvesti tudi zadevni organ.

6.   Pritožbe v zvezi z delovnimi razmerji med institucijami, organi, uradi ali agencijami Unije ter njihovim osebjem so dopustne le, če je zadevna oseba izkoristila že vse notranje upravne postopke, zlasti postopke iz člena 90 kadrovskih predpisov, ter če je pristojni organ institucije, organa, urada ali agencije Unije sprejel sklep oziroma je rok za odgovor potekel. Varuh človekovih pravic ima tudi pravico, da preveri ukrepe, ki jih je pristojni organ zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije sprejel za zagotovitev zaščite domnevnih žrtev nadlegovanja ter za ponovno vzpostavitev zdravega in varnega delovnega okolja, ki spoštuje dostojanstvo zadevnih oseb med potekom upravne preiskave, pod pogojem, da so zadevne osebe izčrpale notranje upravne postopke v zvezi s temi ukrepi.

7.   Varuh človekovih pravic obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije o evidentirani pritožbi takoj, ko je pritožba razglašena za dopustno in je bila sprejeta odločitev o začetku preiskave.

8.   Pritožbe, vložene pri varuhu človekovih pravic, ne vplivajo na roke za pritožbe v upravnih ali sodnih postopkih.

9.   Kadar zaradi tekočih ali zaključenih sodnih postopkov v zvezi z dejstvi, ki so mu bila predstavljena, varuh človekovih pravic pritožbo razglasi za nedopustno ali se odloči za prenehanje njene obravnave, se ugotovitve preiskav, ki jih je do tedaj opravil, arhivirajo in zadeva se zaključi.

10.   Varuh človekovih pravic čim prej obvesti pritožnika o ukrepih, ki jih je sprejel na podlagi pritožbe, in, če je mogoče, skupaj z zadevno institucijo, organom, uradom ali agencijo Unije poišče rešitev za odpravo nepravilnosti. Varuh človekovih pravic pritožnika obvesti o predlagani rešitvi in mu sporoči morebitne pripombe zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije. Pritožnik lahko kadar koli predloži pripombe ali dodatne informacije, ki ob vložitvi pritožbe niso bile znane.

Kadar je varuh človekovih pravic našel rešitev, ki sta jo sprejela pritožnik in zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije, lahko zadevo zaključi, ne da bi uporabil postopek iz člena 4.

Člen 3

Preiskave

1.   Varuh človekovih pravic v skladu s svojimi nalogami na lastno pobudo ali po prejemu pritožbe izvede preiskave, ki se mu zdijo utemeljene.

2.   Varuh človekovih pravic o takih preiskavah brez nepotrebnega odlašanja obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije. Brez poseganja v člen 5 lahko zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije na lastno pobudo ali na zahtevo varuha človekovih pravic posreduje morebitne koristne pripombe ali dokaze.

3.   Varuh človekovih pravic lahko opravlja preiskave na lastno pobudo, kadar koli ugotovi razloge, in zlasti za ponavljajoče se, sistemske ali posebno resne nepravilnosti, da bi obravnaval te primere kot vprašanje javnega interesa. V okviru teh preiskav lahko poda tudi predloge in pobude za spodbujanje upravnih najboljših praks v institucijah, organih, uradih in agencijah Unije.

Člen 4

Interakcija med varuhom človekovih pravic in institucijami

1.   Kadar se po preiskavi odkrijejo nepravilnosti, varuh človekovih pravic o ugotovitvah preiskave brez nepotrebnega odlašanja obvesti zadevno institucijo, organ, urad ali agencijo Unije in po potrebi poda priporočila.

2.   Zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije varuhu človekovih pravic v roku treh mesecev pošlje podrobno mnenje. Varuh človekovih pravic lahko na utemeljeno zahtevo zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije odobri podaljšanje tega roka. To podaljšanje ni daljše od dveh mesecev. Kadar zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije v prvotnem roku treh mesecev ali v podaljšanem roku ne poda mnenja, lahko varuh človekovih pravic preiskavo zaključi brez tega mnenja.

3.   Varuh človekovih pravic ob zaključku preiskave posreduje poročilo zadevni instituciji, organu, uradu ali agenciji Unije in, kadar narava ali obseg odkritih nepravilnosti to zahtevajo, Evropskemu parlamentu. Varuh človekovih pravic lahko v poročilu poda priporočila. Varuh človekovih pravic pritožnika obvesti o izidu preiskave, o mnenju, ki ga je podala zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije, ter o vseh priporočilih, ki jih je podal v poročilu.

4.   Varuh človekovih pravic lahko, kadar je to primerno, v zvezi s preiskavo glede dejavnosti institucije, organa, urada ali agencije Unije na svojo pobudo ali na zahtevo Evropskega parlamenta poda izjave pred Evropskim parlamentom na primerni ravni.

5.   Varuh človekovih pravic Evropskemu parlamentu na koncu vsakega letnega zasedanja predloži poročilo o izidih preiskav, ki jih je opravil. Poročilo vključuje oceno skladnosti s priporočili varuha človekovih pravic, predloge rešitev in predloge za izboljšanje. Poročilo vključuje tudi, kadar je ustrezno, rezultate preiskav varuha človekovih pravic v zvezi z nadlegovanjem, prijavljanjem nepravilnosti in nasprotji interesov v institucijah, organih, uradih ali agencijah Unije.

Člen 5

Predložitev informacij varuhu človekovih pravic

1.   Za namene tega člena „predložitev informacij“ zajema vse fizične in elektronske poti, po katerih dobita varuh človekovih pravic in njegov sekretariat dostop do informacij, vključno z dokumenti, ne glede na njihovo obliko.

2.   „Tajni podatek EU“ pomeni vsak podatek ali material z oznako stopnje tajnosti EU, katerega nepooblaščeno razkritje bi lahko v različni meri škodovalo interesom Unije oziroma ene ali več držav članic.

3.   Institucije, organi, uradi in agencije Unije ter pristojni organi držav članic na zahtevo varuha človekovih pravic ali na lastno pobudo varuhu človekovih pravic brez nepotrebnega odlašanja in pod pogoji, določenimi v tem členu, predložijo vse informacije, ki jih je varuh človekovih pravic zahteval za namene preiskave.

4.   Varuh človekovih pravic prejme tajne podatke EU ob upoštevanju naslednjih načel in pogojev:

| (a) | institucija, organ, urad ali agencija Unije, ki predloži tajni podatek EU, je morala zaključiti svoje ustrezne notranje postopke, kadar pa je vir informacij tretja stranka, mora ta dati svoje predhodno pisno soglasje; |
| --- | --- |

(a)

institucija, organ, urad ali agencija Unije, ki predloži tajni podatek EU, je morala zaključiti svoje ustrezne notranje postopke, kadar pa je vir informacij tretja stranka, mora ta dati svoje predhodno pisno soglasje;

| (b) | ugotovljena je morala biti potreba po seznanitvi varuha človekovih pravic; |
| --- | --- |

(b)

ugotovljena je morala biti potreba po seznanitvi varuha človekovih pravic;

| (c) | zagotoviti je treba, da se dostop do podatkov z oznako stopnje tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali več omogoči le osebam, ki imajo dovoljenje za dostop do tajnih podatkov ustrezne stopnje tajnosti v skladu z nacionalnim pravom in z dovoljenjem pristojnega varnostnega organa. |
| --- | --- |

(c)

zagotoviti je treba, da se dostop do podatkov z oznako stopnje tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali več omogoči le osebam, ki imajo dovoljenje za dostop do tajnih podatkov ustrezne stopnje tajnosti v skladu z nacionalnim pravom in z dovoljenjem pristojnega varnostnega organa.

5.   Zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije pred predložitvijo tajnih podatkov EU oceni, ali je varuh človekovih pravic sprejel ustrezna pravila o notranji varnosti ter fizične in postopkovne ukrepe za zaščito tajnih podatkov EU. V ta namen lahko varuh človekovih pravic in institucija, organ, urad ali agencija Unije skleneta tudi dogovor o vzpostavitvi splošnega okvira za predložitev tajnih podatkov EU.

6.   Dostop do tajnih podatkov EU se v skladu z odstavkoma 4 in 5 omogoči v prostorih zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije, razen če je bil z varuhom človekovih pravic sklenjen drugačen dogovor.

7.   Brez poseganja v odstavek 3 lahko pristojni organi držav članic zavrnejo predložitev informacij varuhu človekovih pravic, za katere velja nacionalno pravo o varstvu tajnih podatkov ali določbe, ki prepovedujejo sporočanje teh podatkov.

Ne glede na to lahko zadevna država članica varuhu človekovih pravic predloži take podatke ob upoštevanju pogojev, ki jih določi njen pristojni organ.

8.   Kadar nameravajo institucije, organi, uradi ali agencije Unije in organi držav članic varuhu človekovih pravic predložiti tajne podatke EU ali katere koli druge informacije, ki niso dostopne javnosti, o tem predhodno obvestijo varuha človekovih pravic.

Varuh človekovih pravic zagotovi, da so taki podatki ustrezno varovani, in jih zlasti ne razkrije pritožniku ali javnosti brez predhodnega soglasja zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije ali pristojnega organa države članice. V zvezi s tajnimi podatki EU se privolitev poda v pisni obliki.

9.   Institucije, organi, uradi ali agencije Unije, ki zavrnejo dostop do tajnih podatkov EU, varuhu človekovih pravic predložijo pisno utemeljitev, v kateri navedejo vsaj razloge za zavrnitev.

10.   Varuh človekovih pravic hrani podatke iz odstavka 8 le dokler preiskava ni dokončno zaključena.

Varuh človekovih pravic lahko od institucije, organa, urada ali agencije Unije ali države članice zahteva, da ta omenjene podatke hrani vsaj pet let.

11.   Če zahtevane pomoči ni, varuh človekovih pravic to lahko sporoči Evropskemu parlamentu, ki ustrezno ukrepa.

Člen 6

Dostop javnosti do dokumentov varuha človekovih pravic

Varuh človekovih pravic obravnava zahteve za dostop javnosti do dokumentov, razen dokumentov, pridobljenih med preiskavo in ki jih ima varuh človekovih pravic med to preiskavo ali po njenem zaključku, v skladu s pogoji in omejitvami iz Uredbe (ES) št. 1049/2001, kakor je bila dopolnjena z Uredbo (ES) št. 1367/2006.

Člen 7

Zaslišanja uradnikov in drugih uslužbencev

1.   Uradniki in drugi uslužbenci institucij, organov, uradov in agencij Unije na zahtevo varuha človekovih pravic pričajo o dejstvih, ki se nanašajo na tekočo preiskavo, ki jo vodi varuh človekovih pravic.

2.   Ti uradniki in drugi uslužbenci govorijo v imenu svoje institucije, organa, urada ali agencije. Še naprej jih vežejo obveznosti na podlagi pravil, ki veljajo zanje.

Člen 8

Preiskave v okviru žvižgaštva

1.   Varuh človekovih pravic lahko opravi preiskavo, da odkrije nepravilnosti pri ravnanju z informacijami, kot so opredeljene v členu 22a kadrovskih predpisov, ki mu jih je uradnik ali drug uslužbenec razkril v skladu z ustreznimi pravili, določenimi v kadrovskih predpisih.

2.   V teh primerih je uradnik ali drug uslužbenec upravičen do zaščite, ki jo zagotavljajo kadrovski predpisi, pred kakršnimi koli škodljivimi posledicami s strani institucije, organa, urada ali agencije Unije zaradi posredovanja informacij.

3.   Varuh človekovih pravic lahko tudi preišče, ali je zadevna institucija, organ, urad ali agencija Unije pri obravnavanju takega primera ravnala nepravilno, vključno pri zaščiti zadevnega uradnika ali drugega uslužbenca.

Člen 9

Poklicna skrivnost

1.   Varuh človekovih pravic in njegovo osebje ne smejo razkriti informacij ali dokumentov, ki jih pridobijo med preiskavo. Brez poseganja v odstavek 2 zlasti ne razkrijejo tajnih podatkov EU ali notranjih dokumentov institucij, organov, uradov ali agencij Unije, ki so bili posredovani varuhu človekovih pravic, ali dokumentov, ki spadajo na področje uporabe prava Unije o varstvu osebnih podatkov. Ne smejo razkriti tudi nobenih informacij, ki bi lahko škodile pravicam pritožnika ali katere koli druge vpletene osebe.

2.   Brez poseganja v splošno obveznost poročanja Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) v skladu s členom 8 Uredbe (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (7), ki velja za vse institucije, organe, urade in agencije Unije, če bi dejstva, ugotovljena med preiskavo varuha človekovih pravic, lahko pomenila kaznivo dejanje ali bi lahko bila z njim povezana, varuh človekovih pravic poroča pristojnim organom držav članic in, če zadeva spada v njune pristojnosti, Evropskemu javnemu tožilstvu v skladu s členom 24 Uredbe Sveta (EU) 2017/1939 (8) in OLAF.

3.   Po potrebi in s soglasjem Evropskega javnega tožilstva ali OLAF varuh človekovih pravic obvesti tudi institucijo, organ, urad ali agencijo Unije, ki je pristojna za zadevnega uradnika ali drugega uslužbenca in ki lahko sproži ustrezne postopke.

Člen 10

Sodelovanje z organi držav članic in z institucijami, organi, uradi in agencijami Unije

1.   Kadar je to potrebno za opravljanje njegovih nalog, lahko varuh človekovih pravic sodeluje z organi držav članic v skladu z veljavnim nacionalnim pravom in pravom Unije.

2.   V okviru svojih nalog lahko varuh človekovih pravic sodeluje tudi z drugimi institucijami, organi, uradi in agencijami Unije, zlasti s tistimi, ki so odgovorni za spodbujanje in varstvo temeljnih pravic. Varuh človekovih pravic se izogiba vsakršnemu prekrivanju ali podvajanju z dejavnostmi teh institucij, organov, uradov ali agencij Unije.

3.   Sporočila, naslovljena na organe držav članic za namene uporabe te uredbe, se pošljejo prek njihovih stalnih predstavništev pri Uniji, razen če se zadevno stalno predstavništvo strinja, da lahko sekretariat varuha človekovih pravic neposredno stopi v stik z zadevnimi organi države članice.

Člen 11

Izvolitev varuha človekovih pravic

1.   Varuh človekovih pravic je v skladu s členom 228(2) PDEU izvoljen in lahko ponovno imenovan izmed kandidatov, izbranih po preglednem postopku.

2.   Po objavi razpisa za kandidature v Uradnem listu Evropske unije je varuh človekovih pravic izbran med osebami, ki:

| — | so državljani Unije, |
| --- | --- |

—

so državljani Unije,

| — | imajo polne državljanske in politične pravice, |
| --- | --- |

—

imajo polne državljanske in politične pravice,

| — | imajo vsa potrebna zagotovila neodvisnosti, |
| --- | --- |

—

imajo vsa potrebna zagotovila neodvisnosti,

| — | izpolnjujejo pogoje za opravljanje najvišje sodniške funkcije v svoji državi ali imajo priznano znanje in izkušnje za opravljanje nalog varuha človekovih pravic ter |
| --- | --- |

—

izpolnjujejo pogoje za opravljanje najvišje sodniške funkcije v svoji državi ali imajo priznano znanje in izkušnje za opravljanje nalog varuha človekovih pravic ter

| — | niso bili člani nacionalnih vlad ali poslanci Evropskega parlamenta, Evropskega sveta ali Evropske komisije v dveh letih pred datumom objave razpisa za kandidature. |
| --- | --- |

—

niso bili člani nacionalnih vlad ali poslanci Evropskega parlamenta, Evropskega sveta ali Evropske komisije v dveh letih pred datumom objave razpisa za kandidature.

Člen 12

Prenehanje opravljanja nalog varuha človekovih pravic

1.   Varuh človekovih pravic bodisi ob koncu svojega mandata bodisi z odstopom ali razrešitvijo preneha opravljati svoje naloge.

2.   Varuh človekovih pravic ostane na svojem položaju do imenovanja novega varuha človekovih pravic, razen v primeru razrešitve.

3.   V primeru predčasnega prenehanja funkcije se novi varuh človekovih pravic v roku treh mesecev od sprostitve funkcije izvoli za preostanek mandatnega obdobja Evropskega parlamenta. Do izvolitve novega varuha človekovih pravic je odgovorna oseba iz člena 16(2) pristojna za nujne zadeve, ki so v pristojnosti varuha človekovih pravic.

Člen 13

Razrešitev

Kadar namerava Evropski parlament v skladu s členom 228(2) PDEU zahtevati razrešitev varuha človekovih pravic, ga pred vložitvijo take zahteve zasliši.

Člen 14

Opravljanje nalog varuha človekovih pravic

1.   Varuh človekovih pravic pri opravljanju svojih nalog ravna v skladu s členom 228(3) PDEU. Varuh človekovih pravic se vzdrži vsakega dejanja, ki je nezdružljivo z naravo teh nalog.

2.   Varuh človekovih pravic ob prevzemu svoje funkcije poda slovesno zaobljubo pred Sodiščem, da bo naloge iz Pogodb in te uredbe opravljal popolnoma neodvisno in nepristransko ter bo v času svojega mandata in po njem spoštoval iz tega izhajajoče obveznosti. Slovesna zaobljuba zlasti vključuje dolžnost, da bo po izteku mandata pri sprejemanju nekaterih imenovanj ali ugodnosti ravnal pošteno in diskretno.

3.   Varuh človekovih pravic med trajanjem mandata ne sme opravljati nobenih drugih političnih ali upravnih nalog ali druge plačane ali neplačane zaposlitve.

Člen 15

Plačilo, privilegiji in imunitete

1.   Varuh človekovih pravic ima glede plačila, nadomestil in pokojnine enak položaj kot sodnik Sodišča.

2.   Za varuha človekovih pravic ter uradnike in druge uslužbence sekretariata varuha človekovih pravic se uporabljajo členi 11 do 14 in člen 17 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije, ki je priložen Pogodbi o Evropski uniji, Pogodbi o delovanju Evropske unije in Pogodbi o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo.

Člen 16

Sekretariat varuha človekovih pravic

1.   Varuhu človekovih pravic se dodeli ustrezen proračun, ki zadostuje za to, da se mu zagotovi neodvisnost in opravljanje njegovih nalog.

2.   Varuhu človekovih pravic pomaga sekretariat. Varuh človekovih pravic imenuje odgovorno osebo sekretariata.

3.   Za uradnike in druge uslužbence sekretariata varuha človekovih pravic veljajo kadrovski predpisi. Število uslužbencev sekretariata se vsako leto določi v okviru proračunskega postopka.

4.   Kadar so uradniki Unije napoteni v sekretariat varuha človekovih pravic, se ta napotitev šteje za napotitev v interesu službe v skladu s točko (a) prvega odstavka člena 37 in členom 38 kadrovskih predpisov.

Člen 17

Sedež varuha človekovih pravic

Sedež varuha človekovih pravic je sedež Evropskega parlamenta, kot je določen v točki (a) edinega člena Protokola št. 6.

Člen 18

Izvedbene določbe

Varuh človekovih pravic sprejme izvedbene določbe za to uredbo po posvetovanju z Evropskim parlamentom, Svetom in Evropsko komisijo. Te so v skladu s to uredbo in vključujejo vsaj določbe o:

| (a) | postopkovnih pravicah pritožnika ter zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije; |
| --- | --- |

(a)

postopkovnih pravicah pritožnika ter zadevne institucije, organa, urada ali agencije Unije;

| (b) | prejemu, obdelavi in zaključku pritožb; |
| --- | --- |

(b)

prejemu, obdelavi in zaključku pritožb;

| (c) | preiskavah na lastno pobudo ter |
| --- | --- |

(c)

preiskavah na lastno pobudo ter

| (d) | nadaljnjih preiskavah, ki se nanašajo na predhodne preiskave. |
| --- | --- |

(d)

nadaljnjih preiskavah, ki se nanašajo na predhodne preiskave.

Člen 19

Končne določbe

1.   Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom se razveljavi.

2.   Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

predsednik

---

(1)  Odobritev z dne 18. junija 2021.

1

(2)  Mnenje z dne 18. junija 2021.

2

(3)  Sklep 94/262/ESPJ, ES, Euratom Evropskega parlamenta z dne 9. marca 1994 o predpisih in splošnih pogojih, ki urejajo opravljanje nalog varuha človekovih pravic (UL L 113, 4.5.1994, str. 15).

3

(4)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1049/2001 z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (UL L 145, 31.5.2001, str. 43).

4

(5)  Uredba (ES) št. 1367/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 6. septembra 2006 o uporabi določb Aarhuške konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah v institucijah in organih Skupnosti (UL L 264, 25.9.2006, str. 13).

5

(6)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

6

(7)  Uredba (EU, Euratom) št. 883/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. septembra 2013 o preiskavah, ki jih izvaja Evropski urad za boj proti goljufijam (OLAF), ter razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1073/1999 Evropskega parlamenta in Sveta in Uredbe Sveta (Euratom) št. 1074/1999 (UL L 248, 18.9.2013, str. 1).

7

(8)  Uredba Sveta (EU) 2017/1939 z dne 12. oktobra 2017 o izvajanju okrepljenega sodelovanja v zvezi z ustanovitvijo Evropskega javnega tožilstva (EJT) ((UL L 283, 31.10.2017, str. 1).

8

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/112

---

P9_TA(2021)0304

Sporazum med EU in Tajsko: sprememba koncesij za vse tarifne kvote, vključene na seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene na seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 81/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05444/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (05444/2021),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene na seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (05445/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma med Evropsko unijo in Kraljevino Tajsko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene na seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (05445/2021),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0171/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0171/2021),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0180/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0180/2021),

1.

odobri sklenitev sporazuma;

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Kraljevine Tajske.

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/113

---

P9_TA(2021)0305

Sporazum med EU in Indonezijo: sprememba koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 81/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06505/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06505/2021),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (06506/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Republiko Indonezijo na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (06506/2021),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0181/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0181/2021),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0182/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0182/2021),

1.

odobri sklenitev sporazuma;

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic ter Republike Indonezije.

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/114

---

P9_TA(2021)0306

Sporazum med EU in Argentino: sprememba koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije ***

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. junija 2021 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Unije, Sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE))

(Odobritev)

(2022/C 81/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06837/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (06837/2021),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (06838/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma v obliki izmenjave pisem med Evropsko unijo in Argentinsko republiko na podlagi člena XXVIII Splošnega sporazuma o carinah in trgovini (GATT) 1994 v zvezi s spremembo koncesij za vse tarifne kvote, vključene v seznam EU CLXXV, zaradi izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije (06838/2021),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in drugim pododstavkom člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0170/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 207(4) in drugim pododstavkom člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C9-0170/2021),

| — | ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105(1) in (4) ter člena 114(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0175/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A9-0175/2021),

1.

odobri sklenitev sporazuma;

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Argentinske republike.

---

četrtek 24. junij 2021

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/115 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/115

---

P9_TA(2021)0309

Evropska podnebna pravila ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi Uredbe (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 81/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0080) in spremenjenega predloga (COM(2020)0563), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0080) in spremenjenega predloga (COM(2020)0563),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0077/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0077/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata, nizozemskega senata in avstrijskega zveznega sveta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoskega senata, nizozemskega senata in avstrijskega zveznega sveta v skladu s Protokolom št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. julija 2020 (1) in 29. oktobra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. julija 2020 (1) in 29. oktobra 2020 (2),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 2. julija 2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 2. julija 2020 (3),

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. maja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. maja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko, Odbora za promet in turizem, Odbora za regionalni razvoj ter Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0162/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A9-0162/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (4); |
| --- | --- |

1.

| 2. | se seznanja z izjavama Komisije, priloženima tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 364, 28.10.2020, str. 143.

(2)  UL C 10, 11.1.2021, str. 69.

(3)  UL C 324, 1.10.2020, str. 58..

(4)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete 8. oktobra 2020 (Sprejeta besedila, P9_TA(2020)0253).

---

P9_TC1-COD(2020)0036

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za doseganje podnebne nevtralnosti in spremembi uredb (ES) št. 401/2009 in (EU) 2018/1999 (evropska podnebna pravila)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/1119.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjavi Komisije

Ponor LULUCF in cilj za leto 2030

Sektor rabe zemljišč, sprememb rabe zemljišč in gozdarstva (LULUCF) v EU sprošča toplogredne pline ter absorbira CO2v svojih tleh in biomasi. Obnova in povečanje ponorov ogljika v zemlji, oziroma sposobnost našega naravnega okolja, kot so drevesa, da absorbirajo CO2, je ključnega pomena za naše podnebne cilje.

Da bi EU do leta 2050 dosegla podnebno nevtralnost, potrebujemo vse večji ponor. Za spremembo sedanjega trenda so potrebni znatni kratkoročni ukrepi. Komisija v sporočilu z naslovom „Krepitev evropskih podnebnih ambicij do leta 2030 – Vlaganje v podnebno nevtralno prihodnost v korist naših državljanov“ ocenjuje, da je treba in mogoče obrniti sedanji trend ter do leta 2030 ponore ogljika povečati na več kot 300 milijonov ton ekvivalenta CO2.

Komisija bo v skladu s tem ciljem pripravila predloge za revizijo uredbe o LULUCF.

Dostop do pravnega varstva

EU in njene države članice so pogodbenice Konvencije Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah z dne 25. junija 1998 (v nadaljnjem besedilu „Aarhuška konvencija“).

Države članice bi morale pri izpolnjevanju svojih obveznosti iz Uredbe (EU) 2018/1999 v zvezi z udeležbo javnosti pri pripravi nacionalnih energetskih in podnebnih načrtov ter posvetovanjih o dolgoročnih strategijah zagotoviti, da se zadevni javnosti v primeru kršitve teh obveznosti zagotovi dostop do pravnega varstva. To je v skladu z ustrezno sodno prakso Sodišča Evropske unije v zvezi z dostopom do pravnega varstva v okoljskih zadevah in ob polnem spoštovanju obveznosti, ki so jih države članice prevzele kot pogodbenice Aarhuške konvencije (1).

---

(1)  Glej tudi sporočilo „Izboljšanje dostopa do pravnega varstva v okoljskih zadevah v EU in njenih državah članicah“ (COM(2020)0643).

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/117 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/117

---

P9_TA(2021)0310

Skupno podjetje za evropsko visokozmogljivostno računalništvo *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o predlogu uredbe Sveta o ustanovitvi Evropskega skupnega podjetja za visokozmogljivo računalništvo (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE))

(Posvetovanje)

(2022/C 81/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0569), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2020)0569),

| — | ob upoštevanju člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0335/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 187 in prvega odstavka člena 188 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih se je Svet posvetoval s Parlamentom (C9-0335/2020),

| — | ob upoštevanju člena 82 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 82 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0177/2021), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A9-0177/2021),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Svet, naj ga obvesti, če namerava odstopiti od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

5.

Predlog spremembe 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (5) | V sporočilu Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Evropska strategija za podatke“ je opisana evropska strategija za politične ukrepe in naložbe v podporo razvoju podatkovnega gospodarstva v naslednjih petih letih. Poudarja potrebo po oblikovanju skupnih evropskih javnih podatkovnih prostorov, ki bodo spodbujali rast in ustvarjali novo vrednost. S podporo oblikovanju takih skupnih evropskih podatkovnih prostorov in združenih, varnih infrastruktur v oblaku bi se zagotovilo, da bi bilo na voljo več podatkov za uporabo v gospodarstvu in družbi, hkrati pa bi se s tem ohranili nadzor podjetja in posamezniki, ki pridobivajo podatke. Visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo sta bistvena elementa za nemoteno zagotavljanje računalniških virov z različnimi značilnostmi delovanja, ki so potrebni za čim večjo rast in izkoriščanje skupnih evropskih podatkovnih prostorov ter združenih, varnih infrastruktur v oblaku za javne, industrijske in znanstvene aplikacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(5)

V sporočilu Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Evropska strategija za podatke“ je opisana evropska strategija za politične ukrepe in naložbe v podporo razvoju podatkovnega gospodarstva v naslednjih petih letih. Poudarja potrebo po oblikovanju skupnih evropskih javnih podatkovnih prostorov, ki bodo spodbujali rast in ustvarjali novo vrednost. S podporo oblikovanju takih skupnih evropskih podatkovnih prostorov in združenih, varnih infrastruktur v oblaku bi se zagotovilo, da bi bilo na voljo več podatkov za uporabo v gospodarstvu in družbi, hkrati pa bi se s tem ohranili nadzor podjetja in posamezniki, ki pridobivajo podatke. Visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo sta bistvena elementa za nemoteno zagotavljanje računalniških virov z različnimi značilnostmi delovanja, ki so potrebni za čim večjo rast in izkoriščanje skupnih evropskih podatkovnih prostorov ter združenih, varnih infrastruktur v oblaku za javne, industrijske in znanstvene aplikacije.

| (5) | V sporočilu Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Evropska strategija za podatke“ je opisana evropska strategija za politične ukrepe in naložbe v podporo razvoju podatkovnega gospodarstva v naslednjih petih letih. Poudarja potrebo po oblikovanju skupnih evropskih javnih podatkovnih prostorov, ki bodo spodbujali rast in ustvarjali novo vrednost. S podporo oblikovanju takih skupnih evropskih podatkovnih prostorov in združenih, varnih infrastruktur v oblaku bi se zagotovilo, da bi bilo na voljo več podatkov za uporabo v gospodarstvu in družbi, hkrati pa bi se s tem ohranili nadzor podjetja in posamezniki, ki pridobivajo podatke.
  Za zagotovitev učinkovitega prenosa podatkov uporabnikov bi morale infrastrukture v oblaku v Uniji temeljiti na načelih zaupanja, odprtosti, varnosti, interoperabilnosti in prenosljivosti.
  Visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo sta bistvena elementa za nemoteno zagotavljanje računalniških virov z različnimi značilnostmi delovanja, ki so potrebni za čim večjo rast in izkoriščanje skupnih evropskih podatkovnih prostorov ter združenih, varnih infrastruktur v oblaku za javne, industrijske in znanstvene aplikacije. |
| --- | --- |

(5)

V sporočilu Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Evropska strategija za podatke“ je opisana evropska strategija za politične ukrepe in naložbe v podporo razvoju podatkovnega gospodarstva v naslednjih petih letih. Poudarja potrebo po oblikovanju skupnih evropskih javnih podatkovnih prostorov, ki bodo spodbujali rast in ustvarjali novo vrednost. S podporo oblikovanju takih skupnih evropskih podatkovnih prostorov in združenih, varnih infrastruktur v oblaku bi se zagotovilo, da bi bilo na voljo več podatkov za uporabo v gospodarstvu in družbi, hkrati pa bi se s tem ohranili nadzor podjetja in posamezniki, ki pridobivajo podatke.
  Za zagotovitev učinkovitega prenosa podatkov uporabnikov bi morale infrastrukture v oblaku v Uniji temeljiti na načelih zaupanja, odprtosti, varnosti, interoperabilnosti in prenosljivosti.
  Visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo sta bistvena elementa za nemoteno zagotavljanje računalniških virov z različnimi značilnostmi delovanja, ki so potrebni za čim večjo rast in izkoriščanje skupnih evropskih podatkovnih prostorov ter združenih, varnih infrastruktur v oblaku za javne, industrijske in znanstvene aplikacije.

Predlog spremembe 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (6) | Sporočilo Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“ predstavlja evropsko digitalno strategijo in se osredotoča na nekaj ključnih ciljev za zagotovitev, da bodo digitalne rešitve pomagale Evropi nadaljevati pot k digitalni preobrazbi, ki koristi ljudem. Med ključnimi ukrepi, ki jih predlaga, so naložbe v vzpostavitev in izvajanje najsodobnejših skupnih digitalnih zmogljivosti, vključno s superračunalniškimi in kvantnimi tehnologijami, ter razširitev evropskih superračunalniških zmogljivosti za razvoj inovativnih rešitev
  na področjih medicine
  ,
  prometa
  in
  okolja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(6)

Sporočilo Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“ predstavlja evropsko digitalno strategijo in se osredotoča na nekaj ključnih ciljev za zagotovitev, da bodo digitalne rešitve pomagale Evropi nadaljevati pot k digitalni preobrazbi, ki koristi ljudem. Med ključnimi ukrepi, ki jih predlaga, so naložbe v vzpostavitev in izvajanje najsodobnejših skupnih digitalnih zmogljivosti, vključno s superračunalniškimi in kvantnimi tehnologijami, ter razširitev evropskih superračunalniških zmogljivosti za razvoj inovativnih rešitev
  na področjih medicine
  ,
  prometa
  in
  okolja
  .

| (6) | Sporočilo Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“ predstavlja evropsko digitalno strategijo in se osredotoča na nekaj ključnih ciljev za zagotovitev, da bodo digitalne rešitve pomagale Evropi nadaljevati pot k digitalni preobrazbi, ki
  je osredotočena na človeka in ki
  koristi ljudem
  ter prispeva k evropskemu zelenemu dogovoru
  . Med ključnimi ukrepi, ki jih predlaga, so naložbe v vzpostavitev in izvajanje najsodobnejših skupnih digitalnih zmogljivosti, vključno s superračunalniškimi in kvantnimi tehnologijami, ter razširitev evropskih superračunalniških zmogljivosti za razvoj inovativnih rešitev
  v vseh sektorjih gospodarstva
  ,
  kot so industrija, proizvodnja, kibernetska varnost, zdravje
  in
  medicina, promet in trajnostna mobilnosti, okolje, energija in podnebne spremembe
  . |
| --- | --- |

(6)

Sporočilo Komisije z dne 19. februarja 2020 z naslovom „Oblikovanje digitalne prihodnosti Evrope“ predstavlja evropsko digitalno strategijo in se osredotoča na nekaj ključnih ciljev za zagotovitev, da bodo digitalne rešitve pomagale Evropi nadaljevati pot k digitalni preobrazbi, ki
  je osredotočena na človeka in ki
  koristi ljudem
  ter prispeva k evropskemu zelenemu dogovoru
  . Med ključnimi ukrepi, ki jih predlaga, so naložbe v vzpostavitev in izvajanje najsodobnejših skupnih digitalnih zmogljivosti, vključno s superračunalniškimi in kvantnimi tehnologijami, ter razširitev evropskih superračunalniških zmogljivosti za razvoj inovativnih rešitev
  v vseh sektorjih gospodarstva
  ,
  kot so industrija, proizvodnja, kibernetska varnost, zdravje
  in
  medicina, promet in trajnostna mobilnosti, okolje, energija in podnebne spremembe
  .

Predlog spremembe 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (7) | V sporočilu Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“ je predstavljena ambiciozna industrijska strategija, s katero bi bila Evropa na čelu dvojnega prehoda k podnebni nevtralnosti in vodilnemu položaju na digitalnem področju. Sporočilo med drugim poudarja podporo razvoju ključnih omogočitvenih tehnologij, ki so strateško pomembne za industrijsko prihodnost Evrope, vključno z visokozmogljivostnimi računalniškimi in kvantnimi tehnologijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(7)

V sporočilu Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“ je predstavljena ambiciozna industrijska strategija, s katero bi bila Evropa na čelu dvojnega prehoda k podnebni nevtralnosti in vodilnemu položaju na digitalnem področju. Sporočilo med drugim poudarja podporo razvoju ključnih omogočitvenih tehnologij, ki so strateško pomembne za industrijsko prihodnost Evrope, vključno z visokozmogljivostnimi računalniškimi in kvantnimi tehnologijami.

| (7) | V sporočilu Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“ je predstavljena ambiciozna industrijska strategija, s katero bi bila Evropa na čelu dvojnega prehoda k podnebni nevtralnosti in vodilnemu položaju na digitalnem področju. Sporočilo med drugim poudarja podporo razvoju ključnih omogočitvenih tehnologij, ki so strateško pomembne za industrijsko prihodnost Evrope, vključno z visokozmogljivostnimi računalniškimi in kvantnimi tehnologijami.
  Razvoj vrhunske visokozmogljive računalniške infrastrukture in ekosistema je strateški vir za prihodnost in odpornost industrije Unije ter mala in srednja podjetja, hkrati pa za odpravljanje razlik med regijami, ustvarjanje novih delovnih mest in spodbujanje svetovne konkurence, kar bi lahko pomagalo pri vzpostavitvi dinamičnega podatkovnega gospodarstva in v boju proti podnebnim spremembam. |
| --- | --- |

(7)

V sporočilu Komisije z dne 10. marca 2020 z naslovom „Nova industrijska strategija za Evropo“ je predstavljena ambiciozna industrijska strategija, s katero bi bila Evropa na čelu dvojnega prehoda k podnebni nevtralnosti in vodilnemu položaju na digitalnem področju. Sporočilo med drugim poudarja podporo razvoju ključnih omogočitvenih tehnologij, ki so strateško pomembne za industrijsko prihodnost Evrope, vključno z visokozmogljivostnimi računalniškimi in kvantnimi tehnologijami.
  Razvoj vrhunske visokozmogljive računalniške infrastrukture in ekosistema je strateški vir za prihodnost in odpornost industrije Unije ter mala in srednja podjetja, hkrati pa za odpravljanje razlik med regijami, ustvarjanje novih delovnih mest in spodbujanje svetovne konkurence, kar bi lahko pomagalo pri vzpostavitvi dinamičnega podatkovnega gospodarstva in v boju proti podnebnim spremembam.

Predlog spremembe 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (9) | Vodilna vloga Evrope v podatkovnem gospodarstvu, njena znanstvena odličnost in industrijska moč so vse bolj odvisne od njene zmožnosti, da razvije ključne tehnologije visokozmogljivostnega računalništva, zagotovi dostop do vrhunske superračunalniške in podatkovne infrastrukture ter ohrani zdajšnji vodilni položaj v aplikacijah visokozmogljivostnega računalništva. Visokozmogljivostno računalništvo je prevladujoča tehnologija za digitalno preobrazbo evropskega gospodarstva,
  saj
  številnim tradicionalnim industrijskim sektorjem omogoča inovacije z izdelki in storitvami visoke vrednosti. V kombinaciji z drugimi naprednimi digitalnimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca, velepodatki in tehnologije v oblaku,
  visokozmogljiovostno
  računalništvo utira pot inovativnim družbenim in industrijskim aplikacijam na ključnih področjih za Evropo, kot so personalizirana medicina, vremenske napovedi in podnebne spremembe, pametni in zeleni razvoj in promet,
  novi materiali
  za čisto energijo, načrtovanje in virtualno preskušanje zdravil, trajnostno kmetijstvo ali inženirstvo in proizvodnja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(9)

Vodilna vloga Evrope v podatkovnem gospodarstvu, njena znanstvena odličnost in industrijska moč so vse bolj odvisne od njene zmožnosti, da razvije ključne tehnologije visokozmogljivostnega računalništva, zagotovi dostop do vrhunske superračunalniške in podatkovne infrastrukture ter ohrani zdajšnji vodilni položaj v aplikacijah visokozmogljivostnega računalništva. Visokozmogljivostno računalništvo je prevladujoča tehnologija za digitalno preobrazbo evropskega gospodarstva,
  saj
  številnim tradicionalnim industrijskim sektorjem omogoča inovacije z izdelki in storitvami visoke vrednosti. V kombinaciji z drugimi naprednimi digitalnimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca, velepodatki in tehnologije v oblaku,
  visokozmogljiovostno
  računalništvo utira pot inovativnim družbenim in industrijskim aplikacijam na ključnih področjih za Evropo, kot so personalizirana medicina, vremenske napovedi in podnebne spremembe, pametni in zeleni razvoj in promet,
  novi materiali
  za čisto energijo, načrtovanje in virtualno preskušanje zdravil, trajnostno kmetijstvo ali inženirstvo in proizvodnja.

| (9) | Vodilna vloga Evrope v podatkovnem gospodarstvu, njena znanstvena odličnost in industrijska moč so vse bolj odvisne od njene zmožnosti, da razvije ključne tehnologije visokozmogljivostnega računalništva, zagotovi dostop do vrhunske superračunalniške in podatkovne infrastrukture ter ohrani zdajšnji vodilni položaj v aplikacijah visokozmogljivostnega računalništva. Visokozmogljivostno računalništvo je prevladujoča tehnologija za digitalno preobrazbo evropskega gospodarstva
  in ima potencial
  ,
  da
  številnim tradicionalnim industrijskim sektorjem omogoča inovacije z izdelki in storitvami visoke vrednosti. V kombinaciji z drugimi naprednimi digitalnimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca, velepodatki in tehnologije v oblaku,
  kadar se uvajajo in uporabljajo na način, ki je etičen in osredotočen na človeka, visokozmogljivostno
  računalništvo utira pot inovativnim družbenim in industrijskim aplikacijam na ključnih področjih za Evropo, kot so personalizirana medicina, vremenske napovedi in podnebne spremembe, pametni in zeleni razvoj in promet,
  razvoj novih materialov za trajnostne tehnologije
  za čisto energijo, načrtovanje in virtualno preskušanje zdravil, trajnostno kmetijstvo ali inženirstvo in proizvodnja. |
| --- | --- |

(9)

Vodilna vloga Evrope v podatkovnem gospodarstvu, njena znanstvena odličnost in industrijska moč so vse bolj odvisne od njene zmožnosti, da razvije ključne tehnologije visokozmogljivostnega računalništva, zagotovi dostop do vrhunske superračunalniške in podatkovne infrastrukture ter ohrani zdajšnji vodilni položaj v aplikacijah visokozmogljivostnega računalništva. Visokozmogljivostno računalništvo je prevladujoča tehnologija za digitalno preobrazbo evropskega gospodarstva
  in ima potencial
  ,
  da
  številnim tradicionalnim industrijskim sektorjem omogoča inovacije z izdelki in storitvami visoke vrednosti. V kombinaciji z drugimi naprednimi digitalnimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca, velepodatki in tehnologije v oblaku,
  kadar se uvajajo in uporabljajo na način, ki je etičen in osredotočen na človeka, visokozmogljivostno
  računalništvo utira pot inovativnim družbenim in industrijskim aplikacijam na ključnih področjih za Evropo, kot so personalizirana medicina, vremenske napovedi in podnebne spremembe, pametni in zeleni razvoj in promet,
  razvoj novih materialov za trajnostne tehnologije
  za čisto energijo, načrtovanje in virtualno preskušanje zdravil, trajnostno kmetijstvo ali inženirstvo in proizvodnja.

Predlog spremembe 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (10) | Visokozmogljivostno računalništvo je strateški vir za gonilne aplikacije, ki oblikujejo politike ter zagotavljajo sredstva za razumevanje in oblikovanje učinkovitih rešitev za reševanje številnih kompleksnih globalnih izzivov in sredstva za krizno upravljanje. Prispeva h ključnim politikam, kot je evropski zeleni dogovor, in sicer z modeli in orodji, ki vse številnejše kompleksne okoljske izzive spreminjajo v priložnosti za socialne inovacije in gospodarsko rast. Primer je pobuda Destinacija Zemlja, ki je bila napovedana v sporočilu Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru in sporočilu z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke in oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(10)

Visokozmogljivostno računalništvo je strateški vir za gonilne aplikacije, ki oblikujejo politike ter zagotavljajo sredstva za razumevanje in oblikovanje učinkovitih rešitev za reševanje številnih kompleksnih globalnih izzivov in sredstva za krizno upravljanje. Prispeva h ključnim politikam, kot je evropski zeleni dogovor, in sicer z modeli in orodji, ki vse številnejše kompleksne okoljske izzive spreminjajo v priložnosti za socialne inovacije in gospodarsko rast. Primer je pobuda Destinacija Zemlja, ki je bila napovedana v sporočilu Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru in sporočilu z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke in oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope.

| (10) | Visokozmogljivostno računalništvo je strateški vir za gonilne aplikacije, ki oblikujejo politike ter zagotavljajo sredstva za razumevanje in oblikovanje učinkovitih rešitev za reševanje številnih kompleksnih globalnih izzivov in sredstva za krizno upravljanje. Prispeva h ključnim politikam, kot je evropski zeleni dogovor, in sicer z modeli in orodji, ki vse številnejše kompleksne okoljske izzive spreminjajo v priložnosti za socialne inovacije in
  trajnostno
  gospodarsko rast. Primer je pobuda Destinacija Zemlja, ki je bila napovedana v sporočilu Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru in sporočilu z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke in oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope.
  Visokozmogljivostno računalništvo je strateško orodje za zagotavljanje inovacijske zmogljivosti Unije in spodbujanje gospodarske rasti. |
| --- | --- |

(10)

Visokozmogljivostno računalništvo je strateški vir za gonilne aplikacije, ki oblikujejo politike ter zagotavljajo sredstva za razumevanje in oblikovanje učinkovitih rešitev za reševanje številnih kompleksnih globalnih izzivov in sredstva za krizno upravljanje. Prispeva h ključnim politikam, kot je evropski zeleni dogovor, in sicer z modeli in orodji, ki vse številnejše kompleksne okoljske izzive spreminjajo v priložnosti za socialne inovacije in
  trajnostno
  gospodarsko rast. Primer je pobuda Destinacija Zemlja, ki je bila napovedana v sporočilu Komisije z dne 11. decembra 2019 o evropskem zelenem dogovoru in sporočilu z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke in oblikovanju digitalne prihodnosti Evrope.
  Visokozmogljivostno računalništvo je strateško orodje za zagotavljanje inovacijske zmogljivosti Unije in spodbujanje gospodarske rasti.

Predlog spremembe 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (11) | Globalni dogodki, kot je pandemija COVID-19, so pokazali pomen vlaganja v visokozmogljivostne računalniške ter z zdravjem povezane platforme in orodja za modeliranje, saj imajo ključno vlogo v boju proti pandemiji, pogosto v kombinaciji z drugimi digitalnimi tehnologijami, kot so velepodatki in umetna inteligenca. Visokozmogljivostno računalništvo se uporablja za pospešitev iskanja in proizvodnje zdravil, napovedovanje širjenja virusa, pomoč pri načrtovanju distribucije medicinske opreme in virov ter simulacijo postepidemičnih izhodnih ukrepov za vrednotenje različnih scenarijev. Visokozmogljivostne računalniške platforme in orodja za modeliranje so ključna orodja za trenutno in prihodnje pandemije ter bodo imeli
  ključno
  vlogo v sektorju zdravja in
  personalizirane medicine
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(11)

Globalni dogodki, kot je pandemija COVID-19, so pokazali pomen vlaganja v visokozmogljivostne računalniške ter z zdravjem povezane platforme in orodja za modeliranje, saj imajo ključno vlogo v boju proti pandemiji, pogosto v kombinaciji z drugimi digitalnimi tehnologijami, kot so velepodatki in umetna inteligenca. Visokozmogljivostno računalništvo se uporablja za pospešitev iskanja in proizvodnje zdravil, napovedovanje širjenja virusa, pomoč pri načrtovanju distribucije medicinske opreme in virov ter simulacijo postepidemičnih izhodnih ukrepov za vrednotenje različnih scenarijev. Visokozmogljivostne računalniške platforme in orodja za modeliranje so ključna orodja za trenutno in prihodnje pandemije ter bodo imeli
  ključno
  vlogo v sektorju zdravja in
  personalizirane medicine
  .

| (11) | Globalni dogodki, kot je pandemija COVID-19, so pokazali pomen vlaganja v visokozmogljivostne računalniške ter z zdravjem povezane platforme in orodja za modeliranje, saj imajo ključno vlogo v boju proti pandemiji, pogosto v kombinaciji z drugimi digitalnimi tehnologijami, kot so velepodatki in umetna inteligenca
  ter računalniško modeliranje in simulacije
  . Visokozmogljivostno računalništvo se uporablja za pospešitev iskanja
  ključnih sestavin za farmacevtski sektor
  in proizvodnje zdravil, napovedovanje širjenja virusa, pomoč pri načrtovanju distribucije medicinske opreme in virov ter simulacijo postepidemičnih izhodnih ukrepov za vrednotenje različnih scenarijev. Visokozmogljivostne računalniške platforme in orodja za modeliranje so ključna orodja za trenutno in prihodnje pandemije ter bodo imeli
  pomembno
  vlogo v sektorju zdravja
  , ker omogočajo testiranje varnosti, učinkovitosti
  in
  izvajanje novih preventivnih strategij, optimizacijo modeliranja avtomatiziranih diagnoz, zdravil in medicinskih pripomočkov. Prav tako je pomembno zagotoviti interoperabilnost visokozmogljivostnega računalništva, umetne inteligence (vključno s strojnim in globokim učenjem), velepodatkov, visokozmogljivostne podatkovne analize in računalništva v oblaku, ker se pomembni gospodarski sektorji, kot so proizvodnja, zdravje in zdravila, opirajo na visokozmogljivostno računalništvo. |
| --- | --- |

(11)

Globalni dogodki, kot je pandemija COVID-19, so pokazali pomen vlaganja v visokozmogljivostne računalniške ter z zdravjem povezane platforme in orodja za modeliranje, saj imajo ključno vlogo v boju proti pandemiji, pogosto v kombinaciji z drugimi digitalnimi tehnologijami, kot so velepodatki in umetna inteligenca
  ter računalniško modeliranje in simulacije
  . Visokozmogljivostno računalništvo se uporablja za pospešitev iskanja
  ključnih sestavin za farmacevtski sektor
  in proizvodnje zdravil, napovedovanje širjenja virusa, pomoč pri načrtovanju distribucije medicinske opreme in virov ter simulacijo postepidemičnih izhodnih ukrepov za vrednotenje različnih scenarijev. Visokozmogljivostne računalniške platforme in orodja za modeliranje so ključna orodja za trenutno in prihodnje pandemije ter bodo imeli
  pomembno
  vlogo v sektorju zdravja
  , ker omogočajo testiranje varnosti, učinkovitosti
  in
  izvajanje novih preventivnih strategij, optimizacijo modeliranja avtomatiziranih diagnoz, zdravil in medicinskih pripomočkov. Prav tako je pomembno zagotoviti interoperabilnost visokozmogljivostnega računalništva, umetne inteligence (vključno s strojnim in globokim učenjem), velepodatkov, visokozmogljivostne podatkovne analize in računalništva v oblaku, ker se pomembni gospodarski sektorji, kot so proizvodnja, zdravje in zdravila, opirajo na visokozmogljivostno računalništvo.

Predlog spremembe 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (14) | Da bi Uniji zagotovili računalniške zmogljivosti, ki jih potrebuje za ohranjanje svojih vrhunskih raziskovalnih in industrijskih zmogljivosti, bi bilo treba uskladiti naložbe držav članic v visokozmogljivostno in kvantno računalništvo ter v javnem in zasebnem sektorju okrepiti uporabo tehnologij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v industriji in na trgu. Unija bi morala povečati svojo učinkovitost pri spreminjanju tehnoloških razvojnih dosežkov v visokokakovostne sisteme evropskega visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, usmerjene v povpraševanje in uporabo, s čimer bi vzpostavila učinkovito povezavo med dobavo tehnologije, sooblikovanjem z uporabniki in skupnim javnim naročanjem vrhunskih sistemov ter ustvarila vrhunski ekosistem tehnologij in aplikacij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Hkrati bi morala Unija svoji dobaviteljski industriji omogočiti, da se opre na take naložbe in jih izkoristi na obsežnih in novih področjih uporabe,
  kot so personalizirana medicina, podnebne spremembe, povezana in avtomatizirana vožnja ali drugi vodilni trgi
  ,
  ki temeljijo na umetni inteligenci
  , tehnologijah veriženja podatkovnih blokov, računalništvu na robu ali v širšem smislu na digitalizaciji evropske industrije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(14)

Da bi Uniji zagotovili računalniške zmogljivosti, ki jih potrebuje za ohranjanje svojih vrhunskih raziskovalnih in industrijskih zmogljivosti, bi bilo treba uskladiti naložbe držav članic v visokozmogljivostno in kvantno računalništvo ter v javnem in zasebnem sektorju okrepiti uporabo tehnologij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v industriji in na trgu. Unija bi morala povečati svojo učinkovitost pri spreminjanju tehnoloških razvojnih dosežkov v visokokakovostne sisteme evropskega visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, usmerjene v povpraševanje in uporabo, s čimer bi vzpostavila učinkovito povezavo med dobavo tehnologije, sooblikovanjem z uporabniki in skupnim javnim naročanjem vrhunskih sistemov ter ustvarila vrhunski ekosistem tehnologij in aplikacij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Hkrati bi morala Unija svoji dobaviteljski industriji omogočiti, da se opre na take naložbe in jih izkoristi na obsežnih in novih področjih uporabe,
  kot so personalizirana medicina, podnebne spremembe, povezana in avtomatizirana vožnja ali drugi vodilni trgi
  ,
  ki temeljijo na umetni inteligenci
  , tehnologijah veriženja podatkovnih blokov, računalništvu na robu ali v širšem smislu na digitalizaciji evropske industrije.

| (14) | Da bi Uniji zagotovili računalniške zmogljivosti, ki jih potrebuje za ohranjanje svojih vrhunskih raziskovalnih in industrijskih zmogljivosti, bi bilo treba uskladiti naložbe držav članic v visokozmogljivostno in kvantno računalništvo ter v javnem in zasebnem sektorju okrepiti uporabo tehnologij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v industriji in na trgu. Unija bi morala povečati svojo učinkovitost pri spreminjanju tehnoloških razvojnih dosežkov v visokokakovostne
  in po vsej Evropi razširjene in dostopne
  sisteme evropskega visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, usmerjene v povpraševanje in uporabo, s čimer bi vzpostavila učinkovito povezavo med dobavo tehnologije, sooblikovanjem z uporabniki in skupnim javnim naročanjem
  varnih
  vrhunskih sistemov ter ustvarila vrhunski ekosistem tehnologij in aplikacij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva
  v korist vsem državam članicam in regijam
  . Hkrati bi morala Unija svoji dobaviteljski industriji omogočiti, da se opre na take naložbe in jih izkoristi na obsežnih in novih področjih uporabe,
  ki temeljijo na umetni inteligenci
  ,
  računalniškem modeliranju in simulacijah
  , tehnologijah veriženja podatkovnih blokov, računalništvu na robu ali v širšem smislu na digitalizaciji evropske industrije. |
| --- | --- |

(14)

Da bi Uniji zagotovili računalniške zmogljivosti, ki jih potrebuje za ohranjanje svojih vrhunskih raziskovalnih in industrijskih zmogljivosti, bi bilo treba uskladiti naložbe držav članic v visokozmogljivostno in kvantno računalništvo ter v javnem in zasebnem sektorju okrepiti uporabo tehnologij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v industriji in na trgu. Unija bi morala povečati svojo učinkovitost pri spreminjanju tehnoloških razvojnih dosežkov v visokokakovostne
  in po vsej Evropi razširjene in dostopne
  sisteme evropskega visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, usmerjene v povpraševanje in uporabo, s čimer bi vzpostavila učinkovito povezavo med dobavo tehnologije, sooblikovanjem z uporabniki in skupnim javnim naročanjem
  varnih
  vrhunskih sistemov ter ustvarila vrhunski ekosistem tehnologij in aplikacij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva
  v korist vsem državam članicam in regijam
  . Hkrati bi morala Unija svoji dobaviteljski industriji omogočiti, da se opre na take naložbe in jih izkoristi na obsežnih in novih področjih uporabe,
  ki temeljijo na umetni inteligenci
  ,
  računalniškem modeliranju in simulacijah
  , tehnologijah veriženja podatkovnih blokov, računalništvu na robu ali v širšem smislu na digitalizaciji evropske industrije.

Predlog spremembe 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (14a) | Za oblikovanje, posodobitev in uvedbo nove vrste nizko-energetskega in energetsko zelo učinkovitega evropskega ekosistema superračunalništva, tehnologij in sistemov strojne opreme bo potrebno veliko raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti in virov. Skupno podjetje je v sinergiji z drugimi evropskimi partnerstvi in pobudami v dobrem položaju, da oblikuje strateške časovne načrte ter načrte za raziskave in naložbe, ki bodo pomagali okrepiti evropsko vrednostno verigo elektronike in vgrajenih sistemov, da bi povečali prisotnost evropske industrije, se lotili ključnih tehnoloških, varnostnih in družbenih izzivov ter vzpostavili napredne evropske zmogljivosti za zasnovo strojne opreme in proizvodne obrate. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(14a)

Za oblikovanje, posodobitev in uvedbo nove vrste nizko-energetskega in energetsko zelo učinkovitega evropskega ekosistema superračunalništva, tehnologij in sistemov strojne opreme bo potrebno veliko raziskovalnih in inovacijskih dejavnosti in virov. Skupno podjetje je v sinergiji z drugimi evropskimi partnerstvi in pobudami v dobrem položaju, da oblikuje strateške časovne načrte ter načrte za raziskave in naložbe, ki bodo pomagali okrepiti evropsko vrednostno verigo elektronike in vgrajenih sistemov, da bi povečali prisotnost evropske industrije, se lotili ključnih tehnoloških, varnostnih in družbenih izzivov ter vzpostavili napredne evropske zmogljivosti za zasnovo strojne opreme in proizvodne obrate.

Predlog spremembe 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (15) | Da bi Unija in njene države članice dosegle tehnološko avtonomijo pri ključnih digitalnih tehnologijah, kot sta visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo, bi morale vlagati v naslednje generacije superračunalniških tehnologij z majhno porabo, inovativno programsko opremo in napredne superračunalniške sisteme za računalništvo in kvantno računalništvo na eksaravni in
  višji ravni
  ter za inovativne superračunalniške in podatkovne aplikacije
  za medicino, okolje
  ,
  proizvodnjo
  in
  inženirstvo
  . To bi moralo evropski dobaviteljski industriji omogočiti, da uspeva na najrazličnejših ključnih tehnoloških področjih in področjih uporabe, ki presegajo visokozmogljivostno in kvantno računalništvo, ter s takimi tehnologijami dolgoročno oskrbuje širše trge IKT. Poleg tega bi se s tem tudi podprla digitalna preobrazba visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in uporabniške industrije ter povečal njihov inovacijski potencial. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(15)

Da bi Unija in njene države članice dosegle tehnološko avtonomijo pri ključnih digitalnih tehnologijah, kot sta visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo, bi morale vlagati v naslednje generacije superračunalniških tehnologij z majhno porabo, inovativno programsko opremo in napredne superračunalniške sisteme za računalništvo in kvantno računalništvo na eksaravni in
  višji ravni
  ter za inovativne superračunalniške in podatkovne aplikacije
  za medicino, okolje
  ,
  proizvodnjo
  in
  inženirstvo
  . To bi moralo evropski dobaviteljski industriji omogočiti, da uspeva na najrazličnejših ključnih tehnoloških področjih in področjih uporabe, ki presegajo visokozmogljivostno in kvantno računalništvo, ter s takimi tehnologijami dolgoročno oskrbuje širše trge IKT. Poleg tega bi se s tem tudi podprla digitalna preobrazba visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in uporabniške industrije ter povečal njihov inovacijski potencial.

| (15) | Da bi Unija in njene države članice dosegle
  strateško
  tehnološko avtonomijo
  ob ohranjanju odprtega gospodarstva
  pri ključnih digitalnih tehnologijah, kot sta visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo, bi morale vlagati v naslednje generacije superračunalniških tehnologij z majhno porabo,
  ki so energijsko učinkovite in gospodarne z viri,
  inovativno programsko opremo in napredne superračunalniške sisteme za računalništvo in kvantno računalništvo na eksaravni in
  post-eksaravni, vključno s tehnologijami za ohranitev zasebnosti,
  ter za inovativne superračunalniške in podatkovne aplikacije
  . Visokozmogljivostno računalništvo in upravljanje s podatki bi bilo treba dejavno podpirati na vseh področjih raziskav, vključno z družbenimi in humanističnimi vedami. Naložbe so potrebne za razvoj ustreznih kompetenc
  . To bi moralo evropski dobaviteljski industriji omogočiti, da uspeva na najrazličnejših ključnih tehnoloških področjih in področjih uporabe, ki presegajo visokozmogljivostno in kvantno računalništvo, ter s takimi tehnologijami dolgoročno oskrbuje širše trge IKT. Poleg tega bi se s tem tudi podprla digitalna preobrazba visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in uporabniške industrije ter povečal njihov inovacijski potencial. |
| --- | --- |

(15)

Da bi Unija in njene države članice dosegle
  strateško
  tehnološko avtonomijo
  ob ohranjanju odprtega gospodarstva
  pri ključnih digitalnih tehnologijah, kot sta visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo, bi morale vlagati v naslednje generacije superračunalniških tehnologij z majhno porabo,
  ki so energijsko učinkovite in gospodarne z viri,
  inovativno programsko opremo in napredne superračunalniške sisteme za računalništvo in kvantno računalništvo na eksaravni in
  post-eksaravni, vključno s tehnologijami za ohranitev zasebnosti,
  ter za inovativne superračunalniške in podatkovne aplikacije
  . Visokozmogljivostno računalništvo in upravljanje s podatki bi bilo treba dejavno podpirati na vseh področjih raziskav, vključno z družbenimi in humanističnimi vedami. Naložbe so potrebne za razvoj ustreznih kompetenc
  . To bi moralo evropski dobaviteljski industriji omogočiti, da uspeva na najrazličnejših ključnih tehnoloških področjih in področjih uporabe, ki presegajo visokozmogljivostno in kvantno računalništvo, ter s takimi tehnologijami dolgoročno oskrbuje širše trge IKT. Poleg tega bi se s tem tudi podprla digitalna preobrazba visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in uporabniške industrije ter povečal njihov inovacijski potencial.

Predlog spremembe 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (15a) | Za vzpostavitev trdnega ekosistema kvantnega računalništva v Uniji je treba vlagati v razvoj algoritmov za nevronske mreže, ki prepoznavajo strojno opremo, v standardizacijo kodiranja vhodnih-izhodnih podatkov ter v lažji dostop končnih uporabnikov s pomočjo storitev v oblaku. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(15a)

Za vzpostavitev trdnega ekosistema kvantnega računalništva v Uniji je treba vlagati v razvoj algoritmov za nevronske mreže, ki prepoznavajo strojno opremo, v standardizacijo kodiranja vhodnih-izhodnih podatkov ter v lažji dostop končnih uporabnikov s pomočjo storitev v oblaku.

Predlog spremembe 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (16) | Uresničevanje skupne strateške vizije EU na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva
  je
  bistvenega pomena, da se uresniči ambicija Unije in njenih držav članic, tj. zagotovitev vodilnega položaja in strateške avtonomije v digitalnem
  gospodarstvu
  . Cilj bi bil vzpostaviti hiperpovezan, združen in varen ekosistem storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Evropi, ki bi bil vodilen v svetovnem merilu, ter imeti možnost proizvajanja inovativnih in konkurenčnih sistemov visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva na podlagi dobavne verige, ki bo zagotovila sestavne dele, tehnologije in znanje ter omejila tveganje motenj. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(16)

Uresničevanje skupne strateške vizije EU na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva
  je
  bistvenega pomena, da se uresniči ambicija Unije in njenih držav članic, tj. zagotovitev vodilnega položaja in strateške avtonomije v digitalnem
  gospodarstvu
  . Cilj bi bil vzpostaviti hiperpovezan, združen in varen ekosistem storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Evropi, ki bi bil vodilen v svetovnem merilu, ter imeti možnost proizvajanja inovativnih in konkurenčnih sistemov visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva na podlagi dobavne verige, ki bo zagotovila sestavne dele, tehnologije in znanje ter omejila tveganje motenj.

| (16) | Uresničevanje skupne strateške vizije EU na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva
  ter zagotovitev prehoda z visokozmogljivostnega računalništva, osredotočenega na simulacijo, in na njegovo vključitev v popolno kontinuiteto informacijskotehnološke infrastrukture, vključno z drugimi ekosistemi, kot so velepodatki, umetna inteligenca in internet stvari, so
  bistvenega pomena, da se uresniči ambicija Unije in njenih držav članic, tj. zagotovitev vodilnega položaja in strateške avtonomije v digitalnem
  prehodu ob hkratnem ohranjanju odprtega gospodarstva
  . Cilj bi bil vzpostaviti hiperpovezan, združen in varen ekosistem storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Evropi, ki bi bil vodilen v svetovnem merilu, ter imeti možnost proizvajanja inovativnih in konkurenčnih sistemov visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva na podlagi
  odporne in odgovorne
  dobavne verige, ki bo zagotovila sestavne dele, tehnologije in znanje ter omejila tveganje motenj
  , obenem pa varovala ljudi in okolje
  . |
| --- | --- |

(16)

Uresničevanje skupne strateške vizije EU na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva
  ter zagotovitev prehoda z visokozmogljivostnega računalništva, osredotočenega na simulacijo, in na njegovo vključitev v popolno kontinuiteto informacijskotehnološke infrastrukture, vključno z drugimi ekosistemi, kot so velepodatki, umetna inteligenca in internet stvari, so
  bistvenega pomena, da se uresniči ambicija Unije in njenih držav članic, tj. zagotovitev vodilnega položaja in strateške avtonomije v digitalnem
  prehodu ob hkratnem ohranjanju odprtega gospodarstva
  . Cilj bi bil vzpostaviti hiperpovezan, združen in varen ekosistem storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Evropi, ki bi bil vodilen v svetovnem merilu, ter imeti možnost proizvajanja inovativnih in konkurenčnih sistemov visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva na podlagi
  odporne in odgovorne
  dobavne verige, ki bo zagotovila sestavne dele, tehnologije in znanje ter omejila tveganje motenj
  , obenem pa varovala ljudi in okolje
  .

Predlog spremembe 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (17) | Skupno podjetje je najboljši instrument za izvajanje strateške vizije EU na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, saj Uniji zagotavlja vrhunsko superračunalništvo, kvantno računalništvo in podatkovne zmogljivosti glede na njen gospodarski potencial, pri čemer upošteva potrebe evropskih uporabnikov, in sicer z zahtevano strateško avtonomijo pri ključnih tehnologijah visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva. Je tudi
  najboljši instrument za premagovanje sedanjih omejitev
  , kot je opisano v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen tej uredbi, pri čemer zagotavlja
  največji
  gospodarski, družbeni in okoljski učinek ter najbolje varuje interese Unije na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Združi lahko vire iz Unije, držav članic in držav, povezanih s programom Obzorje Evropa in programom za digitalno Evropo ali Instrumentom za povezovanje Evrope in zasebnim sektorjem. Vzpostavi lahko okvir javnega naročanja in upravlja vrhunske visokozmogljivostne in kvantne računalniške sisteme. Izvede lahko raziskovalne in inovacijske programe za razvoj evropskih tehnologij in njihovo nadaljnjo integracijo v vrhunske superračunalniške sisteme. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(17)

Skupno podjetje je najboljši instrument za izvajanje strateške vizije EU na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, saj Uniji zagotavlja vrhunsko superračunalništvo, kvantno računalništvo in podatkovne zmogljivosti glede na njen gospodarski potencial, pri čemer upošteva potrebe evropskih uporabnikov, in sicer z zahtevano strateško avtonomijo pri ključnih tehnologijah visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva. Je tudi
  najboljši instrument za premagovanje sedanjih omejitev
  , kot je opisano v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen tej uredbi, pri čemer zagotavlja
  največji
  gospodarski, družbeni in okoljski učinek ter najbolje varuje interese Unije na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Združi lahko vire iz Unije, držav članic in držav, povezanih s programom Obzorje Evropa in programom za digitalno Evropo ali Instrumentom za povezovanje Evrope in zasebnim sektorjem. Vzpostavi lahko okvir javnega naročanja in upravlja vrhunske visokozmogljivostne in kvantne računalniške sisteme. Izvede lahko raziskovalne in inovacijske programe za razvoj evropskih tehnologij in njihovo nadaljnjo integracijo v vrhunske superračunalniške sisteme.

| (17) | Skupno podjetje je najboljši
  razpoložljivi
  instrument za izvajanje strateške vizije EU na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, saj Uniji zagotavlja vrhunsko superračunalništvo, kvantno računalništvo in podatkovne zmogljivosti glede na njen gospodarski potencial, pri čemer upošteva potrebe evropskih uporabnikov, in sicer z zahtevano strateško avtonomijo
  , ob hkratnem ohranjanju odprtega gospodarstva,
  pri ključnih tehnologijah visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva. Je tudi
  eden od instrumentov, ki lahko pomagajo preseči sedanje omejitve
  , kot je opisano v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen tej uredbi, pri čemer zagotavlja
  velik
  gospodarski, družbeni in okoljski učinek ter najbolje varuje interese Unije na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva
  , seveda če se ustrezno financira, razvija in izvaja
  . Združi lahko vire iz Unije, držav članic in držav, povezanih s programom Obzorje Evropa in programom za digitalno Evropo ali Instrumentom za povezovanje Evrope in zasebnim sektorjem. Vzpostavi lahko okvir javnega naročanja in upravlja vrhunske visokozmogljivostne in kvantne računalniške sisteme. Izvede lahko raziskovalne in inovacijske programe za razvoj evropskih tehnologij in njihovo nadaljnjo integracijo v vrhunske superračunalniške sisteme. |
| --- | --- |

(17)

Skupno podjetje je najboljši
  razpoložljivi
  instrument za izvajanje strateške vizije EU na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, saj Uniji zagotavlja vrhunsko superračunalništvo, kvantno računalništvo in podatkovne zmogljivosti glede na njen gospodarski potencial, pri čemer upošteva potrebe evropskih uporabnikov, in sicer z zahtevano strateško avtonomijo
  , ob hkratnem ohranjanju odprtega gospodarstva,
  pri ključnih tehnologijah visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva. Je tudi
  eden od instrumentov, ki lahko pomagajo preseči sedanje omejitve
  , kot je opisano v delovnem dokumentu služb Komisije, ki je priložen tej uredbi, pri čemer zagotavlja
  velik
  gospodarski, družbeni in okoljski učinek ter najbolje varuje interese Unije na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva
  , seveda če se ustrezno financira, razvija in izvaja
  . Združi lahko vire iz Unije, držav članic in držav, povezanih s programom Obzorje Evropa in programom za digitalno Evropo ali Instrumentom za povezovanje Evrope in zasebnim sektorjem. Vzpostavi lahko okvir javnega naročanja in upravlja vrhunske visokozmogljivostne in kvantne računalniške sisteme. Izvede lahko raziskovalne in inovacijske programe za razvoj evropskih tehnologij in njihovo nadaljnjo integracijo v vrhunske superračunalniške sisteme.

Predlog spremembe 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (18) | Skupno podjetje EuroHPC je del portfelja institucionaliziranih partnerstev v okviru programa Obzorje Evropa, ki bi si moralo prizadevati za krepitev znanstvenih zmogljivosti EU za spopadanje z novimi grožnjami in prihodnjimi izzivi v okrepljenem evropskem raziskovalnem prostoru; zagotovitev trajnostno usmerjenih vrednostnih verig EU in strateške avtonomije EU v ključnih tehnologijah in industrijah ter
  in
  okrepitev uporabe inovativnih rešitev za reševanje podnebnih, okoljskih, zdravstvenih in drugih svetovnih družbenih izzivov v skladu s strateškimi prednostnimi nalogami Unije, vključno z doseganjem podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(18)

Skupno podjetje EuroHPC je del portfelja institucionaliziranih partnerstev v okviru programa Obzorje Evropa, ki bi si moralo prizadevati za krepitev znanstvenih zmogljivosti EU za spopadanje z novimi grožnjami in prihodnjimi izzivi v okrepljenem evropskem raziskovalnem prostoru; zagotovitev trajnostno usmerjenih vrednostnih verig EU in strateške avtonomije EU v ključnih tehnologijah in industrijah ter
  in
  okrepitev uporabe inovativnih rešitev za reševanje podnebnih, okoljskih, zdravstvenih in drugih svetovnih družbenih izzivov v skladu s strateškimi prednostnimi nalogami Unije, vključno z doseganjem podnebne nevtralnosti v Uniji do leta 2050.

| (18) | Skupno podjetje EuroHPC je del portfelja institucionaliziranih partnerstev v okviru programa Obzorje Evropa, ki bi si moralo prizadevati za krepitev znanstvenih zmogljivosti EU za spopadanje z novimi grožnjami in prihodnjimi izzivi v okrepljenem evropskem raziskovalnem prostoru
  , za
  zagotovitev
  izpolnjevanja okoljevarstvenih ciljev in
  trajnostno usmerjenih vrednostnih verig EU in strateške avtonomije EU v ključnih tehnologijah in industrijah ter okrepitev uporabe inovativnih rešitev za reševanje podnebnih, okoljskih, zdravstvenih in drugih svetovnih družbenih izzivov v skladu s strateškimi prednostnimi nalogami Unije, vključno z doseganjem podnebne nevtralnosti v Uniji
  najpozneje
  do leta 2050. |
| --- | --- |

(18)

Skupno podjetje EuroHPC je del portfelja institucionaliziranih partnerstev v okviru programa Obzorje Evropa, ki bi si moralo prizadevati za krepitev znanstvenih zmogljivosti EU za spopadanje z novimi grožnjami in prihodnjimi izzivi v okrepljenem evropskem raziskovalnem prostoru
  , za
  zagotovitev
  izpolnjevanja okoljevarstvenih ciljev in
  trajnostno usmerjenih vrednostnih verig EU in strateške avtonomije EU v ključnih tehnologijah in industrijah ter okrepitev uporabe inovativnih rešitev za reševanje podnebnih, okoljskih, zdravstvenih in drugih svetovnih družbenih izzivov v skladu s strateškimi prednostnimi nalogami Unije, vključno z doseganjem podnebne nevtralnosti v Uniji
  najpozneje
  do leta 2050.

Predlog spremembe 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (19) | Skupno podjetje bi bilo treba ustanoviti najpozneje
  v začetku
  leta 2021 in bi moralo delovati do 31. decembra 2033, da bi se Uniji zagotovila vrhunska združena, varna in hiperpovezana superračunalniška infrastruktura ter da bi se razvile potrebne tehnologije, aplikacije in spretnosti za doseganje zmogljivosti na eksaravni približno med letoma 2022 in 2024 ter na višji ravni približno med letoma 2025 in 2027, hkrati pa bi se pri tem spodbujal vrhunski evropski inovacijski ekosistem visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(19)

Skupno podjetje bi bilo treba ustanoviti najpozneje
  v začetku
  leta 2021 in bi moralo delovati do 31. decembra 2033, da bi se Uniji zagotovila vrhunska združena, varna in hiperpovezana superračunalniška infrastruktura ter da bi se razvile potrebne tehnologije, aplikacije in spretnosti za doseganje zmogljivosti na eksaravni približno med letoma 2022 in 2024 ter na višji ravni približno med letoma 2025 in 2027, hkrati pa bi se pri tem spodbujal vrhunski evropski inovacijski ekosistem visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva.

| (19) | Skupno podjetje bi bilo treba ustanoviti najpozneje leta 2021 in bi moralo delovati do 31. decembra 2033, da bi se Uniji zagotovila vrhunska združena, varna in hiperpovezana superračunalniška infrastruktura ter da bi se razvile potrebne tehnologije, aplikacije in spretnosti za doseganje zmogljivosti na eksaravni približno med letoma 2022 in 2024 ter na višji ravni približno med letoma 2025 in 2027, hkrati pa bi se pri tem spodbujal vrhunski evropski inovacijski ekosistem visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. |
| --- | --- |

(19)

Skupno podjetje bi bilo treba ustanoviti najpozneje leta 2021 in bi moralo delovati do 31. decembra 2033, da bi se Uniji zagotovila vrhunska združena, varna in hiperpovezana superračunalniška infrastruktura ter da bi se razvile potrebne tehnologije, aplikacije in spretnosti za doseganje zmogljivosti na eksaravni približno med letoma 2022 in 2024 ter na višji ravni približno med letoma 2025 in 2027, hkrati pa bi se pri tem spodbujal vrhunski evropski inovacijski ekosistem visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva.

Predlog spremembe 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (20) | Javno-zasebno partnerstvo v obliki Skupnega podjetja bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so ključna za obvladovanje kompleksnosti vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju. Zato bi
  morali
  biti
  člani
  Skupnega podjetja Unija, države članice in države, pridružene programu Obzorje Evropa, programu za digitalno Evropo ali Instrumentu za povezovanje Evrope, ki se dogovorijo o skupni evropski pobudi za visokozmogljivostno računalništvo, ter združenja, ki zastopajo subjekte v sestavi, in druge organizacije, ki
  si
  izrecno in dejavno
  prizadevajo
  za doseganje rezultatov na področju raziskav in inovacij ter razvijanje in uvajanje zmogljivosti visokozmogljivostnega ali kvantnega računalništva ali ki prispevajo k odpravi vrzeli v spretnostih ter ohranjanju strokovnega znanja in izkušenj na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Evropi. Skupno podjetje bi moralo biti odprto za nove člane. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(20)

Javno-zasebno partnerstvo v obliki Skupnega podjetja bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so ključna za obvladovanje kompleksnosti vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju. Zato bi
  morali
  biti
  člani
  Skupnega podjetja Unija, države članice in države, pridružene programu Obzorje Evropa, programu za digitalno Evropo ali Instrumentu za povezovanje Evrope, ki se dogovorijo o skupni evropski pobudi za visokozmogljivostno računalništvo, ter združenja, ki zastopajo subjekte v sestavi, in druge organizacije, ki
  si
  izrecno in dejavno
  prizadevajo
  za doseganje rezultatov na področju raziskav in inovacij ter razvijanje in uvajanje zmogljivosti visokozmogljivostnega ali kvantnega računalništva ali ki prispevajo k odpravi vrzeli v spretnostih ter ohranjanju strokovnega znanja in izkušenj na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Evropi. Skupno podjetje bi moralo biti odprto za nove člane.

| (20) | Javno-zasebno partnerstvo v obliki Skupnega podjetja bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so ključna za obvladovanje kompleksnosti vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju
  , obenem pa zagotavljati, da bo Skupno podjetje delovalo preprosto in prožno
  . Zato bi
  morale
  biti
  članice
  Skupnega podjetja Unija, države članice in države, pridružene programu Obzorje Evropa, programu za digitalno Evropo ali Instrumentu za povezovanje Evrope, ki se dogovorijo o skupni evropski pobudi za visokozmogljivostno računalništvo
  in kvantno računalništvo
  , ter združenja, ki zastopajo subjekte v sestavi, in druge organizacije, ki
  se
  izrecno in dejavno
  obvežejo
  za doseganje rezultatov na področju raziskav in inovacij ter razvijanje in uvajanje zmogljivosti visokozmogljivostnega ali kvantnega računalništva ali ki prispevajo k odpravi vrzeli v spretnostih ter ohranjanju strokovnega znanja in izkušenj na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Evropi. Skupno podjetje bi moralo biti odprto za nove člane.
  Tu sta odločilnega pomena zasnova in razvoj novih programov poučevanja in usposabljanja, saj se tehnologije in programska oprema na področjih visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva nenehno spreminjajo. Skupno podjetje bi moralo zagotoviti ugoden okvir za podporo sodelujočih držav. Da bi čim bolj povečali učinek posrednih ukrepov, bi bilo treba pri upravljanju finančnih prispevkov sodelujočih držav upoštevati posebnosti Skupnega podjetja s tristranskim modelom. |
| --- | --- |

(20)

Javno-zasebno partnerstvo v obliki Skupnega podjetja bi moralo združevati finančna in tehnična sredstva, ki so ključna za obvladovanje kompleksnosti vse hitrejšega razvoja inovacij na tem področju
  , obenem pa zagotavljati, da bo Skupno podjetje delovalo preprosto in prožno
  . Zato bi
  morale
  biti
  članice
  Skupnega podjetja Unija, države članice in države, pridružene programu Obzorje Evropa, programu za digitalno Evropo ali Instrumentu za povezovanje Evrope, ki se dogovorijo o skupni evropski pobudi za visokozmogljivostno računalništvo
  in kvantno računalništvo
  , ter združenja, ki zastopajo subjekte v sestavi, in druge organizacije, ki
  se
  izrecno in dejavno
  obvežejo
  za doseganje rezultatov na področju raziskav in inovacij ter razvijanje in uvajanje zmogljivosti visokozmogljivostnega ali kvantnega računalništva ali ki prispevajo k odpravi vrzeli v spretnostih ter ohranjanju strokovnega znanja in izkušenj na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Evropi. Skupno podjetje bi moralo biti odprto za nove člane.
  Tu sta odločilnega pomena zasnova in razvoj novih programov poučevanja in usposabljanja, saj se tehnologije in programska oprema na področjih visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva nenehno spreminjajo. Skupno podjetje bi moralo zagotoviti ugoden okvir za podporo sodelujočih držav. Da bi čim bolj povečali učinek posrednih ukrepov, bi bilo treba pri upravljanju finančnih prispevkov sodelujočih držav upoštevati posebnosti Skupnega podjetja s tristranskim modelom.

Predlog spremembe 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (25) | Skupno podjetje bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi akademski skupnosti in evropskim industrijam na splošno omogočile načrtovanje, razvoj in uporabo najinovativnejših tehnologij na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva ter vzpostavitev integrirane in združene varne omrežne infrastrukture po vsej Uniji z vrhunskimi zmogljivostmi visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, povezljivostjo visoke hitrosti, vrhunskimi aplikacijami ter podatkovnimi storitvami in storitvami programske opreme za svoje znanstvenike in ostale vodilne uporabnike iz industrije, vključno z MSP, in javnega sektorja. Skupno podjetje bi
  si moralo prizadevati za
  razvoj in uporabo vrhunskih tehnologij in infrastruktur, pri čemer bi moralo upoštevati stroge zahteve uporabnikov iz evropskega znanstvenega, industrijskega in javnega sektorja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(25)

Skupno podjetje bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi akademski skupnosti in evropskim industrijam na splošno omogočile načrtovanje, razvoj in uporabo najinovativnejših tehnologij na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva ter vzpostavitev integrirane in združene varne omrežne infrastrukture po vsej Uniji z vrhunskimi zmogljivostmi visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, povezljivostjo visoke hitrosti, vrhunskimi aplikacijami ter podatkovnimi storitvami in storitvami programske opreme za svoje znanstvenike in ostale vodilne uporabnike iz industrije, vključno z MSP, in javnega sektorja. Skupno podjetje bi
  si moralo prizadevati za
  razvoj in uporabo vrhunskih tehnologij in infrastruktur, pri čemer bi moralo upoštevati stroge zahteve uporabnikov iz evropskega znanstvenega, industrijskega in javnega sektorja.

| (25) | Skupno podjetje bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi akademski skupnosti in evropskim industrijam na splošno omogočile načrtovanje, razvoj in uporabo najinovativnejših tehnologij na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva ter vzpostavitev integrirane in združene varne omrežne infrastrukture po vsej Uniji z vrhunskimi zmogljivostmi visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, povezljivostjo visoke hitrosti, vrhunskimi aplikacijami ter podatkovnimi storitvami in storitvami programske opreme za svoje znanstvenike in ostale vodilne uporabnike iz industrije, vključno z MSP,
  zagonskimi
  in
  inovativnimi podjetji, in iz
  javnega sektorja. Skupno podjetje bi
  moralo biti zmožno delovati okretno, preprosto in prožno ter tako zagotoviti
  razvoj in uporabo vrhunskih tehnologij in infrastruktur, pri čemer bi moralo upoštevati stroge zahteve uporabnikov iz evropskega znanstvenega, industrijskega in javnega sektorja.
  Da bi bila storitev bolj odprta in porazdeljena, bi moralo Skupno podjetje za MSP in zagonska podjetja v fazi raziskav in razvoja znatno zmanjšati ovire za dostop, kot so stroški pristojbin za storitve, velika upravna bremena in premajhna seznanjenost. Imeti bi moralo sklop jasnih in preprostih pravil v skladu z zakonodajo Unije, zlasti glede intelektualne lastnine, odgovornosti ali stvarnih prispevkov za dodatne dejavnosti, da bi povečalo privlačnost za vse deležnike, zlasti za industrijo in MSP. |
| --- | --- |

(25)

Skupno podjetje bi moralo obravnavati jasno opredeljene teme, ki bi akademski skupnosti in evropskim industrijam na splošno omogočile načrtovanje, razvoj in uporabo najinovativnejših tehnologij na področju visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva ter vzpostavitev integrirane in združene varne omrežne infrastrukture po vsej Uniji z vrhunskimi zmogljivostmi visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, povezljivostjo visoke hitrosti, vrhunskimi aplikacijami ter podatkovnimi storitvami in storitvami programske opreme za svoje znanstvenike in ostale vodilne uporabnike iz industrije, vključno z MSP,
  zagonskimi
  in
  inovativnimi podjetji, in iz
  javnega sektorja. Skupno podjetje bi
  moralo biti zmožno delovati okretno, preprosto in prožno ter tako zagotoviti
  razvoj in uporabo vrhunskih tehnologij in infrastruktur, pri čemer bi moralo upoštevati stroge zahteve uporabnikov iz evropskega znanstvenega, industrijskega in javnega sektorja.
  Da bi bila storitev bolj odprta in porazdeljena, bi moralo Skupno podjetje za MSP in zagonska podjetja v fazi raziskav in razvoja znatno zmanjšati ovire za dostop, kot so stroški pristojbin za storitve, velika upravna bremena in premajhna seznanjenost. Imeti bi moralo sklop jasnih in preprostih pravil v skladu z zakonodajo Unije, zlasti glede intelektualne lastnine, odgovornosti ali stvarnih prispevkov za dodatne dejavnosti, da bi povečalo privlačnost za vse deležnike, zlasti za industrijo in MSP.

Predlog spremembe 17

Predlog uredbe

Uvodna izjava 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (25a) | Skupno podjetje bi moralo temeljiti na sedmih stebrih, od katerih je eden upravni in šest tehničnih. Infrastrukturni steber, del stebra združitve superračunalniških storitev ter steber za razširitev uporabe ter znanja in spretnosti bi bilo treba financirati iz programa za digitalno Evropo. Preostale dejavnosti stebra združitve superračunalniških storitev, vključno z medsebojno povezanostjo s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori Unije in varnimi infrastrukturami v oblaku, bi bilo treba financirati iz Instrumenta za povezovanje Evrope. Tehnološki steber, steber uporabe in steber mednarodnega sodelovanja bi bilo treba financirati iz okvirnega programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(25a)

Skupno podjetje bi moralo temeljiti na sedmih stebrih, od katerih je eden upravni in šest tehničnih. Infrastrukturni steber, del stebra združitve superračunalniških storitev ter steber za razširitev uporabe ter znanja in spretnosti bi bilo treba financirati iz programa za digitalno Evropo. Preostale dejavnosti stebra združitve superračunalniških storitev, vključno z medsebojno povezanostjo s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori Unije in varnimi infrastrukturami v oblaku, bi bilo treba financirati iz Instrumenta za povezovanje Evrope. Tehnološki steber, steber uporabe in steber mednarodnega sodelovanja bi bilo treba financirati iz okvirnega programa Obzorje Evropa.

Predlog spremembe 18

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (26) | Skupno podjetje
  bi moralo prispevati k zmanjšanju vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih v vsej Uniji, in
  sicer z ukrepi
  za
  ozaveščanje ter
  podporo pri pridobivanju novega znanja in krepitvi človeškega kapitala. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(26)

Skupno podjetje
  bi moralo prispevati k zmanjšanju vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih v vsej Uniji, in
  sicer z ukrepi
  za
  ozaveščanje ter
  podporo pri pridobivanju novega znanja in krepitvi človeškega kapitala.

| (26) | Glede na to, da je pomanjkanje znanj in spretnosti glavna ovira za dostop do infrastrukture za raziskave in razvoj, za večje naložbe v raziskave in razvoj ter digitalizacijo in za dostop do tehnologij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva,
  bi moralo
  Skupno podjetje dejavno
  prispevati k zmanjšanju vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih v vsej Uniji
  z izpopolnjevanjem
  in
  preusposabljanjem ter k sprejetju ukrepov
  za
  večjo uravnoteženost spolov in obravnavanje razsežnosti spola, hkrati pa pritegniti in ohraniti najboljše talente. V ta namen bi moralo nuditi
  podporo pri pridobivanju novega znanja in krepitvi človeškega kapitala
  , izvajati kampanje ozaveščanja ter spodbujati izobraževalne dejavnosti in dejavnosti razširjanja informacij, pri tem pa naj bi sodelovale akademske in znanstvene mreže ter mreže znanja, socialni in gospodarski partnerji, mediji, industrija in organizacije MSP ter drugi akterji, obenem pa bi moralo preprečevati, da bi v algoritme, proizvode ali ugotovitve, ki bodo izhajale iz njegovega dela, vdirali najrazličnejši predsodki, zlasti na podlagi spola in rase. To bi moralo potekati v sklopu usklajenih prizadevanj za ozaveščanje potencialnih uporabnikov o možnostih, ki jih lahko ponudita visokozmogljivostno in kvantno računalništvo. Potrebna je tudi krepitev kompetenc pri javnih naročilih v okviru te uredbe. |
| --- | --- |

(26)

Glede na to, da je pomanjkanje znanj in spretnosti glavna ovira za dostop do infrastrukture za raziskave in razvoj, za večje naložbe v raziskave in razvoj ter digitalizacijo in za dostop do tehnologij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva,
  bi moralo
  Skupno podjetje dejavno
  prispevati k zmanjšanju vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih v vsej Uniji
  z izpopolnjevanjem
  in
  preusposabljanjem ter k sprejetju ukrepov
  za
  večjo uravnoteženost spolov in obravnavanje razsežnosti spola, hkrati pa pritegniti in ohraniti najboljše talente. V ta namen bi moralo nuditi
  podporo pri pridobivanju novega znanja in krepitvi človeškega kapitala
  , izvajati kampanje ozaveščanja ter spodbujati izobraževalne dejavnosti in dejavnosti razširjanja informacij, pri tem pa naj bi sodelovale akademske in znanstvene mreže ter mreže znanja, socialni in gospodarski partnerji, mediji, industrija in organizacije MSP ter drugi akterji, obenem pa bi moralo preprečevati, da bi v algoritme, proizvode ali ugotovitve, ki bodo izhajale iz njegovega dela, vdirali najrazličnejši predsodki, zlasti na podlagi spola in rase. To bi moralo potekati v sklopu usklajenih prizadevanj za ozaveščanje potencialnih uporabnikov o možnostih, ki jih lahko ponudita visokozmogljivostno in kvantno računalništvo. Potrebna je tudi krepitev kompetenc pri javnih naročilih v okviru te uredbe.

Predlog spremembe 19

Predlog uredbe

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (26a) | Glede na to, da pomanjkanje veščin in izkušenj ovira dostop do tehnologij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, bi moralo Skupno podjetje glede na vse večje potrebe po strokovnjakih za kvantno računalništvo spodbujati razvoj posebnih univerzitetnih nazivov in izobraževalnih programov s tega področja, pa tudi zato, da se prepreči nastanek „kvantnega ozkega grla“. V zvezi s tem lahko Skupno podjetje prispeva k dvigu ravni veščin in izkušenj na ustreznih področjih med študenti, akademiki in strokovnjaki (z zagotovitvijo uravnotežene zastopanost spolov) po vsej Uniji in nadgradnji kompetenc, pri čemer bi se strokovno znanje na področju programske opreme in industrije povezovalo z razumevanjem pionirskih raziskav na področju znanosti in inovacij, posebna pozornost pa se nameni vidiku enakosti spolov in sprejme ukrepe za spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov na tem področju, hkrati pa zagotovi čim večja geografska pokritost v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(26a)

Glede na to, da pomanjkanje veščin in izkušenj ovira dostop do tehnologij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, bi moralo Skupno podjetje glede na vse večje potrebe po strokovnjakih za kvantno računalništvo spodbujati razvoj posebnih univerzitetnih nazivov in izobraževalnih programov s tega področja, pa tudi zato, da se prepreči nastanek „kvantnega ozkega grla“. V zvezi s tem lahko Skupno podjetje prispeva k dvigu ravni veščin in izkušenj na ustreznih področjih med študenti, akademiki in strokovnjaki (z zagotovitvijo uravnotežene zastopanost spolov) po vsej Uniji in nadgradnji kompetenc, pri čemer bi se strokovno znanje na področju programske opreme in industrije povezovalo z razumevanjem pionirskih raziskav na področju znanosti in inovacij, posebna pozornost pa se nameni vidiku enakosti spolov in sprejme ukrepe za spodbujanje uravnotežene zastopanosti spolov na tem področju, hkrati pa zagotovi čim večja geografska pokritost v Uniji.

Predlog spremembe 20

Predlog uredbe

Uvodna izjava 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (27) | V skladu s cilji zunanje politike in mednarodnimi zavezami Unije bi moralo Skupno podjetje olajšati sodelovanje med Unijo in mednarodnimi akterji z opredelitvijo strategije sodelovanja, vključno z opredelitvijo in spodbujanjem področij za sodelovanje pri raziskavah in razvoju ter razvoju znanj in spretnosti ter z izvajanjem ukrepov, kadar obstaja vzajemna korist, pa tudi z zagotavljanjem politike dostopa do ustreznih zmogljivosti in aplikacij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, ki temeljijo
  predvsem
  na vzajemnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(27)

V skladu s cilji zunanje politike in mednarodnimi zavezami Unije bi moralo Skupno podjetje olajšati sodelovanje med Unijo in mednarodnimi akterji z opredelitvijo strategije sodelovanja, vključno z opredelitvijo in spodbujanjem področij za sodelovanje pri raziskavah in razvoju ter razvoju znanj in spretnosti ter z izvajanjem ukrepov, kadar obstaja vzajemna korist, pa tudi z zagotavljanjem politike dostopa do ustreznih zmogljivosti in aplikacij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, ki temeljijo
  predvsem
  na vzajemnosti.

| (27) | V skladu s cilji zunanje politike in mednarodnimi zavezami Unije bi moralo Skupno podjetje olajšati sodelovanje med Unijo in mednarodnimi akterji z opredelitvijo strategije sodelovanja, vključno z opredelitvijo in spodbujanjem področij za sodelovanje pri raziskavah in razvoju ter razvoju znanj in spretnosti ter z izvajanjem ukrepov, kadar obstaja vzajemna korist, pa tudi z zagotavljanjem politike dostopa do ustreznih zmogljivosti in aplikacij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, ki temeljijo na vzajemnosti. |
| --- | --- |

(27)

V skladu s cilji zunanje politike in mednarodnimi zavezami Unije bi moralo Skupno podjetje olajšati sodelovanje med Unijo in mednarodnimi akterji z opredelitvijo strategije sodelovanja, vključno z opredelitvijo in spodbujanjem področij za sodelovanje pri raziskavah in razvoju ter razvoju znanj in spretnosti ter z izvajanjem ukrepov, kadar obstaja vzajemna korist, pa tudi z zagotavljanjem politike dostopa do ustreznih zmogljivosti in aplikacij visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, ki temeljijo na vzajemnosti.

Predlog spremembe 21

Predlog uredbe

Uvodna izjava 28

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (28) | Skupno podjetje bi si moralo prizadevati za spodbujanje uporabe vseh tehnologij visokozmogljivostnega računalništva v EU. Prav tako bi si moralo prizadevati za zaščito naložb v pridobljene superračunalnike. Pri tem bi moralo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev zanesljivosti dobavne verige za pridobljene tehnologije, ki bi morala zajemati celotno življenjsko dobo teh superračunalnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(28)

Skupno podjetje bi si moralo prizadevati za spodbujanje uporabe vseh tehnologij visokozmogljivostnega računalništva v EU. Prav tako bi si moralo prizadevati za zaščito naložb v pridobljene superračunalnike. Pri tem bi moralo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev zanesljivosti dobavne verige za pridobljene tehnologije, ki bi morala zajemati celotno življenjsko dobo teh superračunalnikov.

| (28) | Skupno podjetje bi moralo sodelovati s Partnerstvom za napredno računalništvo v Evropi, mrežo GÉANT ter z drugimi evropskimi in nacionalnimi superračunalniškimi in podatkovnimi infrastrukturami. Skupno podjetje bi
  si moralo prizadevati za spodbujanje uporabe vseh tehnologij visokozmogljivostnega računalništva v EU. Prav tako bi si moralo prizadevati za zaščito naložb v pridobljene superračunalnike. Pri tem bi moralo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev zanesljivosti dobavne verige za pridobljene tehnologije, ki bi morala zajemati celotno življenjsko dobo teh superračunalnikov. |
| --- | --- |

(28)

Skupno podjetje bi moralo sodelovati s Partnerstvom za napredno računalništvo v Evropi, mrežo GÉANT ter z drugimi evropskimi in nacionalnimi superračunalniškimi in podatkovnimi infrastrukturami. Skupno podjetje bi
  si moralo prizadevati za spodbujanje uporabe vseh tehnologij visokozmogljivostnega računalništva v EU. Prav tako bi si moralo prizadevati za zaščito naložb v pridobljene superračunalnike. Pri tem bi moralo sprejeti ustrezne ukrepe za zagotovitev zanesljivosti dobavne verige za pridobljene tehnologije, ki bi morala zajemati celotno življenjsko dobo teh superračunalnikov.

Predlog spremembe 22

Predlog uredbe

Uvodna izjava 30

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (30) | Da bi Skupno podjetje doseglo svoj cilj načrtovanja, razvoja in uporabe najinovativnejših tehnologij za visokozmogljivostno in kvantno računalništvo, bi moralo prek odprtih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov in razpisov za zbiranje ponudb na podlagi letnih delovnih programov zagotoviti finančno podporo zlasti v obliki nepovratnih sredstev in javnih naročil. Taka finančna podpora bi morala biti usmerjena zlasti v odpravljanje dokazanega nedelovanja trga, ki preprečuje razvoj zadevnega programa, ne bi smela izrivati zasebnih naložb in bi morala imeti spodbujevalni učinek na spreminjanje prejemnikovega ravnanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(30)

Da bi Skupno podjetje doseglo svoj cilj načrtovanja, razvoja in uporabe najinovativnejših tehnologij za visokozmogljivostno in kvantno računalništvo, bi moralo prek odprtih in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov in razpisov za zbiranje ponudb na podlagi letnih delovnih programov zagotoviti finančno podporo zlasti v obliki nepovratnih sredstev in javnih naročil. Taka finančna podpora bi morala biti usmerjena zlasti v odpravljanje dokazanega nedelovanja trga, ki preprečuje razvoj zadevnega programa, ne bi smela izrivati zasebnih naložb in bi morala imeti spodbujevalni učinek na spreminjanje prejemnikovega ravnanja.

| (30) | Da bi Skupno podjetje doseglo svoj cilj načrtovanja, razvoja in uporabe najinovativnejših tehnologij za visokozmogljivostno in kvantno računalništvo, bi moralo prek odprtih
  , poštenih, preglednih
  in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov in razpisov za zbiranje ponudb na podlagi letnih delovnih programov zagotoviti finančno podporo zlasti v obliki nepovratnih sredstev in javnih naročil. Taka finančna podpora bi morala biti usmerjena zlasti v odpravljanje dokazanega nedelovanja trga, ki preprečuje razvoj zadevnega programa, ne bi smela izrivati zasebnih naložb in bi morala imeti spodbujevalni učinek na spreminjanje prejemnikovega ravnanja. |
| --- | --- |

(30)

Da bi Skupno podjetje doseglo svoj cilj načrtovanja, razvoja in uporabe najinovativnejših tehnologij za visokozmogljivostno in kvantno računalništvo, bi moralo prek odprtih
  , poštenih, preglednih
  in konkurenčnih razpisov za zbiranje predlogov in razpisov za zbiranje ponudb na podlagi letnih delovnih programov zagotoviti finančno podporo zlasti v obliki nepovratnih sredstev in javnih naročil. Taka finančna podpora bi morala biti usmerjena zlasti v odpravljanje dokazanega nedelovanja trga, ki preprečuje razvoj zadevnega programa, ne bi smela izrivati zasebnih naložb in bi morala imeti spodbujevalni učinek na spreminjanje prejemnikovega ravnanja.

Predlog spremembe 23

Predlog uredbe

Uvodna izjava 31

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (31) | Skupno podjetje bi moralo podpreti ustanovitev nacionalnih strokovnih centrov za visokozmogljivostno računalništvo po vsej Uniji, predvsem pa njihovo mreženje in usklajevanje, da bi doseglo svoje cilje povečanja inovacijskega potenciala industrije, zlasti MSP, prispevalo k zmanjšanju vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih, podpiralo pridobivanje znanja in krepitev človeškega kapitala ter izboljšalo zmogljivosti visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Ti strokovni centri bi morali industriji, akademskim krogom in javni upravi na njihovo zahtevo zagotavljati storitve visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Predvsem bi morali spodbujati in omogočati dostop do inovacijskega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva, olajšati dostop do superračunalnikov in kvantnih računalnikov, obravnavati znatna pomanjkanja usposobljenih tehničnih strokovnjakov prek dejavnosti ozaveščanja, usposabljanja in informiranja ter izvajati dejavnosti mreženja z deležniki in drugimi strokovnimi centri in tako spodbujati inovacije v širšem smislu, na primer z izmenjavo in spodbujanjem primerov uporabe glede na dobre prakse ali izkušenj z aplikacijami, s souporabo prostorov za usposabljanje in skupnimi tečaji usposabljanja, olajšanjem skupnega razvijanja in izmenjave vzporednih kod ali s podpiranjem deljenja inovativnih aplikacij in orodij, namenjenih javnim in zasebnim uporabnikom, zlasti MSP. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(31)

Skupno podjetje bi moralo podpreti ustanovitev nacionalnih strokovnih centrov za visokozmogljivostno računalništvo po vsej Uniji, predvsem pa njihovo mreženje in usklajevanje, da bi doseglo svoje cilje povečanja inovacijskega potenciala industrije, zlasti MSP, prispevalo k zmanjšanju vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih, podpiralo pridobivanje znanja in krepitev človeškega kapitala ter izboljšalo zmogljivosti visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Ti strokovni centri bi morali industriji, akademskim krogom in javni upravi na njihovo zahtevo zagotavljati storitve visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Predvsem bi morali spodbujati in omogočati dostop do inovacijskega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva, olajšati dostop do superračunalnikov in kvantnih računalnikov, obravnavati znatna pomanjkanja usposobljenih tehničnih strokovnjakov prek dejavnosti ozaveščanja, usposabljanja in informiranja ter izvajati dejavnosti mreženja z deležniki in drugimi strokovnimi centri in tako spodbujati inovacije v širšem smislu, na primer z izmenjavo in spodbujanjem primerov uporabe glede na dobre prakse ali izkušenj z aplikacijami, s souporabo prostorov za usposabljanje in skupnimi tečaji usposabljanja, olajšanjem skupnega razvijanja in izmenjave vzporednih kod ali s podpiranjem deljenja inovativnih aplikacij in orodij, namenjenih javnim in zasebnim uporabnikom, zlasti MSP.

| (31) | Skupno podjetje bi moralo podpreti ustanovitev nacionalnih strokovnih centrov za visokozmogljivostno računalništvo po vsej Uniji, predvsem pa njihovo mreženje in usklajevanje, da bi doseglo svoje cilje povečanja inovacijskega potenciala industrije, zlasti MSP,
  zagonskih in inovativnih podjetij,
  prispevalo k zmanjšanju vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih, podpiralo pridobivanje znanja in krepitev človeškega kapitala ter izboljšalo zmogljivosti visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Ti strokovni centri bi morali industriji, akademskim krogom in javni upravi na njihovo zahtevo zagotavljati storitve visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva
  ter posameznikom in nevladnim organizacijam omogočiti uporabo računalniških zmogljivosti za doseganje družbeno in okoljsko koristnih ciljev
  . Predvsem bi morali spodbujati in omogočati dostop do inovacijskega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva, olajšati dostop do superračunalnikov in kvantnih računalnikov, obravnavati znatna pomanjkanja usposobljenih tehničnih strokovnjakov prek dejavnosti ozaveščanja, usposabljanja in informiranja ter izvajati dejavnosti mreženja z deležniki in drugimi strokovnimi centri in tako spodbujati inovacije v širšem smislu, na primer z izmenjavo in spodbujanjem primerov uporabe glede na dobre prakse ali izkušenj z aplikacijami, s souporabo prostorov za usposabljanje in skupnimi tečaji usposabljanja, olajšanjem skupnega razvijanja in izmenjave vzporednih kod ali s podpiranjem deljenja inovativnih aplikacij in orodij, namenjenih javnim in zasebnim uporabnikom, zlasti MSP
  , zagonskim in inovativnim podjetjem. Da bi se izognili podvajanju, bi bilo treba zagotoviti sinergije in usklajevanje z drugimi podobnimi strukturami, kot so vozlišča za digitalne inovacije. |
| --- | --- |

(31)

Skupno podjetje bi moralo podpreti ustanovitev nacionalnih strokovnih centrov za visokozmogljivostno računalništvo po vsej Uniji, predvsem pa njihovo mreženje in usklajevanje, da bi doseglo svoje cilje povečanja inovacijskega potenciala industrije, zlasti MSP,
  zagonskih in inovativnih podjetij,
  prispevalo k zmanjšanju vrzeli v posebnih znanjih in spretnostih, podpiralo pridobivanje znanja in krepitev človeškega kapitala ter izboljšalo zmogljivosti visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. Ti strokovni centri bi morali industriji, akademskim krogom in javni upravi na njihovo zahtevo zagotavljati storitve visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva
  ter posameznikom in nevladnim organizacijam omogočiti uporabo računalniških zmogljivosti za doseganje družbeno in okoljsko koristnih ciljev
  . Predvsem bi morali spodbujati in omogočati dostop do inovacijskega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva, olajšati dostop do superračunalnikov in kvantnih računalnikov, obravnavati znatna pomanjkanja usposobljenih tehničnih strokovnjakov prek dejavnosti ozaveščanja, usposabljanja in informiranja ter izvajati dejavnosti mreženja z deležniki in drugimi strokovnimi centri in tako spodbujati inovacije v širšem smislu, na primer z izmenjavo in spodbujanjem primerov uporabe glede na dobre prakse ali izkušenj z aplikacijami, s souporabo prostorov za usposabljanje in skupnimi tečaji usposabljanja, olajšanjem skupnega razvijanja in izmenjave vzporednih kod ali s podpiranjem deljenja inovativnih aplikacij in orodij, namenjenih javnim in zasebnim uporabnikom, zlasti MSP
  , zagonskim in inovativnim podjetjem. Da bi se izognili podvajanju, bi bilo treba zagotoviti sinergije in usklajevanje z drugimi podobnimi strukturami, kot so vozlišča za digitalne inovacije.

Predlog spremembe 24

Predlog uredbe

Uvodna izjava 33

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (33) | Skupno podjetje bi moralo vse superračunalnike in podatkovne infrastrukture, katerih lastnik ali solastnik bo, hiperpovezati z najsodobnejšimi tehnologijami mreženja, da bi postali široko dostopni po vsej Uniji, ter svojo podatkovno infrastrukturo superračunalništva in kvantnega računalništva ter nacionalne, regionalne in druge računalniške infrastrukture medsebojno povezati in združiti s skupno platformo. Prav tako bi moralo zagotoviti medsebojno povezanost združenih, varnih storitvenih in podatkovnih infrastruktur superračunalništva in kvantnega računalništva s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori in združenimi, varnimi infrastrukturami v oblaku, ki so bile napovedane v sporočilu Komisije z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke, za nemoteno zagotavljanje storitev širokemu krogu javnih in zasebnih uporabnikov po Evropi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(33)

Skupno podjetje bi moralo vse superračunalnike in podatkovne infrastrukture, katerih lastnik ali solastnik bo, hiperpovezati z najsodobnejšimi tehnologijami mreženja, da bi postali široko dostopni po vsej Uniji, ter svojo podatkovno infrastrukturo superračunalništva in kvantnega računalništva ter nacionalne, regionalne in druge računalniške infrastrukture medsebojno povezati in združiti s skupno platformo. Prav tako bi moralo zagotoviti medsebojno povezanost združenih, varnih storitvenih in podatkovnih infrastruktur superračunalništva in kvantnega računalništva s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori in združenimi, varnimi infrastrukturami v oblaku, ki so bile napovedane v sporočilu Komisije z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke, za nemoteno zagotavljanje storitev širokemu krogu javnih in zasebnih uporabnikov po Evropi.

| (33) | Skupno podjetje bi moralo vse superračunalnike in podatkovne infrastrukture, katerih lastnik ali solastnik bo, hiperpovezati z najsodobnejšimi tehnologijami mreženja, da bi postali široko dostopni po vsej Uniji,
  predvsem za mala in srednja podjetja, zagonska podjetja v fazi raziskav in razvoja
  ter
  raziskovalce, in
  svojo podatkovno infrastrukturo superračunalništva in kvantnega računalništva ter nacionalne, regionalne in druge računalniške infrastrukture medsebojno povezati in združiti s skupno platformo
  , da bi oblikovali močan evropski ekosistem, v katerem bi imel vsak uporabnik oblaka potencialni dostop do vrhunskih računalniških virov ter do znanstvenih in komercialnih odložišč podatkov, obenem pa bi zagotovili vire, s pomočjo katerih bi interaktivno obdelavo približali sistemom visokozmogljivostnega računalništva in povezanim obsežnim odložiščem podatkov. Za lažje sodelovanje so potrebne tudi interaktivne računalniške storitve
  . Prav tako bi moralo zagotoviti medsebojno povezanost združenih, varnih storitvenih in podatkovnih infrastruktur superračunalništva in kvantnega računalništva
  , evropskega oblaka za odprto znanost (EOSC) in GAIA-X ter
  s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori in združenimi, varnimi infrastrukturami v oblaku, ki so bile napovedane v sporočilu Komisije z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke, za nemoteno zagotavljanje storitev širokemu krogu javnih in zasebnih uporabnikov po Evropi.
  Poleg tega bi moralo podpirati uporabo odprtih standardov, odprtokodne programske in strojne opreme, platform ter po potrebi odprtih programskih vmesnikov za aplikacijsko programiranje, da bi dosegli interoperabilnost. |
| --- | --- |

(33)

Skupno podjetje bi moralo vse superračunalnike in podatkovne infrastrukture, katerih lastnik ali solastnik bo, hiperpovezati z najsodobnejšimi tehnologijami mreženja, da bi postali široko dostopni po vsej Uniji,
  predvsem za mala in srednja podjetja, zagonska podjetja v fazi raziskav in razvoja
  ter
  raziskovalce, in
  svojo podatkovno infrastrukturo superračunalništva in kvantnega računalništva ter nacionalne, regionalne in druge računalniške infrastrukture medsebojno povezati in združiti s skupno platformo
  , da bi oblikovali močan evropski ekosistem, v katerem bi imel vsak uporabnik oblaka potencialni dostop do vrhunskih računalniških virov ter do znanstvenih in komercialnih odložišč podatkov, obenem pa bi zagotovili vire, s pomočjo katerih bi interaktivno obdelavo približali sistemom visokozmogljivostnega računalništva in povezanim obsežnim odložiščem podatkov. Za lažje sodelovanje so potrebne tudi interaktivne računalniške storitve
  . Prav tako bi moralo zagotoviti medsebojno povezanost združenih, varnih storitvenih in podatkovnih infrastruktur superračunalništva in kvantnega računalništva
  , evropskega oblaka za odprto znanost (EOSC) in GAIA-X ter
  s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori in združenimi, varnimi infrastrukturami v oblaku, ki so bile napovedane v sporočilu Komisije z dne 19. februarja 2020 o evropski strategiji za podatke, za nemoteno zagotavljanje storitev širokemu krogu javnih in zasebnih uporabnikov po Evropi.
  Poleg tega bi moralo podpirati uporabo odprtih standardov, odprtokodne programske in strojne opreme, platform ter po potrebi odprtih programskih vmesnikov za aplikacijsko programiranje, da bi dosegli interoperabilnost.

Predlog spremembe 25

Predlog uredbe

Uvodna izjava 34

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (34) | Program Obzorje Evropa in program za digitalno Evropo bi morala s spodbujanjem sinergij z 
  evropskimi strukturnimi
  in
  investicijskimi skladi
  (
  v nadaljnjem besedilu: skladi ESI
  ) prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji oziroma uvajanju širokopasovnih superračunalniških zmogljivosti. Zato bi si moralo Skupno podjetje prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav s 
  skladi ESI
  ,
  kar
  bi lahko zlasti prispevalo k okrepitvi lokalnih, regionalnih in nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(34)

Program Obzorje Evropa in program za digitalno Evropo bi morala s spodbujanjem sinergij z 
  evropskimi strukturnimi
  in
  investicijskimi skladi
  (
  v nadaljnjem besedilu: skladi ESI
  ) prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji oziroma uvajanju širokopasovnih superračunalniških zmogljivosti. Zato bi si moralo Skupno podjetje prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav s 
  skladi ESI
  ,
  kar
  bi lahko zlasti prispevalo k okrepitvi lokalnih, regionalnih in nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti.

| (34) | Program Obzorje Evropa in program za digitalno Evropo bi morala s spodbujanjem sinergij z 
  vsemi ustreznimi programi in politikami, s posebnim poudarkom na Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR), Evropskem socialnem skladu Plus (ESS+), Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (ESPR)
  in
  Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja
  (
  EKSRP) ter mehanizmu za okrevanje in odpornost, programu InvestEU in drugih programih EIB
  prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji oziroma uvajanju širokopasovnih superračunalniških zmogljivosti. Zato bi si moralo Skupno podjetje prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav s 
  temi skladi
  ,
  da
  bi lahko zlasti prispevalo k okrepitvi lokalnih, regionalnih in nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti. |
| --- | --- |

(34)

Program Obzorje Evropa in program za digitalno Evropo bi morala s spodbujanjem sinergij z 
  vsemi ustreznimi programi in politikami, s posebnim poudarkom na Evropskem skladu za regionalni razvoj (ESRR), Evropskem socialnem skladu Plus (ESS+), Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (ESPR)
  in
  Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja
  (
  EKSRP) ter mehanizmu za okrevanje in odpornost, programu InvestEU in drugih programih EIB
  prispevati k odpravi razkoraka med raziskavami in inovacijami v Uniji oziroma uvajanju širokopasovnih superračunalniških zmogljivosti. Zato bi si moralo Skupno podjetje prizadevati za vzpostavitev tesnih povezav s 
  temi skladi
  ,
  da
  bi lahko zlasti prispevalo k okrepitvi lokalnih, regionalnih in nacionalnih raziskovalnih in inovacijskih zmogljivosti.

Predlog spremembe 26

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (35) | Zagotoviti
  bi moralo
  tudi
  ugoden okvir, ki bi sodelujočim državam, ki so države članice, omogočal, da
  sredstva
  iz
  skladov ESI
  uporabijo za pridobitev infrastruktur visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in podatkovnih infrastruktur ter njihovo medsebojno povezovanje. Uporaba
  skladov ESI
  za dejavnosti Skupnega podjetja je bistvena za razvoj integrirane, združene, varne in hiperpovezane vrhunske storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Uniji
  , saj lahko taka infrastruktura koristi mnogo širši javnosti in ne le uporabnikom iz držav članic
  . Če se države članice odločijo, da bodo
  uporabile sklade ESI
  za prispevanje k stroškom pridobitve superračunalnikov in kvantnih računalnikov Skupnega podjetja, bi
  moralo Skupno podjetje upoštevati delež Unije v skladih ESI te države članice
  ,
  hkrati pa kot nacionalni prispevek k proračunu Skupnega podjetja upoštevati le nacionalni delež v skladih ESI
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(35)

Zagotoviti
  bi moralo
  tudi
  ugoden okvir, ki bi sodelujočim državam, ki so države članice, omogočal, da
  sredstva
  iz
  skladov ESI
  uporabijo za pridobitev infrastruktur visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in podatkovnih infrastruktur ter njihovo medsebojno povezovanje. Uporaba
  skladov ESI
  za dejavnosti Skupnega podjetja je bistvena za razvoj integrirane, združene, varne in hiperpovezane vrhunske storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Uniji
  , saj lahko taka infrastruktura koristi mnogo širši javnosti in ne le uporabnikom iz držav članic
  . Če se države članice odločijo, da bodo
  uporabile sklade ESI
  za prispevanje k stroškom pridobitve superračunalnikov in kvantnih računalnikov Skupnega podjetja, bi
  moralo Skupno podjetje upoštevati delež Unije v skladih ESI te države članice
  ,
  hkrati pa kot nacionalni prispevek k proračunu Skupnega podjetja upoštevati le nacionalni delež v skladih ESI
  .

| (35) | Skupno podjetje
  bi moralo
  zagotoviti
  ugoden okvir, ki bi sodelujočim državam, ki so države članice, omogočal, da
  finančne prispevke za sklade ESI ter mehanizem za okrevanje in odpornost ter v okviru programov, ki se sofinancirajo
  iz
  ESRR, ESS+, ESPR in EKSRP,
  uporabijo za pridobitev infrastruktur visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in podatkovnih infrastruktur ter njihovo medsebojno povezovanje. Uporaba
  finančnih prispevkov
  za dejavnosti Skupnega podjetja je bistvena za razvoj integrirane,
  na odličnosti temelječe,
  združene, varne in hiperpovezane vrhunske storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Uniji. Če se države članice odločijo, da bodo
  te finančne prispevke uporabile
  za prispevanje k stroškom pridobitve superračunalnikov in kvantnih računalnikov Skupnega podjetja, bi
  bilo treba te prispevke šteti za nacionalne prispevke k proračunu Skupnega podjetja, pod pogojem
  ,
  da spoštujejo člen 106 in druge veljavne določbe Uredbe (EU) .../...

   (1a)

  uredbe o skupnih določbah in uredb za posamezne sklade
  . |
| --- | --- |

(35)

Skupno podjetje
  bi moralo
  zagotoviti
  ugoden okvir, ki bi sodelujočim državam, ki so države članice, omogočal, da
  finančne prispevke za sklade ESI ter mehanizem za okrevanje in odpornost ter v okviru programov, ki se sofinancirajo
  iz
  ESRR, ESS+, ESPR in EKSRP,
  uporabijo za pridobitev infrastruktur visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in podatkovnih infrastruktur ter njihovo medsebojno povezovanje. Uporaba
  finančnih prispevkov
  za dejavnosti Skupnega podjetja je bistvena za razvoj integrirane,
  na odličnosti temelječe,
  združene, varne in hiperpovezane vrhunske storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva v Uniji. Če se države članice odločijo, da bodo
  te finančne prispevke uporabile
  za prispevanje k stroškom pridobitve superračunalnikov in kvantnih računalnikov Skupnega podjetja, bi
  bilo treba te prispevke šteti za nacionalne prispevke k proračunu Skupnega podjetja, pod pogojem
  ,
  da spoštujejo člen 106 in druge veljavne določbe Uredbe (EU) .../...

   (1a)

  uredbe o skupnih določbah in uredb za posamezne sklade
  .

Predlog spremembe 27

Predlog uredbe

Uvodna izjava 35 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (35a) | Treba bi bilo omogočiti, da se ukrepi, ki jih financira Skupno podjetje, dodatno financirajo iz sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost, če se podpora v okviru mehanizma doda podpori iz sredstev Unije za Skupno podjetje in če ne krije istih stroškov, vendar se sredstva iz mehanizma ne bi smela šteti za nacionalni prispevek k proračunu Skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(35a)

Treba bi bilo omogočiti, da se ukrepi, ki jih financira Skupno podjetje, dodatno financirajo iz sredstev mehanizma za okrevanje in odpornost, če se podpora v okviru mehanizma doda podpori iz sredstev Unije za Skupno podjetje in če ne krije istih stroškov, vendar se sredstva iz mehanizma ne bi smela šteti za nacionalni prispevek k proračunu Skupnega podjetja.

Predlog spremembe 28

Predlog uredbe

Uvodna izjava 36

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (36) | Prispevek Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo bi moral delno pokriti stroške pridobitve vrhunskih superračunalnikov, kvantnih računalnikov, industrijskih superračunalnikov in superračunalnikov srednjega razreda za uskladitev s ciljem Skupnega podjetja, da prispeva k združevanju virov za opremljanje Unije z vrhunskimi superračunalniki in kvantnimi računalniki. Dodatne stroške teh superračunalnikov in kvantnih računalnikov bi morale kriti sodelujoče države ali zasebni člani ali konzorciji zasebnih partnerjev. Delež časa dostopa Unije do teh superračunalnikov ali kvantnih računalnikov bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije za pridobitev teh superračunalnikov in kvantnih računalnikov ter ne bi smel presegati 50 % celotnega časa dostopa do teh superračunalnikov ali kvantnih računalnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(36)

Prispevek Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo bi moral delno pokriti stroške pridobitve vrhunskih superračunalnikov, kvantnih računalnikov, industrijskih superračunalnikov in superračunalnikov srednjega razreda za uskladitev s ciljem Skupnega podjetja, da prispeva k združevanju virov za opremljanje Unije z vrhunskimi superračunalniki in kvantnimi računalniki. Dodatne stroške teh superračunalnikov in kvantnih računalnikov bi morale kriti sodelujoče države ali zasebni člani ali konzorciji zasebnih partnerjev. Delež časa dostopa Unije do teh superračunalnikov ali kvantnih računalnikov bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije za pridobitev teh superračunalnikov in kvantnih računalnikov ter ne bi smel presegati 50 % celotnega časa dostopa do teh superračunalnikov ali kvantnih računalnikov.

| (36) | Prispevek Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo bi moral delno pokriti stroške pridobitve vrhunskih superračunalnikov, kvantnih računalnikov,
  vsaj
  industrijskih superračunalnikov
  srednjega razreda
  in superračunalnikov srednjega razreda, za uskladitev s ciljem Skupnega podjetja, da prispeva k združevanju virov za opremljanje Unije z vrhunskimi superračunalniki in kvantnimi računalniki. Dodatne stroške teh superračunalnikov in kvantnih računalnikov bi morale kriti sodelujoče države ali zasebni člani ali konzorciji zasebnih partnerjev. Delež časa dostopa Unije do teh superračunalnikov ali kvantnih računalnikov bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije za pridobitev teh superračunalnikov in kvantnih računalnikov ter ne bi smel presegati 50 % celotnega časa dostopa do teh superračunalnikov ali kvantnih računalnikov. |
| --- | --- |

(36)

Prispevek Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo bi moral delno pokriti stroške pridobitve vrhunskih superračunalnikov, kvantnih računalnikov,
  vsaj
  industrijskih superračunalnikov
  srednjega razreda
  in superračunalnikov srednjega razreda, za uskladitev s ciljem Skupnega podjetja, da prispeva k združevanju virov za opremljanje Unije z vrhunskimi superračunalniki in kvantnimi računalniki. Dodatne stroške teh superračunalnikov in kvantnih računalnikov bi morale kriti sodelujoče države ali zasebni člani ali konzorciji zasebnih partnerjev. Delež časa dostopa Unije do teh superračunalnikov ali kvantnih računalnikov bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije za pridobitev teh superračunalnikov in kvantnih računalnikov ter ne bi smel presegati 50 % celotnega časa dostopa do teh superračunalnikov ali kvantnih računalnikov.

Predlog spremembe 29

Predlog uredbe

Uvodna izjava 37

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (37) | Skupno podjetje bi moralo biti lastnik vrhunskih superračunalnikov in kvantnih računalnikov, ki jih je pridobilo. Za upravljanje posameznih vrhunskih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov bi bilo treba pooblastiti gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da zastopa eno samo sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij sodelujočih držav. Gostiteljski subjekt bi moral biti zmožen predložiti natančno oceno stroškov upravljanja superračunalnika in te stroške preveriti, tako da na primer zagotovi funkcionalno ločitev in, kolikor je to mogoče, fizično ločitev vrhunskih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov Skupnega podjetja od vseh nacionalnih ali regionalnih računalniških sistemov, ki jih upravlja. Gostiteljski subjekt bi moral na podlagi razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki, izbrati upravni odbor Skupnega podjetja (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor). Ko je gostiteljski subjekt izbran, bi sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali gostiteljski konzorcij moral imeti možnost odločitve, da k sodelovanju in prispevanju k financiranju vrhunskega superračunalnika ali kvantnega računalnika, ki bo nameščen v izbranem gostiteljskem subjektu, povabi tudi druge sodelujoče države. Če se dodatne sodelujoče države pridružijo izbranemu gostiteljskemu konzorciju, to ne bi smelo posegati v čas dostopa Unije do superračunalnikov. Prispevke sodelujočih držav v gostiteljskem konzorciju za superračunalnik ali kvantni računalnik bi bilo treba pretvoriti v deleže časa dostopa do navedenega superračunalnika ali kvantnega računalnika. Sodelujoče države bi se morale medsebojno dogovoriti o porazdelitvi njihovega deleža časa dostopa do superračunalnika ali kvantnega računalnika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(37)

Skupno podjetje bi moralo biti lastnik vrhunskih superračunalnikov in kvantnih računalnikov, ki jih je pridobilo. Za upravljanje posameznih vrhunskih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov bi bilo treba pooblastiti gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da zastopa eno samo sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij sodelujočih držav. Gostiteljski subjekt bi moral biti zmožen predložiti natančno oceno stroškov upravljanja superračunalnika in te stroške preveriti, tako da na primer zagotovi funkcionalno ločitev in, kolikor je to mogoče, fizično ločitev vrhunskih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov Skupnega podjetja od vseh nacionalnih ali regionalnih računalniških sistemov, ki jih upravlja. Gostiteljski subjekt bi moral na podlagi razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki, izbrati upravni odbor Skupnega podjetja (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor). Ko je gostiteljski subjekt izbran, bi sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali gostiteljski konzorcij moral imeti možnost odločitve, da k sodelovanju in prispevanju k financiranju vrhunskega superračunalnika ali kvantnega računalnika, ki bo nameščen v izbranem gostiteljskem subjektu, povabi tudi druge sodelujoče države. Če se dodatne sodelujoče države pridružijo izbranemu gostiteljskemu konzorciju, to ne bi smelo posegati v čas dostopa Unije do superračunalnikov. Prispevke sodelujočih držav v gostiteljskem konzorciju za superračunalnik ali kvantni računalnik bi bilo treba pretvoriti v deleže časa dostopa do navedenega superračunalnika ali kvantnega računalnika. Sodelujoče države bi se morale medsebojno dogovoriti o porazdelitvi njihovega deleža časa dostopa do superračunalnika ali kvantnega računalnika.

| (37) | Skupno podjetje bi moralo biti lastnik vrhunskih superračunalnikov in kvantnih računalnikov, ki jih je pridobilo. Za upravljanje posameznih vrhunskih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov bi bilo treba pooblastiti gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da zastopa eno samo sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij sodelujočih držav. Gostiteljski subjekt bi moral biti zmožen predložiti natančno oceno stroškov upravljanja superračunalnika in te stroške preveriti, tako da na primer zagotovi funkcionalno ločitev in, kolikor je to mogoče, fizično ločitev vrhunskih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov Skupnega podjetja od vseh nacionalnih ali regionalnih računalniških sistemov, ki jih upravlja. Gostiteljski subjekt bi moral
  za pridobljeno infrastrukturo pripraviti načrt za trajnostno upravljanje z energijo. Gostiteljski subjekt bi moral
  na podlagi
  odprtega, poštenega in preglednega
  razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki, izbrati upravni odbor Skupnega podjetja (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor). Ko je gostiteljski subjekt izbran, bi sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali gostiteljski konzorcij moral imeti možnost odločitve, da k sodelovanju in prispevanju k financiranju vrhunskega superračunalnika ali kvantnega računalnika, ki bo nameščen v izbranem gostiteljskem subjektu, povabi tudi druge sodelujoče države. Če se dodatne sodelujoče države pridružijo izbranemu gostiteljskemu konzorciju, to ne bi smelo posegati v čas dostopa Unije do superračunalnikov. Prispevke sodelujočih držav v gostiteljskem konzorciju za superračunalnik ali kvantni računalnik bi bilo treba pretvoriti v deleže časa dostopa do navedenega superračunalnika ali kvantnega računalnika. Sodelujoče države bi se morale medsebojno dogovoriti o porazdelitvi njihovega deleža časa dostopa do superračunalnika ali kvantnega računalnika. |
| --- | --- |

(37)

Skupno podjetje bi moralo biti lastnik vrhunskih superračunalnikov in kvantnih računalnikov, ki jih je pridobilo. Za upravljanje posameznih vrhunskih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov bi bilo treba pooblastiti gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da zastopa eno samo sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij sodelujočih držav. Gostiteljski subjekt bi moral biti zmožen predložiti natančno oceno stroškov upravljanja superračunalnika in te stroške preveriti, tako da na primer zagotovi funkcionalno ločitev in, kolikor je to mogoče, fizično ločitev vrhunskih superračunalnikov ali kvantnih računalnikov Skupnega podjetja od vseh nacionalnih ali regionalnih računalniških sistemov, ki jih upravlja. Gostiteljski subjekt bi moral
  za pridobljeno infrastrukturo pripraviti načrt za trajnostno upravljanje z energijo. Gostiteljski subjekt bi moral
  na podlagi
  odprtega, poštenega in preglednega
  razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki, izbrati upravni odbor Skupnega podjetja (v nadaljnjem besedilu: upravni odbor). Ko je gostiteljski subjekt izbran, bi sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali gostiteljski konzorcij moral imeti možnost odločitve, da k sodelovanju in prispevanju k financiranju vrhunskega superračunalnika ali kvantnega računalnika, ki bo nameščen v izbranem gostiteljskem subjektu, povabi tudi druge sodelujoče države. Če se dodatne sodelujoče države pridružijo izbranemu gostiteljskemu konzorciju, to ne bi smelo posegati v čas dostopa Unije do superračunalnikov. Prispevke sodelujočih držav v gostiteljskem konzorciju za superračunalnik ali kvantni računalnik bi bilo treba pretvoriti v deleže časa dostopa do navedenega superračunalnika ali kvantnega računalnika. Sodelujoče države bi se morale medsebojno dogovoriti o porazdelitvi njihovega deleža časa dostopa do superračunalnika ali kvantnega računalnika.

Predlog spremembe 30

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (39) | Skupno podjetje bi moralo superračunalnike srednjega razreda nabaviti skupaj s sodelujočimi državami. Za upravljanje posameznih superračunalnikov srednjega razreda bi bilo treba pooblastiti gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da zastopa eno samo sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij sodelujočih držav. Skupno podjetje bi moralo biti lastnik dela, ki ustreza deležu finančnega prispevka Unije k stroškom pridobitve iz sredstev programa za digitalno Evropo. Gostiteljski subjekt bi moral na podlagi razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki, izbrati upravni odbor. Delež časa dostopa Unije do posameznega superračunalnika srednjega razreda bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo k stroškom pridobitve navedenega superračunalnika srednjega razreda. Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da ob prenehanju svojega delovanja svoje lastništvo prenese na gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost superračunalnika. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(39)

Skupno podjetje bi moralo superračunalnike srednjega razreda nabaviti skupaj s sodelujočimi državami. Za upravljanje posameznih superračunalnikov srednjega razreda bi bilo treba pooblastiti gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da zastopa eno samo sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij sodelujočih držav. Skupno podjetje bi moralo biti lastnik dela, ki ustreza deležu finančnega prispevka Unije k stroškom pridobitve iz sredstev programa za digitalno Evropo. Gostiteljski subjekt bi moral na podlagi razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki, izbrati upravni odbor. Delež časa dostopa Unije do posameznega superračunalnika srednjega razreda bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo k stroškom pridobitve navedenega superračunalnika srednjega razreda. Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da ob prenehanju svojega delovanja svoje lastništvo prenese na gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost superračunalnika.

| (39) | Skupno podjetje bi moralo superračunalnike srednjega razreda nabaviti skupaj s sodelujočimi državami. Za upravljanje posameznih superračunalnikov srednjega razreda bi bilo treba pooblastiti gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da zastopa eno samo sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij sodelujočih držav. Skupno podjetje bi moralo biti lastnik dela, ki ustreza deležu finančnega prispevka Unije k stroškom pridobitve iz sredstev programa za digitalno Evropo. Gostiteljski subjekt bi moral na podlagi
  odprtega, poštenega in preglednega
  razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki, izbrati upravni odbor. Delež časa dostopa Unije do posameznega superračunalnika srednjega razreda bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo k stroškom pridobitve navedenega superračunalnika srednjega razreda. Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da ob prenehanju svojega delovanja svoje lastništvo prenese na gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost superračunalnika. |
| --- | --- |

(39)

Skupno podjetje bi moralo superračunalnike srednjega razreda nabaviti skupaj s sodelujočimi državami. Za upravljanje posameznih superračunalnikov srednjega razreda bi bilo treba pooblastiti gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da zastopa eno samo sodelujočo državo, ki je država članica, ali gostiteljski konzorcij sodelujočih držav. Skupno podjetje bi moralo biti lastnik dela, ki ustreza deležu finančnega prispevka Unije k stroškom pridobitve iz sredstev programa za digitalno Evropo. Gostiteljski subjekt bi moral na podlagi
  odprtega, poštenega in preglednega
  razpisa za prijavo interesa, ki ga ocenijo neodvisni strokovnjaki, izbrati upravni odbor. Delež časa dostopa Unije do posameznega superračunalnika srednjega razreda bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo k stroškom pridobitve navedenega superračunalnika srednjega razreda. Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da ob prenehanju svojega delovanja svoje lastništvo prenese na gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost superračunalnika.

Predlog spremembe 31

Predlog uredbe

Uvodna izjava 39 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (39a) | Za spodbujanje uravnotežene razporeditve superračunalnikov EuroHPC po vsej Uniji in oblikovanje enostavno dostopnega ekosistema združene infrastrukture bi morali v razpisih za prijavo interesa za superračunalnik EuroHPC veljati posebni pogoji za upravičenost za sodelujoče države, ki že imajo superračunalnik EuroHPC. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(39a)

Za spodbujanje uravnotežene razporeditve superračunalnikov EuroHPC po vsej Uniji in oblikovanje enostavno dostopnega ekosistema združene infrastrukture bi morali v razpisih za prijavo interesa za superračunalnik EuroHPC veljati posebni pogoji za upravičenost za sodelujoče države, ki že imajo superračunalnik EuroHPC.

Predlog spremembe 32

Predlog uredbe

Uvodna izjava 40

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (40) | Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev pridobi industrijske superračunalnike. Za upravljanje posameznih takih superračunalnikov bi bilo treba pooblastiti obstoječi gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da se združi z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev za pridobitev in upravljanje takega superračunalnika. Skupno podjetje bi moralo biti lastnik dela, ki ustreza deležu finančnega prispevka Unije k stroškom pridobitve iz sredstev programa za digitalno Evropo. Gostiteljski subjekt in njegove pridružene zasebne člane ali konzorcij zasebnih partnerjev bi moral izbrati upravni odbor na podlagi razpisa za prijavo interesa, ki ga
  ocenijo
  neodvisni strokovnjaki. Delež časa dostopa Unije do takega superračunalnika bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo k stroškom pridobitve navedenega industrijskega superračunalnika. Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da sklene sporazum z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev za prodajo takega superračunalnika drugemu subjektu ali za njegovo razgradnjo. Prav tako bi moralo imeti možnost, da lastništvo takega superračunalnika prenese na zasebne člane ali konzorcij zasebnih partnerjev. V tem primeru ali če Skupno podjetje preneha delovati, bi morali zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost deleža superračunalnika, ki ga ima Unija. Če se Skupno podjetje in zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev odločijo za razgradnjo superračunalnika po njegovi popolni amortizaciji, bi morali take stroške kriti zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(40)

Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev pridobi industrijske superračunalnike. Za upravljanje posameznih takih superračunalnikov bi bilo treba pooblastiti obstoječi gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da se združi z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev za pridobitev in upravljanje takega superračunalnika. Skupno podjetje bi moralo biti lastnik dela, ki ustreza deležu finančnega prispevka Unije k stroškom pridobitve iz sredstev programa za digitalno Evropo. Gostiteljski subjekt in njegove pridružene zasebne člane ali konzorcij zasebnih partnerjev bi moral izbrati upravni odbor na podlagi razpisa za prijavo interesa, ki ga
  ocenijo
  neodvisni strokovnjaki. Delež časa dostopa Unije do takega superračunalnika bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo k stroškom pridobitve navedenega industrijskega superračunalnika. Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da sklene sporazum z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev za prodajo takega superračunalnika drugemu subjektu ali za njegovo razgradnjo. Prav tako bi moralo imeti možnost, da lastništvo takega superračunalnika prenese na zasebne člane ali konzorcij zasebnih partnerjev. V tem primeru ali če Skupno podjetje preneha delovati, bi morali zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost deleža superračunalnika, ki ga ima Unija. Če se Skupno podjetje in zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev odločijo za razgradnjo superračunalnika po njegovi popolni amortizaciji, bi morali take stroške kriti zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev.

| (40) | Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev pridobi industrijske superračunalnike
  najmanj srednjega razreda
  . Za upravljanje posameznih takih superračunalnikov bi bilo treba pooblastiti obstoječi gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da se združi z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev za pridobitev in upravljanje takega superračunalnika. Skupno podjetje bi moralo biti lastnik dela, ki ustreza deležu finančnega prispevka Unije k stroškom pridobitve iz sredstev programa za digitalno Evropo. Gostiteljski subjekt in njegove pridružene zasebne člane ali konzorcij zasebnih partnerjev bi moral izbrati upravni odbor na podlagi
  preglednega, odprtega in konkurenčnega postopka in
  razpisa za prijavo interesa, ki
  bi
  ga
  morali oceniti
  neodvisni strokovnjaki. Delež časa dostopa Unije do takega superračunalnika bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo k stroškom pridobitve navedenega industrijskega superračunalnika. Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da sklene sporazum z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev za prodajo takega superračunalnika drugemu subjektu ali za njegovo razgradnjo. Prav tako bi moralo imeti možnost, da lastništvo takega superračunalnika prenese na zasebne člane ali konzorcij zasebnih partnerjev. V tem primeru ali če Skupno podjetje preneha delovati, bi morali zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost deleža superračunalnika, ki ga ima Unija. Če se Skupno podjetje in zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev odločijo za razgradnjo superračunalnika po njegovi popolni amortizaciji, bi morali take stroške kriti zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev. |
| --- | --- |

(40)

Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev pridobi industrijske superračunalnike
  najmanj srednjega razreda
  . Za upravljanje posameznih takih superračunalnikov bi bilo treba pooblastiti obstoječi gostiteljski subjekt. Gostiteljski subjekt bi moral imeti možnost, da se združi z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev za pridobitev in upravljanje takega superračunalnika. Skupno podjetje bi moralo biti lastnik dela, ki ustreza deležu finančnega prispevka Unije k stroškom pridobitve iz sredstev programa za digitalno Evropo. Gostiteljski subjekt in njegove pridružene zasebne člane ali konzorcij zasebnih partnerjev bi moral izbrati upravni odbor na podlagi
  preglednega, odprtega in konkurenčnega postopka in
  razpisa za prijavo interesa, ki
  bi
  ga
  morali oceniti
  neodvisni strokovnjaki. Delež časa dostopa Unije do takega superračunalnika bi moral biti neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz sredstev programa za digitalno Evropo k stroškom pridobitve navedenega industrijskega superračunalnika. Skupno podjetje bi moralo imeti možnost, da sklene sporazum z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev za prodajo takega superračunalnika drugemu subjektu ali za njegovo razgradnjo. Prav tako bi moralo imeti možnost, da lastništvo takega superračunalnika prenese na zasebne člane ali konzorcij zasebnih partnerjev. V tem primeru ali če Skupno podjetje preneha delovati, bi morali zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev Skupnemu podjetju povrniti preostalo vrednost deleža superračunalnika, ki ga ima Unija. Če se Skupno podjetje in zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev odločijo za razgradnjo superračunalnika po njegovi popolni amortizaciji, bi morali take stroške kriti zasebni člani ali konzorcij zasebnih partnerjev.

Predlog spremembe 33

Predlog uredbe

Uvodna izjava 41

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (41) | Za
  industrijske superračunalnike mora Skupno podjetje upoštevati posebne potrebe industrijskih uporabnikov, na primer postopke dostopa, kakovost in vrsto storitev, varstvo podatkov, zaščito industrijskih inovacij in intelektualne lastnine, uporabnost, zaupanje in druge zahteve glede varnosti in zaupnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(41)

Za
  industrijske superračunalnike mora Skupno podjetje upoštevati posebne potrebe industrijskih uporabnikov, na primer postopke dostopa, kakovost in vrsto storitev, varstvo podatkov, zaščito industrijskih inovacij in intelektualne lastnine, uporabnost, zaupanje in druge zahteve glede varnosti in zaupnosti.

| (41) | Skupno podjetje bi si moralo srednjeročno prizadevati, da bi določilo superračunalnike EuroHPC in bi moralo zagotoviti, da so skladni z najvišjimi standardi varnosti, zlasti kibernetske varnosti, dostopnosti in uporabnosti, zlasti za industrijo ter mala in srednja podjetja. Za
  industrijske superračunalnike mora Skupno podjetje upoštevati posebne potrebe industrijskih uporabnikov, na primer postopke dostopa, kakovost in vrsto storitev, varstvo podatkov, zaščito industrijskih inovacij in intelektualne lastnine, uporabnost, zaupanje in druge zahteve glede varnosti in zaupnosti. |
| --- | --- |

(41)

Skupno podjetje bi si moralo srednjeročno prizadevati, da bi določilo superračunalnike EuroHPC in bi moralo zagotoviti, da so skladni z najvišjimi standardi varnosti, zlasti kibernetske varnosti, dostopnosti in uporabnosti, zlasti za industrijo ter mala in srednja podjetja. Za
  industrijske superračunalnike mora Skupno podjetje upoštevati posebne potrebe industrijskih uporabnikov, na primer postopke dostopa, kakovost in vrsto storitev, varstvo podatkov, zaščito industrijskih inovacij in intelektualne lastnine, uporabnost, zaupanje in druge zahteve glede varnosti in zaupnosti.

Predlog spremembe 34

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (42) | Pri zasnovi in delovanju superračunalnikov, ki jih podpira Skupno podjetje, je treba
  upoštevati
  energijsko učinkovitost in
  okoljsko trajnost
  , na primer z uporabo
  tehnologije
  z majhno porabo ter dinamičnih tehnik za varčevanje z energijo in ponovno uporabo, kot sta napredno hlajenje in recikliranje proizvedene toplote. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(42)

Pri zasnovi in delovanju superračunalnikov, ki jih podpira Skupno podjetje, je treba
  upoštevati
  energijsko učinkovitost in
  okoljsko trajnost
  , na primer z uporabo
  tehnologije
  z majhno porabo ter dinamičnih tehnik za varčevanje z energijo in ponovno uporabo, kot sta napredno hlajenje in recikliranje proizvedene toplote.

| (42) | Pri zasnovi in delovanju superračunalnikov, ki jih podpira Skupno podjetje, je treba
  vedno poskrbeti za
  energijsko učinkovitost
  , okoljsko trajnost
  in
  krožnost, prispevati k ogljični nevtralnosti, vključno z uporabo pogodb za nakup energije iz obnovljivih virov, in pri tem upoštevati dodano vrednost njihove vključitve v celovit energetski sistem na kraju, kjer so postavljeni
  , na primer z uporabo
  elektrike iz obnovljivih virov, tehnologij
  z majhno porabo ter dinamičnih tehnik za varčevanje z energijo in ponovno uporabo, kot sta napredno hlajenje in recikliranje proizvedene toplote. |
| --- | --- |

(42)

Pri zasnovi in delovanju superračunalnikov, ki jih podpira Skupno podjetje, je treba
  vedno poskrbeti za
  energijsko učinkovitost
  , okoljsko trajnost
  in
  krožnost, prispevati k ogljični nevtralnosti, vključno z uporabo pogodb za nakup energije iz obnovljivih virov, in pri tem upoštevati dodano vrednost njihove vključitve v celovit energetski sistem na kraju, kjer so postavljeni
  , na primer z uporabo
  elektrike iz obnovljivih virov, tehnologij
  z majhno porabo ter dinamičnih tehnik za varčevanje z energijo in ponovno uporabo, kot sta napredno hlajenje in recikliranje proizvedene toplote.

Predlog spremembe 35

Predlog uredbe

Uvodna izjava 42 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (42a) | Skupno podjetje EuroHPC bi moralo vse večje povpraševanje po energiji, ki je posledica večje uporabe visokozmogljivostne računalniške infrastrukture, obravnavati tako, da bi svoje cilje uskladilo z ustreznimi strategijami, politikami in zakonodajo v energetskem sektorju. Poleg tega bo Skupno podjetje s kombiniranjem energijsko učinkovitih strežnikov z naprednimi orodji za upravljanje delovne obremenitve povečalo učinkovitost v poslovnih prostorih in v oblaku, s čimer se bodo zmanjšali stroški in ogljični odtis podatkovnih centrov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(42a)

Skupno podjetje EuroHPC bi moralo vse večje povpraševanje po energiji, ki je posledica večje uporabe visokozmogljivostne računalniške infrastrukture, obravnavati tako, da bi svoje cilje uskladilo z ustreznimi strategijami, politikami in zakonodajo v energetskem sektorju. Poleg tega bo Skupno podjetje s kombiniranjem energijsko učinkovitih strežnikov z naprednimi orodji za upravljanje delovne obremenitve povečalo učinkovitost v poslovnih prostorih in v oblaku, s čimer se bodo zmanjšali stroški in ogljični odtis podatkovnih centrov.

Predlog spremembe 36

Predlog uredbe

Uvodna izjava 44

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (44) | Čas dostopa do superračunalnikov Skupnega podjetja, dodeljen posameznim uporabnikom, bi moral biti za javne uporabnike brezplačen. Prav tako naj bi bil brezplačen za zasebne uporabnike
  pri uporabah za dejavnosti na področju raziskav
  in
  inovacij
  ,
  ki se financirajo iz programa Obzorje Evropa ali programa
  za
  digitalno Evropo, ter po potrebi za zasebne dejavnosti MSP na področju inovacij
  . Taka dodelitev časa dostopa bi morala temeljiti predvsem na odprtih razpisih za prijavo interesa, ki jih objavi Skupno podjetje in ocenijo neodvisni strokovnjaki. Razen uporabnikov MSP, ki se ukvarjajo z zasebnimi dejavnostmi na področju inovacij, bi morali vsi uporabniki, ki imajo koristi od brezplačnega časa dostopa do superračunalnikov Skupnega podjetja, sprejeti odprt znanstveni pristop in razširjati znanje, pridobljeno s tem dostopom, v skladu z uredbo o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. Dodelitev časa dostopa uporabnikom za gospodarske dejavnosti, ki niso zasebne dejavnosti MSP (ki se srečujejo s posebnim nedelovanjem trga) na področju inovacij, bi morala biti plačljiva glede na uporabo in na podlagi
  tržnih
  cen. Dodelitev časa dostopa za take gospodarske dejavnosti bi morala biti dovoljena, vendar omejena, upravni odbor pa bi moral določiti višino pristojbine, ki jo je treba plačati. Pravice dostopa bi bilo treba dodeliti
  pregledno
  . Upravni odbor bi moral določiti posebna pravila za brezplačno dodelitev časa dostopa, kjer je to primerno, in brez razpisa za prijavo interesa za pobude, ki jih Unija ali upravni odbor šteje za strateške. Reprezentativni primeri strateških pobud Unije vključujejo: pobudo Destinacija Zemlja, vodilno pobudo Projekt o človeških možganih, pobudo 1+ milijon genomov, skupne evropske podatkovne prostore na področjih javnega interesa, zlasti podatkovni prostor z zdravstvenimi podatki, visokozmogljivostne računalniške centre odličnosti in strokovne centre, vozlišča za digitalne inovacije itd. Na zahtevo Unije bi moralo Skupno podjetje začasno ali trajno odobriti neposreden čas dostopa do strateških pobud in obstoječih ali prihodnjih aplikacijskih platform, za katere meni, da so bistvene za zagotavljanje zdravstvenih ali drugih ključnih storitev nujne pomoči za javno dobro, v nujnih razmerah in razmerah kriznega upravljanja ali v primerih, za katere Unija meni, da so bistveni za njeno varnost in obrambo. Skupnemu podjetju bi bilo treba omogočiti, da za komercialne namene opravlja nekatere omejene gospodarske dejavnosti. Dostop bi moral biti omogočen uporabnikom, ki prebivajo, imajo sedež ali se nahajajo v državi članici EU ali državi, ki je pridružena programu za digitalno Evropo ali programu Obzorje Evropa. Pravice dostopa bi bilo treba vsem uporabnikom dodeliti
  pravično
  in
  pregledno
  . Upravni odbor bi moral za vsak superračunalnik opredeliti in spremljati pravice dostopa do deleža časa dostopa Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(44)

Čas dostopa do superračunalnikov Skupnega podjetja, dodeljen posameznim uporabnikom, bi moral biti za javne uporabnike brezplačen. Prav tako naj bi bil brezplačen za zasebne uporabnike
  pri uporabah za dejavnosti na področju raziskav
  in
  inovacij
  ,
  ki se financirajo iz programa Obzorje Evropa ali programa
  za
  digitalno Evropo, ter po potrebi za zasebne dejavnosti MSP na področju inovacij
  . Taka dodelitev časa dostopa bi morala temeljiti predvsem na odprtih razpisih za prijavo interesa, ki jih objavi Skupno podjetje in ocenijo neodvisni strokovnjaki. Razen uporabnikov MSP, ki se ukvarjajo z zasebnimi dejavnostmi na področju inovacij, bi morali vsi uporabniki, ki imajo koristi od brezplačnega časa dostopa do superračunalnikov Skupnega podjetja, sprejeti odprt znanstveni pristop in razširjati znanje, pridobljeno s tem dostopom, v skladu z uredbo o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. Dodelitev časa dostopa uporabnikom za gospodarske dejavnosti, ki niso zasebne dejavnosti MSP (ki se srečujejo s posebnim nedelovanjem trga) na področju inovacij, bi morala biti plačljiva glede na uporabo in na podlagi
  tržnih
  cen. Dodelitev časa dostopa za take gospodarske dejavnosti bi morala biti dovoljena, vendar omejena, upravni odbor pa bi moral določiti višino pristojbine, ki jo je treba plačati. Pravice dostopa bi bilo treba dodeliti
  pregledno
  . Upravni odbor bi moral določiti posebna pravila za brezplačno dodelitev časa dostopa, kjer je to primerno, in brez razpisa za prijavo interesa za pobude, ki jih Unija ali upravni odbor šteje za strateške. Reprezentativni primeri strateških pobud Unije vključujejo: pobudo Destinacija Zemlja, vodilno pobudo Projekt o človeških možganih, pobudo 1+ milijon genomov, skupne evropske podatkovne prostore na področjih javnega interesa, zlasti podatkovni prostor z zdravstvenimi podatki, visokozmogljivostne računalniške centre odličnosti in strokovne centre, vozlišča za digitalne inovacije itd. Na zahtevo Unije bi moralo Skupno podjetje začasno ali trajno odobriti neposreden čas dostopa do strateških pobud in obstoječih ali prihodnjih aplikacijskih platform, za katere meni, da so bistvene za zagotavljanje zdravstvenih ali drugih ključnih storitev nujne pomoči za javno dobro, v nujnih razmerah in razmerah kriznega upravljanja ali v primerih, za katere Unija meni, da so bistveni za njeno varnost in obrambo. Skupnemu podjetju bi bilo treba omogočiti, da za komercialne namene opravlja nekatere omejene gospodarske dejavnosti. Dostop bi moral biti omogočen uporabnikom, ki prebivajo, imajo sedež ali se nahajajo v državi članici EU ali državi, ki je pridružena programu za digitalno Evropo ali programu Obzorje Evropa. Pravice dostopa bi bilo treba vsem uporabnikom dodeliti
  pravično
  in
  pregledno
  . Upravni odbor bi moral za vsak superračunalnik opredeliti in spremljati pravice dostopa do deleža časa dostopa Unije.

| (44) | Čas dostopa do superračunalnikov Skupnega podjetja, dodeljen posameznim uporabnikom, bi moral biti za javne uporabnike brezplačen. Prav tako naj bi bil brezplačen za zasebne uporabnike
  , vključno z nevladnimi organizacijami
  in
  posamezniki
  ,
  pri uporabah za dejavnosti raziskav in inovacij ter
  za
  zasebne dejavnosti MSP in zagonskih podjetij na podlagi poštenih in preglednih meril in postopkov
  . Taka dodelitev časa dostopa bi morala temeljiti predvsem na
  rednih, strokovno pregledanih,
  odprtih
  in preglednih
  razpisih za prijavo interesa, ki jih objavi Skupno podjetje in ocenijo neodvisni strokovnjaki
  , da se zagotovi uravnotežena in ustrezna razporeditev visokozmogljivostnih računalniških virov
  . Razen uporabnikov MSP
  in zagonskih podjetij
  , ki se ukvarjajo z zasebnimi dejavnostmi na področju inovacij, bi morali vsi uporabniki, ki imajo koristi od brezplačnega časa dostopa do superračunalnikov Skupnega podjetja, sprejeti odprt znanstveni pristop in razširjati znanje, pridobljeno s tem dostopom, v skladu z uredbo o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. Dodelitev časa dostopa uporabnikom za gospodarske dejavnosti, ki niso zasebne dejavnosti MSP
  in zagonskih podjetij
  (ki se srečujejo s posebnim nedelovanjem trga) na področju inovacij, bi morala biti plačljiva glede na uporabo in na podlagi
  stroškovnih
  cen. Dodelitev časa dostopa za take gospodarske dejavnosti bi morala biti dovoljena, vendar omejena, upravni odbor pa bi moral
  na pregleden način
  določiti višino pristojbine, ki jo je treba plačati. Pravice dostopa bi bilo treba dodeliti
  na odprt in pregleden način
  . Upravni odbor bi moral določiti posebna pravila za brezplačno dodelitev časa dostopa, kjer je to primerno, in brez razpisa za prijavo interesa za pobude, ki jih Unija ali upravni odbor šteje za strateške. Reprezentativni primeri strateških pobud Unije vključujejo: pobudo Destinacija Zemlja, vodilno pobudo Projekt o človeških možganih, pobudo 1+ milijon genomov, skupne evropske podatkovne prostore na področjih javnega interesa, zlasti podatkovni prostor z zdravstvenimi podatki, visokozmogljivostne računalniške centre odličnosti in strokovne centre, vozlišča za digitalne inovacije itd. Na zahtevo Unije bi moralo Skupno podjetje začasno ali trajno odobriti neposreden čas dostopa do strateških pobud in obstoječih ali prihodnjih aplikacijskih platform, za katere meni, da so bistvene za zagotavljanje zdravstvenih ali drugih ključnih storitev nujne pomoči za javno dobro, v nujnih razmerah in razmerah kriznega upravljanja ali v primerih, za katere Unija meni, da so bistveni za njeno varnost in obrambo. Skupnemu podjetju bi bilo treba omogočiti, da za komercialne namene opravlja nekatere omejene gospodarske dejavnosti. Dostop bi moral biti omogočen uporabnikom, ki prebivajo, imajo sedež ali se nahajajo v državi članici EU ali državi, ki je pridružena programu za digitalno Evropo ali programu Obzorje Evropa. Pravice dostopa bi bilo treba vsem uporabnikom dodeliti
  na odprt
  in
  pregleden način
  . Upravni odbor bi moral za vsak superračunalnik opredeliti in spremljati pravice dostopa do deleža časa dostopa Unije. |
| --- | --- |

(44)

Čas dostopa do superračunalnikov Skupnega podjetja, dodeljen posameznim uporabnikom, bi moral biti za javne uporabnike brezplačen. Prav tako naj bi bil brezplačen za zasebne uporabnike
  , vključno z nevladnimi organizacijami
  in
  posamezniki
  ,
  pri uporabah za dejavnosti raziskav in inovacij ter
  za
  zasebne dejavnosti MSP in zagonskih podjetij na podlagi poštenih in preglednih meril in postopkov
  . Taka dodelitev časa dostopa bi morala temeljiti predvsem na
  rednih, strokovno pregledanih,
  odprtih
  in preglednih
  razpisih za prijavo interesa, ki jih objavi Skupno podjetje in ocenijo neodvisni strokovnjaki
  , da se zagotovi uravnotežena in ustrezna razporeditev visokozmogljivostnih računalniških virov
  . Razen uporabnikov MSP
  in zagonskih podjetij
  , ki se ukvarjajo z zasebnimi dejavnostmi na področju inovacij, bi morali vsi uporabniki, ki imajo koristi od brezplačnega časa dostopa do superračunalnikov Skupnega podjetja, sprejeti odprt znanstveni pristop in razširjati znanje, pridobljeno s tem dostopom, v skladu z uredbo o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. Dodelitev časa dostopa uporabnikom za gospodarske dejavnosti, ki niso zasebne dejavnosti MSP
  in zagonskih podjetij
  (ki se srečujejo s posebnim nedelovanjem trga) na področju inovacij, bi morala biti plačljiva glede na uporabo in na podlagi
  stroškovnih
  cen. Dodelitev časa dostopa za take gospodarske dejavnosti bi morala biti dovoljena, vendar omejena, upravni odbor pa bi moral
  na pregleden način
  določiti višino pristojbine, ki jo je treba plačati. Pravice dostopa bi bilo treba dodeliti
  na odprt in pregleden način
  . Upravni odbor bi moral določiti posebna pravila za brezplačno dodelitev časa dostopa, kjer je to primerno, in brez razpisa za prijavo interesa za pobude, ki jih Unija ali upravni odbor šteje za strateške. Reprezentativni primeri strateških pobud Unije vključujejo: pobudo Destinacija Zemlja, vodilno pobudo Projekt o človeških možganih, pobudo 1+ milijon genomov, skupne evropske podatkovne prostore na področjih javnega interesa, zlasti podatkovni prostor z zdravstvenimi podatki, visokozmogljivostne računalniške centre odličnosti in strokovne centre, vozlišča za digitalne inovacije itd. Na zahtevo Unije bi moralo Skupno podjetje začasno ali trajno odobriti neposreden čas dostopa do strateških pobud in obstoječih ali prihodnjih aplikacijskih platform, za katere meni, da so bistvene za zagotavljanje zdravstvenih ali drugih ključnih storitev nujne pomoči za javno dobro, v nujnih razmerah in razmerah kriznega upravljanja ali v primerih, za katere Unija meni, da so bistveni za njeno varnost in obrambo. Skupnemu podjetju bi bilo treba omogočiti, da za komercialne namene opravlja nekatere omejene gospodarske dejavnosti. Dostop bi moral biti omogočen uporabnikom, ki prebivajo, imajo sedež ali se nahajajo v državi članici EU ali državi, ki je pridružena programu za digitalno Evropo ali programu Obzorje Evropa. Pravice dostopa bi bilo treba vsem uporabnikom dodeliti
  na odprt
  in
  pregleden način
  . Upravni odbor bi moral za vsak superračunalnik opredeliti in spremljati pravice dostopa do deleža časa dostopa Unije.

Predlog spremembe 37

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (47) | Za upravljanje Skupnega podjetja bi morala biti odgovorna dva organa, in sicer upravni odbor ter industrijski in znanstveni svetovalni odbor. Upravni odbor bi morali sestavljati predstavniki Unije in sodelujočih držav. Odgovoren bi moral biti za strateško oblikovanje politike in odločitve o financiranju, povezane z dejavnostmi Skupnega podjetja, vključno z vsemi dejavnostmi javnega naročanja. Industrijski in znanstveni svetovalni odbor bi moral vključevati predstavnike iz akademske skupnosti in industrije kot uporabnike oziroma dobavitelje tehnologije. Upravnemu odboru bi moral zagotavljati neodvisno svetovanje o strateškem programu za raziskave in inovacije, pridobitvi in upravljanju superračunalnikov v lasti Skupnega podjetja, programu dejavnosti na področju krepitve in razširjanja zmogljivosti ter programu dejavnosti na področju združitve, povezljivosti in mednarodnega sodelovanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(47)

Za upravljanje Skupnega podjetja bi morala biti odgovorna dva organa, in sicer upravni odbor ter industrijski in znanstveni svetovalni odbor. Upravni odbor bi morali sestavljati predstavniki Unije in sodelujočih držav. Odgovoren bi moral biti za strateško oblikovanje politike in odločitve o financiranju, povezane z dejavnostmi Skupnega podjetja, vključno z vsemi dejavnostmi javnega naročanja. Industrijski in znanstveni svetovalni odbor bi moral vključevati predstavnike iz akademske skupnosti in industrije kot uporabnike oziroma dobavitelje tehnologije. Upravnemu odboru bi moral zagotavljati neodvisno svetovanje o strateškem programu za raziskave in inovacije, pridobitvi in upravljanju superračunalnikov v lasti Skupnega podjetja, programu dejavnosti na področju krepitve in razširjanja zmogljivosti ter programu dejavnosti na področju združitve, povezljivosti in mednarodnega sodelovanja.

| (47) | Za upravljanje Skupnega podjetja bi morala biti odgovorna dva organa, in sicer upravni odbor ter industrijski in znanstveni svetovalni odbor. Upravni odbor bi morali sestavljati predstavniki Unije in sodelujočih držav. Odgovoren bi moral biti za strateško oblikovanje politike in odločitve o financiranju, povezane z dejavnostmi Skupnega podjetja, vključno z vsemi dejavnostmi javnega naročanja. Industrijski in znanstveni svetovalni odbor bi moral vključevati predstavnike iz akademske skupnosti in industrije kot uporabnike oziroma dobavitelje tehnologije. Upravnemu odboru bi moral zagotavljati neodvisno svetovanje o strateškem programu za raziskave in inovacije, pridobitvi in upravljanju superračunalnikov v lasti Skupnega podjetja, programu dejavnosti na področju krepitve in razširjanja zmogljivosti ter programu dejavnosti na področju združitve, povezljivosti in mednarodnega sodelovanja.
  Okvir upravljanja Skupnega podjetja bi moral vključevati tudi forum uporabnikov, ki bi upravnemu odboru in drugim skupinam zagotavljal neodvisne nasvete o potrebah uporabnikov. Forum uporabnikov bi moral določiti izrecna merila in izbirni postopek za člane, ki jih imenuje. |
| --- | --- |

(47)

Za upravljanje Skupnega podjetja bi morala biti odgovorna dva organa, in sicer upravni odbor ter industrijski in znanstveni svetovalni odbor. Upravni odbor bi morali sestavljati predstavniki Unije in sodelujočih držav. Odgovoren bi moral biti za strateško oblikovanje politike in odločitve o financiranju, povezane z dejavnostmi Skupnega podjetja, vključno z vsemi dejavnostmi javnega naročanja. Industrijski in znanstveni svetovalni odbor bi moral vključevati predstavnike iz akademske skupnosti in industrije kot uporabnike oziroma dobavitelje tehnologije. Upravnemu odboru bi moral zagotavljati neodvisno svetovanje o strateškem programu za raziskave in inovacije, pridobitvi in upravljanju superračunalnikov v lasti Skupnega podjetja, programu dejavnosti na področju krepitve in razširjanja zmogljivosti ter programu dejavnosti na področju združitve, povezljivosti in mednarodnega sodelovanja.
  Okvir upravljanja Skupnega podjetja bi moral vključevati tudi forum uporabnikov, ki bi upravnemu odboru in drugim skupinam zagotavljal neodvisne nasvete o potrebah uporabnikov. Forum uporabnikov bi moral določiti izrecna merila in izbirni postopek za člane, ki jih imenuje.

Predlog spremembe 38

Predlog uredbe

Uvodna izjava 47 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (47a) | Ker so superračunalniki usmerjeni v povpraševanje in na uporabnike, bi moralo Skupno podjetje ohranjati stalen dialog s civilno družbo in uporabniki infrastruktur visokozmogljivega računalništva. Stalna in dejanska udeležba uporabnikov, zlasti za izvajanje pristopa skupnega načrtovanja, ki je potreben za okrepitev uporabe – predvsem komercialnih aplikacij – v industriji, malih in srednjih podjetjih ter v inovativnih in zagonskih podjetjih lahko prinese visoko dodano vrednost in multiplikacijski učinek. Za prispevek uporabnikov bi si bilo treba dejavno prizadevati v okviru rednega postopka posvetovanja s končnimi uporabniki iz javnega in zasebnega sektorja. V ta namen bi moral upravni odbor ustanoviti delovno skupino za uporabnike (v nadaljnjem besedilu: forum uporabnikov), ki bi pomagala pri opredeljevanju zahtev javnih in zasebnih uporabnikov na področju večje kakovosti storitev, uporabnosti, zaupanja in varnosti. Forum uporabnikov bi moral v razvoj programske opreme vključiti predstavnike civilne družbe, industrijskih in javnih uporabnikov, socialnih partnerjev Unije, MSP in neodvisnih evropskih akterjev v vrednostni verigi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(47a)

Ker so superračunalniki usmerjeni v povpraševanje in na uporabnike, bi moralo Skupno podjetje ohranjati stalen dialog s civilno družbo in uporabniki infrastruktur visokozmogljivega računalništva. Stalna in dejanska udeležba uporabnikov, zlasti za izvajanje pristopa skupnega načrtovanja, ki je potreben za okrepitev uporabe – predvsem komercialnih aplikacij – v industriji, malih in srednjih podjetjih ter v inovativnih in zagonskih podjetjih lahko prinese visoko dodano vrednost in multiplikacijski učinek. Za prispevek uporabnikov bi si bilo treba dejavno prizadevati v okviru rednega postopka posvetovanja s končnimi uporabniki iz javnega in zasebnega sektorja. V ta namen bi moral upravni odbor ustanoviti delovno skupino za uporabnike (v nadaljnjem besedilu: forum uporabnikov), ki bi pomagala pri opredeljevanju zahtev javnih in zasebnih uporabnikov na področju večje kakovosti storitev, uporabnosti, zaupanja in varnosti. Forum uporabnikov bi moral v razvoj programske opreme vključiti predstavnike civilne družbe, industrijskih in javnih uporabnikov, socialnih partnerjev Unije, MSP in neodvisnih evropskih akterjev v vrednostni verigi.

Predlog spremembe 39

Predlog uredbe

Uvodna izjava 49

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (49) | Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ustreznimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Pravila, ki se uporabljajo za začetek postopka javnega naročanja Skupnega podjetja, bi se morala določiti v njegovih finančnih pravilih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(49)

Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in ustreznimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Pravila, ki se uporabljajo za začetek postopka javnega naročanja Skupnega podjetja, bi se morala določiti v njegovih finančnih pravilih.

| (49) | Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in
  upravne poenostavitve in z
  ustreznimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Pravila, ki se uporabljajo za začetek postopka javnega naročanja Skupnega podjetja, bi se morala določiti v njegovih finančnih pravilih. |
| --- | --- |

(49)

Finančni prispevek Unije bi bilo treba upravljati v skladu z načelom dobrega finančnega poslovodenja in
  upravne poenostavitve in z
  ustreznimi pravili o posrednem upravljanju iz Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046. Pravila, ki se uporabljajo za začetek postopka javnega naročanja Skupnega podjetja, bi se morala določiti v njegovih finančnih pravilih.

Predlog spremembe 40

Predlog uredbe

Uvodna izjava 50

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (50) | Skupno podjetje bi moralo za spodbujanje inovativnega in
  konkurenčnega
  ekosistema evropskega visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva priznane odličnosti ustrezno uporabljati
  instrument
  javnega naročanja in nepovratnih sredstev, vključno s skupnim javnim naročanjem, predkomercialnim javnim naročanjem in javnim naročanjem inovativnih rešitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(50)

Skupno podjetje bi moralo za spodbujanje inovativnega in
  konkurenčnega
  ekosistema evropskega visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva priznane odličnosti ustrezno uporabljati
  instrument
  javnega naročanja in nepovratnih sredstev, vključno s skupnim javnim naročanjem, predkomercialnim javnim naročanjem in javnim naročanjem inovativnih rešitev.

| (50) | Skupno podjetje bi moralo za spodbujanje inovativnega
  , konkurenčnega
  in
  odpornega
  ekosistema evropskega visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva priznane odličnosti
  , razširjenega po vsej Uniji,
  ustrezno uporabljati
  instrumente
  javnega naročanja in nepovratnih sredstev, vključno s skupnim javnim naročanjem, predkomercialnim javnim naročanjem in javnim naročanjem inovativnih rešitev.
  Z uporabo teh instrumentov javnega naročanja in nepovratnih sredstev bi bilo treba olajšati vključevanje malih in srednjih podjetij, mikropodjetij in zagonskih podjetij ter njihovih grozdov. Skupno podjetje bo upoštevalo možnost nadgradnje obstoječih zmogljivosti, da bi zagotovili najsodobnejše tehnologije in vrhunski ekosistem pri tehnologijah in aplikacijah visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva. |
| --- | --- |

(50)

Skupno podjetje bi moralo za spodbujanje inovativnega
  , konkurenčnega
  in
  odpornega
  ekosistema evropskega visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva priznane odličnosti
  , razširjenega po vsej Uniji,
  ustrezno uporabljati
  instrumente
  javnega naročanja in nepovratnih sredstev, vključno s skupnim javnim naročanjem, predkomercialnim javnim naročanjem in javnim naročanjem inovativnih rešitev.
  Z uporabo teh instrumentov javnega naročanja in nepovratnih sredstev bi bilo treba olajšati vključevanje malih in srednjih podjetij, mikropodjetij in zagonskih podjetij ter njihovih grozdov. Skupno podjetje bo upoštevalo možnost nadgradnje obstoječih zmogljivosti, da bi zagotovili najsodobnejše tehnologije in vrhunski ekosistem pri tehnologijah in aplikacijah visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva.

Predlog spremembe 41

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (53) | Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje, bi moralo biti v skladu z Uredbo (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje na podlagi ustreznih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati dosledno uporabo navedenih pravil. Da bi sodelujoče države zagotovile ustrezno sofinanciranje posrednih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa, bi si morale prizadevati za prispevanje zneska, ki bi bil vsaj enak povračilu Skupnega podjetja za upravičene stroške, ki nastanejo upravičencem ukrepov. V ta namen bi
  bilo treba
  v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa temu ustrezno določiti najvišje stopnje financiranja, navedene v letnem delovnem programu Skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(53)

Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje, bi moralo biti v skladu z Uredbo (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje na podlagi ustreznih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati dosledno uporabo navedenih pravil. Da bi sodelujoče države zagotovile ustrezno sofinanciranje posrednih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa, bi si morale prizadevati za prispevanje zneska, ki bi bil vsaj enak povračilu Skupnega podjetja za upravičene stroške, ki nastanejo upravičencem ukrepov. V ta namen bi
  bilo treba
  v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa temu ustrezno določiti najvišje stopnje financiranja, navedene v letnem delovnem programu Skupnega podjetja.

| (53) | Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje, bi moralo biti v skladu z Uredbo (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje na podlagi ustreznih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati dosledno uporabo navedenih pravil. Da bi sodelujoče države zagotovile ustrezno sofinanciranje posrednih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa, bi si morale prizadevati za prispevanje zneska, ki bi bil vsaj enak povračilu Skupnega podjetja za upravičene stroške, ki nastanejo upravičencem ukrepov. V ta namen bi
  moral upravni odbor
  v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa temu ustrezno določiti najvišje stopnje financiranja, navedene v letnem delovnem programu Skupnega podjetja. |
| --- | --- |

(53)

Sodelovanje v posrednih ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje, bi moralo biti v skladu z Uredbo (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. Poleg tega bi moralo Skupno podjetje na podlagi ustreznih ukrepov, ki jih sprejme Komisija, zagotavljati dosledno uporabo navedenih pravil. Da bi sodelujoče države zagotovile ustrezno sofinanciranje posrednih ukrepov v skladu z Uredbo (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa, bi si morale prizadevati za prispevanje zneska, ki bi bil vsaj enak povračilu Skupnega podjetja za upravičene stroške, ki nastanejo upravičencem ukrepov. V ta namen bi
  moral upravni odbor
  v skladu s členom 30 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa temu ustrezno določiti najvišje stopnje financiranja, navedene v letnem delovnem programu Skupnega podjetja.

Predlog spremembe 42

Predlog uredbe

Uvodna izjava 53 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (53a) | Da se zagotovi ustrezno ravnovesje sodelovanja deležnikov pri ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje, je treba omogočiti diferencirane stopnje povračila, zlasti za mala in srednja podjetja, zagonska podjetja in neprofitne pravne subjekte. Uporaba diferenciranih stopenj ne bi smela povečati upravne zapletenosti projektov, izvesti pa bi jo bilo treba na čim bolj preprost in učinkovit način. Stopnje povračila se morajo navesti v delovnem programu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(53a)

Da se zagotovi ustrezno ravnovesje sodelovanja deležnikov pri ukrepih, ki jih financira Skupno podjetje, je treba omogočiti diferencirane stopnje povračila, zlasti za mala in srednja podjetja, zagonska podjetja in neprofitne pravne subjekte. Uporaba diferenciranih stopenj ne bi smela povečati upravne zapletenosti projektov, izvesti pa bi jo bilo treba na čim bolj preprost in učinkovit način. Stopnje povračila se morajo navesti v delovnem programu.

Predlog spremembe 43

Predlog uredbe

Uvodna izjava 56

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (56) | Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov varovati s sorazmernimi ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z uporabo upravnih in denarnih kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(56)

Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov varovati s sorazmernimi ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z uporabo upravnih in denarnih kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046.

| (56) | Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov varovati s sorazmernimi
  in preprostimi
  ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z uporabo upravnih in denarnih kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(56)

Finančne interese Unije in drugih članov Skupnega podjetja bi bilo treba v celotnem ciklu odhodkov varovati s sorazmernimi
  in preprostimi
  ukrepi, vključno s preprečevanjem, odkrivanjem in preiskovanjem nepravilnosti, povračilom izgubljenih, neupravičeno izplačanih ali nepravilno porabljenih sredstev ter po potrebi z uporabo upravnih in denarnih kazni v skladu z Uredbo (EU, Euratom) 2018/1046.

Predlog spremembe 44

Predlog uredbe

Uvodna izjava 57

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (57) | Skupno podjetje bi moralo delovati odprto in pregledno ter pravočasno zagotavljati vse ustrezne informacije ter spodbujati svoje dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja bi bilo treba objaviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(57)

Skupno podjetje bi moralo delovati odprto in pregledno ter pravočasno zagotavljati vse ustrezne informacije ter spodbujati svoje dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja bi bilo treba objaviti.

| (57) | Skupno podjetje bi moralo delovati
  preprosto, prožno,
  odprto in pregledno ter pravočasno zagotavljati vse ustrezne informacije ter spodbujati svoje dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja bi bilo treba objaviti. |
| --- | --- |

(57)

Skupno podjetje bi moralo delovati
  preprosto, prožno,
  odprto in pregledno ter pravočasno zagotavljati vse ustrezne informacije ter spodbujati svoje dejavnosti, vključno z dejavnostmi obveščanja in razširjanja informacij širši javnosti. Poslovnik organov Skupnega podjetja bi bilo treba objaviti.

Predlog spremembe 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 58

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (58) | Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(58)

Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme. Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju.

| (58) | Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme
  , zlasti za Skupno podjetje in njegove upravičence
  . Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju.
  Skupno podjetje bi moralo zagotoviti ugoden okvir za podporo sodelujočih držav. Da bi čim bolj povečali učinek posrednih ukrepov, bi bilo treba pri upravljanju finančnih prispevkov sodelujočih držav upoštevati posebnosti Skupnega podjetja s tristranskim modelom. |
| --- | --- |

(58)

Zaradi poenostavitve bi bilo treba za vse strani zmanjšati upravno breme
  , zlasti za Skupno podjetje in njegove upravičence
  . Izogibati bi se bilo treba dvojnim revizijam ter nesorazmernemu dokumentiranju in poročanju.
  Skupno podjetje bi moralo zagotoviti ugoden okvir za podporo sodelujočih držav. Da bi čim bolj povečali učinek posrednih ukrepov, bi bilo treba pri upravljanju finančnih prispevkov sodelujočih držav upoštevati posebnosti Skupnega podjetja s tristranskim modelom.

Predlog spremembe 46

Predlog uredbe

Uvodna izjava 61

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (61) | Notranji revizor Komisije bi moral imeti v zvezi s Skupnim podjetjem enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(61)

Notranji revizor Komisije bi moral imeti v zvezi s Skupnim podjetjem enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo.

| (61) | Notranji revizor Komisije bi moral imeti v zvezi s Skupnim podjetjem enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo
  , pri tem pa bi se moral izogibati povečanju upravnega bremena za Skupno podjetje ali njegove upravičence
  . |
| --- | --- |

(61)

Notranji revizor Komisije bi moral imeti v zvezi s Skupnim podjetjem enaka pooblastila, kot jih ima v zvezi s Komisijo
  , pri tem pa bi se moral izogibati povečanju upravnega bremena za Skupno podjetje ali njegove upravičence
  .

Predlog spremembe 47

Predlog uredbe

Uvodna izjava 62

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (62) | Komisiji, Skupnemu podjetju, Računskemu sodišču, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT) bi bilo treba za izvajanje revizij in preiskav v zvezi z nepovratnimi sredstvi, pogodbami in sporazumi, ki jih podpiše Skupno podjetje, zagotoviti dostop do vseh potrebnih informacij in prostorov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(62)

Komisiji, Skupnemu podjetju, Računskemu sodišču, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT) bi bilo treba za izvajanje revizij in preiskav v zvezi z nepovratnimi sredstvi, pogodbami in sporazumi, ki jih podpiše Skupno podjetje, zagotoviti dostop do vseh potrebnih informacij in prostorov.

| (62) | Komisiji, Skupnemu podjetju, Računskemu sodišču, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT) bi bilo treba za izvajanje revizij in preiskav v zvezi z nepovratnimi sredstvi, pogodbami in sporazumi, ki jih podpiše Skupno podjetje, zagotoviti dostop do vseh potrebnih informacij in prostorov
  , hkrati pa si prizadevati za čim večje upravne poenostavitve za upravičence in za zmanjšanje njihovega upravnega bremena
  . |
| --- | --- |

(62)

Komisiji, Skupnemu podjetju, Računskemu sodišču, Evropskemu uradu za boj proti goljufijam (OLAF) in Evropskemu javnemu tožilstvu (EJT) bi bilo treba za izvajanje revizij in preiskav v zvezi z nepovratnimi sredstvi, pogodbami in sporazumi, ki jih podpiše Skupno podjetje, zagotoviti dostop do vseh potrebnih informacij in prostorov
  , hkrati pa si prizadevati za čim večje upravne poenostavitve za upravičence in za zmanjšanje njihovega upravnega bremena
  .

Predlog spremembe 48

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (2) | „čas dostopa“ pomeni čas uporabe superračunalnika, ki se da na voljo uporabniku ali skupini uporabnikov za izvajanje njihovih računalniških programov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(2)

„čas dostopa“ pomeni čas uporabe superračunalnika, ki se da na voljo uporabniku ali skupini uporabnikov za izvajanje njihovih računalniških programov;

| (2) | „čas dostopa“ pomeni čas uporabe superračunalnika, ki se
  s preglednim in odprtim postopkom
  da na voljo uporabniku ali skupini uporabnikov za izvajanje njihovih računalniških programov; |
| --- | --- |

(2)

„čas dostopa“ pomeni čas uporabe superračunalnika, ki se
  s preglednim in odprtim postopkom
  da na voljo uporabniku ali skupini uporabnikov za izvajanje njihovih računalniških programov;

Predlog spremembe 49

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (4) | „center odličnosti“ v visokozmogljivostnem računalništvu pomeni pobudo za spodbujanje uporabe prihodnjih izjemno visokih računalniških zmogljivosti, ki uporabniškim skupnostim v sodelovanju z drugimi deležniki visokozmogljivostnega računalništva omogoča razširitev obstoječih vzporednih kod na zmogljivosti na eksaravni in zmogljivosti v izjemnem obsegu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(4)

„center odličnosti“ v visokozmogljivostnem računalništvu pomeni pobudo za spodbujanje uporabe prihodnjih izjemno visokih računalniških zmogljivosti, ki uporabniškim skupnostim v sodelovanju z drugimi deležniki visokozmogljivostnega računalništva omogoča razširitev obstoječih vzporednih kod na zmogljivosti na eksaravni in zmogljivosti v izjemnem obsegu;

| (4) | „center odličnosti“ v visokozmogljivostnem računalništvu pomeni
  skupno
  pobudo
  , izbrano na podlagi odprtega, preglednega in konkurenčnega razpisa za zbiranje predlogov,
  za spodbujanje uporabe prihodnjih izjemno visokih računalniških zmogljivosti, ki uporabniškim skupnostim v sodelovanju z drugimi deležniki visokozmogljivostnega računalništva omogoča razširitev obstoječih vzporednih kod na zmogljivosti na eksaravni in zmogljivosti v izjemnem obsegu; |
| --- | --- |

(4)

„center odličnosti“ v visokozmogljivostnem računalništvu pomeni
  skupno
  pobudo
  , izbrano na podlagi odprtega, preglednega in konkurenčnega razpisa za zbiranje predlogov,
  za spodbujanje uporabe prihodnjih izjemno visokih računalniških zmogljivosti, ki uporabniškim skupnostim v sodelovanju z drugimi deležniki visokozmogljivostnega računalništva omogoča razširitev obstoječih vzporednih kod na zmogljivosti na eksaravni in zmogljivosti v izjemnem obsegu;

Predlog spremembe 50

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (5) | „sooblikovanje“ je skupni pristop med dobavitelji tehnologije in uporabniki, ki sodelujejo v ponavljajočem se postopku načrtovanja za razvoj novih tehnologij, aplikacij in
  sistemov
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(5)

„sooblikovanje“ je skupni pristop med dobavitelji tehnologije in uporabniki, ki sodelujejo v ponavljajočem se postopku načrtovanja za razvoj novih tehnologij, aplikacij in
  sistemov
  ;

| (5) | „sooblikovanje“ je skupni pristop med dobavitelji tehnologije in uporabniki, ki sodelujejo v ponavljajočem se postopku načrtovanja za razvoj novih tehnologij, aplikacij
  , sistemov, storitev, spretnosti
  in
  kompetenc
  ; |
| --- | --- |

(5)

„sooblikovanje“ je skupni pristop med dobavitelji tehnologije in uporabniki, ki sodelujejo v ponavljajočem se postopku načrtovanja za razvoj novih tehnologij, aplikacij
  , sistemov, storitev, spretnosti
  in
  kompetenc
  ;

Predlog spremembe 51

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (6) | „strokovni
  center“
  v visokozmogljivostnem računalništvu pomeni pravni subjekt s sedežem v sodelujoči državi, ki uporabnikom iz industrije,
  vključno z MSP
  , iz akademskih krogov in javnih uprav na zahtevo zagotavlja dostop do superračunalnikov in najnovejših tehnologij, orodij, aplikacij in storitev visokozmogljivostnega računalništva, ponuja pa tudi strokovno znanje, spretnosti, usposabljanje, mreženje in ozaveščanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(6)

„strokovni
  center“
  v visokozmogljivostnem računalništvu pomeni pravni subjekt s sedežem v sodelujoči državi, ki uporabnikom iz industrije,
  vključno z MSP
  , iz akademskih krogov in javnih uprav na zahtevo zagotavlja dostop do superračunalnikov in najnovejših tehnologij, orodij, aplikacij in storitev visokozmogljivostnega računalništva, ponuja pa tudi strokovno znanje, spretnosti, usposabljanje, mreženje in ozaveščanje;

| (6) | „strokovni
  center Unije“
  v visokozmogljivostnem računalništvu pomeni pravni subjekt
  Unije, izbran na podlagi odprtega in preglednega postopka,
  s sedežem v sodelujoči državi, ki uporabnikom iz industrije,
  zlasti malim in srednjim podjetjem in zagonskim podjetjem
  , iz akademskih krogov in javnih uprav na zahtevo zagotavlja dostop do superračunalnikov in najnovejših tehnologij, orodij, aplikacij in storitev visokozmogljivostnega računalništva, ponuja pa tudi strokovno znanje, spretnosti, usposabljanje, mreženje in ozaveščanje; |
| --- | --- |

(6)

„strokovni
  center Unije“
  v visokozmogljivostnem računalništvu pomeni pravni subjekt
  Unije, izbran na podlagi odprtega in preglednega postopka,
  s sedežem v sodelujoči državi, ki uporabnikom iz industrije,
  zlasti malim in srednjim podjetjem in zagonskim podjetjem
  , iz akademskih krogov in javnih uprav na zahtevo zagotavlja dostop do superračunalnikov in najnovejših tehnologij, orodij, aplikacij in storitev visokozmogljivostnega računalništva, ponuja pa tudi strokovno znanje, spretnosti, usposabljanje, mreženje in ozaveščanje;

Predlog spremembe 52

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (16) | „industrijski superračunalnik“ pomeni superračunalnik, posebej zasnovan v skladu z zahtevami glede varnosti, zaupnosti in celovitosti podatkov za industrijske uporabnike, ki so zahtevnejši od znanstvenih uporabnikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(16)

„industrijski superračunalnik“ pomeni superračunalnik, posebej zasnovan v skladu z zahtevami glede varnosti, zaupnosti in celovitosti podatkov za industrijske uporabnike, ki so zahtevnejši od znanstvenih uporabnikov;

| (16) | „industrijski superračunalnik“ pomeni
  vsaj
  superračunalnik
  srednjega razreda
  , posebej zasnovan v skladu z zahtevami glede varnosti, zaupnosti in celovitosti podatkov za industrijske uporabnike, ki so zahtevnejši od znanstvenih uporabnikov; |
| --- | --- |

(16)

„industrijski superračunalnik“ pomeni
  vsaj
  superračunalnik
  srednjega razreda
  , posebej zasnovan v skladu z zahtevami glede varnosti, zaupnosti in celovitosti podatkov za industrijske uporabnike, ki so zahtevnejši od znanstvenih uporabnikov;

Predlog spremembe 53

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (19a) | „večletni strateški program“ pomeni dokument, ki določa strategijo in načrte za doseganje ciljev Skupnega podjetja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(19a)

Predlog spremembe 54

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 1 – točka 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (20) | „nacionalni strokovni center za visokozmogljivostno računalništvo“ pomeni pravni subjekt s sedežem v sodelujoči državi, ki je država članica, pridružen nacionalnemu centru na področju superračunalništva te države članice, ki uporabnikom iz industrije,
  vključno z MSP
  , ter akademskih krogov in javnih uprav na zahtevo zagotavlja dostop do superračunalnikov in najnovejših tehnologij, orodij, aplikacij in storitev visokozmogljivostnega računalništva, ponuja pa tudi strokovno znanje, spretnosti, usposabljanje, mreženje in ozaveščanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(20)

„nacionalni strokovni center za visokozmogljivostno računalništvo“ pomeni pravni subjekt s sedežem v sodelujoči državi, ki je država članica, pridružen nacionalnemu centru na področju superračunalništva te države članice, ki uporabnikom iz industrije,
  vključno z MSP
  , ter akademskih krogov in javnih uprav na zahtevo zagotavlja dostop do superračunalnikov in najnovejših tehnologij, orodij, aplikacij in storitev visokozmogljivostnega računalništva, ponuja pa tudi strokovno znanje, spretnosti, usposabljanje, mreženje in ozaveščanje;

| (20) | „nacionalni strokovni center za visokozmogljivostno računalništvo“ pomeni pravni subjekt
  ali konzorcij pravnih subjektov, izbranih na podlagi odprtega in preglednega postopka,
  s sedežem v sodelujoči državi, ki je država članica, pridružen nacionalnemu centru na področju superračunalništva te države članice, ki uporabnikom iz industrije,
  zlasti malim in srednjim ter zagonskim podjetjem
  , ter akademskih krogov in javnih uprav na zahtevo zagotavlja dostop do superračunalnikov in najnovejših tehnologij, orodij, aplikacij in storitev visokozmogljivostnega računalništva, ponuja pa tudi strokovno znanje, spretnosti, usposabljanje, mreženje in ozaveščanje; |
| --- | --- |

(20)

„nacionalni strokovni center za visokozmogljivostno računalništvo“ pomeni pravni subjekt
  ali konzorcij pravnih subjektov, izbranih na podlagi odprtega in preglednega postopka,
  s sedežem v sodelujoči državi, ki je država članica, pridružen nacionalnemu centru na področju superračunalništva te države članice, ki uporabnikom iz industrije,
  zlasti malim in srednjim ter zagonskim podjetjem
  , ter akademskih krogov in javnih uprav na zahtevo zagotavlja dostop do superračunalnikov in najnovejših tehnologij, orodij, aplikacij in storitev visokozmogljivostnega računalništva, ponuja pa tudi strokovno znanje, spretnosti, usposabljanje, mreženje in ozaveščanje;

Predlog spremembe 55

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (1)   Poslanstvo Skupnega podjetja bo v Uniji razvijati, vzpostavljati, razširjati in ohranjati ekosistem vrhunske združene, varne in hiperpovezane infrastrukture superračunalništva, kvantnega računalništva, storitev in podatkov; podpreti
  proizvodnjo
  inovativnih in konkurenčnih superračunalniških sistemov na podlagi dobavne verige, ki bo zagotovila sestavne dele, tehnologije in znanje, s katerimi se bo omejilo tveganje motenj, ter razvoj širokega nabora aplikacij, optimiziranih za te sisteme; in razširiti uporabo te superračunalniške infrastrukture na veliko število javnih in zasebnih uporabnikov ter podpreti razvoj
  ključnih znanj
  in
  spretnosti
  za evropsko znanost in industrijo. | (1)   Poslanstvo Skupnega podjetja bo v Uniji razvijati, vzpostavljati, razširjati in ohranjati ekosistem vrhunske združene, varne in hiperpovezane infrastrukture superračunalništva, kvantnega računalništva, storitev in podatkov
  ter s tem prispevati k doseganju vodilnega položaja Unije v svetu na znanstvenem in digitalnem področju in v industriji
  ; podpreti
  razvoj, uvedbo in delovanje, po možnosti v Uniji,
  inovativnih in konkurenčnih superračunalniških sistemov na podlagi dobavne verige, ki bo zagotovila
  kritične surovine in najsodobnejše
  sestavne dele, tehnologije in znanje, s katerimi se bo omejilo tveganje motenj, ter razvoj širokega nabora aplikacij, optimiziranih za te sisteme
  na podlagi načel zaupanja, odprtosti, varnosti, interoperabilnosti in prenosljivosti
  ; in razširiti uporabo te superračunalniške infrastrukture na veliko število javnih in zasebnih uporabnikov
  v Uniji, s posebnim poudarkom na malih in srednjih ter zagonskih podjetjih, tudi tistih v fazi raziskav in razvoja,
  ter podpreti razvoj
  naprednih digitalnih spretnosti, kompetenc
  in
  znanj
  za evropsko
  družbo,
  znanost in industrijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(1)   Poslanstvo Skupnega podjetja bo v Uniji razvijati, vzpostavljati, razširjati in ohranjati ekosistem vrhunske združene, varne in hiperpovezane infrastrukture superračunalništva, kvantnega računalništva, storitev in podatkov; podpreti
  proizvodnjo
  inovativnih in konkurenčnih superračunalniških sistemov na podlagi dobavne verige, ki bo zagotovila sestavne dele, tehnologije in znanje, s katerimi se bo omejilo tveganje motenj, ter razvoj širokega nabora aplikacij, optimiziranih za te sisteme; in razširiti uporabo te superračunalniške infrastrukture na veliko število javnih in zasebnih uporabnikov ter podpreti razvoj
  ključnih znanj
  in
  spretnosti
  za evropsko znanost in industrijo.

(1)   Poslanstvo Skupnega podjetja bo v Uniji razvijati, vzpostavljati, razširjati in ohranjati ekosistem vrhunske združene, varne in hiperpovezane infrastrukture superračunalništva, kvantnega računalništva, storitev in podatkov
  ter s tem prispevati k doseganju vodilnega položaja Unije v svetu na znanstvenem in digitalnem področju in v industriji
  ; podpreti
  razvoj, uvedbo in delovanje, po možnosti v Uniji,
  inovativnih in konkurenčnih superračunalniških sistemov na podlagi dobavne verige, ki bo zagotovila
  kritične surovine in najsodobnejše
  sestavne dele, tehnologije in znanje, s katerimi se bo omejilo tveganje motenj, ter razvoj širokega nabora aplikacij, optimiziranih za te sisteme
  na podlagi načel zaupanja, odprtosti, varnosti, interoperabilnosti in prenosljivosti
  ; in razširiti uporabo te superračunalniške infrastrukture na veliko število javnih in zasebnih uporabnikov
  v Uniji, s posebnim poudarkom na malih in srednjih ter zagonskih podjetjih, tudi tistih v fazi raziskav in razvoja,
  ter podpreti razvoj
  naprednih digitalnih spretnosti, kompetenc
  in
  znanj
  za evropsko
  družbo,
  znanost in industrijo.

Predlog spremembe 56

Predlog spremembe 56

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

Člen 3 – odstavek 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa in zlasti člena 3 te uredbe, katere cilji so zagotavljati znanstveni, gospodarski, okoljski, tehnološki in družbeni vpliv z naložbami Unije v raziskave in inovacije, da bi se okrepila znanstvena in tehnološka podlaga Unije, izpolnile strateške prednostne naloge Unije, prispevalo k uresničevanju ciljev in politik EU ter spopadanju z globalnimi izzivi
  , vključno s cilji
  trajnostnega razvoja, ob upoštevanju načel Agende 2030 in Pariškega sporazuma; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(a)

prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa in zlasti člena 3 te uredbe, katere cilji so zagotavljati znanstveni, gospodarski, okoljski, tehnološki in družbeni vpliv z naložbami Unije v raziskave in inovacije, da bi se okrepila znanstvena in tehnološka podlaga Unije, izpolnile strateške prednostne naloge Unije, prispevalo k uresničevanju ciljev in politik EU ter spopadanju z globalnimi izzivi
  , vključno s cilji
  trajnostnega razvoja, ob upoštevanju načel Agende 2030 in Pariškega sporazuma;

, vključno s cilji

| (a) | prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa in zlasti člena 3 te uredbe, katere cilji so zagotavljati znanstveni, gospodarski, okoljski, tehnološki in družbeni vpliv z naložbami Unije v raziskave in inovacije, da bi se okrepila znanstvena in tehnološka podlaga Unije, izpolnile strateške prednostne naloge Unije, prispevalo k uresničevanju ciljev in politik EU
  , vključno s tistimi, ki so povezani z evropskim zelenim dogovorom, evropskim načrtom za okrevanje, evropsko strategijo za podatke
  ter
  strategijami za digitalizacijo, mala in srednja podjetja in industrijo ter doseganje strateške avtonomije Evrope ob ohranjanju odprtega gospodarstva, pospeševanju družbenega, ekološkega in gospodarskega prehoda in
  spopadanju z globalnimi izzivi
  ter obravnavanju ciljev
  trajnostnega razvoja, ob upoštevanju načel Agende 2030 in Pariškega sporazuma; |
| --- | --- |

(a)

prispevati k izvajanju Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa in zlasti člena 3 te uredbe, katere cilji so zagotavljati znanstveni, gospodarski, okoljski, tehnološki in družbeni vpliv z naložbami Unije v raziskave in inovacije, da bi se okrepila znanstvena in tehnološka podlaga Unije, izpolnile strateške prednostne naloge Unije, prispevalo k uresničevanju ciljev in politik EU
  , vključno s tistimi, ki so povezani z evropskim zelenim dogovorom, evropskim načrtom za okrevanje, evropsko strategijo za podatke
  ter
  strategijami za digitalizacijo, mala in srednja podjetja in industrijo ter doseganje strateške avtonomije Evrope ob ohranjanju odprtega gospodarstva, pospeševanju družbenega, ekološkega in gospodarskega prehoda in
  spopadanju z globalnimi izzivi
  ter obravnavanju ciljev
  trajnostnega razvoja, ob upoštevanju načel Agende 2030 in Pariškega sporazuma;

, vključno s tistimi, ki so povezani z evropskim zelenim dogovorom, evropskim načrtom za okrevanje, evropsko strategijo za podatke

strategijami za digitalizacijo, mala in srednja podjetja in industrijo ter doseganje strateške avtonomije Evrope ob ohranjanju odprtega gospodarstva, pospeševanju družbenega, ekološkega in gospodarskega prehoda in

ter obravnavanju ciljev

Predlog spremembe 57

Predlog spremembe 57

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

Člen 3 – odstavek 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | razviti tesno sodelovanje in zagotoviti usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi, tudi prek skupnih razpisov, ter hkrati iskati sinergije z zadevnimi dejavnostmi in programi na ravni Unije ter nacionalni in
  regionalni
  ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvajanje inovativnih rešitev, izobraževanje in regionalni razvoj, kjer je to primerno; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(b)

razviti tesno sodelovanje in zagotoviti usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi, tudi prek skupnih razpisov, ter hkrati iskati sinergije z zadevnimi dejavnostmi in programi na ravni Unije ter nacionalni in
  regionalni
  ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvajanje inovativnih rešitev, izobraževanje in regionalni razvoj, kjer je to primerno;

regionalni

| (b) | razviti tesno sodelovanje in zagotoviti
  sinergije in
  usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi, tudi prek skupnih razpisov, ter hkrati iskati
  zaporedne, vzporedne in celostne
  sinergije z zadevnimi dejavnostmi in programi na ravni Unije ter nacionalni
  , regionalni
  in
  lokalni
  ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvajanje inovativnih rešitev
  , platforme za modeliranje
  , izobraževanje in regionalni razvoj, kjer je to primerno; |
| --- | --- |

(b)

razviti tesno sodelovanje in zagotoviti
  sinergije in
  usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi, tudi prek skupnih razpisov, ter hkrati iskati
  zaporedne, vzporedne in celostne
  sinergije z zadevnimi dejavnostmi in programi na ravni Unije ter nacionalni
  , regionalni
  in
  lokalni
  ravni, zlasti s tistimi, ki podpirajo uvajanje inovativnih rešitev
  , platforme za modeliranje
  , izobraževanje in regionalni razvoj, kjer je to primerno;

sinergije in

zaporedne, vzporedne in celostne

, regionalni

lokalni

, platforme za modeliranje

Predlog spremembe 58

Predlog spremembe 58

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka c

Člen 3 – odstavek 2 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | v Uniji razvijati, vzpostavljati, razširjati in ohranjati vrhunsko integrirano in hiperpovezano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo, usmerjeno v povpraševanje in potrebe uporabnikov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(c)

v Uniji razvijati, vzpostavljati, razširjati in ohranjati vrhunsko integrirano in hiperpovezano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo, usmerjeno v povpraševanje in potrebe uporabnikov;

| (c) | v Uniji razvijati, vzpostavljati, razširjati in ohranjati vrhunsko integrirano in hiperpovezano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo, usmerjeno v povpraševanje in potrebe uporabnikov
  , ki pomaga krepiti strateško avtonomijo Unije
  ; |
| --- | --- |

(c)

v Uniji razvijati, vzpostavljati, razširjati in ohranjati vrhunsko integrirano in hiperpovezano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo, usmerjeno v povpraševanje in potrebe uporabnikov
  , ki pomaga krepiti strateško avtonomijo Unije
  ;

, ki pomaga krepiti strateško avtonomijo Unije

Predlog spremembe 59

Predlog spremembe 59

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka d

Člen 3 – odstavek 2 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | združiti hiperpovezano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo ter jo povezati z evropskimi podatkovnimi prostori in ekosistemom v oblaku za zagotavljanje računalniških in podatkovnih storitev širokemu krogu javnih in zasebnih uporabnikov v Evropi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(d)

združiti hiperpovezano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo ter jo povezati z evropskimi podatkovnimi prostori in ekosistemom v oblaku za zagotavljanje računalniških in podatkovnih storitev širokemu krogu javnih in zasebnih uporabnikov v Evropi;

| (d) | združiti hiperpovezano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo
  , prek visokokakovostne omrežne infrastrukture v vseh državah članicah,
  ter jo povezati z evropskimi podatkovnimi prostori
  , predvsem z evropskim zdravstvenim podatkovnim prostorom, da bi zagotovili razpoložljivost velikih, visokokakovostnih zbirk zdravstvenih podatkov,
  in ekosistemom v oblaku za zagotavljanje računalniških in podatkovnih storitev širokemu krogu javnih in zasebnih uporabnikov v Evropi
  po načelih zaupanja, odprtosti, varnosti, interoperabilnosti in prenosljivosti
  ; |
| --- | --- |

(d)

združiti hiperpovezano superračunalniško in podatkovno infrastrukturo
  , prek visokokakovostne omrežne infrastrukture v vseh državah članicah,
  ter jo povezati z evropskimi podatkovnimi prostori
  , predvsem z evropskim zdravstvenim podatkovnim prostorom, da bi zagotovili razpoložljivost velikih, visokokakovostnih zbirk zdravstvenih podatkov,
  in ekosistemom v oblaku za zagotavljanje računalniških in podatkovnih storitev širokemu krogu javnih in zasebnih uporabnikov v Evropi
  po načelih zaupanja, odprtosti, varnosti, interoperabilnosti in prenosljivosti
  ;

, prek visokokakovostne omrežne infrastrukture v vseh državah članicah,

, predvsem z evropskim zdravstvenim podatkovnim prostorom, da bi zagotovili razpoložljivost velikih, visokokakovostnih zbirk zdravstvenih podatkov,

po načelih zaupanja, odprtosti, varnosti, interoperabilnosti in prenosljivosti

Predlog spremembe 60

Predlog spremembe 60

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka d a (novo)

Člen 3 – odstavek 2 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (da) | spodbuja znanstveno odličnost ter podpira uvajanje in sistematično uporabo rezultatov raziskav in inovacij, pridobljenih v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(da)

(da)

spodbuja znanstveno odličnost ter podpira uvajanje in sistematično uporabo rezultatov raziskav in inovacij, pridobljenih v Uniji;

spodbuja znanstveno odličnost ter podpira uvajanje in sistematično uporabo rezultatov raziskav in inovacij, pridobljenih v Uniji;

Predlog spremembe 61

Predlog spremembe 61

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka e

Člen 3 – odstavek 2 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (e) | nadalje razvijati in podpirati visoko konkurenčen in inovativen superračunalniški in podatkovni ekosistem v Evropi, ki prispeva k 
  stalni
  in
  tehnološki
  avtonomiji Unije v digitalnem
  gospodarstvu
  ,
  imeti zmožnost
  samostojno razvijati računalniške tehnologije in arhitekture ter izvesti njihovo integracijo v vodilne računalniške sisteme in napredne aplikacije, optimizirane za te sisteme; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(e)

nadalje razvijati in podpirati visoko konkurenčen in inovativen superračunalniški in podatkovni ekosistem v Evropi, ki prispeva k 
  stalni
  in
  tehnološki
  avtonomiji Unije v digitalnem
  gospodarstvu
  ,
  imeti zmožnost
  samostojno razvijati računalniške tehnologije in arhitekture ter izvesti njihovo integracijo v vodilne računalniške sisteme in napredne aplikacije, optimizirane za te sisteme;

stalni

tehnološki

gospodarstvu

imeti zmožnost

| (e) | nadalje razvijati in podpirati visoko konkurenčen
  , socialen, trajnosten, energetsko učinkovit
  in inovativen
  , medsebojno povezan, interoperabilen in varen
  superračunalniški in podatkovni ekosistem v Evropi, ki prispeva k 
  znanstvenemu
  in
  tehnološkemu vodilnemu položaju in stalni strateški
  avtonomiji Unije v digitalnem
  prehodu ob zmanjševanju odvisnosti od tuje tehnologije, predvsem pri elementih kritične infrastrukture, ter ob hkratnem ohranjanju odprtega gospodarstva
  ,
  ki bo ohranilo vodilno vlogo na svetovni ravni na področju aplikacij visokozmogljivostnega računalništva in bo sposobno
  samostojno razvijati
  in imeti v lasti lastne vrhunske
  računalniške tehnologije in arhitekture ter izvesti njihovo integracijo v vodilne računalniške sisteme in napredne aplikacije, optimizirane za te sisteme; |
| --- | --- |

(e)

nadalje razvijati in podpirati visoko konkurenčen
  , socialen, trajnosten, energetsko učinkovit
  in inovativen
  , medsebojno povezan, interoperabilen in varen
  superračunalniški in podatkovni ekosistem v Evropi, ki prispeva k 
  znanstvenemu
  in
  tehnološkemu vodilnemu položaju in stalni strateški
  avtonomiji Unije v digitalnem
  prehodu ob zmanjševanju odvisnosti od tuje tehnologije, predvsem pri elementih kritične infrastrukture, ter ob hkratnem ohranjanju odprtega gospodarstva
  ,
  ki bo ohranilo vodilno vlogo na svetovni ravni na področju aplikacij visokozmogljivostnega računalništva in bo sposobno
  samostojno razvijati
  in imeti v lasti lastne vrhunske
  računalniške tehnologije in arhitekture ter izvesti njihovo integracijo v vodilne računalniške sisteme in napredne aplikacije, optimizirane za te sisteme;

, socialen, trajnosten, energetsko učinkovit

, medsebojno povezan, interoperabilen in varen

znanstvenemu

tehnološkemu vodilnemu položaju in stalni strateški

prehodu ob zmanjševanju odvisnosti od tuje tehnologije, predvsem pri elementih kritične infrastrukture, ter ob hkratnem ohranjanju odprtega gospodarstva

ki bo ohranilo vodilno vlogo na svetovni ravni na področju aplikacij visokozmogljivostnega računalništva in bo sposobno

in imeti v lasti lastne vrhunske

Predlog spremembe 62

Predlog spremembe 62

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2 – točka f

Člen 3 – odstavek 2 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (f) | razširiti
  uporabo superračunalniških storitev ter
  razvoj ključnih znanj in
  spretnosti,
  potrebnih za evropsko
  znanost in
  industrijo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(f)

razširiti
  uporabo superračunalniških storitev ter
  razvoj ključnih znanj in
  spretnosti,
  potrebnih za evropsko
  znanost in
  industrijo
  .

razširiti

razvoj ključnih znanj in

potrebnih za evropsko

industrijo

| (f) | spodbujati, omogočati in razširiti
  uporabo superračunalniških storitev
  v vseh sektorjih
  ter
  prispevati k razvoju naprednih digitalnih
  spretnosti,
  kompetenc in znanj, ki jih evropska
  znanost
  , družba, gospodarstvo, okolje
  in
  industrija potrebujejo za avtonomnost in vodilno vlogo na svetovni ravni, s poudarkom na krepitvi udeležbe žensk in deklet na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike z njihovim vključevanjem in zaposlovanjem na zadevnih področjih ter z zmanjševanjem razlik med spoloma v digitalnem sektorju
  . |
| --- | --- |

(f)

spodbujati, omogočati in razširiti
  uporabo superračunalniških storitev
  v vseh sektorjih
  ter
  prispevati k razvoju naprednih digitalnih
  spretnosti,
  kompetenc in znanj, ki jih evropska
  znanost
  , družba, gospodarstvo, okolje
  in
  industrija potrebujejo za avtonomnost in vodilno vlogo na svetovni ravni, s poudarkom na krepitvi udeležbe žensk in deklet na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike z njihovim vključevanjem in zaposlovanjem na zadevnih področjih ter z zmanjševanjem razlik med spoloma v digitalnem sektorju
  .

spodbujati, omogočati in razširiti

v vseh sektorjih

prispevati k razvoju naprednih digitalnih

kompetenc in znanj, ki jih evropska

, družba, gospodarstvo, okolje

industrija potrebujejo za avtonomnost in vodilno vlogo na svetovni ravni, s poudarkom na krepitvi udeležbe žensk in deklet na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike z njihovim vključevanjem in zaposlovanjem na zadevnih področjih ter z zmanjševanjem razlik med spoloma v digitalnem sektorju

Predlog spremembe 63

Predlog spremembe 63

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

Člen 3 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3)   Skupno podjetje prispeva k varovanju interesov Unije pri nakupu superračunalnikov in podpori razvoju tehnologij, sistemov in aplikacij visokozmogljivostnega računalništva. Omogoča pristop sooblikovanja za nakup vrhunskih superračunalnikov, hkrati pa varuje zanesljivost dobavne verige za kupljene tehnologije in sisteme. S podpiranjem razvoja tehnologij in aplikacij, pri čemer se krepi evropska dobavna veriga za tehnologije visokozmogljivostnega računalništva, in spodbujanjem njihove integracije v superračunalniške sisteme, ki obravnavajo številne družbene in industrijske potrebe, prispeva k 
  tehnološki
  avtonomiji Unije. | (3)   Skupno podjetje prispeva k varovanju interesov Unije pri nakupu superračunalnikov in podpori razvoju
  vrhunskih
  tehnologij, sistemov in aplikacij visokozmogljivostnega računalništva. Omogoča pristop sooblikovanja za nakup vrhunskih superračunalnikov, hkrati pa varuje zanesljivost dobavne verige za kupljene tehnologije in sisteme
  in zagotavlja najvišje standarde kibernetske varnosti, ki se uporabljajo za superračunalnike
  . S podpiranjem razvoja tehnologij in aplikacij, pri čemer se krepi evropska dobavna veriga za
  energijsko učinkovite
  tehnologije visokozmogljivostnega računalništva, in spodbujanjem njihove integracije v superračunalniške sisteme, ki obravnavajo številne družbene in industrijske potrebe, prispeva k 
  strateški
  avtonomiji Unije
  ob hkratnem ohranjanju odprtega gospodarstva, predvsem na kritičnih področjih, z namenom povečanja konkurenčnosti evropske industrije. Skupno podjetje podpira vodilno vlogo Evrope v svetu v različnih panogah, predvsem tistih z visoko dodano vrednostjo ter tehnološko intenzivnimi proizvodi in storitvami, da se zagotovijo ključni sestavni deli, tehnologija ter znanja in spretnosti, s katerimi bi lahko zapolnili tehnološko vrzel v tretjih državah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(3)   Skupno podjetje prispeva k varovanju interesov Unije pri nakupu superračunalnikov in podpori razvoju tehnologij, sistemov in aplikacij visokozmogljivostnega računalništva. Omogoča pristop sooblikovanja za nakup vrhunskih superračunalnikov, hkrati pa varuje zanesljivost dobavne verige za kupljene tehnologije in sisteme. S podpiranjem razvoja tehnologij in aplikacij, pri čemer se krepi evropska dobavna veriga za tehnologije visokozmogljivostnega računalništva, in spodbujanjem njihove integracije v superračunalniške sisteme, ki obravnavajo številne družbene in industrijske potrebe, prispeva k 
  tehnološki
  avtonomiji Unije.

(3)   Skupno podjetje prispeva k varovanju interesov Unije pri nakupu superračunalnikov in podpori razvoju
  vrhunskih
  tehnologij, sistemov in aplikacij visokozmogljivostnega računalništva. Omogoča pristop sooblikovanja za nakup vrhunskih superračunalnikov, hkrati pa varuje zanesljivost dobavne verige za kupljene tehnologije in sisteme
  in zagotavlja najvišje standarde kibernetske varnosti, ki se uporabljajo za superračunalnike
  . S podpiranjem razvoja tehnologij in aplikacij, pri čemer se krepi evropska dobavna veriga za
  energijsko učinkovite
  tehnologije visokozmogljivostnega računalništva, in spodbujanjem njihove integracije v superračunalniške sisteme, ki obravnavajo številne družbene in industrijske potrebe, prispeva k 
  strateški
  avtonomiji Unije
  ob hkratnem ohranjanju odprtega gospodarstva, predvsem na kritičnih področjih, z namenom povečanja konkurenčnosti evropske industrije. Skupno podjetje podpira vodilno vlogo Evrope v svetu v različnih panogah, predvsem tistih z visoko dodano vrednostjo ter tehnološko intenzivnimi proizvodi in storitvami, da se zagotovijo ključni sestavni deli, tehnologija ter znanja in spretnosti, s katerimi bi lahko zapolnili tehnološko vrzel v tretjih državah.

Predlog spremembe 64

Predlog spremembe 64

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 a (novo)

Člen 3 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Skupno podjetje izvaja svoje naloge in cilje na jasen, preprost in prožen način, da bi povečalo privlačnost za industrijo, MSP in vse ustrezne deležnike. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(3a)
     
  Skupno podjetje izvaja svoje naloge in cilje na jasen, preprost in prožen način, da bi povečalo privlačnost za industrijo, MSP in vse ustrezne deležnike.

Predlog spremembe 65

Predlog spremembe 65

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3 b (novo)

Člen 3 – odstavek 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Skupno podjetje čim bolj zmanjša vsa tveganja, povezana z obravnavo. hranjenjem in obdelavo osebnih podatkov superračunalniških infrastrukturah in spoštuje določbe Uredbe (EU) 2016/679 in drugo ustrezno zakonodajo Unije. Prav tako zagotovi, da so visokozmogljivostni računalniki dostopni izključno le subjektom, ki izpolnjujejo ista pravila, in da so njegova sredstva na voljo znanstvenikom iz vseh sodelujočih držav. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(3b)
     
  Skupno podjetje čim bolj zmanjša vsa tveganja, povezana z obravnavo. hranjenjem in obdelavo osebnih podatkov superračunalniških infrastrukturah in spoštuje določbe Uredbe (EU) 2016/679 in drugo ustrezno zakonodajo Unije. Prav tako zagotovi, da so visokozmogljivostni računalniki dostopni izključno le subjektom, ki izpolnjujejo ista pravila, in da so njegova sredstva na voljo znanstvenikom iz vseh sodelujočih držav.

Predlog spremembe 66

Predlog spremembe 66

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

Člen 4 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | infrastrukturni steber, ki vključuje dejavnosti za pridobitev, uvajanje in upravljanje varne, hiperpovezane vrhunske infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva ter podatkovne infrastrukture, vključno s spodbujanjem prevzemanja in sistematično uporabo rezultatov s področja raziskav in inovacij, ki
  so ustvarjeni v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(b)

infrastrukturni steber, ki vključuje dejavnosti za pridobitev, uvajanje in upravljanje varne, hiperpovezane vrhunske infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva ter podatkovne infrastrukture, vključno s spodbujanjem prevzemanja in sistematično uporabo rezultatov s področja raziskav in inovacij, ki
  so ustvarjeni v Uniji;

so ustvarjeni v Uniji;

| (b) | infrastrukturni steber, ki vključuje dejavnosti za pridobitev,
  nadgradnjo,
  uvajanje in upravljanje varne, hiperpovezane vrhunske infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva ter
  evropske
  podatkovne infrastrukture, vključno
  z nadgradnjo obstoječe infrastrukture in
  s spodbujanjem prevzemanja in sistematično uporabo rezultatov s področja raziskav in inovacij
  znotraj Unije
  , ki
  jih je ustvarilo Skupno podjetje. |
| --- | --- |

(b)

infrastrukturni steber, ki vključuje dejavnosti za pridobitev,
  nadgradnjo,
  uvajanje in upravljanje varne, hiperpovezane vrhunske infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva ter
  evropske
  podatkovne infrastrukture, vključno
  z nadgradnjo obstoječe infrastrukture in
  s spodbujanjem prevzemanja in sistematično uporabo rezultatov s področja raziskav in inovacij
  znotraj Unije
  , ki
  jih je ustvarilo Skupno podjetje.

nadgradnjo,

evropske

z nadgradnjo obstoječe infrastrukture in

znotraj Unije

jih je ustvarilo Skupno podjetje.

Predlog spremembe 67

Predlog spremembe 67

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | združitev stebra superračunalniških storitev, ki zajema vse dejavnosti za zagotavljanje dostopa
  v celotni EU
  do združenih, varnih superračunalniških in podatkovnih virov in storitev po vsej Evropi za raziskovalno in znanstveno skupnost, industrijo (
  vključno z MSP
  ) in javni sektor. To vključuje zlasti: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(c)

združitev stebra superračunalniških storitev, ki zajema vse dejavnosti za zagotavljanje dostopa
  v celotni EU
  do združenih, varnih superračunalniških in podatkovnih virov in storitev po vsej Evropi za raziskovalno in znanstveno skupnost, industrijo (
  vključno z MSP
  ) in javni sektor. To vključuje zlasti:

v celotni EU

vključno z MSP

| (c) | združitev stebra superračunalniških storitev, ki zajema vse dejavnosti za zagotavljanje dostopa do združenih, varnih superračunalniških in podatkovnih virov in storitev po vsej Evropi za raziskovalno in znanstveno skupnost, industrijo (
  predvsem mala in srednja podjetja
  ) in javni sektor
  , med drugim v sodelovanju s Partnerstvom za napredno računalništvo v Evropi in omrežjem GÉANT
  . To vključuje zlasti: |
| --- | --- |

(c)

združitev stebra superračunalniških storitev, ki zajema vse dejavnosti za zagotavljanje dostopa do združenih, varnih superračunalniških in podatkovnih virov in storitev po vsej Evropi za raziskovalno in znanstveno skupnost, industrijo (
  predvsem mala in srednja podjetja
  ) in javni sektor
  , med drugim v sodelovanju s Partnerstvom za napredno računalništvo v Evropi in omrežjem GÉANT
  . To vključuje zlasti:

predvsem mala in srednja podjetja

, med drugim v sodelovanju s Partnerstvom za napredno računalništvo v Evropi in omrežjem GÉANT

Predlog spremembe 68

Predlog spremembe 68

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka i

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (i) | podporo medsebojnemu povezovanju virov visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva ter podatkovnih virov, ki so v celoti ali delno v lasti Skupnega podjetja EuroHPC ali pa jih sodelujoče države prostovoljno dajo na voljo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(i)

podporo medsebojnemu povezovanju virov visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva ter podatkovnih virov, ki so v celoti ali delno v lasti Skupnega podjetja EuroHPC ali pa jih sodelujoče države prostovoljno dajo na voljo;

| (i) | podporo medsebojnemu povezovanju virov visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva ter podatkovnih virov, ki so v celoti ali delno v lasti Skupnega podjetja EuroHPC ali pa jih sodelujoče države
  ali države opazovalke
  prostovoljno dajo na voljo; |
| --- | --- |

(i)

podporo medsebojnemu povezovanju virov visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva ter podatkovnih virov, ki so v celoti ali delno v lasti Skupnega podjetja EuroHPC ali pa jih sodelujoče države
  ali države opazovalke
  prostovoljno dajo na voljo;

ali države opazovalke

Predlog spremembe 69

Predlog spremembe 69

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka ii

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (ii) | podporo medsebojnemu povezovanju
  podatkovnih
  infrastruktur superračunalništva in kvantnega računalništva s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori Unije in združenimi, varnimi infrastrukturami v oblaku; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(ii)

podporo medsebojnemu povezovanju
  podatkovnih
  infrastruktur superračunalništva in kvantnega računalništva s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori Unije in združenimi, varnimi infrastrukturami v oblaku;

podatkovnih

| (ii) | podporo medsebojnemu povezovanju
  in interoperabilnosti
  infrastruktur superračunalništva in kvantnega računalništva s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori Unije in združenimi, varnimi infrastrukturami v oblaku
  in podatkovnimi infrastrukturami z izrecnimi zahtevami glede kibernetske varnosti, odprtih podatkov in prenosljivosti podatkov ter, kjer je mogoče, z uporabo odprtokodne programske in strojne opreme, brez ogrožanja varstva podatkov in zasebnosti
  ; |
| --- | --- |

(ii)

podporo medsebojnemu povezovanju
  in interoperabilnosti
  infrastruktur superračunalništva in kvantnega računalništva s skupnimi evropskimi podatkovnimi prostori Unije in združenimi, varnimi infrastrukturami v oblaku
  in podatkovnimi infrastrukturami z izrecnimi zahtevami glede kibernetske varnosti, odprtih podatkov in prenosljivosti podatkov ter, kjer je mogoče, z uporabo odprtokodne programske in strojne opreme, brez ogrožanja varstva podatkov in zasebnosti
  ;

in interoperabilnosti

in podatkovnimi infrastrukturami z izrecnimi zahtevami glede kibernetske varnosti, odprtih podatkov in prenosljivosti podatkov ter, kjer je mogoče, z uporabo odprtokodne programske in strojne opreme, brez ogrožanja varstva podatkov in zasebnosti

Predlog spremembe 70

Predlog spremembe 70

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka iii

Člen 4 – odstavek 1 – točka c – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (iii) | podporo razvoju, pridobitvi in upravljanje platforme za nemoteno združitev in varno zagotavljanje storitvene in podatkovne infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva z vzpostavitvijo enotne dostopne točke za vse superračunalniške ali podatkovne storitve, ki jih upravlja Skupno podjetje, s čimer se vsakemu uporabniku zagotovi ena vstopna točka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(iii)

podporo razvoju, pridobitvi in upravljanje platforme za nemoteno združitev in varno zagotavljanje storitvene in podatkovne infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva z vzpostavitvijo enotne dostopne točke za vse superračunalniške ali podatkovne storitve, ki jih upravlja Skupno podjetje, s čimer se vsakemu uporabniku zagotovi ena vstopna točka;

| (iii) | podporo razvoju, pridobitvi in upravljanje platforme za nemoteno združitev in varno zagotavljanje storitvene in podatkovne infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva z vzpostavitvijo enotne dostopne točke za vse superračunalniške ali podatkovne storitve, ki jih upravlja Skupno podjetje, s čimer se vsakemu uporabniku zagotovi ena vstopna točka
  ter vzpostavitev učinkovitega programa za obvladovanje ranljivosti in sredstva za izmenjavo podatkov, ki uporabnikom visokozmogljivih računalniških virov omogoča prenos in izmenjavo njihovih podatkov ter razpravo o njih. |
| --- | --- |

(iii)

podporo razvoju, pridobitvi in upravljanje platforme za nemoteno združitev in varno zagotavljanje storitvene in podatkovne infrastrukture superračunalništva in kvantnega računalništva z vzpostavitvijo enotne dostopne točke za vse superračunalniške ali podatkovne storitve, ki jih upravlja Skupno podjetje, s čimer se vsakemu uporabniku zagotovi ena vstopna točka
  ter vzpostavitev učinkovitega programa za obvladovanje ranljivosti in sredstva za izmenjavo podatkov, ki uporabnikom visokozmogljivih računalniških virov omogoča prenos in izmenjavo njihovih podatkov ter razpravo o njih.

ter vzpostavitev učinkovitega programa za obvladovanje ranljivosti in sredstva za izmenjavo podatkov, ki uporabnikom visokozmogljivih računalniških virov omogoča prenos in izmenjavo njihovih podatkov ter razpravo o njih.

Predlog spremembe 71

Predlog spremembe 71

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | tehnološki steber, ki obravnava
  dejavnosti za podporo ambicioznega programa za raziskave
  in
  inovacije
  za razvoj vrhunskega, konkurenčnega in inovativnega superračunalniškega ekosistema, ki obravnava strojne in programske tehnologije, ter njihovo integracijo v računalniške sisteme, ki zajemajo celotno znanstveno in industrijsko vrednostno verigo, za zagotavljanje
  tehnološke
  avtonomije Unije.
  Poudarek je
  na energetsko
  učinkovitih tehnologijah
  visokozmogljivostnega računalništva. Dejavnosti bodo med drugim obravnavale: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(d)

tehnološki steber, ki obravnava
  dejavnosti za podporo ambicioznega programa za raziskave
  in
  inovacije
  za razvoj vrhunskega, konkurenčnega in inovativnega superračunalniškega ekosistema, ki obravnava strojne in programske tehnologije, ter njihovo integracijo v računalniške sisteme, ki zajemajo celotno znanstveno in industrijsko vrednostno verigo, za zagotavljanje
  tehnološke
  avtonomije Unije.
  Poudarek je
  na energetsko
  učinkovitih tehnologijah
  visokozmogljivostnega računalništva. Dejavnosti bodo med drugim obravnavale:

dejavnosti za podporo ambicioznega programa za raziskave

inovacije

tehnološke

Poudarek je

učinkovitih tehnologijah

| (d) | tehnološki steber, ki obravnava
  ambiciozne raziskovalne
  in
  inovacijske dejavnosti
  za razvoj vrhunskega, konkurenčnega
  , zaupanja vrednega, trajnostnega
  in inovativnega superračunalniškega ekosistema
  po vsej Uniji
  , ki obravnava strojne in programske tehnologije, ter njihovo integracijo v računalniške sisteme, ki zajemajo celotno znanstveno in industrijsko vrednostno verigo
  od raziskav do izdelave prototipov do pilotne in demonstracijske faze
  , za zagotavljanje
  strateške
  avtonomije
  ob hkratnem ohranjanju odprtega gospodarstva
  Unije
  in krepitvi njenih raziskovalnih zmogljivosti
  .
  Zaupanja vredno superračunalništvo zahteva oblikovanje varnostnih, pravnih, etičnih, varnostnih in interoperabilnih standardov za preprečevanje pristranskosti. Izvajanje stebra prispeva k razvoju ustreznih evropskih industrijskih sektorjev, tako da lahko zajamejo vso proizvodno verigo (oblikovanje, proizvodnja, izvajanje in uporaba), pri tem pa se ustrezno upošteva poraba energije in
  na
  prvo mesto podstavi
  energetsko
  najučinkovitejša tehnologija
  visokozmogljivostnega računalništva
  , s posebnim poudarkom na rešitvah, ki temeljijo na obnovljivih virih energije
  . Dejavnosti bodo med drugim obravnavale: |
| --- | --- |

(d)

tehnološki steber, ki obravnava
  ambiciozne raziskovalne
  in
  inovacijske dejavnosti
  za razvoj vrhunskega, konkurenčnega
  , zaupanja vrednega, trajnostnega
  in inovativnega superračunalniškega ekosistema
  po vsej Uniji
  , ki obravnava strojne in programske tehnologije, ter njihovo integracijo v računalniške sisteme, ki zajemajo celotno znanstveno in industrijsko vrednostno verigo
  od raziskav do izdelave prototipov do pilotne in demonstracijske faze
  , za zagotavljanje
  strateške
  avtonomije
  ob hkratnem ohranjanju odprtega gospodarstva
  Unije
  in krepitvi njenih raziskovalnih zmogljivosti
  .
  Zaupanja vredno superračunalništvo zahteva oblikovanje varnostnih, pravnih, etičnih, varnostnih in interoperabilnih standardov za preprečevanje pristranskosti. Izvajanje stebra prispeva k razvoju ustreznih evropskih industrijskih sektorjev, tako da lahko zajamejo vso proizvodno verigo (oblikovanje, proizvodnja, izvajanje in uporaba), pri tem pa se ustrezno upošteva poraba energije in
  na
  prvo mesto podstavi
  energetsko
  najučinkovitejša tehnologija
  visokozmogljivostnega računalništva
  , s posebnim poudarkom na rešitvah, ki temeljijo na obnovljivih virih energije
  . Dejavnosti bodo med drugim obravnavale:

ambiciozne raziskovalne

inovacijske dejavnosti

, zaupanja vrednega, trajnostnega

po vsej Uniji

od raziskav do izdelave prototipov do pilotne in demonstracijske faze

strateške

ob hkratnem ohranjanju odprtega gospodarstva

in krepitvi njenih raziskovalnih zmogljivosti

Zaupanja vredno superračunalništvo zahteva oblikovanje varnostnih, pravnih, etičnih, varnostnih in interoperabilnih standardov za preprečevanje pristranskosti. Izvajanje stebra prispeva k razvoju ustreznih evropskih industrijskih sektorjev, tako da lahko zajamejo vso proizvodno verigo (oblikovanje, proizvodnja, izvajanje in uporaba), pri tem pa se ustrezno upošteva poraba energije in

prvo mesto podstavi

najučinkovitejša tehnologija

, s posebnim poudarkom na rešitvah, ki temeljijo na obnovljivih virih energije

Predlog spremembe 72

Predlog spremembe 72

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka i

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| i) | mikroprocesorske komponente z majhno porabo in
  povezane
  tehnologije, kot so novi algoritmi, programske kode, orodja in okolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

i)

mikroprocesorske komponente z majhno porabo in
  povezane
  tehnologije, kot so novi algoritmi, programske kode, orodja in okolja;

povezane

| (i) | mikroprocesorske komponente z majhno porabo
  , energijsko učinkovito nanoelektroniko, ki povečuje zmogljivost,
  in
  sorodne
  tehnologije, kot so novi algoritmi, programske kode, orodja
  , rešitve vmesne programske opreme ter vzporedne rešitve za programiranje
  in
  optimizacijo računalniških virov ter
  okolja; |
| --- | --- |

(i)

mikroprocesorske komponente z majhno porabo
  , energijsko učinkovito nanoelektroniko, ki povečuje zmogljivost,
  in
  sorodne
  tehnologije, kot so novi algoritmi, programske kode, orodja
  , rešitve vmesne programske opreme ter vzporedne rešitve za programiranje
  in
  optimizacijo računalniških virov ter
  okolja;

, energijsko učinkovito nanoelektroniko, ki povečuje zmogljivost,

sorodne

, rešitve vmesne programske opreme ter vzporedne rešitve za programiranje

optimizacijo računalniških virov ter

Predlog spremembe 73

Predlog spremembe 73

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka iii

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka iii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| iii) | tehnologije in
  sisteme
  za medsebojno povezovanje in upravljanje klasičnih superračunalniških sistemov z drugimi, pogosto dopolnilnimi računalniškimi tehnologijami, kot je nevromorfno ali
  kvantno računalništvo
  , ter zagotavljale njihovo
  učinkovito
  delovanje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

iii)

tehnologije in
  sisteme
  za medsebojno povezovanje in upravljanje klasičnih superračunalniških sistemov z drugimi, pogosto dopolnilnimi računalniškimi tehnologijami, kot je nevromorfno ali
  kvantno računalništvo
  , ter zagotavljale njihovo
  učinkovito
  delovanje;

sisteme

kvantno računalništvo

učinkovito

| (iii) | tehnologije
  , sisteme
  in
  algoritme
  za medsebojno povezovanje in upravljanje klasičnih superračunalniških sistemov z drugimi, pogosto dopolnilnimi računalniškimi tehnologijami, kot je nevromorfno
  , kvantno računalništvo
  ali
  druge nastajajoče tehnologije
  , ter zagotavljale njihovo
  varno in zanesljivo
  delovanje; |
| --- | --- |

(iii)

tehnologije
  , sisteme
  in
  algoritme
  za medsebojno povezovanje in upravljanje klasičnih superračunalniških sistemov z drugimi, pogosto dopolnilnimi računalniškimi tehnologijami, kot je nevromorfno
  , kvantno računalništvo
  ali
  druge nastajajoče tehnologije
  , ter zagotavljale njihovo
  varno in zanesljivo
  delovanje;

, sisteme

algoritme

, kvantno računalništvo

druge nastajajoče tehnologije

varno in zanesljivo

Predlog spremembe 74

Predlog spremembe 74

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka iii a (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka d – točka iii a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (iiia) | raziskovalne in inovacijske dejavnosti za nenehno izboljševanje zmogljivosti sistemov strojne opreme za superračunalništvo, tehnološki razvoj sistemov strojne opreme za superračunalništvo nizke moči in razvoj naslednje generacije tehnologije čipov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(iiia)

(iiia)

raziskovalne in inovacijske dejavnosti za nenehno izboljševanje zmogljivosti sistemov strojne opreme za superračunalništvo, tehnološki razvoj sistemov strojne opreme za superračunalništvo nizke moči in razvoj naslednje generacije tehnologije čipov.

raziskovalne in inovacijske dejavnosti za nenehno izboljševanje zmogljivosti sistemov strojne opreme za superračunalništvo, tehnološki razvoj sistemov strojne opreme za superračunalništvo nizke moči in razvoj naslednje generacije tehnologije čipov.

Predlog spremembe 75

Predlog spremembe 75

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – uvodni del

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (e) | steber uporabe, ki obravnava dejavnosti za doseganje in ohranjanje evropske odličnosti v ključnih računalniških in podatkovnih aplikacijah ter kode za znanost, industrijo (
  vključno z MSP
  ) in javni sektor, kar vključuje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(e)

steber uporabe, ki obravnava dejavnosti za doseganje in ohranjanje evropske odličnosti v ključnih računalniških in podatkovnih aplikacijah ter kode za znanost, industrijo (
  vključno z MSP
  ) in javni sektor, kar vključuje:

vključno z MSP

| (e) | steber uporabe, ki obravnava dejavnosti za doseganje in ohranjanje evropske odličnosti
  in vodilnega položaja
  v ključnih računalniških in podatkovnih aplikacijah ter kode za znanost, industrijo (
  predvsem mala in srednja ter zagonska podjetja
  ) in javni sektor
  , pri čemer se posebna pozornost nameni geografski raznolikosti in uravnoteženi zastopanosti spolov
  , kar vključuje: |
| --- | --- |

(e)

steber uporabe, ki obravnava dejavnosti za doseganje in ohranjanje evropske odličnosti
  in vodilnega položaja
  v ključnih računalniških in podatkovnih aplikacijah ter kode za znanost, industrijo (
  predvsem mala in srednja ter zagonska podjetja
  ) in javni sektor
  , pri čemer se posebna pozornost nameni geografski raznolikosti in uravnoteženi zastopanosti spolov
  , kar vključuje:

in vodilnega položaja

predvsem mala in srednja ter zagonska podjetja

, pri čemer se posebna pozornost nameni geografski raznolikosti in uravnoteženi zastopanosti spolov

Predlog spremembe 76

Predlog spremembe 76

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka i

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| i) | aplikacije
  za javne in zasebne uporabnike, ki izkoriščajo zmogljivosti vrhunskih superračunalnikov, in njihovo zbliževanje z naprednimi digitalnimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca,
  visokozmogljivostna podatkovna analiza
  , tehnologije v oblaku itd., s sooblikovanjem, razvojem in optimizacijo obsežnih in nastajajočih vodilnih kod in aplikacij na trgu, ki jih omogoča visokozmogljivostno računalništvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

i)

aplikacije
  za javne in zasebne uporabnike, ki izkoriščajo zmogljivosti vrhunskih superračunalnikov, in njihovo zbliževanje z naprednimi digitalnimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca,
  visokozmogljivostna podatkovna analiza
  , tehnologije v oblaku itd., s sooblikovanjem, razvojem in optimizacijo obsežnih in nastajajočih vodilnih kod in aplikacij na trgu, ki jih omogoča visokozmogljivostno računalništvo;

aplikacije

visokozmogljivostna podatkovna analiza

| (i) | razvoj aplikacij, algoritmov in programske opreme
  za javne in zasebne uporabnike, ki izkoriščajo zmogljivosti vrhunskih superračunalnikov, in njihovo zbliževanje z naprednimi digitalnimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca,
  računalniško modeliranje in simulacije, aplikacije za večjo zasebnost, visokozmogljivostne podatkovne analize
  , tehnologije v oblaku
  , kvantno računalništvo
  itd., s sooblikovanjem, razvojem in optimizacijo obsežnih in nastajajočih vodilnih kod in aplikacij na trgu, ki jih omogoča visokozmogljivostno računalništvo
  , potencialno tudi z modeli odprtega sodelovanja, na primer odprto kodo
  ; |
| --- | --- |

(i)

razvoj aplikacij, algoritmov in programske opreme
  za javne in zasebne uporabnike, ki izkoriščajo zmogljivosti vrhunskih superračunalnikov, in njihovo zbliževanje z naprednimi digitalnimi tehnologijami, kot so umetna inteligenca,
  računalniško modeliranje in simulacije, aplikacije za večjo zasebnost, visokozmogljivostne podatkovne analize
  , tehnologije v oblaku
  , kvantno računalništvo
  itd., s sooblikovanjem, razvojem in optimizacijo obsežnih in nastajajočih vodilnih kod in aplikacij na trgu, ki jih omogoča visokozmogljivostno računalništvo
  , potencialno tudi z modeli odprtega sodelovanja, na primer odprto kodo
  ;

razvoj aplikacij, algoritmov in programske opreme

računalniško modeliranje in simulacije, aplikacije za večjo zasebnost, visokozmogljivostne podatkovne analize

, kvantno računalništvo

, potencialno tudi z modeli odprtega sodelovanja, na primer odprto kodo

Predlog spremembe 77

Predlog spremembe 77

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka ii

Člen 4 – odstavek 1 – točka e – točka ii

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| ii) | podporo, med drugim, centrom odličnosti na področju aplikacij visokozmogljivostnega računalništva ter obsežnih pilotnih demonstracijskih in preskuševalnih naprav, ki temeljijo na visokozmogljivostnem računalništvu ter so namenjene aplikacijam in storitvam na podlagi velepodatkov na različnih znanstvenih in industrijskih področjih; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

ii)

podporo, med drugim, centrom odličnosti na področju aplikacij visokozmogljivostnega računalništva ter obsežnih pilotnih demonstracijskih in preskuševalnih naprav, ki temeljijo na visokozmogljivostnem računalništvu ter so namenjene aplikacijam in storitvam na podlagi velepodatkov na različnih znanstvenih in industrijskih področjih;

| (ii) | podporo, med drugim, centrom odličnosti na področju aplikacij visokozmogljivostnega računalništva ter obsežnih pilotnih demonstracijskih in preskuševalnih naprav, ki temeljijo na visokozmogljivostnem računalništvu ter so namenjene aplikacijam in storitvam na podlagi velepodatkov na različnih znanstvenih
  , okoljskih
  in industrijskih področjih
  , pri čemer se izključijo osebni podatki in dejavnosti, ki povzročijo deanonimizacijo osebnih podatkov
  ; |
| --- | --- |

(ii)

podporo, med drugim, centrom odličnosti na področju aplikacij visokozmogljivostnega računalništva ter obsežnih pilotnih demonstracijskih in preskuševalnih naprav, ki temeljijo na visokozmogljivostnem računalništvu ter so namenjene aplikacijam in storitvam na podlagi velepodatkov na različnih znanstvenih
  , okoljskih
  in industrijskih področjih
  , pri čemer se izključijo osebni podatki in dejavnosti, ki povzročijo deanonimizacijo osebnih podatkov
  ;

, okoljskih

, pri čemer se izključijo osebni podatki in dejavnosti, ki povzročijo deanonimizacijo osebnih podatkov

Predlog spremembe 78

Predlog spremembe 78

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka f

Člen 4 – odstavek 1 – točka f

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (f) | steber za razširitev uporabe ter znanja in spretnosti, ki si prizadeva spodbujati odličnost v superračunalništvu, kvantnem računalništvu, rabi podatkov ter znanju in spretnostih, ob upoštevanju sinergij z drugimi programi in instrumenti, zlasti s programom za digitalno Evropo, razširiti znanstveno in industrijsko uporabo superračunalniških virov in podatkovnih aplikacij ter spodbujati industrijski dostop in uporabo superračunalniške in podatkovne infrastrukture za inovacije, prilagojene industrijskim potrebam, in zagotoviti Evropi vodilno znanstveno skupnost in usposobljeno delovno silo za vodilni položaj v znanosti in digitalno preobrazbo industrije, vključno s podporo in povezovanjem nacionalnih strokovnih centrov za visokozmogljivostno računalništvo in centrov odličnosti za visokozmogljivostno računalništvo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(f)

steber za razširitev uporabe ter znanja in spretnosti, ki si prizadeva spodbujati odličnost v superračunalništvu, kvantnem računalništvu, rabi podatkov ter znanju in spretnostih, ob upoštevanju sinergij z drugimi programi in instrumenti, zlasti s programom za digitalno Evropo, razširiti znanstveno in industrijsko uporabo superračunalniških virov in podatkovnih aplikacij ter spodbujati industrijski dostop in uporabo superračunalniške in podatkovne infrastrukture za inovacije, prilagojene industrijskim potrebam, in zagotoviti Evropi vodilno znanstveno skupnost in usposobljeno delovno silo za vodilni položaj v znanosti in digitalno preobrazbo industrije, vključno s podporo in povezovanjem nacionalnih strokovnih centrov za visokozmogljivostno računalništvo in centrov odličnosti za visokozmogljivostno računalništvo;

| (f) | steber za razširitev uporabe ter znanja in spretnosti, ki si prizadeva spodbujati odličnost
  ter razvijati in spretnosti, sposobnosti in kompetence
  v superračunalništvu, kvantnem računalništvu, rabi podatkov ter znanju in spretnostih,
  vključno z usposobljenostjo za pripravo razpisov iz te uredbe,
  ob upoštevanju sinergij z drugimi programi in instrumenti, zlasti s programom za digitalno Evropo, razširiti znanstveno in industrijsko uporabo
  , predvsem v malih, srednjih in zagonskih podjetjih,
  superračunalniških virov in podatkovnih aplikacij ter spodbujati industrijski dostop in uporabo superračunalniške in podatkovne infrastrukture za inovacije, prilagojene industrijskim potrebam, in zagotoviti Evropi vodilno znanstveno skupnost in usposobljeno delovno silo za vodilni položaj v znanosti in digitalno preobrazbo industrije, vključno s podporo in povezovanjem nacionalnih strokovnih centrov za visokozmogljivostno računalništvo in centrov odličnosti za visokozmogljivostno računalništvo;
  vse dejavnostih v okviru tega stebra bi morale upoštevati raznolikost spolov in potrebo po povečanju udeležbe žensk, tudi z oblikovanjem posebnih programov za zmanjšanje dodatnih ovir, s katerimi se soočajo, ter hkrati zagotavljati, da bo poznavanje aplikacij in strokovno znanje v Uniji geografsko čim širše. Konkretni ukrepi za vse našteto lahko zajemajo: |
| --- | --- |

(f)

steber za razširitev uporabe ter znanja in spretnosti, ki si prizadeva spodbujati odličnost
  ter razvijati in spretnosti, sposobnosti in kompetence
  v superračunalništvu, kvantnem računalništvu, rabi podatkov ter znanju in spretnostih,
  vključno z usposobljenostjo za pripravo razpisov iz te uredbe,
  ob upoštevanju sinergij z drugimi programi in instrumenti, zlasti s programom za digitalno Evropo, razširiti znanstveno in industrijsko uporabo
  , predvsem v malih, srednjih in zagonskih podjetjih,
  superračunalniških virov in podatkovnih aplikacij ter spodbujati industrijski dostop in uporabo superračunalniške in podatkovne infrastrukture za inovacije, prilagojene industrijskim potrebam, in zagotoviti Evropi vodilno znanstveno skupnost in usposobljeno delovno silo za vodilni položaj v znanosti in digitalno preobrazbo industrije, vključno s podporo in povezovanjem nacionalnih strokovnih centrov za visokozmogljivostno računalništvo in centrov odličnosti za visokozmogljivostno računalništvo;
  vse dejavnostih v okviru tega stebra bi morale upoštevati raznolikost spolov in potrebo po povečanju udeležbe žensk, tudi z oblikovanjem posebnih programov za zmanjšanje dodatnih ovir, s katerimi se soočajo, ter hkrati zagotavljati, da bo poznavanje aplikacij in strokovno znanje v Uniji geografsko čim širše. Konkretni ukrepi za vse našteto lahko zajemajo:

ter razvijati in spretnosti, sposobnosti in kompetence

vključno z usposobljenostjo za pripravo razpisov iz te uredbe,

, predvsem v malih, srednjih in zagonskih podjetjih,

vse dejavnostih v okviru tega stebra bi morale upoštevati raznolikost spolov in potrebo po povečanju udeležbe žensk, tudi z oblikovanjem posebnih programov za zmanjšanje dodatnih ovir, s katerimi se soočajo, ter hkrati zagotavljati, da bo poznavanje aplikacij in strokovno znanje v Uniji geografsko čim širše. Konkretni ukrepi za vse našteto lahko zajemajo:

Predlog spremembe 79

Predlog spremembe 79

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka f – točka i (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka f – točka i (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (i) | opredelitev nabora poklicnih poti in zaposlitev, ki vključujejo uporabo visokozmogljivostnega računalništva v resničnem okolju, hekatone visokozmogljivostnega računalništva in potrebne veščine, da se Skupnemu podjetju EuroHPC pomaga pri spodbujanju trajnostne rasti v Evropi, in sicer z zagotavljanjem ustreznih raziskovalnih in aplikacijskih problemov, ki temeljijo na nalogah, s financiranjem pripravništva in štipendij, na primer za magistrske programe na področju visokozmogljivostnega in klasičnega računalništva, ter s partnerstvi z industrijo in akademsko skupnostjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(i)

(i)

opredelitev nabora poklicnih poti in zaposlitev, ki vključujejo uporabo visokozmogljivostnega računalništva v resničnem okolju, hekatone visokozmogljivostnega računalništva in potrebne veščine, da se Skupnemu podjetju EuroHPC pomaga pri spodbujanju trajnostne rasti v Evropi, in sicer z zagotavljanjem ustreznih raziskovalnih in aplikacijskih problemov, ki temeljijo na nalogah, s financiranjem pripravništva in štipendij, na primer za magistrske programe na področju visokozmogljivostnega in klasičnega računalništva, ter s partnerstvi z industrijo in akademsko skupnostjo;

opredelitev nabora poklicnih poti in zaposlitev, ki vključujejo uporabo visokozmogljivostnega računalništva v resničnem okolju, hekatone visokozmogljivostnega računalništva in potrebne veščine, da se Skupnemu podjetju EuroHPC pomaga pri spodbujanju trajnostne rasti v Evropi, in sicer z zagotavljanjem ustreznih raziskovalnih in aplikacijskih problemov, ki temeljijo na nalogah, s financiranjem pripravništva in štipendij, na primer za magistrske programe na področju visokozmogljivostnega in klasičnega računalništva, ter s partnerstvi z industrijo in akademsko skupnostjo;

Predlog spremembe 80

Predlog spremembe 80

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka f – točka ii (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka f – točka ii (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (ii) | sodelovanje z akademsko skupnostjo in vodilnimi v poslovnem sektorju, da se opišejo in razvijejo učni načrti, ki bodo izobrazili nove strokovnjake za superračunalništvo in kvantno računalništvo s potrebnimi veščinami in inženirskim znanjem; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(ii)

(ii)

sodelovanje z akademsko skupnostjo in vodilnimi v poslovnem sektorju, da se opišejo in razvijejo učni načrti, ki bodo izobrazili nove strokovnjake za superračunalništvo in kvantno računalništvo s potrebnimi veščinami in inženirskim znanjem;

sodelovanje z akademsko skupnostjo in vodilnimi v poslovnem sektorju, da se opišejo in razvijejo učni načrti, ki bodo izobrazili nove strokovnjake za superračunalništvo in kvantno računalništvo s potrebnimi veščinami in inženirskim znanjem;

Predlog spremembe 81

Predlog spremembe 81

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka f – točka iii (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka f – točka iii (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (iii) | sodelovanje z vodilnimi v računalniških in izobraževalnih skupnostih za prilagoditev in preskušanje novih, prožnejših metod izobraževanja in razvoja delovne sile, ki bodo omogočale hiter napredek v znanju in poklicni prehod na delovna mesta, povezana z visokozmogljivostnim računalništvom; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(iii)

(iii)

sodelovanje z vodilnimi v računalniških in izobraževalnih skupnostih za prilagoditev in preskušanje novih, prožnejših metod izobraževanja in razvoja delovne sile, ki bodo omogočale hiter napredek v znanju in poklicni prehod na delovna mesta, povezana z visokozmogljivostnim računalništvom;

sodelovanje z vodilnimi v računalniških in izobraževalnih skupnostih za prilagoditev in preskušanje novih, prožnejših metod izobraževanja in razvoja delovne sile, ki bodo omogočale hiter napredek v znanju in poklicni prehod na delovna mesta, povezana z visokozmogljivostnim računalništvom;

Predlog spremembe 82

Predlog spremembe 82

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 1 – točka f – točka iv (novo)

Člen 4 – odstavek 1 – točka f – točka iv (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (iv) | specifično panožno usposabljanje, vključno s praktičnim usposabljanjem in reševanjem primerov iz prakse, tečaji, prilagojeni malim in srednjim podjetjem, ter podporna ponudba, kot so programi za izmenjavo osebja z raziskovalnimi in akademskimi krogi; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(iv)

(iv)

specifično panožno usposabljanje, vključno s praktičnim usposabljanjem in reševanjem primerov iz prakse, tečaji, prilagojeni malim in srednjim podjetjem, ter podporna ponudba, kot so programi za izmenjavo osebja z raziskovalnimi in akademskimi krogi;

specifično panožno usposabljanje, vključno s praktičnim usposabljanjem in reševanjem primerov iz prakse, tečaji, prilagojeni malim in srednjim podjetjem, ter podporna ponudba, kot so programi za izmenjavo osebja z raziskovalnimi in akademskimi krogi;

Predlog spremembe 83

Predlog spremembe 83

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

Člen 4 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Skupno podjetje pri izvajanju dejavnosti iz odstavkov 1 in 2 nenehno namenja pozornost geografski raznolikosti in raznolikosti spolov ter vključevanju novih udeležencev na trg, kot so zagonska ter mala in srednja podjetja. Poleg tega se v vseh stebrih ustrezno upošteva dopolnjevanje z drugimi pobudami na področju superračunalništva na ravni Unije, kot sta Partnerstvo za napredno računalništvo v Evropi in omrežje GÉANT. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(2a)
     
  Skupno podjetje pri izvajanju dejavnosti iz odstavkov 1 in 2 nenehno namenja pozornost geografski raznolikosti in raznolikosti spolov ter vključevanju novih udeležencev na trg, kot so zagonska ter mala in srednja podjetja. Poleg tega se v vseh stebrih ustrezno upošteva dopolnjevanje z drugimi pobudami na področju superračunalništva na ravni Unije, kot sta Partnerstvo za napredno računalništvo v Evropi in omrežje GÉANT.

Predlog spremembe 84

Predlog spremembe 84

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 – uvodni del

Člen 5 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (1)   Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje, vključno z odobritvami Efte, znaša do [XXXXX] EUR, vključno
  z [XXXXX] EUR
  za upravne stroške, in vključuje: | (1)   Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje, vključno z odobritvami Efte, znaša do [XXXXX] EUR, vključno
  s 5 %
  za upravne stroške
  in tehnično pomoč
  , in vključuje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(1)   Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje, vključno z odobritvami Efte, znaša do [XXXXX] EUR, vključno
  z [XXXXX] EUR
  za upravne stroške, in vključuje:

(1)   Finančni prispevek Unije za Skupno podjetje, vključno z odobritvami Efte, znaša do [XXXXX] EUR, vključno
  s 5 %
  za upravne stroške
  in tehnično pomoč
  , in vključuje:

Predlog spremembe 85

Predlog spremembe 85

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 3

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3)   Dodatna sredstva Unije, ki dopolnjujejo prispevek iz odstavka 1, se lahko dodelijo Skupnemu podjetju za podporo dejavnostim na področju raziskav in inovacij ter uvajanja inovativnih rešitev. | (3)   Dodatna sredstva Unije, ki dopolnjujejo prispevek iz odstavka 1, se lahko dodelijo Skupnemu podjetju za podporo dejavnostim na področju raziskav in inovacij ter uvajanja inovativnih rešitev
  v Uniji
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(3)   Dodatna sredstva Unije, ki dopolnjujejo prispevek iz odstavka 1, se lahko dodelijo Skupnemu podjetju za podporo dejavnostim na področju raziskav in inovacij ter uvajanja inovativnih rešitev.

(3)   Dodatna sredstva Unije, ki dopolnjujejo prispevek iz odstavka 1, se lahko dodelijo Skupnemu podjetju za podporo dejavnostim na področju raziskav in inovacij ter uvajanja inovativnih rešitev
  v Uniji
  .

Predlog spremembe 86

Predlog spremembe 86

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 6

Člen 5 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (6)   Finančni prispevek Unije iz točke (a) odstavka 1 se uporabi
  za
  Skupno podjetje
  za zagotavljanje finančne podpore
  posrednim ukrepom, kot so opredeljeni v členu XXX uredbe o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa,
  kar ustreza programu
  za raziskave in inovacije. | (6)   Finančni prispevek Unije iz točke (a) odstavka 1 se uporabi
  , da lahko
  Skupno podjetje
  zagotovi finančno podporo
  posrednim ukrepom, kot so opredeljeni v členu XXX uredbe o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa,
  z odprtimi, konkurenčnimi in preglednimi postopki ter v skladu s prednostnimi nalogami iz programa
  za raziskave in inovacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(6)   Finančni prispevek Unije iz točke (a) odstavka 1 se uporabi
  za
  Skupno podjetje
  za zagotavljanje finančne podpore
  posrednim ukrepom, kot so opredeljeni v členu XXX uredbe o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa,
  kar ustreza programu
  za raziskave in inovacije.

(6)   Finančni prispevek Unije iz točke (a) odstavka 1 se uporabi
  , da lahko
  Skupno podjetje
  zagotovi finančno podporo
  posrednim ukrepom, kot so opredeljeni v členu XXX uredbe o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa,
  z odprtimi, konkurenčnimi in preglednimi postopki ter v skladu s prednostnimi nalogami iz programa
  za raziskave in inovacije.

Predlog spremembe 87

Predlog spremembe 87

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 7

Člen 5 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (7)   Finančni prispevek Unije iz točke (b) odstavka 1 se uporabi za krepitev zmogljivosti po vsej Uniji, vključno s pridobitvijo in upravljanjem visokozmogljivostnih računalnikov, kvantnih računalnikov ali kvantnih simulatorjev, združevanje storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in razširitev njene uporabe ter razvoj naprednih znanj in spretnosti ter usposabljanja. | (7)   Finančni prispevek Unije iz točke (b) odstavka 1 se uporabi za krepitev zmogljivosti po vsej Uniji, vključno s pridobitvijo
  , nadgradnjo zgolj superračunalnikov Skupnega podjetja
  in upravljanjem visokozmogljivostnih računalnikov, kvantnih računalnikov ali kvantnih simulatorjev, združevanje storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in razširitev njene uporabe ter razvoj naprednih znanj in spretnosti ter usposabljanja
  , ki bo dostopno tudi državljanom na geografsko izoliranih in prikrajšanih območjih ter bo ustrezno upoštevalo potrebo po izboljšanju enakosti spolov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(7)   Finančni prispevek Unije iz točke (b) odstavka 1 se uporabi za krepitev zmogljivosti po vsej Uniji, vključno s pridobitvijo in upravljanjem visokozmogljivostnih računalnikov, kvantnih računalnikov ali kvantnih simulatorjev, združevanje storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in razširitev njene uporabe ter razvoj naprednih znanj in spretnosti ter usposabljanja.

(7)   Finančni prispevek Unije iz točke (b) odstavka 1 se uporabi za krepitev zmogljivosti po vsej Uniji, vključno s pridobitvijo
  , nadgradnjo zgolj superračunalnikov Skupnega podjetja
  in upravljanjem visokozmogljivostnih računalnikov, kvantnih računalnikov ali kvantnih simulatorjev, združevanje storitvene in podatkovne infrastrukture visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva in razširitev njene uporabe ter razvoj naprednih znanj in spretnosti ter usposabljanja
  , ki bo dostopno tudi državljanom na geografsko izoliranih in prikrajšanih območjih ter bo ustrezno upoštevalo potrebo po izboljšanju enakosti spolov
  .

Predlog spremembe 88

Predlog spremembe 88

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 8

Člen 5 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (8)   Finančni prispevek Unije iz točke (c) odstavka 1 se plača iz odobritev v splošnem proračunu Unije, dodeljenih Instrumentu za povezovanje Evrope, in se uporabi za medsebojno povezovanje visokozmogljivostnih računalniških in podatkovnih virov ter izgradnjo integrirane vseevropske hiperpovezane infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva in podatkovne infrastrukture. | (8)   Finančni prispevek Unije iz točke (c) odstavka 1 se plača iz odobritev v splošnem proračunu Unije, dodeljenih Instrumentu za povezovanje Evrope, in se uporabi za medsebojno povezovanje visokozmogljivostnih računalniških in podatkovnih virov
  , vzpostavljenih na evropskem ozemlju,
  ter izgradnjo integrirane vseevropske hiperpovezane infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva in podatkovne infrastrukture. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(8)   Finančni prispevek Unije iz točke (c) odstavka 1 se plača iz odobritev v splošnem proračunu Unije, dodeljenih Instrumentu za povezovanje Evrope, in se uporabi za medsebojno povezovanje visokozmogljivostnih računalniških in podatkovnih virov ter izgradnjo integrirane vseevropske hiperpovezane infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva in podatkovne infrastrukture.

(8)   Finančni prispevek Unije iz točke (c) odstavka 1 se plača iz odobritev v splošnem proračunu Unije, dodeljenih Instrumentu za povezovanje Evrope, in se uporabi za medsebojno povezovanje visokozmogljivostnih računalniških in podatkovnih virov
  , vzpostavljenih na evropskem ozemlju,
  ter izgradnjo integrirane vseevropske hiperpovezane infrastrukture visokozmogljivostnega računalništva in podatkovne infrastrukture.

Predlog spremembe 89

Predlog spremembe 89

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Prispevki iz programov Unije, razen tistih iz člena 5(1), ki so del sofinanciranja Unije za program, ki ga izvaja ena od sodelujočih držav, se ne upoštevajo pri izračunu najvišjega finančnega prispevka Unije iz člena 5. | Prispevki iz programov Unije, razen tistih iz člena 5(1), ki so del sofinanciranja Unije za program, ki ga izvaja ena od sodelujočih držav, se ne upoštevajo pri izračunu najvišjega finančnega prispevka Unije iz člena 5
  in ne krijejo enakih stroškov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

Prispevki iz programov Unije, razen tistih iz člena 5(1), ki so del sofinanciranja Unije za program, ki ga izvaja ena od sodelujočih držav, se ne upoštevajo pri izračunu najvišjega finančnega prispevka Unije iz člena 5.

Prispevki iz programov Unije, razen tistih iz člena 5(1), ki so del sofinanciranja Unije za program, ki ga izvaja ena od sodelujočih držav, se ne upoštevajo pri izračunu najvišjega finančnega prispevka Unije iz člena 5
  in ne krijejo enakih stroškov
  .

in ne krijejo enakih stroškov

Predlog spremembe 90

Predlog spremembe 90

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Finančni prispevki v okviru programov, ki se sofinancirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, ESRR, ESS+, ESPRA in EKSRP, se lahko štejejo za prispevek vključene države, če se spoštujejo ustrezne določbe Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah 2021–2027] in pravila posameznih skladov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

Finančni prispevki v okviru programov, ki se sofinancirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, ESRR, ESS+, ESPRA in EKSRP, se lahko štejejo za prispevek vključene države, če se spoštujejo ustrezne določbe Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah 2021–2027] in pravila posameznih skladov.

Finančni prispevki v okviru programov, ki se sofinancirajo iz mehanizma za okrevanje in odpornost, ESRR, ESS+, ESPRA in EKSRP, se lahko štejejo za prispevek vključene države, če se spoštujejo ustrezne določbe Uredbe (EU) .../... [uredba o skupnih določbah 2021–2027] in pravila posameznih skladov.

Predlog spremembe 91

Predlog spremembe 91

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1

Člen 7 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (1)   Sodelujoče države prispevajo znesek, ki je najmanj enak znesku prispevka Unije iz člena 5 te uredbe, vključno do
  [XXXXX EUR]
  prispevka za upravne stroške [enako znesku prispevka Unije za upravne stroške iz člena 5 te uredbe]. Sodelujoče države se med seboj dogovorijo, kako bodo predložile svoj skupni prispevek. | (1)   Sodelujoče države prispevajo znesek, ki je najmanj enak znesku prispevka Unije iz člena 5 te uredbe, vključno do
  5 %
  prispevka za upravne stroške
  in tehnično pomoč
  [enako znesku prispevka Unije za upravne stroške
  in tehnično pomoč
  iz člena 5 te uredbe]. Sodelujoče države se med seboj dogovorijo, kako bodo predložile svoj skupni prispevek. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(1)   Sodelujoče države prispevajo znesek, ki je najmanj enak znesku prispevka Unije iz člena 5 te uredbe, vključno do
  [XXXXX EUR]
  prispevka za upravne stroške [enako znesku prispevka Unije za upravne stroške iz člena 5 te uredbe]. Sodelujoče države se med seboj dogovorijo, kako bodo predložile svoj skupni prispevek.

(1)   Sodelujoče države prispevajo znesek, ki je najmanj enak znesku prispevka Unije iz člena 5 te uredbe, vključno do
  5 %
  prispevka za upravne stroške
  in tehnično pomoč
  [enako znesku prispevka Unije za upravne stroške
  in tehnično pomoč
  iz člena 5 te uredbe]. Sodelujoče države se med seboj dogovorijo, kako bodo predložile svoj skupni prispevek.

Predlog spremembe 92

Predlog spremembe 92

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

Člen 7 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Skupno podjetje zagotovi ugoden okvir za podporo sodelujočim državam. Da bi čim bolj povečali učinek posrednih ukrepov, se pri upravljanju finančnih prispevkov sodelujočih držav upoštevajo posebnosti Skupnega podjetja s tristranskim modelom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(1a)
     
  Skupno podjetje zagotovi ugoden okvir za podporo sodelujočim državam. Da bi čim bolj povečali učinek posrednih ukrepov, se pri upravljanju finančnih prispevkov sodelujočih držav upoštevajo posebnosti Skupnega podjetja s tristranskim modelom.

Predlog spremembe 93

Predlog spremembe 93

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 7 – odstavek 2

Člen 7 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (2)   Zasebni člani Skupnega podjetja prispevajo ali poskrbijo, da njihovi subjekti v sestavi in povezani subjekti prispevajo najmanj [XXXXX] EUR k Skupnemu podjetju, vključno do
  [XXXXX EUR]
  za upravne stroške [enako 22,22  % zneska prispevka Unije za upravne stroške iz člena 5 te uredbe]. | (2)   Zasebni člani Skupnega podjetja prispevajo ali poskrbijo, da njihovi subjekti v sestavi in povezani subjekti prispevajo najmanj [XXXXX] EUR k Skupnemu podjetju, vključno do
  5 %
  za upravne stroške
  in tehnično pomoč
  [enako 22,22  % zneska prispevka Unije za upravne stroške
  in tehnično pomoč
  iz člena 5 te uredbe]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(2)   Zasebni člani Skupnega podjetja prispevajo ali poskrbijo, da njihovi subjekti v sestavi in povezani subjekti prispevajo najmanj [XXXXX] EUR k Skupnemu podjetju, vključno do
  [XXXXX EUR]
  za upravne stroške [enako 22,22  % zneska prispevka Unije za upravne stroške iz člena 5 te uredbe].

(2)   Zasebni člani Skupnega podjetja prispevajo ali poskrbijo, da njihovi subjekti v sestavi in povezani subjekti prispevajo najmanj [XXXXX] EUR k Skupnemu podjetju, vključno do
  5 %
  za upravne stroške
  in tehnično pomoč
  [enako 22,22  % zneska prispevka Unije za upravne stroške
  in tehnično pomoč
  iz člena 5 te uredbe].

Predlog spremembe 94

Predlog spremembe 94

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 1

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (1)   Superračunalniki Skupnega podjetja EuroHPC se nahajajo v sodelujoči državi, ki je država članica. Sodelujoča država lahko gosti več kot en superračunalnik Skupnega podjetja EuroHPC le, če
  sta med eno in drugo pridobitvijo minili
  vsaj
  dve leti
  ali
  če
  superračunalnika
  uporabljata različni tehnologiji (klasična/kvantna)
  . | (1)   Superračunalniki Skupnega podjetja EuroHPC se nahajajo v sodelujoči državi, ki je država članica. Sodelujoča država lahko gosti več kot en superračunalnik Skupnega podjetja EuroHPC le, če
  so po razpisu za prijavo interesa med datumi izbire minila
  vsaj
  štiri leta. V primeru pridobitve kvantnih računalnikov in simulatorjev
  ali
  v primeru nadgradnje
  superračunalnika
  EuroHPC s kvantnimi pospeševalniki, ki so v lasti Skupnega podjetja, se to obdobje skrajša na dve leti
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(1)   Superračunalniki Skupnega podjetja EuroHPC se nahajajo v sodelujoči državi, ki je država članica. Sodelujoča država lahko gosti več kot en superračunalnik Skupnega podjetja EuroHPC le, če
  sta med eno in drugo pridobitvijo minili
  vsaj
  dve leti
  ali
  če
  superračunalnika
  uporabljata različni tehnologiji (klasična/kvantna)
  .

(1)   Superračunalniki Skupnega podjetja EuroHPC se nahajajo v sodelujoči državi, ki je država članica. Sodelujoča država lahko gosti več kot en superračunalnik Skupnega podjetja EuroHPC le, če
  so po razpisu za prijavo interesa med datumi izbire minila
  vsaj
  štiri leta. V primeru pridobitve kvantnih računalnikov in simulatorjev
  ali
  v primeru nadgradnje
  superračunalnika
  EuroHPC s kvantnimi pospeševalniki, ki so v lasti Skupnega podjetja, se to obdobje skrajša na dve leti
  .

Predlog spremembe 95

Predlog spremembe 95

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 5 – uvodni del

Člen 8 – odstavek 5 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (5)   Upravni odbor na podlagi razpisa za prijavo interesa izbere gostiteljski subjekt iz odstavka 2 tega člena in ustrezno sodelujočo državo, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, oziroma ustrezni gostiteljski konzorcij, in sicer v okviru pravičnega in preglednega postopka, ki med drugim temelji na naslednjih merilih: | (5)   Upravni odbor na podlagi
  odprtega, poštenega in preglednega
  razpisa za prijavo interesa izbere gostiteljski subjekt iz odstavka 2 tega člena in ustrezno sodelujočo državo, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, oziroma ustrezni gostiteljski konzorcij, in sicer v okviru pravičnega in preglednega postopka, ki med drugim temelji na naslednjih merilih: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(5)   Upravni odbor na podlagi razpisa za prijavo interesa izbere gostiteljski subjekt iz odstavka 2 tega člena in ustrezno sodelujočo državo, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, oziroma ustrezni gostiteljski konzorcij, in sicer v okviru pravičnega in preglednega postopka, ki med drugim temelji na naslednjih merilih:

(5)   Upravni odbor na podlagi
  odprtega, poštenega in preglednega
  razpisa za prijavo interesa izbere gostiteljski subjekt iz odstavka 2 tega člena in ustrezno sodelujočo državo, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, oziroma ustrezni gostiteljski konzorcij, in sicer v okviru pravičnega in preglednega postopka, ki med drugim temelji na naslednjih merilih:

Predlog spremembe 96

Predlog spremembe 96

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 5 – točka d

Člen 8 – odstavek 5 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (d) | kakovosti fizične in informacijske infrastrukture gostiteljskega subjekta, njeni varnosti in povezljivosti s preostalim delom Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(d)

kakovosti fizične in informacijske infrastrukture gostiteljskega subjekta, njeni varnosti in povezljivosti s preostalim delom Unije;

| (d) | kakovosti fizične
  , energetske
  in informacijske infrastrukture gostiteljskega subjekta, njeni varnosti in povezljivosti s preostalim delom Unije; |
| --- | --- |

(d)

kakovosti fizične
  , energetske
  in informacijske infrastrukture gostiteljskega subjekta, njeni varnosti in povezljivosti s preostalim delom Unije;

, energetske

Predlog spremembe 97

Predlog spremembe 97

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 5 – točka d a (novo)

Člen 8 – odstavek 5 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (da) | zagotovitvi načrta upravljanja z energijo, ki preuči razpoložljivost ustreznega dostopa do čiste in cenovno dostopne energije, vključno z dogovori o nabavi energije iz obnovljivih virov, ter strategije za povečanje energetske učinkovitosti obratov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(da)

(da)

zagotovitvi načrta upravljanja z energijo, ki preuči razpoložljivost ustreznega dostopa do čiste in cenovno dostopne energije, vključno z dogovori o nabavi energije iz obnovljivih virov, ter strategije za povečanje energetske učinkovitosti obratov;

zagotovitvi načrta upravljanja z energijo, ki preuči razpoložljivost ustreznega dostopa do čiste in cenovno dostopne energije, vključno z dogovori o nabavi energije iz obnovljivih virov, ter strategije za povečanje energetske učinkovitosti obratov;

Predlog spremembe 98

Predlog spremembe 98

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 8 – odstavek 7 a (novo)

Člen 8 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Skupno podjetje upošteva načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“, da se pospešijo raziskave na področju prihrankov energije in učinkovitosti, spodbudi stalen tehnološki napredek za izboljšanje energetske učinkovitosti pri novih in obstoječih zasnovah sistemov ter dejavno raziskuje, razvija in preskuša nove pristope k energetski učinkovitosti, med drugim in predvsem pristope, ki v celoti temeljijo na obnovljivih virih energije ter zmanjšujejo emisije toplogrednih in okoljski odtis superračunalnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(7a)
     
  Skupno podjetje upošteva načelo „energijska učinkovitost na prvem mestu“, da se pospešijo raziskave na področju prihrankov energije in učinkovitosti, spodbudi stalen tehnološki napredek za izboljšanje energetske učinkovitosti pri novih in obstoječih zasnovah sistemov ter dejavno raziskuje, razvija in preskuša nove pristope k energetski učinkovitosti, med drugim in predvsem pristope, ki v celoti temeljijo na obnovljivih virih energije ter zmanjšujejo emisije toplogrednih in okoljski odtis superračunalnikov.

Predlog spremembe 99

Predlog spremembe 99

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 2 – točka k

Člen 9 – odstavek 2 – točka k

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (k) | obveznost gostiteljskega subjekta, da upravnemu odboru do 31. januarja vsako leto predloži revizijsko poročilo in podatke o uporabi časa dostopa iz prejšnjega proračunskega leta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(k)

obveznost gostiteljskega subjekta, da upravnemu odboru do 31. januarja vsako leto predloži revizijsko poročilo in podatke o uporabi časa dostopa iz prejšnjega proračunskega leta;

| (k) | obveznost gostiteljskega subjekta, da upravnemu odboru do 31. januarja vsako leto predloži revizijsko poročilo in podatke o uporabi časa dostopa iz prejšnjega proračunskega leta;
  revizijsko poročilo se objavi v roku treh mesecev po odobritvi upravnega odbora; |
| --- | --- |

(k)

obveznost gostiteljskega subjekta, da upravnemu odboru do 31. januarja vsako leto predloži revizijsko poročilo in podatke o uporabi časa dostopa iz prejšnjega proračunskega leta;
  revizijsko poročilo se objavi v roku treh mesecev po odobritvi upravnega odbora;

revizijsko poročilo se objavi v roku treh mesecev po odobritvi upravnega odbora;

Predlog spremembe 100

Predlog spremembe 100

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 10 – odstavek 3

Člen 10 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3)   Pri izbiri dobavitelja vrhunskega superračunalnika se upošteva zanesljivost dobavne verige. | (3)   Pri izbiri dobavitelja vrhunskega superračunalnika se
  oceni skladnost s splošnimi sistemskimi specifikacijami, vključno s potrebami uporabnikov, in zagotovi odličnost evropskih raziskav in inovacij.
  Upošteva
  se tudi
  zanesljivost dobavne verige. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(3)   Pri izbiri dobavitelja vrhunskega superračunalnika se upošteva zanesljivost dobavne verige.

(3)   Pri izbiri dobavitelja vrhunskega superračunalnika se
  oceni skladnost s splošnimi sistemskimi specifikacijami, vključno s potrebami uporabnikov, in zagotovi odličnost evropskih raziskav in inovacij.
  Upošteva
  se tudi
  zanesljivost dobavne verige.

Predlog spremembe 101

Predlog spremembe 101

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 11 – odstavek 3

Člen 11 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3)   Pri izbiri dobavitelja kvantnih računalnikov in kvantnih simulatorjev se upošteva zanesljivost dobavne verige. | (3)   Pri izbiri dobavitelja kvantnih računalnikov in kvantnih simulatorjev se
  oceni skladnost s splošnimi sistemskimi specifikacijami, vključno s potrebami uporabnikov, in zagotovi odličnost evropskih raziskav in inovacij.
  Upošteva
  se tudi
  zanesljivost dobavne verige. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(3)   Pri izbiri dobavitelja kvantnih računalnikov in kvantnih simulatorjev se upošteva zanesljivost dobavne verige.

(3)   Pri izbiri dobavitelja kvantnih računalnikov in kvantnih simulatorjev se
  oceni skladnost s splošnimi sistemskimi specifikacijami, vključno s potrebami uporabnikov, in zagotovi odličnost evropskih raziskav in inovacij.
  Upošteva
  se tudi
  zanesljivost dobavne verige.

Predlog spremembe 102

Predlog spremembe 102

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 1

Člen 12 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (1)   Skupno podjetje skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev pridobi superračunalnike ali particije superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC, namenjene predvsem za industrijo, in je njihov lastnik ali solastnik skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev. | (1)   Skupno podjetje skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev pridobi superračunalnike
  najmanj srednjega razreda
  ali particije superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC, namenjene predvsem za industrijo, in je njihov lastnik ali solastnik skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(1)   Skupno podjetje skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev pridobi superračunalnike ali particije superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC, namenjene predvsem za industrijo, in je njihov lastnik ali solastnik skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev.

(1)   Skupno podjetje skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev pridobi superračunalnike
  najmanj srednjega razreda
  ali particije superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC, namenjene predvsem za industrijo, in je njihov lastnik ali solastnik skupaj z zasebnimi člani ali konzorcijem zasebnih partnerjev.

Predlog spremembe 103

Predlog spremembe 103

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 3

Člen 12 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3)   Pri izbiri dobavitelja industrijskega superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC se upošteva zanesljivost dobavne verige. | (3)   Pri izbiri dobavitelja industrijskega superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC se
  oceni skladnost s splošnimi sistemskimi specifikacijami, vključno s potrebami uporabnikov.
  Upošteva
  se tudi
  zanesljivost dobavne verige. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(3)   Pri izbiri dobavitelja industrijskega superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC se upošteva zanesljivost dobavne verige.

(3)   Pri izbiri dobavitelja industrijskega superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC se
  oceni skladnost s splošnimi sistemskimi specifikacijami, vključno s potrebami uporabnikov.
  Upošteva
  se tudi
  zanesljivost dobavne verige.

Predlog spremembe 104

Predlog spremembe 104

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (2)   Finančni prispevek Unije iz člena 5(1) krije do
  35
   % stroškov pridobitve superračunalnikov srednjega razreda. Preostale skupne stroške lastništva superračunalnikov srednjega razreda krije sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali sodelujoče države v gostiteljskem konzorciju, kar se po potrebi dopolni s prispevki iz člena 6. | (2)   Finančni prispevek Unije iz člena 5(1) krije do
  50
  % stroškov pridobitve
  ter do 50 % obratovalnih stroškov
  superračunalnikov srednjega razreda. Preostale skupne stroške lastništva superračunalnikov srednjega razreda krije sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali sodelujoče države v gostiteljskem konzorciju, kar se po potrebi dopolni s prispevki iz člena 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(2)   Finančni prispevek Unije iz člena 5(1) krije do
  35
   % stroškov pridobitve superračunalnikov srednjega razreda. Preostale skupne stroške lastništva superračunalnikov srednjega razreda krije sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali sodelujoče države v gostiteljskem konzorciju, kar se po potrebi dopolni s prispevki iz člena 6.

(2)   Finančni prispevek Unije iz člena 5(1) krije do
  50
  % stroškov pridobitve
  ter do 50 % obratovalnih stroškov
  superračunalnikov srednjega razreda. Preostale skupne stroške lastništva superračunalnikov srednjega razreda krije sodelujoča država, v kateri ima gostiteljski subjekt sedež, ali sodelujoče države v gostiteljskem konzorciju, kar se po potrebi dopolni s prispevki iz člena 6.

Predlog spremembe 105

Predlog spremembe 105

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 3

Člen 13 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3)   Pri izbiri dobavitelja superračunalnika srednjega razreda se upošteva zanesljivost dobavne verige. | (3)   Pri izbiri dobavitelja superračunalnika srednjega razreda se
  oceni skladnost s splošnimi sistemskimi specifikacijami, vključno s potrebami uporabnikov.
  Upošteva
  se tudi
  zanesljivost dobavne verige. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(3)   Pri izbiri dobavitelja superračunalnika srednjega razreda se upošteva zanesljivost dobavne verige.

(3)   Pri izbiri dobavitelja superračunalnika srednjega razreda se
  oceni skladnost s splošnimi sistemskimi specifikacijami, vključno s potrebami uporabnikov.
  Upošteva
  se tudi
  zanesljivost dobavne verige.

Predlog spremembe 106

Predlog spremembe 106

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 2

Člen 15 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (2)
     
  Delež časa dostopa Unije do vsakega superračunalnika srednjega razreda je neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz člena 5(1) k stroškom pridobitve superračunalnika in ne presega 35 % celotnega časa dostopa do superračunalnika. | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(2)
     
  Delež časa dostopa Unije do vsakega superračunalnika srednjega razreda je neposredno sorazmeren s finančnim prispevkom Unije iz člena 5(1) k stroškom pridobitve superračunalnika in ne presega 35 % celotnega časa dostopa do superračunalnika.

črtano

črtano

Predlog spremembe 107

Predlog spremembe 107

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 5

Člen 15 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (5)   Upravni odbor za superračunalnike Skupnega podjetja EuroHPC opredeli pravice dostopa do deleža časa dostopa, ki je na voljo Uniji. | (5)   Upravni odbor za superračunalnike Skupnega podjetja EuroHPC opredeli
  in objavi
  pravice dostopa do deleža časa dostopa, ki je na voljo Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(5)   Upravni odbor za superračunalnike Skupnega podjetja EuroHPC opredeli pravice dostopa do deleža časa dostopa, ki je na voljo Uniji.

(5)   Upravni odbor za superračunalnike Skupnega podjetja EuroHPC opredeli
  in objavi
  pravice dostopa do deleža časa dostopa, ki je na voljo Uniji.

Predlog spremembe 108

Predlog spremembe 108

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 6

Člen 15 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (6)   Uporaba deleža časa dostopa Unije do superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC je za uporabnike iz javnega sektorja iz člena 14(4) te uredbe brezplačna. Prav tako bo brezplačna za industrijske uporabnike pri uporabah za dejavnosti na področju raziskav in inovacij
  , ki se financirajo iz programa Obzorje Evropa ali programa za digitalno Evropo,
  ter po potrebi za zasebne dejavnosti
  MSP
  na področju inovacij. Vodilno načelo je, da dodelitev časa dostopa za take dejavnosti temelji na poštenem in preglednem postopku medsebojnega strokovnega pregleda, ki ga določi upravni odbor na podlagi stalno odprtih razpisov za prijavo interesa, ki jih objavi Skupno podjetje. | (6)   Uporaba deleža časa dostopa Unije do superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC je za uporabnike iz javnega sektorja iz člena 14(4) te uredbe
  pregledna in
  brezplačna. Prav tako bo brezplačna za industrijske uporabnike
  , nevladne organizacije, študente in druge posameznike
  pri uporabah za dejavnosti na področju
  odprtih
  raziskav in inovacij ter po potrebi za zasebne dejavnosti
  malih in srednjih podjetij
  na področju inovacij. Vodilno načelo je, da dodelitev časa dostopa za take dejavnosti temelji na poštenem in preglednem postopku medsebojnega strokovnega pregleda, ki ga določi upravni odbor na podlagi stalno odprtih razpisov za prijavo interesa, ki jih objavi Skupno podjetje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(6)   Uporaba deleža časa dostopa Unije do superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC je za uporabnike iz javnega sektorja iz člena 14(4) te uredbe brezplačna. Prav tako bo brezplačna za industrijske uporabnike pri uporabah za dejavnosti na področju raziskav in inovacij
  , ki se financirajo iz programa Obzorje Evropa ali programa za digitalno Evropo,
  ter po potrebi za zasebne dejavnosti
  MSP
  na področju inovacij. Vodilno načelo je, da dodelitev časa dostopa za take dejavnosti temelji na poštenem in preglednem postopku medsebojnega strokovnega pregleda, ki ga določi upravni odbor na podlagi stalno odprtih razpisov za prijavo interesa, ki jih objavi Skupno podjetje.

(6)   Uporaba deleža časa dostopa Unije do superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC je za uporabnike iz javnega sektorja iz člena 14(4) te uredbe
  pregledna in
  brezplačna. Prav tako bo brezplačna za industrijske uporabnike
  , nevladne organizacije, študente in druge posameznike
  pri uporabah za dejavnosti na področju
  odprtih
  raziskav in inovacij ter po potrebi za zasebne dejavnosti
  malih in srednjih podjetij
  na področju inovacij. Vodilno načelo je, da dodelitev časa dostopa za take dejavnosti temelji na poštenem in preglednem postopku medsebojnega strokovnega pregleda, ki ga določi upravni odbor na podlagi stalno odprtih razpisov za prijavo interesa, ki jih objavi Skupno podjetje.

Predlog spremembe 109

Predlog spremembe 109

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 8

Člen 15 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (8)   Upravni odbor opredeli posebna pravila za pogoje dostopa, ki odstopajo od vodilnih načel iz odstavka 6 tega člena. Ta se nanašajo na dodelitev časa dostopa za projekte in dejavnosti, ki jih Unija ali upravni odbor šteje za strateške. | (8)   Upravni odbor opredeli posebna
  in pregledna
  pravila za pogoje dostopa, ki odstopajo od vodilnih načel iz odstavka 6 tega člena. Ta se nanašajo na dodelitev časa dostopa za projekte in dejavnosti, ki jih Unija ali upravni odbor šteje za strateške. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(8)   Upravni odbor opredeli posebna pravila za pogoje dostopa, ki odstopajo od vodilnih načel iz odstavka 6 tega člena. Ta se nanašajo na dodelitev časa dostopa za projekte in dejavnosti, ki jih Unija ali upravni odbor šteje za strateške.

(8)   Upravni odbor opredeli posebna
  in pregledna
  pravila za pogoje dostopa, ki odstopajo od vodilnih načel iz odstavka 6 tega člena. Ta se nanašajo na dodelitev časa dostopa za projekte in dejavnosti, ki jih Unija ali upravni odbor šteje za strateške.

Predlog spremembe 110

Predlog spremembe 110

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 15 – odstavek 9

Člen 15 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (9)   Na zahtevo Unije izvršni direktor odobri neposreden dostop do superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC za pobude, za katere Unija meni, da so bistvene za zagotavljanje zdravstvenih ali drugih ključnih nujnih podpornih storitev za javno dobro, v nujnih razmerah in razmerah kriznega upravljanja ali v primerih, ki se zdijo Uniji bistvenega pomena za njeno varnost in obrambo. Načini in pogoji za izvajanje takega dostopa se opredelijo v pogojih dostopa, ki jih sprejme upravni odbor. | (9)   Na zahtevo Unije izvršni direktor odobri neposreden dostop do superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC za pobude, za katere Unija meni, da so bistvene za zagotavljanje
  okoljskih,
  zdravstvenih ali drugih ključnih nujnih podpornih storitev za javno dobro, v nujnih razmerah in razmerah kriznega upravljanja ali v primerih, ki se zdijo Uniji bistvenega pomena za njeno varnost in obrambo. Načini in pogoji za izvajanje takega dostopa se opredelijo v pogojih dostopa, ki jih sprejme upravni odbor
  , pri čemer se upošteva, da bodo raziskovalne in inovacijske dejavnosti izrecno osredotočene na civilne aplikacije, ob priznavanju, da obstajajo področja tehnologije z dvojno rabo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(9)   Na zahtevo Unije izvršni direktor odobri neposreden dostop do superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC za pobude, za katere Unija meni, da so bistvene za zagotavljanje zdravstvenih ali drugih ključnih nujnih podpornih storitev za javno dobro, v nujnih razmerah in razmerah kriznega upravljanja ali v primerih, ki se zdijo Uniji bistvenega pomena za njeno varnost in obrambo. Načini in pogoji za izvajanje takega dostopa se opredelijo v pogojih dostopa, ki jih sprejme upravni odbor.

(9)   Na zahtevo Unije izvršni direktor odobri neposreden dostop do superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC za pobude, za katere Unija meni, da so bistvene za zagotavljanje
  okoljskih,
  zdravstvenih ali drugih ključnih nujnih podpornih storitev za javno dobro, v nujnih razmerah in razmerah kriznega upravljanja ali v primerih, ki se zdijo Uniji bistvenega pomena za njeno varnost in obrambo. Načini in pogoji za izvajanje takega dostopa se opredelijo v pogojih dostopa, ki jih sprejme upravni odbor
  , pri čemer se upošteva, da bodo raziskovalne in inovacijske dejavnosti izrecno osredotočene na civilne aplikacije, ob priznavanju, da obstajajo področja tehnologije z dvojno rabo
  .

Predlog spremembe 111

Predlog spremembe 111

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 1

Člen 16 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (1)   Za vse industrijske uporabnike za komercialne namene veljajo posebni pogoji. Storitev za komercialno uporabo je plačljiva glede na uporabo in na podlagi tržnih cen. Višino pristojbine določi upravni odbor. | (1)   Za vse industrijske uporabnike za komercialne namene veljajo posebni pogoji. Storitev za komercialno uporabo je plačljiva glede na uporabo in na podlagi tržnih cen. Višino pristojbine določi upravni odbor
  , vendar ta ne predstavlja vstopne ovire, predvsem za mala in srednja podjetja
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(1)   Za vse industrijske uporabnike za komercialne namene veljajo posebni pogoji. Storitev za komercialno uporabo je plačljiva glede na uporabo in na podlagi tržnih cen. Višino pristojbine določi upravni odbor.

(1)   Za vse industrijske uporabnike za komercialne namene veljajo posebni pogoji. Storitev za komercialno uporabo je plačljiva glede na uporabo in na podlagi tržnih cen. Višino pristojbine določi upravni odbor
  , vendar ta ne predstavlja vstopne ovire, predvsem za mala in srednja podjetja
  .

Predlog spremembe 112

Predlog spremembe 112

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 2

Člen 16 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (2)   Pristojbine, ki se zaračunajo za komercialno uporabo časa dostopa Unije, pomenijo prihodek v proračun Skupnega podjetja in se uporabijo za kritje operativnih stroškov Skupnega podjetja. | (2)   Pristojbine, ki se zaračunajo za komercialno uporabo časa dostopa Unije, pomenijo prihodek v proračun Skupnega podjetja in se uporabijo za kritje operativnih stroškov Skupnega podjetja
  in obratovalnih stroškov superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(2)   Pristojbine, ki se zaračunajo za komercialno uporabo časa dostopa Unije, pomenijo prihodek v proračun Skupnega podjetja in se uporabijo za kritje operativnih stroškov Skupnega podjetja.

(2)   Pristojbine, ki se zaračunajo za komercialno uporabo časa dostopa Unije, pomenijo prihodek v proračun Skupnega podjetja in se uporabijo za kritje operativnih stroškov Skupnega podjetja
  in obratovalnih stroškov superračunalnikov Skupnega podjetja EuroHPC
  .

Predlog spremembe 113

Predlog spremembe 113

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 16 – odstavek 3

Člen 16 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3)   Čas dostopa, dodeljen za komercialne storitve, ne presega 20 % celotnega časa dostopa Unije do vsakega superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC. Upravni odbor odloča o dodelitvi časa dostopa Unije za uporabnike komercialnih storitev ob upoštevanju rezultatov spremljanja iz člena 15(10). | (3)   Čas dostopa, dodeljen za komercialne storitve,
  načeloma
  ne presega 20 % celotnega časa dostopa Unije do vsakega superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC. Upravni odbor odloča o 
  največji
  dodelitvi časa dostopa Unije za uporabnike komercialnih storitev ob upoštevanju rezultatov spremljanja iz člena 15(10). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(3)   Čas dostopa, dodeljen za komercialne storitve, ne presega 20 % celotnega časa dostopa Unije do vsakega superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC. Upravni odbor odloča o dodelitvi časa dostopa Unije za uporabnike komercialnih storitev ob upoštevanju rezultatov spremljanja iz člena 15(10).

(3)   Čas dostopa, dodeljen za komercialne storitve,
  načeloma
  ne presega 20 % celotnega časa dostopa Unije do vsakega superračunalnika Skupnega podjetja EuroHPC. Upravni odbor odloča o 
  največji
  dodelitvi časa dostopa Unije za uporabnike komercialnih storitev ob upoštevanju rezultatov spremljanja iz člena 15(10).

Predlog spremembe 114

Predlog spremembe 114

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 18 – odstavek 6

Člen 18 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (6)   Kadrovski viri se določijo v kadrovskem načrtu Skupnega podjetja,
  v katerem sta navedena
  število začasnih delovnih mest po funkcionalni skupini in plačnem razredu ter število pogodbenih uslužbencev, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa
  , in sicer v skladu z letnim proračunom Skupnega podjetja
  . | (6)   Kadrovski viri se določijo v kadrovskem načrtu Skupnega podjetja
  v skladu z njegovim letnim proračunom in ustrezno odražajo potrebno število uslužbencev in plačne razrede za zagotavljanje najvišjih standardov pri zaposlovanju na področju
  ,
  pri čemer se navede
  število začasnih delovnih mest po funkcionalni skupini in plačnem razredu ter število pogodbenih uslužbencev, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(6)   Kadrovski viri se določijo v kadrovskem načrtu Skupnega podjetja,
  v katerem sta navedena
  število začasnih delovnih mest po funkcionalni skupini in plačnem razredu ter število pogodbenih uslužbencev, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa
  , in sicer v skladu z letnim proračunom Skupnega podjetja
  .

(6)   Kadrovski viri se določijo v kadrovskem načrtu Skupnega podjetja
  v skladu z njegovim letnim proračunom in ustrezno odražajo potrebno število uslužbencev in plačne razrede za zagotavljanje najvišjih standardov pri zaposlovanju na področju
  ,
  pri čemer se navede
  število začasnih delovnih mest po funkcionalni skupini in plačnem razredu ter število pogodbenih uslužbencev, izraženo v ekvivalentu polnega delovnega časa.

Predlog spremembe 115

Predlog spremembe 115

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 19 – odstavek 2

Člen 19 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (2)   Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje in uporabi pripravnikov. | (2)   Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje in uporabi pripravnikov
  , tudi o njihovem plačilu
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(2)   Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje in uporabi pripravnikov.

(2)   Upravni odbor sprejme sklep, s katerim določi pravila o napotitvi nacionalnih strokovnjakov v Skupno podjetje in uporabi pripravnikov
  , tudi o njihovem plačilu
  .

Predlog spremembe 116

Predlog spremembe 116

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 1

Člen 22 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (1)   Dejavnosti Skupnega podjetja se stalno spremljajo in redno pregledujejo v skladu z njegovimi finančnimi pravili, da bi se zagotovili največji učinek in odličnost ter čim bolj učinkovita uporaba sredstev. Rezultati spremljanja in rednih pregledov se upoštevajo pri ocenjevanju Skupnega podjetja v okviru ocenjevanja programa Obzorje Evropa. | (1)   Dejavnosti Skupnega podjetja se stalno spremljajo in redno pregledujejo v skladu z njegovimi finančnimi pravili, da bi se zagotovili največji učinek in odličnost ter čim bolj učinkovita uporaba sredstev.
  Spremljanje in pregledovanje ne sme povečati upravnega bremena za Skupno podjetje ali za njegove upravičence.
  Rezultati spremljanja in rednih pregledov se upoštevajo pri ocenjevanju Skupnega podjetja v okviru ocenjevanja programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(1)   Dejavnosti Skupnega podjetja se stalno spremljajo in redno pregledujejo v skladu z njegovimi finančnimi pravili, da bi se zagotovili največji učinek in odličnost ter čim bolj učinkovita uporaba sredstev. Rezultati spremljanja in rednih pregledov se upoštevajo pri ocenjevanju Skupnega podjetja v okviru ocenjevanja programa Obzorje Evropa.

(1)   Dejavnosti Skupnega podjetja se stalno spremljajo in redno pregledujejo v skladu z njegovimi finančnimi pravili, da bi se zagotovili največji učinek in odličnost ter čim bolj učinkovita uporaba sredstev.
  Spremljanje in pregledovanje ne sme povečati upravnega bremena za Skupno podjetje ali za njegove upravičence.
  Rezultati spremljanja in rednih pregledov se upoštevajo pri ocenjevanju Skupnega podjetja v okviru ocenjevanja programa Obzorje Evropa.

Predlog spremembe 117

Predlog spremembe 117

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 3

Člen 22 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3)   Ocene dejavnosti skupnih podjetij se izvedejo pravočasno, da se lahko upoštevajo v splošnih vmesnih in končnih ocenjevanjih programa Obzorje Evropa in povezanem postopku odločanja, kot je določeno v členu 47 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. | (3)   Ocene dejavnosti skupnih podjetij se izvedejo pravočasno
  in brez povečanja upravnega bremena za Skupno podjetje ali njegove upravičence
  , da se lahko upoštevajo v splošnih vmesnih in končnih ocenjevanjih programa Obzorje Evropa in povezanem postopku odločanja, kot je določeno v členu 47 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(3)   Ocene dejavnosti skupnih podjetij se izvedejo pravočasno, da se lahko upoštevajo v splošnih vmesnih in končnih ocenjevanjih programa Obzorje Evropa in povezanem postopku odločanja, kot je določeno v členu 47 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa.

(3)   Ocene dejavnosti skupnih podjetij se izvedejo pravočasno
  in brez povečanja upravnega bremena za Skupno podjetje ali njegove upravičence
  , da se lahko upoštevajo v splošnih vmesnih in končnih ocenjevanjih programa Obzorje Evropa in povezanem postopku odločanja, kot je določeno v členu 47 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa.

Predlog spremembe 118

Predlog spremembe 118

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 4

Člen 22 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (4)   Komisija izvede vmesno oceno vsakega Skupnega podjetja kot del vmesne ocene programa Obzorje Evropa, kot je določeno v členu 47 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. Ta ocena se izvede ob pomoči neodvisnih strokovnjakov na podlagi preglednega postopka, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa Obzorje Evropa, vendar najpozneje štiri leta po začetku izvajanja programa Obzorje Evropa. V ocenah se preuči, kako Skupno podjetje izpolnjuje svoje poslanstvo v skladu s svojimi gospodarskimi, tehnološkimi, znanstvenimi, družbenimi in političnimi cilji, vključno s cilji, povezanimi s podnebjem, ter ocenijo uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in
  dodana
  vrednost za Unijo glede njegovih dejavnosti v okviru programa Obzorje Evropa, njegovih sinergij in dopolnjevanja z ustreznimi evropskimi, nacionalnimi in, kjer je to primerno, regionalnimi pobudami, vključno s sinergijami z drugimi deli programa Obzorje Evropa (kot so poslanstva, grozdi ali tematski/posebni programi). Posebna pozornost bo namenjena učinkom, doseženim na ravni Unije in nacionalni ravni, ob upoštevanju komponente sinergij in prilagajanja politik. V ocenah se po potrebi preučita tudi dolgoročen znanstveni, družbeni, gospodarski in za politiko pomemben vpliv Skupnega podjetja ter najučinkovitejši način izvajanja ukrepov politike za kakršen koli prihodnji ukrep, v njih pa se obravnava tudi umestitev morebitnega podaljšanja Skupnega podjetja v skupno področje evropskih partnerstev in njegove prednostne naloge politik. | (4)   Komisija izvede vmesno oceno vsakega skupnega podjetja kot del vmesne ocene programa Obzorje Evropa, kot je določeno v členu 47 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa
  , in brez povečanja upravnega bremena za Skupno podjetje
  . Ta ocena se izvede ob pomoči neodvisnih
  zunanjih
  strokovnjakov na podlagi preglednega postopka, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa Obzorje Evropa, vendar najpozneje štiri leta po začetku izvajanja programa Obzorje Evropa. V ocenah se preuči, kako Skupno podjetje izpolnjuje svoje poslanstvo v skladu s svojimi gospodarskimi, tehnološkimi, znanstvenimi,
  okoljskimi,
  družbenimi in političnimi cilji, vključno s cilji, povezanimi s podnebjem
  in zdravjem
  , ter ocenijo uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost
  , celovitost
  in
  dodano
  vrednost za Unijo glede njegovih dejavnosti v okviru programa Obzorje Evropa, njegovih sinergij in dopolnjevanja z ustreznimi evropskimi, nacionalnimi in, kjer je to primerno, regionalnimi pobudami, vključno s sinergijami z drugimi deli programa Obzorje Evropa (kot so
  druga evropska partnerstva,
  poslanstva, grozdi ali tematski/posebni programi). Posebna pozornost bo namenjena učinkom, doseženim na ravni Unije in nacionalni ravni, ob upoštevanju komponente sinergij in prilagajanja politik. V ocenah se po potrebi preučita tudi dolgoročen znanstveni, družbeni,
  okoljski,
  gospodarski in za politiko pomemben vpliv Skupnega podjetja
  , ocena napredka pri obveščanju in ozaveščanju (npr. število uporabnikov)
  ter najučinkovitejši način izvajanja ukrepov politike za kakršen koli prihodnji ukrep, v njih pa se obravnava tudi umestitev morebitnega podaljšanja
  ali postopne opustitve
  Skupnega podjetja v skupno področje evropskih partnerstev in njegove prednostne naloge politik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(4)   Komisija izvede vmesno oceno vsakega Skupnega podjetja kot del vmesne ocene programa Obzorje Evropa, kot je določeno v členu 47 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. Ta ocena se izvede ob pomoči neodvisnih strokovnjakov na podlagi preglednega postopka, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa Obzorje Evropa, vendar najpozneje štiri leta po začetku izvajanja programa Obzorje Evropa. V ocenah se preuči, kako Skupno podjetje izpolnjuje svoje poslanstvo v skladu s svojimi gospodarskimi, tehnološkimi, znanstvenimi, družbenimi in političnimi cilji, vključno s cilji, povezanimi s podnebjem, ter ocenijo uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost in
  dodana
  vrednost za Unijo glede njegovih dejavnosti v okviru programa Obzorje Evropa, njegovih sinergij in dopolnjevanja z ustreznimi evropskimi, nacionalnimi in, kjer je to primerno, regionalnimi pobudami, vključno s sinergijami z drugimi deli programa Obzorje Evropa (kot so poslanstva, grozdi ali tematski/posebni programi). Posebna pozornost bo namenjena učinkom, doseženim na ravni Unije in nacionalni ravni, ob upoštevanju komponente sinergij in prilagajanja politik. V ocenah se po potrebi preučita tudi dolgoročen znanstveni, družbeni, gospodarski in za politiko pomemben vpliv Skupnega podjetja ter najučinkovitejši način izvajanja ukrepov politike za kakršen koli prihodnji ukrep, v njih pa se obravnava tudi umestitev morebitnega podaljšanja Skupnega podjetja v skupno področje evropskih partnerstev in njegove prednostne naloge politik.

(4)   Komisija izvede vmesno oceno vsakega skupnega podjetja kot del vmesne ocene programa Obzorje Evropa, kot je določeno v členu 47 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa
  , in brez povečanja upravnega bremena za Skupno podjetje
  . Ta ocena se izvede ob pomoči neodvisnih
  zunanjih
  strokovnjakov na podlagi preglednega postopka, ko je na voljo dovolj informacij o izvajanju programa Obzorje Evropa, vendar najpozneje štiri leta po začetku izvajanja programa Obzorje Evropa. V ocenah se preuči, kako Skupno podjetje izpolnjuje svoje poslanstvo v skladu s svojimi gospodarskimi, tehnološkimi, znanstvenimi,
  okoljskimi,
  družbenimi in političnimi cilji, vključno s cilji, povezanimi s podnebjem
  in zdravjem
  , ter ocenijo uspešnost, učinkovitost, ustreznost, skladnost
  , celovitost
  in
  dodano
  vrednost za Unijo glede njegovih dejavnosti v okviru programa Obzorje Evropa, njegovih sinergij in dopolnjevanja z ustreznimi evropskimi, nacionalnimi in, kjer je to primerno, regionalnimi pobudami, vključno s sinergijami z drugimi deli programa Obzorje Evropa (kot so
  druga evropska partnerstva,
  poslanstva, grozdi ali tematski/posebni programi). Posebna pozornost bo namenjena učinkom, doseženim na ravni Unije in nacionalni ravni, ob upoštevanju komponente sinergij in prilagajanja politik. V ocenah se po potrebi preučita tudi dolgoročen znanstveni, družbeni,
  okoljski,
  gospodarski in za politiko pomemben vpliv Skupnega podjetja
  , ocena napredka pri obveščanju in ozaveščanju (npr. število uporabnikov)
  ter najučinkovitejši način izvajanja ukrepov politike za kakršen koli prihodnji ukrep, v njih pa se obravnava tudi umestitev morebitnega podaljšanja
  ali postopne opustitve
  Skupnega podjetja v skupno področje evropskih partnerstev in njegove prednostne naloge politik.

Predlog spremembe 119

Predlog spremembe 119

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 6

Člen 22 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (6)   Komisija lahko ob pomoči zunanjih neodvisnih strokovnjakov, izbranih na podlagi preglednega postopka, opravi nadaljnja ocenjevanja tem strateškega pomena, da preuči napredek Skupnega podjetja pri zastavljenih ciljih, opredeli dejavnike, ki prispevajo k izvajanju dejavnosti, in opredeli dobre prakse. Z izvedbo teh nadaljnjih ocen v celoti upošteva upravni učinek na Skupno podjetje. | (6)   Komisija lahko ob pomoči zunanjih neodvisnih strokovnjakov, izbranih na podlagi preglednega postopka, opravi nadaljnja ocenjevanja tem strateškega pomena, da preuči napredek Skupnega podjetja pri zastavljenih ciljih, opredeli dejavnike, ki prispevajo k izvajanju dejavnosti, in opredeli dobre prakse
  , a brez povečanja upravnega bremena za Skupno podjetje
  . Z izvedbo teh nadaljnjih ocen v celoti upošteva upravni učinek na Skupno podjetje
  in si predvsem po najboljših močeh prizadeva zmanjšati upravno breme ter zagotoviti, da postopek ocenjevanja ostane enostaven in popolnoma pregleden. Vse ocene temeljijo na zanesljivi oceni možnosti politike z vidika upravljanja, pri čemer bi bilo treba zlasti oceniti možnost določitve ustreznih zaščitnih ukrepov, s katerimi bi zagotovili, da bodo pri vseh operacijah ustrezno upoštevani javni interesi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(6)   Komisija lahko ob pomoči zunanjih neodvisnih strokovnjakov, izbranih na podlagi preglednega postopka, opravi nadaljnja ocenjevanja tem strateškega pomena, da preuči napredek Skupnega podjetja pri zastavljenih ciljih, opredeli dejavnike, ki prispevajo k izvajanju dejavnosti, in opredeli dobre prakse. Z izvedbo teh nadaljnjih ocen v celoti upošteva upravni učinek na Skupno podjetje.

(6)   Komisija lahko ob pomoči zunanjih neodvisnih strokovnjakov, izbranih na podlagi preglednega postopka, opravi nadaljnja ocenjevanja tem strateškega pomena, da preuči napredek Skupnega podjetja pri zastavljenih ciljih, opredeli dejavnike, ki prispevajo k izvajanju dejavnosti, in opredeli dobre prakse
  , a brez povečanja upravnega bremena za Skupno podjetje
  . Z izvedbo teh nadaljnjih ocen v celoti upošteva upravni učinek na Skupno podjetje
  in si predvsem po najboljših močeh prizadeva zmanjšati upravno breme ter zagotoviti, da postopek ocenjevanja ostane enostaven in popolnoma pregleden. Vse ocene temeljijo na zanesljivi oceni možnosti politike z vidika upravljanja, pri čemer bi bilo treba zlasti oceniti možnost določitve ustreznih zaščitnih ukrepov, s katerimi bi zagotovili, da bodo pri vseh operacijah ustrezno upoštevani javni interesi.

Predlog spremembe 120

Predlog spremembe 120

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 7

Člen 22 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (7)   Skupno podjetje izvaja redne preglede svojih dejavnosti, da zagotovi informacije za vmesne in končne ocene Skupnega podjetja v okviru ocenjevanja programa Obzorje Evropa, kot je določeno v členu 47 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. | (7)   Skupno podjetje
  s čim manjšim obremenjevanjem upravičencev
  izvaja redne preglede svojih dejavnosti, da zagotovi informacije za vmesne in končne ocene Skupnega podjetja v okviru ocenjevanja programa Obzorje Evropa, kot je določeno v členu 47 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(7)   Skupno podjetje izvaja redne preglede svojih dejavnosti, da zagotovi informacije za vmesne in končne ocene Skupnega podjetja v okviru ocenjevanja programa Obzorje Evropa, kot je določeno v členu 47 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa.

(7)   Skupno podjetje
  s čim manjšim obremenjevanjem upravičencev
  izvaja redne preglede svojih dejavnosti, da zagotovi informacije za vmesne in končne ocene Skupnega podjetja v okviru ocenjevanja programa Obzorje Evropa, kot je določeno v členu 47 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa.

Predlog spremembe 121

Predlog spremembe 121

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 22 – odstavek 7 a (novo)

Člen 22 – odstavek 7 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Poročanje je v skladu s standardnimi zahtevami glede poročanja programa Obzorje Evropa. V razvoj sistemov poročanja v okviru strateškega procesa usklajevanja so vključene tudi države članice in predstavniki partnerjev, da se zagotovi sinhronizacija in usklajevanje poročanja in spremljanja, tudi glede razdelitve nalog zbiranja podatkov in poročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(7a)
     
  Poročanje je v skladu s standardnimi zahtevami glede poročanja programa Obzorje Evropa. V razvoj sistemov poročanja v okviru strateškega procesa usklajevanja so vključene tudi države članice in predstavniki partnerjev, da se zagotovi sinhronizacija in usklajevanje poročanja in spremljanja, tudi glede razdelitve nalog zbiranja podatkov in poročanja.

Predlog spremembe 122

Predlog spremembe 122

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 1

Člen 25 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (1)   Naknadne revizije odhodkov za ukrepe, ki se financirajo iz proračuna programa Obzorje Evropa, se izvedejo v skladu s členom 48 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa kot del posrednih ukrepov programa Obzorje Evropa, zlasti v skladu s revizijsko strategijo iz člena 48(2) navedene uredbe. | (1)   Naknadne revizije odhodkov za ukrepe, ki se financirajo iz proračuna programa Obzorje Evropa, se izvedejo v skladu s členom 48 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa kot del posrednih ukrepov programa Obzorje Evropa, zlasti v skladu s revizijsko strategijo iz člena 48(2) navedene uredbe
  , in sicer tako, da se Skupnemu podjetju in upravičencem ne poveča upravno breme
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(1)   Naknadne revizije odhodkov za ukrepe, ki se financirajo iz proračuna programa Obzorje Evropa, se izvedejo v skladu s členom 48 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa kot del posrednih ukrepov programa Obzorje Evropa, zlasti v skladu s revizijsko strategijo iz člena 48(2) navedene uredbe.

(1)   Naknadne revizije odhodkov za ukrepe, ki se financirajo iz proračuna programa Obzorje Evropa, se izvedejo v skladu s členom 48 Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa kot del posrednih ukrepov programa Obzorje Evropa, zlasti v skladu s revizijsko strategijo iz člena 48(2) navedene uredbe
  , in sicer tako, da se Skupnemu podjetju in upravičencem ne poveča upravno breme
  .

Predlog spremembe 123

Predlog spremembe 123

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 2

Člen 25 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (2)   Skupno podjetje v skladu s členom XXX Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo opravi naknadne revizije odhodkov za dejavnosti, financirane iz proračuna programa za digitalno Evropo. | (2)   Skupno podjetje v skladu s členom XXX Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo opravi naknadne revizije odhodkov za dejavnosti, financirane iz proračuna programa za digitalno Evropo
  , in sicer tako, da se Skupnemu podjetju in upravičencem ne poveča upravno breme
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(2)   Skupno podjetje v skladu s členom XXX Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo opravi naknadne revizije odhodkov za dejavnosti, financirane iz proračuna programa za digitalno Evropo.

(2)   Skupno podjetje v skladu s členom XXX Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi programa za digitalno Evropo opravi naknadne revizije odhodkov za dejavnosti, financirane iz proračuna programa za digitalno Evropo
  , in sicer tako, da se Skupnemu podjetju in upravičencem ne poveča upravno breme
  .

Predlog spremembe 124

Predlog spremembe 124

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 25 – odstavek 3

Člen 25 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3)   Skupno podjetje v skladu s členom XXX Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope v okviru ukrepov Instrumenta za povezovanje Evrope opravi naknadne revizije odhodkov za dejavnosti, financirane iz proračuna Instrumenta za povezovanje Evrope. | (3)   Skupno podjetje v skladu s členom XXX Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope v okviru ukrepov Instrumenta za povezovanje Evrope opravi naknadne revizije odhodkov za dejavnosti, financirane iz proračuna Instrumenta za povezovanje Evrope
  , in sicer tako, da se Skupnemu podjetju in upravičencem ne poveča upravno breme
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(3)   Skupno podjetje v skladu s členom XXX Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope v okviru ukrepov Instrumenta za povezovanje Evrope opravi naknadne revizije odhodkov za dejavnosti, financirane iz proračuna Instrumenta za povezovanje Evrope.

(3)   Skupno podjetje v skladu s členom XXX Uredbe (EU) št. XXX o vzpostavitvi Instrumenta za povezovanje Evrope v okviru ukrepov Instrumenta za povezovanje Evrope opravi naknadne revizije odhodkov za dejavnosti, financirane iz proračuna Instrumenta za povezovanje Evrope
  , in sicer tako, da se Skupnemu podjetju in upravičencem ne poveča upravno breme
  .

Predlog spremembe 125

Predlog spremembe 125

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 27 – odstavek 1

Člen 27 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Skupno podjetje zagotovi varstvo občutljivih informacij, katerih razkritje bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev dejavnosti Skupnega podjetja. | Brez poseganja v člen 28
  Skupno podjetje zagotovi varstvo občutljivih informacij, katerih razkritje bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev dejavnosti Skupnega podjetja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

Skupno podjetje zagotovi varstvo občutljivih informacij, katerih razkritje bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev dejavnosti Skupnega podjetja.

Brez poseganja v člen 28
  Skupno podjetje zagotovi varstvo občutljivih informacij, katerih razkritje bi lahko ogrozilo interese njegovih članov ali udeležencev dejavnosti Skupnega podjetja.

Brez poseganja v člen 28

Predlog spremembe 126

Predlog spremembe 126

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 30 – odstavek 2 a (novo)

Člen 30 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  V skladu z vsemi drugimi partnerstvi, ki se sofinancirajo iz programa Obzorje Evropa, so vsi podatki o projektih, ki jih predloži in financira Skupno podjetje, vključeni v enotno podatkovno zbirko programa Obzorje Evropa. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(2a)
     
  V skladu z vsemi drugimi partnerstvi, ki se sofinancirajo iz programa Obzorje Evropa, so vsi podatki o projektih, ki jih predloži in financira Skupno podjetje, vključeni v enotno podatkovno zbirko programa Obzorje Evropa.

Predlog spremembe 127

Predlog spremembe 127

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 31 a (novo)

Člen 31 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Člen 31a




  Stopnje povračila




  Z odstopanjem od člena 30 Uredbe (EU) 2021/695 lahko Skupno podjetje v okviru ukrepa uporablja diferencirane stopnje povračila za financiranje Unije glede na vrsto udeleženca, in sicer za mala in srednja podjetja ali za neprofitne pravne subjekte, in glede na vrsto ukrepa. Stopnje povračila se navedejo v delovnem programu. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

Člen 31a

Stopnje povračila

Z odstopanjem od člena 30 Uredbe (EU) 2021/695 lahko Skupno podjetje v okviru ukrepa uporablja diferencirane stopnje povračila za financiranje Unije glede na vrsto udeleženca, in sicer za mala in srednja podjetja ali za neprofitne pravne subjekte, in glede na vrsto ukrepa. Stopnje povračila se navedejo v delovnem programu.

Predlog spremembe 128

Predlog spremembe 128

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 35 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

Člen 35 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Za zagotovitev enake obravnave vseh superračunalnikov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1488 in to uredbo finančni prispevek Unije iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2018/1488 krije do 50 % stroškov pridobitve in do 50 % operativnih stroškov. Pravila o dodelitvi časa dostopa Unije iz člena 13(3) Uredbe (EU) 2018/1488 se ustrezno prilagodijo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

Za zagotovitev enake obravnave vseh superračunalnikov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1488 in to uredbo finančni prispevek Unije iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2018/1488 krije do 50 % stroškov pridobitve in do 50 % operativnih stroškov. Pravila o dodelitvi časa dostopa Unije iz člena 13(3) Uredbe (EU) 2018/1488 se ustrezno prilagodijo.

Za zagotovitev enake obravnave vseh superračunalnikov v skladu z Uredbo (EU) 2018/1488 in to uredbo finančni prispevek Unije iz člena 11(2) Uredbe (EU) 2018/1488 krije do 50 % stroškov pridobitve in do 50 % operativnih stroškov. Pravila o dodelitvi časa dostopa Unije iz člena 13(3) Uredbe (EU) 2018/1488 se ustrezno prilagodijo.

Predlog spremembe 129

Predlog spremembe 129

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka c

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (c) | začne in vodi razpise za prijavo interesa za gostiteljstvo superračunalnikov evropskega visokozmogljivostnega računalništva (v nadaljnjem besedilu: EuroHPC) ter ob podpori neodvisnih zunanjih strokovnjakov ocenjuje prejete ponudbe; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(c)

začne in vodi razpise za prijavo interesa za gostiteljstvo superračunalnikov evropskega visokozmogljivostnega računalništva (v nadaljnjem besedilu: EuroHPC) ter ob podpori neodvisnih zunanjih strokovnjakov ocenjuje prejete ponudbe;

| (c) | začne in vodi razpise za prijavo interesa za gostiteljstvo superračunalnikov evropskega visokozmogljivostnega računalništva (v nadaljnjem besedilu: EuroHPC)
  na odprt in pregleden način
  ter ob podpori neodvisnih zunanjih strokovnjakov ocenjuje prejete ponudbe; |
| --- | --- |

(c)

začne in vodi razpise za prijavo interesa za gostiteljstvo superračunalnikov evropskega visokozmogljivostnega računalništva (v nadaljnjem besedilu: EuroHPC)
  na odprt in pregleden način
  ter ob podpori neodvisnih zunanjih strokovnjakov ocenjuje prejete ponudbe;

na odprt in pregleden način

Predlog spremembe 130

Predlog spremembe 130

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka h

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka h

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (h) | objavlja razpise za zbiranje predlogov ter v skladu z Uredbo (EU) xxx o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa in v okviru razpoložljivih sredstev dodeljuje sredstva za posredne ukrepe, v glavnem v obliki nepovratnih sredstev; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(h)

objavlja razpise za zbiranje predlogov ter v skladu z Uredbo (EU) xxx o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa in v okviru razpoložljivih sredstev dodeljuje sredstva za posredne ukrepe, v glavnem v obliki nepovratnih sredstev;

| (h) | objavlja razpise za zbiranje predlogov ter v skladu z Uredbo (EU) XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa in v okviru razpoložljivih sredstev dodeljuje sredstva za posredne ukrepe, v glavnem v obliki nepovratnih sredstev
  , pri tem pa spodbuja uravnoteženo udeležbo spolov
  ; |
| --- | --- |

(h)

objavlja razpise za zbiranje predlogov ter v skladu z Uredbo (EU) XXX o vzpostavitvi programa Obzorje Evropa in v okviru razpoložljivih sredstev dodeljuje sredstva za posredne ukrepe, v glavnem v obliki nepovratnih sredstev
  , pri tem pa spodbuja uravnoteženo udeležbo spolov
  ;

, pri tem pa spodbuja uravnoteženo udeležbo spolov

Predlog spremembe 131

Predlog spremembe 131

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka n

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka n

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (n) | razvija tesno sodelovanje in zagotovi usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi ter operativne sinergije z drugimi skupnimi podjetji, tudi na podlagi centralizacije upravnih funkcij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(n)

razvija tesno sodelovanje in zagotovi usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi ter operativne sinergije z drugimi skupnimi podjetji, tudi na podlagi centralizacije upravnih funkcij;

| (n) | razvija tesno sodelovanje in zagotovi usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi ter operativne sinergije z drugimi skupnimi podjetji, tudi na podlagi centralizacije upravnih funkcij
  , predvsem za skupne naloge in z namenom optimizacije rabe virov
  ; |
| --- | --- |

(n)

razvija tesno sodelovanje in zagotovi usklajevanje z drugimi evropskimi partnerstvi ter operativne sinergije z drugimi skupnimi podjetji, tudi na podlagi centralizacije upravnih funkcij
  , predvsem za skupne naloge in z namenom optimizacije rabe virov
  ;

, predvsem za skupne naloge in z namenom optimizacije rabe virov

Predlog spremembe 132

Predlog spremembe 132

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka n a (novo)

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka n a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (na) | zagotavlja skupne dejavnosti z drugimi ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, kar bo ključnega pomena za doseganje večjega učinka ter bo zagotovilo uporabo rezultatov in optimalno raven medsebojnih povezav; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(na)

(na)

zagotavlja skupne dejavnosti z drugimi ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, kar bo ključnega pomena za doseganje večjega učinka ter bo zagotovilo uporabo rezultatov in optimalno raven medsebojnih povezav;

zagotavlja skupne dejavnosti z drugimi ustreznimi raziskovalnimi in inovacijskimi pobudami na ravni Unije ter na nacionalni in regionalni ravni, kar bo ključnega pomena za doseganje večjega učinka ter bo zagotovilo uporabo rezultatov in optimalno raven medsebojnih povezav;

Predlog spremembe 133

Predlog spremembe 133

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka o a (novo)

Priloga – člen 1 – odstavek 1 – točka o a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (oa) | spodbujajo udeležbo MSP v svojih dejavnostih in sprejemajo ukrepe za zagotavljanje informacij MSP v skladu s cilji programa Obzorje Evropa; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(oa)

(oa)

spodbujajo udeležbo MSP v svojih dejavnostih in sprejemajo ukrepe za zagotavljanje informacij MSP v skladu s cilji programa Obzorje Evropa;

spodbujajo udeležbo MSP v svojih dejavnostih in sprejemajo ukrepe za zagotavljanje informacij MSP v skladu s cilji programa Obzorje Evropa;

Predlog spremembe 134

Predlog spremembe 134

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 2 – odstavek 1 – točka b

Priloga – člen 2 – odstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (b) | Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, [Črna gora], Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Islandija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Nemčija, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, [Severna Makedonija], Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, [Švica] in [Turčija]. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(b)

Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, [Črna gora], Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Islandija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg, Madžarska, Nemčija, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, [Severna Makedonija], Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, [Švica] in [Turčija].

| (b) | Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, [Črna gora], Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Islandija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg,
  [Malta],
  Madžarska, Nemčija, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, [Severna Makedonija], Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, [Švica] in [Turčija]. |
| --- | --- |

(b)

Avstrija, Belgija, Bolgarija, Ciper, Češka, [Črna gora], Danska, Estonija, Finska, Francija, Grčija, Hrvaška, Irska, Islandija, Italija, Latvija, Litva, Luksemburg,
  [Malta],
  Madžarska, Nemčija, Nizozemska, Norveška, Poljska, Portugalska, Romunija, [Severna Makedonija], Slovaška, Slovenija, Španija, Švedska, [Švica] in [Turčija].

[Malta],

Predlog spremembe 135

Predlog spremembe 135

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 3 – odstavek 6

Priloga – člen 3 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (6)   Vsak zasebni član
  enkrat letno
  Skupno podjetje obvesti o morebitnih pomembnih spremembah sestave zasebnega člana. Če Komisija meni, da bi lahko sprememba sestave vplivala na interes Unije ali Skupnega podjetja z vidika varnosti ali javnega reda, lahko upravnemu odboru predlaga, naj prekine članstvo zadevnega zasebnega člana. Prekinitev članstva začne veljati in postane nepreklicna v šestih mesecih od sprejetja sklepa upravnega odbora ali na datum, naveden v tem sklepu, kar koli nastopi prej. | (6)   Vsak zasebni član Skupno podjetje
  nemudoma
  obvesti o morebitnih pomembnih spremembah sestave zasebnega člana. Če Komisija meni, da bi lahko sprememba sestave vplivala na interes Unije ali Skupnega podjetja z vidika varnosti ali javnega reda, lahko upravnemu odboru predlaga, naj prekine članstvo zadevnega zasebnega člana. Prekinitev članstva začne veljati in postane nepreklicna v šestih mesecih od sprejetja sklepa upravnega odbora ali na datum, naveden v tem sklepu, kar koli nastopi prej. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(6)   Vsak zasebni član
  enkrat letno
  Skupno podjetje obvesti o morebitnih pomembnih spremembah sestave zasebnega člana. Če Komisija meni, da bi lahko sprememba sestave vplivala na interes Unije ali Skupnega podjetja z vidika varnosti ali javnega reda, lahko upravnemu odboru predlaga, naj prekine članstvo zadevnega zasebnega člana. Prekinitev članstva začne veljati in postane nepreklicna v šestih mesecih od sprejetja sklepa upravnega odbora ali na datum, naveden v tem sklepu, kar koli nastopi prej.

(6)   Vsak zasebni član Skupno podjetje
  nemudoma
  obvesti o morebitnih pomembnih spremembah sestave zasebnega člana. Če Komisija meni, da bi lahko sprememba sestave vplivala na interes Unije ali Skupnega podjetja z vidika varnosti ali javnega reda, lahko upravnemu odboru predlaga, naj prekine članstvo zadevnega zasebnega člana. Prekinitev članstva začne veljati in postane nepreklicna v šestih mesecih od sprejetja sklepa upravnega odbora ali na datum, naveden v tem sklepu, kar koli nastopi prej.

Predlog spremembe 136

Predlog spremembe 136

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 6 – odstavek 5 – uvodni del

Priloga – člen 6 – odstavek 5 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (5)   Za naloge iz točk (f), (g) in (h) člena 7(4) tega statuta in za vsak superračunalnik EuroHPC se glasovalne pravice sodelujočih držav razdelijo sorazmerno z njihovimi prevzetimi finančnimi prispevki in njihovimi prispevki v naravi za zadevni superračunalnik, dokler njegovo lastništvo ni preneseno na gostiteljski subjekt v skladu s členom 8(3) te uredbe ali dokler ni prodan ali razgrajen; prispevki v naravi se upoštevajo le, če jih je predhodno potrdil neodvisni strokovnjak ali revizor. | (5)   Za naloge iz točk (f), (g) in (h) člena 7(4) tega statuta in za vsak superračunalnik EuroHPC se glasovalne pravice sodelujočih držav razdelijo sorazmerno z njihovimi prevzetimi finančnimi prispevki in njihovimi prispevki v naravi za zadevni superračunalnik, dokler njegovo lastništvo ni preneseno na gostiteljski subjekt v skladu s členom 8(3) te uredbe ali dokler ni prodan ali razgrajen; prispevki v naravi se upoštevajo le, če jih je predhodno
  v okviru preprostega, učinkovitega in preglednega postopka
  potrdil neodvisni strokovnjak ali revizor. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(5)   Za naloge iz točk (f), (g) in (h) člena 7(4) tega statuta in za vsak superračunalnik EuroHPC se glasovalne pravice sodelujočih držav razdelijo sorazmerno z njihovimi prevzetimi finančnimi prispevki in njihovimi prispevki v naravi za zadevni superračunalnik, dokler njegovo lastništvo ni preneseno na gostiteljski subjekt v skladu s členom 8(3) te uredbe ali dokler ni prodan ali razgrajen; prispevki v naravi se upoštevajo le, če jih je predhodno potrdil neodvisni strokovnjak ali revizor.

(5)   Za naloge iz točk (f), (g) in (h) člena 7(4) tega statuta in za vsak superračunalnik EuroHPC se glasovalne pravice sodelujočih držav razdelijo sorazmerno z njihovimi prevzetimi finančnimi prispevki in njihovimi prispevki v naravi za zadevni superračunalnik, dokler njegovo lastništvo ni preneseno na gostiteljski subjekt v skladu s členom 8(3) te uredbe ali dokler ni prodan ali razgrajen; prispevki v naravi se upoštevajo le, če jih je predhodno
  v okviru preprostega, učinkovitega in preglednega postopka
  potrdil neodvisni strokovnjak ali revizor.

Predlog spremembe 137

Predlog spremembe 137

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 6 – odstavek 10 – uvodni del

Priloga – člen 6 – odstavek 10 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| Vsaka država opazovalka lahko v upravni odbor imenuje enega delegata, ki prejema vso ustrezno dokumentacijo in lahko sodeluje pri razpravah upravnega odbora, razen če upravni odbor za vsak primer posebej odloči drugače.
  Ti delegati nimajo glasovalnih pravic, zagotavljajo pa zaupnost občutljivih informacij v skladu s členom 27 te uredbe in pravili o nasprotju interesov. | Vsaka država opazovalka lahko v upravni odbor imenuje enega delegata, ki prejema vso ustrezno dokumentacijo in lahko sodeluje pri razpravah upravnega odbora, razen če upravni odbor za vsak primer posebej odloči drugače. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

Vsaka država opazovalka lahko v upravni odbor imenuje enega delegata, ki prejema vso ustrezno dokumentacijo in lahko sodeluje pri razpravah upravnega odbora, razen če upravni odbor za vsak primer posebej odloči drugače.
  Ti delegati nimajo glasovalnih pravic, zagotavljajo pa zaupnost občutljivih informacij v skladu s členom 27 te uredbe in pravili o nasprotju interesov.

Ti delegati nimajo glasovalnih pravic, zagotavljajo pa zaupnost občutljivih informacij v skladu s členom 27 te uredbe in pravili o nasprotju interesov.

Vsaka država opazovalka lahko v upravni odbor imenuje enega delegata, ki prejema vso ustrezno dokumentacijo in lahko sodeluje pri razpravah upravnega odbora, razen če upravni odbor za vsak primer posebej odloči drugače.

Predlog spremembe 138

Predlog spremembe 138

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 6 – odstavek 14 a (novo)

Priloga – člen 6 – odstavek 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (14a)
     
  Na seje upravnega odbora sta kot opazovalca povabljena dva predstavnika foruma uporabnikov, izbrana v skladu z njegovim poslovnikom, ki sodelujeta pri razpravi, vendar nimata glasovalne pravice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(14a)
     
  Na seje upravnega odbora sta kot opazovalca povabljena dva predstavnika foruma uporabnikov, izbrana v skladu z njegovim poslovnikom, ki sodelujeta pri razpravi, vendar nimata glasovalne pravice.

Predlog spremembe 139

Predlog spremembe 139

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 6 – odstavek 14 b (novo)

Priloga – člen 6 – odstavek 14 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (14b)
     
  Opazovalci, ki se udeležijo sej upravnega odbora, nimajo glasovalnih pravic, zagotavljajo zaupnost občutljivih informacij v skladu s členom 27 te uredbe, zanje pa veljajo pravila o nasprotjih interesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(14b)
     
  Opazovalci, ki se udeležijo sej upravnega odbora, nimajo glasovalnih pravic, zagotavljajo zaupnost občutljivih informacij v skladu s členom 27 te uredbe, zanje pa veljajo pravila o nasprotjih interesov.

Predlog spremembe 140

Predlog spremembe 140

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 7 – odstavek 3 – točka j a (novo)

Priloga – člen 7 – odstavek 3 – točka j a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (j a) | vzpostavi delovno skupino kot forum uporabnikov za svetovanje upravnemu odboru o vidikih zahtev uporabnikov v skladu s poslovnikom upravnega odbora; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(j a)

(j a)

vzpostavi delovno skupino kot forum uporabnikov za svetovanje upravnemu odboru o vidikih zahtev uporabnikov v skladu s poslovnikom upravnega odbora;

vzpostavi delovno skupino kot forum uporabnikov za svetovanje upravnemu odboru o vidikih zahtev uporabnikov v skladu s poslovnikom upravnega odbora;

Predlog spremembe 141

Predlog spremembe 141

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 7 – odstavek 3 – točka j b (novo)

Priloga – člen 7 – odstavek 3 – točka j b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (jb) | določi pravila in posebna merila za izbor, imenovanje in razrešitev članov foruma uporabnikov in svetovalnih skupin, vzpostavljenih v skladu s točkama (j) in (k), vključno z upoštevanjem spola in geografske raznolikosti, ter odobri poslovnike, ki jih avtonomno določijo forum uporabnikov in te svetovalne skupine; forum uporabnikov bi moral naslavljati posebne skupine uporabnikov, med drugim zagotavljati dostop študentom iz sodelujočih držav članic, da bi jim omogočili kariero v superračunalništvu. Zato izbirna merila določajo, da sta v forumu uporabnikov vsaj dva magistrska ali doktorska študenta. Evropske akademije so lahko vključene v izbor študentov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(jb)

(jb)

določi pravila in posebna merila za izbor, imenovanje in razrešitev članov foruma uporabnikov in svetovalnih skupin, vzpostavljenih v skladu s točkama (j) in (k), vključno z upoštevanjem spola in geografske raznolikosti, ter odobri poslovnike, ki jih avtonomno določijo forum uporabnikov in te svetovalne skupine; forum uporabnikov bi moral naslavljati posebne skupine uporabnikov, med drugim zagotavljati dostop študentom iz sodelujočih držav članic, da bi jim omogočili kariero v superračunalništvu. Zato izbirna merila določajo, da sta v forumu uporabnikov vsaj dva magistrska ali doktorska študenta. Evropske akademije so lahko vključene v izbor študentov;

določi pravila in posebna merila za izbor, imenovanje in razrešitev članov foruma uporabnikov in svetovalnih skupin, vzpostavljenih v skladu s točkama (j) in (k), vključno z upoštevanjem spola in geografske raznolikosti, ter odobri poslovnike, ki jih avtonomno določijo forum uporabnikov in te svetovalne skupine; forum uporabnikov bi moral naslavljati posebne skupine uporabnikov, med drugim zagotavljati dostop študentom iz sodelujočih držav članic, da bi jim omogočili kariero v superračunalništvu. Zato izbirna merila določajo, da sta v forumu uporabnikov vsaj dva magistrska ali doktorska študenta. Evropske akademije so lahko vključene v izbor študentov;

Predlog spremembe 142

Predlog spremembe 142

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 8 – odstavek 1 – uvodni del

Priloga – člen 8 – odstavek 1 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (1)   Komisija po posvetovanju s člani Skupnega podjetja, razen Unije, predlaga seznam kandidatov za izvršnega direktorja. Člani Skupnega podjetja, razen Unije, za tako posvetovanje soglasno imenujejo svoje predstavnike in opazovalca v imenu upravnega odbora. | (1)   Komisija po posvetovanju s člani Skupnega podjetja, razen Unije, predlaga seznam kandidatov za izvršnega direktorja. Člani Skupnega podjetja, razen Unije, za tako posvetovanje soglasno imenujejo svoje predstavnike in opazovalca v imenu upravnega odbora.
  Pri seznamu se zagotovi enaka zastopanost in enake možnosti za moške in ženske. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(1)   Komisija po posvetovanju s člani Skupnega podjetja, razen Unije, predlaga seznam kandidatov za izvršnega direktorja. Člani Skupnega podjetja, razen Unije, za tako posvetovanje soglasno imenujejo svoje predstavnike in opazovalca v imenu upravnega odbora.

(1)   Komisija po posvetovanju s člani Skupnega podjetja, razen Unije, predlaga seznam kandidatov za izvršnega direktorja. Člani Skupnega podjetja, razen Unije, za tako posvetovanje soglasno imenujejo svoje predstavnike in opazovalca v imenu upravnega odbora.
  Pri seznamu se zagotovi enaka zastopanost in enake možnosti za moške in ženske.

Predlog spremembe 143

Predlog spremembe 143

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 10 – odstavek 2

Priloga – člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (2)   Svetovalno skupino za raziskave in inovacije sestavlja največ
  deset
  članov,
  ki
  jih imenujejo zasebni člani ob upoštevanju njihovih zavez do Skupnega podjetja. | (2)   Svetovalno skupino za raziskave in inovacije sestavlja največ
  dvanajst
  članov,
  od katerih
  jih
  največ šest
  imenujejo zasebni člani ob upoštevanju njihovih zavez do skupnega podjetja
  , največ šest pa forum uporabnikov na predlog upravnega odbora. Forum uporabnikov določi izrecna merila in izbirni postopek za člane, ki jih imenuje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(2)   Svetovalno skupino za raziskave in inovacije sestavlja največ
  deset
  članov,
  ki
  jih imenujejo zasebni člani ob upoštevanju njihovih zavez do Skupnega podjetja.

(2)   Svetovalno skupino za raziskave in inovacije sestavlja največ
  dvanajst
  članov,
  od katerih
  jih
  največ šest
  imenujejo zasebni člani ob upoštevanju njihovih zavez do skupnega podjetja
  , največ šest pa forum uporabnikov na predlog upravnega odbora. Forum uporabnikov določi izrecna merila in izbirni postopek za člane, ki jih imenuje.

Predlog spremembe 144

Predlog spremembe 144

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 10 – odstavek 3

Priloga – člen 10 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (3)   Svetovalno skupino za infrastrukturo sestavlja
  deset
  članov. Upravni odbor določi posebna merila, ki se upoštevajo pri izbiri članov svetovalne skupine za infrastrukturo. Predsednik in podpredsednik upravnega odbora na podlagi prispevkov upravnega odbora in izvršnega direktorja imenujeta člane svetovalne skupine za infrastrukturo. | (3)   Svetovalno skupino za infrastrukturo sestavlja
  dvanajst
  članov. Upravni odbor določi posebna merila, ki se upoštevajo pri izbiri članov svetovalne skupine za infrastrukturo. Predsednik in podpredsednik upravnega odbora na podlagi prispevkov upravnega odbora in izvršnega direktorja
  in ob upoštevanju mnenja foruma uporabnikov
  imenujeta člane svetovalne skupine za infrastrukturo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(3)   Svetovalno skupino za infrastrukturo sestavlja
  deset
  članov. Upravni odbor določi posebna merila, ki se upoštevajo pri izbiri članov svetovalne skupine za infrastrukturo. Predsednik in podpredsednik upravnega odbora na podlagi prispevkov upravnega odbora in izvršnega direktorja imenujeta člane svetovalne skupine za infrastrukturo.

(3)   Svetovalno skupino za infrastrukturo sestavlja
  dvanajst
  članov. Upravni odbor določi posebna merila, ki se upoštevajo pri izbiri članov svetovalne skupine za infrastrukturo. Predsednik in podpredsednik upravnega odbora na podlagi prispevkov upravnega odbora in izvršnega direktorja
  in ob upoštevanju mnenja foruma uporabnikov
  imenujeta člane svetovalne skupine za infrastrukturo.

Predlog spremembe 145

Predlog spremembe 145

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 10 – odstavek 3 a (novo)

Priloga – člen 10 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Upravni odbor določi posebna merila in postopek za izbiro članov svetovalne skupine za raziskave in inovacije in svetovalne skupine za infrastrukturo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(3a)
     
  Upravni odbor določi posebna merila in postopek za izbiro članov svetovalne skupine za raziskave in inovacije in svetovalne skupine za infrastrukturo.

Predlog spremembe 146

Predlog spremembe 146

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 13 – odstavek 1 – točka a

Priloga – člen 13 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | pripravi in redno posodablja osnutek večletnega strateškega programa iz člena 19(1) tega statuta za doseganje ciljev Skupnega podjetja iz člena 3 te uredbe. Ta osnutek večletnega strateškega programa vsebuje: i) strateški program raziskav in inovacij, v katerem so določene prednostne naloge na področju raziskav in inovacij za razvoj ter
  uvedba
  tehnologij in ključnih kompetenc za visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo na različnih področjih uporabe, da bi se podprl razvoj integriranega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva ter podatkovnega ekosistema v Uniji, okrepila
  njegova
  odpornost ter prispevalo k oblikovanju novih trgov in družbenih uporab, pa tudi ukrepov za spodbujanje razvoja in uvajanja evropske tehnologije; ii)morebitne dejavnosti mednarodnega sodelovanja na področju raziskav in inovacij, ki dodajajo vrednost in so v skupnem interesu; iii) prednostne naloge na področju usposabljanja in izobraževanja, da bi se odpravila vrzel v znanjih in spretnostih, povezanih s tehnologijami in aplikacijami visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, zlasti za industrijo.
  Program
  se redno pregleduje glede na razvoj povpraševanja na znanstvenem in industrijskem področju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(a)

pripravi in redno posodablja osnutek večletnega strateškega programa iz člena 19(1) tega statuta za doseganje ciljev Skupnega podjetja iz člena 3 te uredbe. Ta osnutek večletnega strateškega programa vsebuje: i) strateški program raziskav in inovacij, v katerem so določene prednostne naloge na področju raziskav in inovacij za razvoj ter
  uvedba
  tehnologij in ključnih kompetenc za visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo na različnih področjih uporabe, da bi se podprl razvoj integriranega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva ter podatkovnega ekosistema v Uniji, okrepila
  njegova
  odpornost ter prispevalo k oblikovanju novih trgov in družbenih uporab, pa tudi ukrepov za spodbujanje razvoja in uvajanja evropske tehnologije; ii)morebitne dejavnosti mednarodnega sodelovanja na področju raziskav in inovacij, ki dodajajo vrednost in so v skupnem interesu; iii) prednostne naloge na področju usposabljanja in izobraževanja, da bi se odpravila vrzel v znanjih in spretnostih, povezanih s tehnologijami in aplikacijami visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, zlasti za industrijo.
  Program
  se redno pregleduje glede na razvoj povpraševanja na znanstvenem in industrijskem področju;

uvedba

njegova

Program

| (a) | pripravi in redno posodablja osnutek večletnega strateškega programa iz člena 19(1) tega statuta za doseganje ciljev Skupnega podjetja iz člena 3 te uredbe. Ta osnutek večletnega strateškega programa vsebuje: i) strateški program raziskav in inovacij,
  ki temelji na znanstvenih in industrijskih zahtevah ter
  v katerem so določene prednostne naloge na področju raziskav in inovacij za razvoj ter
  uveljavljanje uporabniških
  tehnologij
  , storitev, aplikacij
  in ključnih kompetenc za visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo na različnih področjih uporabe, da bi se podprl razvoj integriranega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva ter podatkovnega ekosistema v Uniji, okrepila odpornost
  Unije
  ter prispevalo k oblikovanju novih trgov in družbenih uporab, pa tudi ukrepov za spodbujanje razvoja in uvajanja evropske tehnologije; ii) morebitne dejavnosti mednarodnega sodelovanja na področju raziskav in inovacij, ki dodajajo vrednost in so v skupnem interesu; iii)prednostne naloge na področju usposabljanja in izobraževanja, da bi se odpravila vrzel v znanjih in spretnostih, povezanih s tehnologijami in aplikacijami visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, zlasti za industrijo.
  Ta osnutek večletnega programa
  se redno pregleduje glede na razvoj povpraševanja na znanstvenem in industrijskem področju; |
| --- | --- |

(a)

pripravi in redno posodablja osnutek večletnega strateškega programa iz člena 19(1) tega statuta za doseganje ciljev Skupnega podjetja iz člena 3 te uredbe. Ta osnutek večletnega strateškega programa vsebuje: i) strateški program raziskav in inovacij,
  ki temelji na znanstvenih in industrijskih zahtevah ter
  v katerem so določene prednostne naloge na področju raziskav in inovacij za razvoj ter
  uveljavljanje uporabniških
  tehnologij
  , storitev, aplikacij
  in ključnih kompetenc za visokozmogljivostno računalništvo in kvantno računalništvo na različnih področjih uporabe, da bi se podprl razvoj integriranega ekosistema visokozmogljivostnega računalništva in kvantnega računalništva ter podatkovnega ekosistema v Uniji, okrepila odpornost
  Unije
  ter prispevalo k oblikovanju novih trgov in družbenih uporab, pa tudi ukrepov za spodbujanje razvoja in uvajanja evropske tehnologije; ii) morebitne dejavnosti mednarodnega sodelovanja na področju raziskav in inovacij, ki dodajajo vrednost in so v skupnem interesu; iii)prednostne naloge na področju usposabljanja in izobraževanja, da bi se odpravila vrzel v znanjih in spretnostih, povezanih s tehnologijami in aplikacijami visokozmogljivostnega in kvantnega računalništva, zlasti za industrijo.
  Ta osnutek večletnega programa
  se redno pregleduje glede na razvoj povpraševanja na znanstvenem in industrijskem področju;

ki temelji na znanstvenih in industrijskih zahtevah ter

uveljavljanje uporabniških

, storitev, aplikacij

Unije

Ta osnutek večletnega programa

Predlog spremembe 147

Predlog spremembe 147

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 13 – odstavek 1 a (novo)

Priloga – člen 13 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Svetovalna skupina za raziskave in inovacije pri opravljanju svojih nalog pridobi mnenje foruma uporabnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

Svetovalna skupina za raziskave in inovacije pri opravljanju svojih nalog pridobi mnenje foruma uporabnikov.

Svetovalna skupina za raziskave in inovacije pri opravljanju svojih nalog pridobi mnenje foruma uporabnikov.

Predlog spremembe 148

Predlog spremembe 148

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 14 – odstavek 1 – točka a

Priloga – člen 14 – odstavek 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (a) | pripravi in redno posodablja osnutek večletnega strateškega programa iz člena 19(1) tega statuta za doseganje ciljev Skupnega podjetja iz člena 3 te uredbe. Osnutek večletnega strateškega programa obravnava: i) pridobitev superračunalnikov EuroHPC, pri čemer se med drugim upoštevajo načrtovanje pridobitve, potrebna povečanja zmogljivosti, vrste zadevnih aplikacij in uporabniških skupnosti, pomembne zahteve uporabnikov in ustrezne arhitekture sistemov, zahteve uporabnikov in arhitektura infrastrukture; ii) združevanje in medsebojno povezovanje te infrastrukture, pri čemer se med drugim upoštevata integracija z nacionalnimi visokozmogljivimi ali kvantnimi računalniškimi infrastrukturami ter arhitektura hiperpovezane in združene infrastrukture, ter (iii) krepitev zmogljivosti, vključno
  s strokovnimi centri ter
  dejavnostmi razširjanja in usposabljanja za končne uporabnike, pa tudi priložnosti za spodbujanje uvajanja in uporabe evropskih tehnoloških rešitev, zlasti v okviru strokovnih centrov; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

(a)

pripravi in redno posodablja osnutek večletnega strateškega programa iz člena 19(1) tega statuta za doseganje ciljev Skupnega podjetja iz člena 3 te uredbe. Osnutek večletnega strateškega programa obravnava: i) pridobitev superračunalnikov EuroHPC, pri čemer se med drugim upoštevajo načrtovanje pridobitve, potrebna povečanja zmogljivosti, vrste zadevnih aplikacij in uporabniških skupnosti, pomembne zahteve uporabnikov in ustrezne arhitekture sistemov, zahteve uporabnikov in arhitektura infrastrukture; ii) združevanje in medsebojno povezovanje te infrastrukture, pri čemer se med drugim upoštevata integracija z nacionalnimi visokozmogljivimi ali kvantnimi računalniškimi infrastrukturami ter arhitektura hiperpovezane in združene infrastrukture, ter (iii) krepitev zmogljivosti, vključno
  s strokovnimi centri ter
  dejavnostmi razširjanja in usposabljanja za končne uporabnike, pa tudi priložnosti za spodbujanje uvajanja in uporabe evropskih tehnoloških rešitev, zlasti v okviru strokovnih centrov;

s strokovnimi centri ter

| (a) | pripravi in redno posodablja osnutek večletnega strateškega programa iz člena 19(1) tega statuta za doseganje ciljev Skupnega podjetja iz člena 3 te uredbe. Osnutek večletnega strateškega programa obravnava: i) pridobitev superračunalnikov EuroHPC, pri čemer se med drugim upoštevajo načrtovanje pridobitve, potrebna povečanja zmogljivosti, vrste zadevnih aplikacij in uporabniških skupnosti, pomembne zahteve uporabnikov in ustrezne arhitekture sistemov, zahteve uporabnikov in arhitektura infrastrukture; ii) združevanje in medsebojno povezovanje te infrastrukture, pri čemer se med drugim upoštevata integracija z nacionalnimi visokozmogljivimi ali kvantnimi računalniškimi infrastrukturami ter arhitektura hiperpovezane in združene infrastrukture, ter iii)krepitev zmogljivosti, vključno
  z
  dejavnostmi razširjanja in usposabljanja za končne uporabnike
  , ki jih izvajajo strokovni centri za visokozmogljivostno računalništvo in centri odličnosti za visokozmogljivostno računalništvo na ravni Unije in na nacionalni ravni
  , pa tudi priložnosti za spodbujanje uvajanja in uporabe evropskih tehnoloških rešitev, zlasti v okviru strokovnih centrov; |
| --- | --- |

(a)

pripravi in redno posodablja osnutek večletnega strateškega programa iz člena 19(1) tega statuta za doseganje ciljev Skupnega podjetja iz člena 3 te uredbe. Osnutek večletnega strateškega programa obravnava: i) pridobitev superračunalnikov EuroHPC, pri čemer se med drugim upoštevajo načrtovanje pridobitve, potrebna povečanja zmogljivosti, vrste zadevnih aplikacij in uporabniških skupnosti, pomembne zahteve uporabnikov in ustrezne arhitekture sistemov, zahteve uporabnikov in arhitektura infrastrukture; ii) združevanje in medsebojno povezovanje te infrastrukture, pri čemer se med drugim upoštevata integracija z nacionalnimi visokozmogljivimi ali kvantnimi računalniškimi infrastrukturami ter arhitektura hiperpovezane in združene infrastrukture, ter iii)krepitev zmogljivosti, vključno
  z
  dejavnostmi razširjanja in usposabljanja za končne uporabnike
  , ki jih izvajajo strokovni centri za visokozmogljivostno računalništvo in centri odličnosti za visokozmogljivostno računalništvo na ravni Unije in na nacionalni ravni
  , pa tudi priložnosti za spodbujanje uvajanja in uporabe evropskih tehnoloških rešitev, zlasti v okviru strokovnih centrov;

z

, ki jih izvajajo strokovni centri za visokozmogljivostno računalništvo in centri odličnosti za visokozmogljivostno računalništvo na ravni Unije in na nacionalni ravni

Predlog spremembe 149

Predlog spremembe 149

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga – člen 14 – odstavek 1 a (novo)

Priloga – člen 14 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | Svetovalna skupina za infrastrukturo pri opravljanju svojih nalog pridobi mnenje foruma uporabnikov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

Predlog spremembe

Svetovalna skupina za infrastrukturo pri opravljanju svojih nalog pridobi mnenje foruma uporabnikov.

Svetovalna skupina za infrastrukturo pri opravljanju svojih nalog pridobi mnenje foruma uporabnikov.

---

(1a)  
  Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L ..., ..., str. ...).

1a

Uredba (EU) .../... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o določitvi skupnih določb o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu plus, Kohezijskem skladu, Skladu za pravični prehod in Evropskem skladu za pomorstvo, ribištvo in akvakulturo ter finančnih pravil zanje in za Sklad za azil, migracije in vključevanje, Sklad za notranjo varnost in Instrument za finančno podporo za upravljanje meja in vizumsko politiko (UL L ..., ..., str. ...).

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/182 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/182

---

P9_TA(2021)0311

Instrument za posojila v javnem sektorju v okviru Mehanizma za pravični prehod ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 24. junija 2021 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za posojila v javnem sektorju v okviru mehanizma za pravični prehod (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2022/C 81/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0453), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2020)0453),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 175(3) in 322(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0153/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 175(3) in 322(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C9-0153/2020),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 24. septembra 2020 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Računskega sodišča z dne 24. septembra 2020 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. septembra 2020 (2),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. maja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju začasnega dogovora, ki ga je odobril pristojni odbor na podlagi člena 74(4) Poslovnika, in zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. maja 2021, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 58 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnih razprav Odbora za proračun ter Odbora za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 58 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za regionalni razvoj, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane, Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za regionalni razvoj,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0195/2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A9-0195/2020),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | odobri skupno izjavo Parlamenta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

| 3. | poziva Komisijo, naj mu zadevo ponovno predloži, če svoj predlog nadomesti, ga bistveno spremeni ali ga namerava bistveno spremeniti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  UL C 373, 4.11.2020, str. 1.

(2)  UL C 429, 11.12.2020, str. 240.

---

P9_TC1-COD(2020)0100

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 24. junija 2021 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta o instrumentu za posojila v javnem sektorju v okviru Mehanizma za pravični prehod

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2021/1229.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Komisije

Če bi se pričakovana kumulativna sredstva iz namenskih prejemkov bistveno razlikovala od zneska iz točke (b) člena 5(1) Uredbe (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta (1) (+), bo Evropski parlament na predlog Komisije v skladu s členom 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije opredelil in podprl dodelitev dopolnilnih sredstev instrumentu za posojila v javnem sektorju, potrebnih za obravnavanje njegovih finančnih potreb in njegovo polno izvajanje. Predlog Komisije bo skladen z večletnim finančnim okvirom in ne bo ogrozil izvajanja programov iz Priloge I k Uredbi (EU) 2021/... (++).

---

(1)  Uredba (EU) 2021/... Evropskega parlamenta in Sveta ... o instrumentu za posojila v javnem sektorju v okviru mehanizma za pravični prehod (UL ...).

(+)  UL: prosimo, da v besedilo vstavite številko uredbe iz dokumenta PE-CONS 33/21 (2020/0100(COD)), v opombo pa vstavite številko, datum in sklic na UL za navedeno uredbo.

(++)  UL: prosimo, da v besedilo vstavite številko uredbe iz dokumenta PE-CONS 33/21 (2020/0100(COD)).

---

| 18.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 81/184 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 81/184

---

P9_TA(2021)0312

Uradni nadzor nad živalmi in proizvodi živalskega izvora, da se zagotovi skladnost s prepovedjo nekaterih vrst uporabe protimikrobnih snovi ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete 24. junija 2021, o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) 2017/625 glede uradnega nadzora nad živalmi in proizvodi živalskega izvora, ki se izvažajo iz tretjih držav v Unijo, da se zagotovi skladnost s prepovedjo nekaterih vrst uporabe protimikrobnih snovi (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Spremembe 1–7, razen če je navedeno drugače]

(2022/C 81/20)

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (*1)

k predlogu Komisije

UREDBA (EU) 2021/... EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o spremembi Uredbe (EU) 2017/625 glede uradnega nadzora nad živalmi in proizvodi živalskega izvora, ki se izvažajo iz tretjih držav v Unijo, da se zagotovi skladnost s prepovedjo nekaterih vrst uporabe protimikrobnih snovi, ter Uredbe (ES) št. 853/2004 v zvezi z neposredno dobavo mesa perutnine in lagomorfov [Spremembe 8, 10 in 11]

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2), člena 114 ter točke (b) člena 168(4) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

po posvetovanju z Odborom regij,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa pravila za izvajanje uradnega nadzora, s katerim se med drugim preverja skladnost s pravili o varnosti živil in krme. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (4) določa pravila za izvajanje uradnega nadzora, s katerim se med drugim preverja skladnost s pravili o varnosti živil in krme.

| (2) | Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (5) med drugim določa pravila za nadzor in uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  , s posebnim poudarkom na odpornosti mikrobov proti protimikrobnim snovem (v nadaljnjem besedilu: mikrobna odpornost)
  . |
| --- | --- |

(2)

Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (5) med drugim določa pravila za nadzor in uporabo zdravil za uporabo v veterinarski medicini
  , s posebnim poudarkom na odpornosti mikrobov proti protimikrobnim snovem (v nadaljnjem besedilu: mikrobna odpornost)
  .

| (3) | V skladu z Uredbo (EU) 2019/6 je zagotovljena preudarnejša in odgovornejša uporaba protimikrobnih snovi pri živalih, med drugim s prepovedjo uporabe protimikrobnih sredstev za spodbujanje rasti in povečevanje donosa ter s prepovedjo uporabe protimikrobnih snovi, rezerviranih za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh.
   V skladu s členom 118(1) Uredbe (EU) 2019/6 morajo izvajalci iz tretjih držav spoštovati
  te prepovedi
  , kadar izvažajo živali in proizvode živalskega izvora v Unijo.
  Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 49 navedene uredbe, je pri razvoju mikrobne odpornosti pomembno upoštevati mednarodne razsežnosti, in sicer s sprejetjem nediskriminatornih in sorazmernih ukrepov, pri čemer se spoštuje obveznosti Unije iz mednarodnih sporazumov. |
| --- | --- |

(3)

V skladu z Uredbo (EU) 2019/6 je zagotovljena preudarnejša in odgovornejša uporaba protimikrobnih snovi pri živalih, med drugim s prepovedjo uporabe protimikrobnih sredstev za spodbujanje rasti in povečevanje donosa ter s prepovedjo uporabe protimikrobnih snovi, rezerviranih za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh.
   V skladu s členom 118(1) Uredbe (EU) 2019/6 morajo izvajalci iz tretjih držav spoštovati
  te prepovedi
  , kadar izvažajo živali in proizvode živalskega izvora v Unijo.
  Kot je poudarjeno v uvodni izjavi 49 navedene uredbe, je pri razvoju mikrobne odpornosti pomembno upoštevati mednarodne razsežnosti, in sicer s sprejetjem nediskriminatornih in sorazmernih ukrepov, pri čemer se spoštuje obveznosti Unije iz mednarodnih sporazumov.

| (4) | Člen 118 Uredbe (EU) 2019/6 temelji na sporočilu Komisije z dne 29. junija 2017 z naslovom „Evropski akcijski načrt ‚eno zdravje‘ zoper odpornost proti antimikrobikom“, in sicer krepi preprečevanje in obvladovanje mikrobne odpornosti ter spodbuja bolj preudarno in odgovorno uporabo protimikrobnih snovi pri živalih. ▌ |
| --- | --- |

(4)

Člen 118 Uredbe (EU) 2019/6 temelji na sporočilu Komisije z dne 29. junija 2017 z naslovom „Evropski akcijski načrt ‚eno zdravje‘ zoper odpornost proti antimikrobikom“, in sicer krepi preprečevanje in obvladovanje mikrobne odpornosti ter spodbuja bolj preudarno in odgovorno uporabo protimikrobnih snovi pri živalih. ▌

| (5) | Da se zagotovi učinkovito izvajanje prepovedi uporabe protimikrobnih snovi za spodbujanje rasti in povečanje donosa ter uporabe protimikrobnih snovi, rezerviranih za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh, bi bilo treba na področje uporabe Uredbe (EU) 2017/625 vključiti uradni nadzor za preverjanje skladnosti živali in proizvodov živalskega izvora, ki se izvažajo v Unijo, s členom 118(1) Uredbe (EU) 2019/6
  , ob upoštevanju obveznosti Unije iz mednarodnih sporazumov
  . |
| --- | --- |

(5)

Da se zagotovi učinkovito izvajanje prepovedi uporabe protimikrobnih snovi za spodbujanje rasti in povečanje donosa ter uporabe protimikrobnih snovi, rezerviranih za zdravljenje nekaterih okužb pri ljudeh, bi bilo treba na področje uporabe Uredbe (EU) 2017/625 vključiti uradni nadzor za preverjanje skladnosti živali in proizvodov živalskega izvora, ki se izvažajo v Unijo, s členom 118(1) Uredbe (EU) 2019/6
  , ob upoštevanju obveznosti Unije iz mednarodnih sporazumov
  .

| (6) | V skladu s točko (g) člena 18(7) Uredbe (EU) 2017/625 mora Komisija sprejeti posebna pravila za izvajanje uradnega nadzora, kar zadeva merila in pogoje za določitev primerov v zvezi s pektinidami, morskimi polži in morskimi kumarami, v katerih se pridelovalna območja in območja za ponovno nasaditev ne smejo razvrstiti. Morske kumare so razred debla iglokožcev (Echinodermata). Iglokožci na splošno niso precejevalci. Zato je tveganje, da bi tovrstne živali kopičile mikroorganizme, povezane s fekalno onesnaženostjo, majhno. Poleg tega niso bile sporočene epidemiološke informacije, na podlagi katerih bi lahko sklepali, da so z iglokožci, ki niso precejevalci, povezana tveganja za javno zdravje. Zato bi bilo treba možnost odstopanja od zahteve za razvrstitev pridelovalnih območij in območij za ponovno nasaditev iz točke (g) člena 18(7) Uredbe (EU) 2017/625 razširiti na vse iglokožce, ki niso precejevalci, na primer na tiste, ki spadajo v razred Echinoidea, in ne bi smela biti omejena le na morske kumare. Iz istega razloga bi bilo treba pojasniti, da se pogoji za razvrstitev in spremljanje pridelovalnih območij in območij za ponovno nasaditev, ki jih določi Komisija, uporabljajo za žive školjke, iglokožce, plaščarje in morske polže, razen za tiste morske polže in iglokožce, ki niso precejevalci. Terminologijo iz člena 18(6), (7) in (8) Uredbe (EU) 2017/625 bi bilo treba v skladu s tem prilagoditi. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s točko (g) člena 18(7) Uredbe (EU) 2017/625 mora Komisija sprejeti posebna pravila za izvajanje uradnega nadzora, kar zadeva merila in pogoje za določitev primerov v zvezi s pektinidami, morskimi polži in morskimi kumarami, v katerih se pridelovalna območja in območja za ponovno nasaditev ne smejo razvrstiti. Morske kumare so razred debla iglokožcev (Echinodermata). Iglokožci na splošno niso precejevalci. Zato je tveganje, da bi tovrstne živali kopičile mikroorganizme, povezane s fekalno onesnaženostjo, majhno. Poleg tega niso bile sporočene epidemiološke informacije, na podlagi katerih bi lahko sklepali, da so z iglokožci, ki niso precejevalci, povezana tveganja za javno zdravje. Zato bi bilo treba možnost odstopanja od zahteve za razvrstitev pridelovalnih območij in območij za ponovno nasaditev iz točke (g) člena 18(7) Uredbe (EU) 2017/625 razširiti na vse iglokožce, ki niso precejevalci, na primer na tiste, ki spadajo v razred Echinoidea, in ne bi smela biti omejena le na morske kumare. Iz istega razloga bi bilo treba pojasniti, da se pogoji za razvrstitev in spremljanje pridelovalnih območij in območij za ponovno nasaditev, ki jih določi Komisija, uporabljajo za žive školjke, iglokožce, plaščarje in morske polže, razen za tiste morske polže in iglokožce, ki niso precejevalci. Terminologijo iz člena 18(6), (7) in (8) Uredbe (EU) 2017/625 bi bilo treba v skladu s tem prilagoditi.

| (7) | Pristojni organi v skladu s točko (e) člena 47(1) Uredbe (EU) 2017/625 na mejni kontrolni točki prvega prispetja v Unijo izvajajo uradni nadzor nad vsako pošiljko živali in blaga, za katero med drugim veljajo ukrepi v nujnih primerih iz aktov, sprejetih v skladu s členom 249 Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Vendar se člen 249 Uredbe (EU) 2016/429 ne nanaša na ukrepe v nujnih primerih, ki jih sprejme Komisija. Navedeno napako bi bilo treba popraviti in navesti sklicevanje na člen 261 Uredbe (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

(7)

Pristojni organi v skladu s točko (e) člena 47(1) Uredbe (EU) 2017/625 na mejni kontrolni točki prvega prispetja v Unijo izvajajo uradni nadzor nad vsako pošiljko živali in blaga, za katero med drugim veljajo ukrepi v nujnih primerih iz aktov, sprejetih v skladu s členom 249 Uredbe (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta (6). Vendar se člen 249 Uredbe (EU) 2016/429 ne nanaša na ukrepe v nujnih primerih, ki jih sprejme Komisija. Navedeno napako bi bilo treba popraviti in navesti sklicevanje na člen 261 Uredbe (EU) 2016/429.

| (8) | Ker cilja te uredbe, in sicer, da se dovoli izvajanje uradnega nadzora nad uporabo protimikrobnih snovi pri živalih in v proizvodih živalskega izvora, ki vstopajo v Unijo, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(8)

Ker cilja te uredbe, in sicer, da se dovoli izvajanje uradnega nadzora nad uporabo protimikrobnih snovi pri živalih in v proizvodih živalskega izvora, ki vstopajo v Unijo, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se lažje doseže na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (9) | Uredbo (EU) 2017/625 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(9)

Uredbo (EU) 2017/625 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.

| (10) | Ker se Uredba (EU) 2019/6 uporablja od 28. januarja 2022, bi se morale tudi ustrezne določbe te uredbe uporabljati od istega datuma – |
| --- | --- |

(10)

Ker se Uredba (EU) 2019/6 uporablja od 28. januarja 2022, bi se morale tudi ustrezne določbe te uredbe uporabljati od istega datuma –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (EU) 2017/625 se spremeni:

| (1) | v členu 1(4) se točka (c) nadomesti z naslednjim:






  „(c) | Uredbo (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (*2); vendar pa se ta uredba uporablja za uradni nadzor za preverjanje skladnosti s členom 118(1) navedene uredbe. |
| --- | --- | --- |

(1)

v členu 1(4) se točka (c) nadomesti z naslednjim:

„(c)

Uredbo (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta (*2); vendar pa se ta uredba uporablja za uradni nadzor za preverjanje skladnosti s členom 118(1) navedene uredbe.

(*2)  Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).“;"

| (2) | člen 18 se spremeni:










  (a) | odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:





  „6.
     
  Za namene uradnega nadzora iz odstavka 1, ki se izvaja v zvezi z živimi školjkami, iglokožci, plaščarji in morskimi polži, pristojni organi razvrstijo pridelovalna območja in območja za ponovno nasaditev.“; |
| --- | --- | --- |

(2)

člen 18 se spremeni:

(a)

odstavek 6 se nadomesti z naslednjim:

„6.
     
  Za namene uradnega nadzora iz odstavka 1, ki se izvaja v zvezi z živimi školjkami, iglokožci, plaščarji in morskimi polži, pristojni organi razvrstijo pridelovalna območja in območja za ponovno nasaditev.“;

| (b) | v odstavku 7 se točka (g) nadomesti z naslednjim:










  „(g) | merila in pogoje za določitev primerov, v katerih se z odstopanjem od odstavka 6 pridelovalna območja in območja za ponovno nasaditev ne smejo razvrstiti, v zvezi s:










  (i) | pektinidami in, |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

(b)

v odstavku 7 se točka (g) nadomesti z naslednjim:

v odstavku 7 se točka (g) nadomesti z naslednjim:

„(g)

„(g)

merila in pogoje za določitev primerov, v katerih se z odstopanjem od odstavka 6 pridelovalna območja in območja za ponovno nasaditev ne smejo razvrstiti, v zvezi s:

merila in pogoje za določitev primerov, v katerih se z odstopanjem od odstavka 6 pridelovalna območja in območja za ponovno nasaditev ne smejo razvrstiti, v zvezi s:

(i)

(i)

pektinidami in,

pektinidami in,

| (ii) | kolikor niso precejevalci, iglokožci in morskimi polži;“; |
| --- | --- |

(ii)

(ii)

kolikor niso precejevalci, iglokožci in morskimi polži;“;

kolikor niso precejevalci, iglokožci in morskimi polži;“;

| (c) | v odstavku 8 se točka (b) nadomesti z naslednjim:










  „(b) | pogoje za razvrstitev in spremljanje razvrščenih pridelovalnih območij in območij za ponovno nasaditev živih školjk, iglokožcev, plaščarjev in morskih polžev;“; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

v odstavku 8 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

v odstavku 8 se točka (b) nadomesti z naslednjim:

„(b)

„(b)

pogoje za razvrstitev in spremljanje razvrščenih pridelovalnih območij in območij za ponovno nasaditev živih školjk, iglokožcev, plaščarjev in morskih polžev;“;

pogoje za razvrstitev in spremljanje razvrščenih pridelovalnih območij in območij za ponovno nasaditev živih školjk, iglokožcev, plaščarjev in morskih polžev;“;

| (3) | v členu 47(1) se točka (e) nadomesti z naslednjim:






  „(e) | živali in blago, za katere velja ukrep v nujnih primerih iz aktov, sprejetih v skladu s členom 53 Uredbe (ES) št. 178/2002, členom 261 Uredbe (EU) 2016/429 ali členi 28(1), 30(1), 40(3), 41(3), 49(1), 53(3) in 54(3) Uredbe (EU) 2016/2031, in v skladu s katerim je treba ob vstopu v Unijo izvajati uradni nadzor nad pošiljkami takih živali ali blaga, opredeljenih z oznakami kombinirane nomenklature;“. |
| --- | --- | --- |

(3)

v členu 47(1) se točka (e) nadomesti z naslednjim:

„(e)

živali in blago, za katere velja ukrep v nujnih primerih iz aktov, sprejetih v skladu s členom 53 Uredbe (ES) št. 178/2002, členom 261 Uredbe (EU) 2016/429 ali členi 28(1), 30(1), 40(3), 41(3), 49(1), 53(3) in 54(3) Uredbe (EU) 2016/2031, in v skladu s katerim je treba ob vstopu v Unijo izvajati uradni nadzor nad pošiljkami takih živali ali blaga, opredeljenih z oznakami kombinirane nomenklature;“.

Člen 1a

Uredba (ES) št. 853/2004 se spremeni:

v členu 1(3) se točka (d) nadomesti z naslednjim:

| „(d) | proizvajalčevo neposredno dobavo majhnih količin mesa perutnine in lagomorfov, zaklanih na gospodarstvu, končnemu potrošniku ali lokalnim podjetjem za prodajo na drobno, ki neposredno oskrbujejo končnega potrošnika s tem mesom;“. [Spremembe 8, 10 in 11] |
| --- | --- |

„(d)

proizvajalčevo neposredno dobavo majhnih količin mesa perutnine in lagomorfov, zaklanih na gospodarstvu, končnemu potrošniku ali lokalnim podjetjem za prodajo na drobno, ki neposredno oskrbujejo končnega potrošnika s tem mesom;“. [Spremembe 8, 10 in 11]

Člen 2

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od ...
  [datum začetka veljavnosti te uredbe].

Točka 1 člena 1 pa se uporablja od
  28. januarja 2022.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

predsednik

Za Svet

predsednik

---

(1)  Zadeva je bila v skladu s četrtim pododstavkom člena 59(4) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v medinstitucionalna pogajanja (A9-0195/2021).

1

(*1)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▌pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

*1

(2)  Mnenje z dne 9. junija 2021 (še ni objavljeno v Uradnem listu).

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne ... [(UL ...)/(še ni objavljeno v Uradnem listu)] in odločitev Sveta z dne ... .

3

(4)  Uredba (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter Sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (UL L 95, 7.4.2017, str. 1).

4

(5)  Uredba (EU) 2019/6 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o zdravilih za uporabo v veterinarski medicini in razveljavitvi Direktive 2001/82/ES (UL L 4, 7.1.2019, str. 43).

5

(6)  Uredba (EU) 2016/429 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 9. marca 2016 o prenosljivih boleznih živali in o spremembi ter razveljavitvi določenih aktov na področju zdravja živali („Pravila o zdravju živali“) (UL L 84, 31.3.2016, str. 1).

6

---