# Euroopan unionin L 306/23.

| | ISSN 1725-261X |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 306 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 50. vuosikerta23. marraskuuta 2007 |

ISSN 1725-261X

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 306

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

50. vuosikerta23. marraskuuta 2007

---

| Sisältö | | II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET |
| | * | Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 44 — Moottoriajoneuvojen lapsimatkustajien turvalaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (lasten turvajärjestelmät) | 1 |

Sisältö

II   EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

Sivu

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

*

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 44 — Moottoriajoneuvojen lapsimatkustajien turvalaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (lasten turvajärjestelmät)

1

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II EY:n ja Euratomin perustamissopimuksia soveltamalla annetut säädökset, joiden julkaiseminen ei ole pakollista

KANSAINVÄLISILLÄ SOPIMUKSILLA PERUSTETTUJEN ELINTEN ANTAMAT SÄÄDÖKSET

| 23.11.2007 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 306/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.11.2007

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 306/1

---

Yhdistyneiden Kansakuntien Euroopan talouskomission (UN/ECE) sääntö nro 44 — Moottoriajoneuvojen lapsimatkustajien turvalaitteiden hyväksyntää koskevat yhdenmukaiset vaatimukset (”lasten turvajärjestelmät”)

Lisäys 43: Sääntö nro 44

Tarkistus 1

Vain alkuperäisillä YK:n Euroopan talouskomission teksteillä on oikeudellisia vaikutuksia kansainvälisen julkisoikeuden nojalla. Tämän säännön tilanne ja voimaantulopäivä olisi tarkistettava YK:n Euroopan talouskomission sääntöjä koskevan tilanneasiakirjan TRANS/WP.29/343/Rev.X viimeisimmästä versiosta, joka on saatavilla Internet-osoitteessa http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.

Sisältää kaiken voimassa olevan tekstin seuraavaan saakka:

Muutossarja 04 — voimaantulopäivä: 23. kesäkuuta 2005

1.   SOVELTAMISALA

| 1.1 | Tämä sääntö koskee lasten turvajärjestelmiä, jotka soveltuvat asennettaviksi vähintään kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin ja joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi kokoontaitettavien (kääntö)istuimien tai sivuttaissuuntaisten istuimien yhteydessä. |
| --- | --- |

1.1

Tämä sääntö koskee lasten turvajärjestelmiä, jotka soveltuvat asennettaviksi vähintään kolmipyöräisiin moottoriajoneuvoihin ja joita ei ole tarkoitettu käytettäväksi kokoontaitettavien (kääntö)istuimien tai sivuttaissuuntaisten istuimien yhteydessä.

2.   MÄÄRITELMÄT

Tässä säännössä tarkoitetaan:

| 2.1 | ’lasten turvajärjestelmällä’ (’turvajärjestelmällä’) järjestelmää, jonka osia ovat esimerkiksi vyölukolla varustetut hihnat tai muut joustavat osat, säätölaitteet, kiinnittimet ja joskus lisävälineet, kuten kantokoppa ja turvakaukalo, lisäistuin ja/tai törmäyssuoja, ja joka voidaan kiinnittää moottoriajoneuvoon. Sen tarkoituksena on vähentää järjestelmän käyttäjän vahingoittumisen vaaraa rajoittamalla tämän kehon liikkuvuutta ajoneuvossa törmäyksen tai vauhdin äkillisen hidastumisen yhteydessä.
  ISOFIX on järjestelmä lasten turvajärjestelmän liittämiseksi ajoneuvoon. Siihen kuuluu kaksi ajoneuvossa olevaa jäykkää kiinnityspistettä ja kaksi lasten turvajärjestelmässä olevaa vastaavaa kiinnitintä sekä keinot turvajärjestelmän heilahdusliikkeen rajoittamiseksi. |
| --- | --- |

2.1

’lasten turvajärjestelmällä’ (’turvajärjestelmällä’) järjestelmää, jonka osia ovat esimerkiksi vyölukolla varustetut hihnat tai muut joustavat osat, säätölaitteet, kiinnittimet ja joskus lisävälineet, kuten kantokoppa ja turvakaukalo, lisäistuin ja/tai törmäyssuoja, ja joka voidaan kiinnittää moottoriajoneuvoon. Sen tarkoituksena on vähentää järjestelmän käyttäjän vahingoittumisen vaaraa rajoittamalla tämän kehon liikkuvuutta ajoneuvossa törmäyksen tai vauhdin äkillisen hidastumisen yhteydessä.

ISOFIX on järjestelmä lasten turvajärjestelmän liittämiseksi ajoneuvoon. Siihen kuuluu kaksi ajoneuvossa olevaa jäykkää kiinnityspistettä ja kaksi lasten turvajärjestelmässä olevaa vastaavaa kiinnitintä sekä keinot turvajärjestelmän heilahdusliikkeen rajoittamiseksi.

| 2.1.1 | Lasten turvajärjestelmät jaetaan viiteen ”massaryhmään”: |
| --- | --- |

2.1.1

Lasten turvajärjestelmät jaetaan viiteen ”massaryhmään”:

| 2.1.1.1 | ryhmä 0 sellaisia lapsia varten, joiden massa on alle 10 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.1

ryhmä 0 sellaisia lapsia varten, joiden massa on alle 10 kg;

| 2.1.1.2 | ryhmä 0+ sellaisia lapsia varten, joiden massa on alle 13 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.2

ryhmä 0+ sellaisia lapsia varten, joiden massa on alle 13 kg;

| 2.1.1.3 | ryhmä I sellaisia lapsia varten, joiden massa on 9–18 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.3

ryhmä I sellaisia lapsia varten, joiden massa on 9–18 kg;

| 2.1.1.4 | ryhmä II sellaisia lapsia varten, joiden massa on 15–25 kg; |
| --- | --- |

2.1.1.4

ryhmä II sellaisia lapsia varten, joiden massa on 15–25 kg;

| 2.1.1.5 | ryhmä III sellaisia lapsia varten, joiden massa on 22–36 kg. |
| --- | --- |

2.1.1.5

ryhmä III sellaisia lapsia varten, joiden massa on 22–36 kg.

| 2.1.1.6 | Lasten ISOFIX-turvajärjestelmät jaetaan seuraaviin seitsemään ISOFIX-kokoluokkaan, jotka kuvaillaan säännön nro 16 liitteen 17 lisäyksessä 2:







  A — ISO/F3 | : | Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, korkea |
| --- | --- | --- | --- |
| B — ISO/F2 | : | Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala |
| B1 — ISO/F2X | : | Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala |
| C — ISO/R3 | : | Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko |
| D — ISO/R2 | : | Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko |
| E — ISO/R1 | : | Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä |
| F — ISO/L1 | : | Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (kantokoppa), vasen |
| G — ISO/L2 | : | Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (kantokoppa), oikea |

2.1.1.6

Lasten ISOFIX-turvajärjestelmät jaetaan seuraaviin seitsemään ISOFIX-kokoluokkaan, jotka kuvaillaan säännön nro 16 liitteen 17 lisäyksessä 2:

A — ISO/F3

:

Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, korkea

B — ISO/F2

:

Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala

B1 — ISO/F2X

:

Kasvot menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, matala

C — ISO/R3

:

Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, suuri koko

D — ISO/R2

:

Selkä menosuuntaan asennettava lasten turvajärjestelmä, pieni koko

E — ISO/R1

:

Selkä menosuuntaan asennettava vauvan turvajärjestelmä

F — ISO/L1

:

Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (kantokoppa), vasen

G — ISO/L2

:

Sivuttain asennettava lasten turvajärjestelmä (kantokoppa), oikea

| Massaryhmä | | ISOFIX-kokoluokka |
| --- | --- | --- |
| 0 — enintään 10 kg | F | ISO/L1 |
| G | ISO/L2 |
| E | ISO/R1 |
| 0+ — enintään 13 kg | C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |
| E | ISO/R1 |
| I — 9–18 kg | A | ISO/F3 |
| B | ISO/F2 |
| B1 | ISO/F2X |
| C | ISO/R3 |
| D | ISO/R2 |

Massaryhmä

ISOFIX-kokoluokka

0 — enintään 10 kg

F

ISO/L1

G

ISO/L2

E

ISO/R1

0+ — enintään 13 kg

C

ISO/R3

D

ISO/R2

E

ISO/R1

I — 9–18 kg

A

ISO/F3

B

ISO/F2

B1

ISO/F2X

C

ISO/R3

D

ISO/R2

| 2.1.2 | Lasten turvalaitteet jaetaan neljään ”luokkaan”: |
| --- | --- |

2.1.2

Lasten turvalaitteet jaetaan neljään ”luokkaan”:

| 2.1.2.1 | Luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) kuuluvia turvalaitteita käytetään 6.1.1, 6.1.3.1 ja 6.1.3.2 kohdassa määritellyllä tavalla ajoneuvon useimmilla istumapaikoilla ja erityisesti niillä, jotka on arvioitu säännön nro 16 mukaisesti yhteensopiviksi kyseiseen luokkaan kuuluvien lasten turvalaitteiden kanssa. |
| --- | --- |

2.1.2.1

Luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (universal) kuuluvia turvalaitteita käytetään 6.1.1, 6.1.3.1 ja 6.1.3.2 kohdassa määritellyllä tavalla ajoneuvon useimmilla istumapaikoilla ja erityisesti niillä, jotka on arvioitu säännön nro 16 mukaisesti yhteensopiviksi kyseiseen luokkaan kuuluvien lasten turvalaitteiden kanssa.

| 2.1.2.2 | Luokkaan ”automalli- ja istuinkohtainen” (restricted) kuuluvia turvalaitteita käytetään 6.1.1 ja 6.1.3.1 kohdassa määritellyllä tavalla tiettyjen ajoneuvotyyppien määrätyillä istumapaikoilla joko lasten turvalaitteiden valmistajan tai ajoneuvonvalmistajan ilmoituksen mukaan. |
| --- | --- |

2.1.2.2

Luokkaan ”automalli- ja istuinkohtainen” (restricted) kuuluvia turvalaitteita käytetään 6.1.1 ja 6.1.3.1 kohdassa määritellyllä tavalla tiettyjen ajoneuvotyyppien määrätyillä istumapaikoilla joko lasten turvalaitteiden valmistajan tai ajoneuvonvalmistajan ilmoituksen mukaan.

| 2.1.2.3 | Luokkaan ”automallikohtainen” (semi-universal) kuuluvia turvalaitteita käytetään 6.1.1 ja 6.1.3.2 kohdassa määritellyllä tavalla. |
| --- | --- |

2.1.2.3

Luokkaan ”automallikohtainen” (semi-universal) kuuluvia turvalaitteita käytetään 6.1.1 ja 6.1.3.2 kohdassa määritellyllä tavalla.

| 2.1.2.4 | Luokkaan ”autotyyppikohtainen” (specific vehicle) kuuluvat turvajärjestelmät on tarkoitettu käytettäväksi joko |
| --- | --- |

2.1.2.4

Luokkaan ”autotyyppikohtainen” (specific vehicle) kuuluvat turvajärjestelmät on tarkoitettu käytettäväksi joko

| 2.1.2.4.1 | erityisissä ajoneuvotyypeissä 6.1.2 ja 6.1.3.3 kohdan mukaisesti tai |
| --- | --- |

2.1.2.4.1

erityisissä ajoneuvotyypeissä 6.1.2 ja 6.1.3.3 kohdan mukaisesti tai

| 2.1.2.4.2 | ”sisäänrakennettuna” lasten turvalaitteena. |
| --- | --- |

2.1.2.4.2

”sisäänrakennettuna” lasten turvalaitteena.

| 2.1.3 | Lasten turvajärjestelmät jakautuvat lapsen kiinnitystavan mukaan seuraaviin kahteen luokkaan: | itsenäisessä turvajärjestelmässä lapsen kiinnitys turvajärjestelmään ei ole riippuvainen mistään suoraan ajoneuvoon kiinnitetyistä välineistä; |
| --- | --- | --- |

2.1.3

Lasten turvajärjestelmät jakautuvat lapsen kiinnitystavan mukaan seuraaviin kahteen luokkaan:

itsenäisessä turvajärjestelmässä lapsen kiinnitys turvajärjestelmään ei ole riippuvainen mistään suoraan ajoneuvoon kiinnitetyistä välineistä;

| | ei-itsenäisessä turvajärjestelmässä lapsen kiinnitys turvajärjestelmään on riippuvainen suoraan ajoneuvoon kiinnitetyistä välineistä; |
| --- | --- |

ei-itsenäisessä turvajärjestelmässä lapsen kiinnitys turvajärjestelmään on riippuvainen suoraan ajoneuvoon kiinnitetyistä välineistä;

| 2.1.3.1 | ’osittaisella turvajärjestelmällä’ laitetta, kuten koroketyynyä, johon kuuluvat lasten turvajärjestelmät muodostavat täydellisen lasten turvajärjestelmän, kun sitä käytetään yhdessä aikuisten turvavyön kanssa, joka kiertää lapsen kehon tai pitää paikallaan turvalaitetta, johon lapsi on asetettu; |
| --- | --- |

2.1.3.1

’osittaisella turvajärjestelmällä’ laitetta, kuten koroketyynyä, johon kuuluvat lasten turvajärjestelmät muodostavat täydellisen lasten turvajärjestelmän, kun sitä käytetään yhdessä aikuisten turvavyön kanssa, joka kiertää lapsen kehon tai pitää paikallaan turvalaitetta, johon lapsi on asetettu;

| 2.1.3.2 | ’koroketyynyllä’ tukevaa tyynyä, jota voidaan käyttää aikuisen turvavyön yhteydessä; |
| --- | --- |

2.1.3.2

’koroketyynyllä’ tukevaa tyynyä, jota voidaan käyttää aikuisen turvavyön yhteydessä;

| 2.1.3.3 | ’ohjainhihnalla’ hihnaa, joka pitää aikuiselle tarkoitetun turvavyön olkahihnan lapselle soveltuvassa asennossa ja jolla olkahihnan tehollinen kohta, jossa sen suunta muuttuu, voidaan säätää hihnaa pitkin ylös ja alas siirrettävällä laitteella käyttäjän olkapään kohdalle ja lukita siihen asentoon. Tätä ohjainhihnaa ei ole tarkoitettu ottamaan vastaan merkittävää osaa dynaamisesta kuormasta; |
| --- | --- |

2.1.3.3

’ohjainhihnalla’ hihnaa, joka pitää aikuiselle tarkoitetun turvavyön olkahihnan lapselle soveltuvassa asennossa ja jolla olkahihnan tehollinen kohta, jossa sen suunta muuttuu, voidaan säätää hihnaa pitkin ylös ja alas siirrettävällä laitteella käyttäjän olkapään kohdalle ja lukita siihen asentoon. Tätä ohjainhihnaa ei ole tarkoitettu ottamaan vastaan merkittävää osaa dynaamisesta kuormasta;

| 2.2 | ’lasten turvaistuimella’ lasten turvalaitetta, johon kuuluu lapselle tarkoitettu istuin; |
| --- | --- |

2.2

’lasten turvaistuimella’ lasten turvalaitetta, johon kuuluu lapselle tarkoitettu istuin;

| 2.3 | ’vyöllä’ lasten turvalaitetta, johon kuuluu vyölukolla varustettu hihnojen yhdistelmä, säätölaitteita ja kiinnittimiä; |
| --- | --- |

2.3

’vyöllä’ lasten turvalaitetta, johon kuuluu vyölukolla varustettu hihnojen yhdistelmä, säätölaitteita ja kiinnittimiä;

| 2.4 | ’istuimella’ rakennetta, joka on olennainen osa lasten turvalaitetta ja joka on tarkoitettu istuma-asennossa olevaa lasta varten; |
| --- | --- |

2.4

’istuimella’ rakennetta, joka on olennainen osa lasten turvalaitetta ja joka on tarkoitettu istuma-asennossa olevaa lasta varten;

| 2.4.1 | ’kantokopalla’ turvajärjestelmää, johon lapsi on tarkoitettu kiinnitettäväksi selälleen tai vatsalleen niin, että tämän selkäranka on ajoneuvon pituussuuntaiseen keskilinjaan nähden kohtisuorassa asennossa. Se on tarkoitettu törmäyksen sattuessa jakamaan kiinnitysvoimat lapsen pään ja vartalon mutta ei raajojen osalle; |
| --- | --- |

2.4.1

’kantokopalla’ turvajärjestelmää, johon lapsi on tarkoitettu kiinnitettäväksi selälleen tai vatsalleen niin, että tämän selkäranka on ajoneuvon pituussuuntaiseen keskilinjaan nähden kohtisuorassa asennossa. Se on tarkoitettu törmäyksen sattuessa jakamaan kiinnitysvoimat lapsen pään ja vartalon mutta ei raajojen osalle;

| 2.4.2 | ’kantokopan kiinnityslaitteella’ laitetta, jolla kantokoppa kiinnitetään ajoneuvon rakenteeseen; |
| --- | --- |

2.4.2

’kantokopan kiinnityslaitteella’ laitetta, jolla kantokoppa kiinnitetään ajoneuvon rakenteeseen;

| 2.4.3 | ’turvakaukalolla’ turvajärjestelmää, johon lapsi sijoitetaan selkä menosuuntaan puoliksi istuvaan asentoon. Se on tarkoitettu etutörmäyksen sattuessa jakamaan kiinnitysvoimat lapsen pään ja vartalon mutta ei raajojen osalle; |
| --- | --- |

2.4.3

’turvakaukalolla’ turvajärjestelmää, johon lapsi sijoitetaan selkä menosuuntaan puoliksi istuvaan asentoon. Se on tarkoitettu etutörmäyksen sattuessa jakamaan kiinnitysvoimat lapsen pään ja vartalon mutta ei raajojen osalle;

| 2.5 | ’istuintuella’ sitä lasten turvalaitteen osaa, jolla istuinta voidaan kohottaa; |
| --- | --- |

2.5

’istuintuella’ sitä lasten turvalaitteen osaa, jolla istuinta voidaan kohottaa;

| 2.6 | ’lapsen tuella’ sitä lasten turvalaitteen osaa, jolla lasta voidaan kohottaa lasten turvalaitteessa; |
| --- | --- |

2.6

’lapsen tuella’ sitä lasten turvalaitteen osaa, jolla lasta voidaan kohottaa lasten turvalaitteessa;

| 2.7 | ’törmäyssuojalla’ laitetta, joka kiinnitetään lapsen etupuolelle ja joka on tarkoitettu etutörmäyksen sattuessa jakamaan kiinnitysvoimat laajemmalle alueelle lapsen kehon pituussuunnassa; |
| --- | --- |

2.7

’törmäyssuojalla’ laitetta, joka kiinnitetään lapsen etupuolelle ja joka on tarkoitettu etutörmäyksen sattuessa jakamaan kiinnitysvoimat laajemmalle alueelle lapsen kehon pituussuunnassa;

| 2.8 | ’hihnalla’ taipuisaa osaa, jonka tarkoituksena on siirtää voimia; |
| --- | --- |

2.8

’hihnalla’ taipuisaa osaa, jonka tarkoituksena on siirtää voimia;

| 2.8.1 | ’lantiohihnalla’ täydellisenä vyönä tai vyön osana etupuolelta lapsen lantioseudun yli kulkevaa ja sitä tukevaa hihnaa; |
| --- | --- |

2.8.1

’lantiohihnalla’ täydellisenä vyönä tai vyön osana etupuolelta lapsen lantioseudun yli kulkevaa ja sitä tukevaa hihnaa;

| 2.8.2 | ’olkahihnalla’ lapsen vartalon rintaosaa tukevaa vyön osaa; |
| --- | --- |

2.8.2

’olkahihnalla’ lapsen vartalon rintaosaa tukevaa vyön osaa;

| 2.8.3 | ’haarahihnalla’ hihnaa (tai jaettua hihnaa, joka muodostuu kahdesta tai useammasta hihnaston osasta) ja joka on kiinnitetty lasten turvalaitteeseen ja lantiohihnaan ja joka kulkee lapsen reisien välistä; se on tarkoitettu tavanomaisessa käytössä estämään lapsen liukuminen lantiohihnan alitse ja estämään törmäyksen sattuessa lantiohihnan siirtyminen lantiolta ylös; |
| --- | --- |

2.8.3

’haarahihnalla’ hihnaa (tai jaettua hihnaa, joka muodostuu kahdesta tai useammasta hihnaston osasta) ja joka on kiinnitetty lasten turvalaitteeseen ja lantiohihnaan ja joka kulkee lapsen reisien välistä; se on tarkoitettu tavanomaisessa käytössä estämään lapsen liukuminen lantiohihnan alitse ja estämään törmäyksen sattuessa lantiohihnan siirtyminen lantiolta ylös;

| 2.8.4 | ’lasten turvahihnalla’ hihnaa, joka on vyön olennainen osa ja joka tukee vain lapsen kehoa; |
| --- | --- |

2.8.4

’lasten turvahihnalla’ hihnaa, joka on vyön olennainen osa ja joka tukee vain lapsen kehoa;

| 2.8.5 | ’lasten turvalaitteen kiinnityshihnalla’ hihnaa, jolla lasten turvalaite kiinnitetään ajoneuvon rakenteeseen ja joka voi olla osa ajoneuvon istuimen kiinnityslaitetta; |
| --- | --- |

2.8.5

’lasten turvalaitteen kiinnityshihnalla’ hihnaa, jolla lasten turvalaite kiinnitetään ajoneuvon rakenteeseen ja joka voi olla osa ajoneuvon istuimen kiinnityslaitetta;

| 2.8.6 | ’valjasvyöllä’ asennelmaa, johon kuuluu lantiovyö ja olkahihnat sekä haarahihna, mikäli sellainen on asennettu; |
| --- | --- |

2.8.6

’valjasvyöllä’ asennelmaa, johon kuuluu lantiovyö ja olkahihnat sekä haarahihna, mikäli sellainen on asennettu;

| 2.8.7 | ’Y-hihnalla’ vyötä, jossa hihnojen yhdistelmän muodostavat lapsen säärten välistä kulkeva hihna ja kummankin olkapään kautta kulkevat hihnat; |
| --- | --- |

2.8.7

’Y-hihnalla’ vyötä, jossa hihnojen yhdistelmän muodostavat lapsen säärten välistä kulkeva hihna ja kummankin olkapään kautta kulkevat hihnat;

| 2.9 | ’vyölukolla’ nopeasti avattavaa laitetta, jonka ansiosta vyö pitää lapsen paikallaan tai auton rakenne pitää vyön paikallaan ja joka on mahdollista avata nopeasti. Vyölukkoon voi kuulua myös säätölaite; |
| --- | --- |

2.9

’vyölukolla’ nopeasti avattavaa laitetta, jonka ansiosta vyö pitää lapsen paikallaan tai auton rakenne pitää vyön paikallaan ja joka on mahdollista avata nopeasti. Vyölukkoon voi kuulua myös säätölaite;

| 2.9.1 | ’umpirakenteisella vyölukon avauspainikkeella’ vyölukon avauspainiketta, jolla vyölukkoa ei saa pystyä avaamaan halkaisijaltaan 40 mm:n palloa käyttäen; |
| --- | --- |

2.9.1

’umpirakenteisella vyölukon avauspainikkeella’ vyölukon avauspainiketta, jolla vyölukkoa ei saa pystyä avaamaan halkaisijaltaan 40 mm:n palloa käyttäen;

| 2.9.2 | ’avorakenteisella vyölukon avauspainikkeella’ vyölukon avauspainiketta, jolla vyölukko on pystyttävä avaamaan halkaisijaltaan 40 mm:n palloa käyttäen; |
| --- | --- |

2.9.2

’avorakenteisella vyölukon avauspainikkeella’ vyölukon avauspainiketta, jolla vyölukko on pystyttävä avaamaan halkaisijaltaan 40 mm:n palloa käyttäen;

| 2.10 | ’säätölaitteella’ laitetta, joka mahdollistaa turvalaitteen tai sen kiinnittimien säätämisen käyttäjän kehoa, ajoneuvon rakennetta tai molempia vastaavasti. Säätölaite voi olla osa vyölukkoa, se voi olla kelauslaite tai mikä tahansa muu turvavyön osa; |
| --- | --- |

2.10

’säätölaitteella’ laitetta, joka mahdollistaa turvalaitteen tai sen kiinnittimien säätämisen käyttäjän kehoa, ajoneuvon rakennetta tai molempia vastaavasti. Säätölaite voi olla osa vyölukkoa, se voi olla kelauslaite tai mikä tahansa muu turvavyön osa;

| 2.10.1 | ’pikasäätölaitteella’ säätölaitetta, jota on mahdollista käyttää yhden käden yhdellä sujuvalla liikkeellä; |
| --- | --- |

2.10.1

’pikasäätölaitteella’ säätölaitetta, jota on mahdollista käyttää yhden käden yhdellä sujuvalla liikkeellä;

| 2.10.2 | ’suoraan lasten turvalaitteeseen kiinnitetyllä säätölaitteella’ integroidun valjasvyön säätölaitetta, joka on kiinnitetty suoraan lasten turvalaitteeseen ja joka ei ole suoraan sen hihnaston varassa, jonka säätämiseen se on tarkoitettu; |
| --- | --- |

2.10.2

’suoraan lasten turvalaitteeseen kiinnitetyllä säätölaitteella’ integroidun valjasvyön säätölaitetta, joka on kiinnitetty suoraan lasten turvalaitteeseen ja joka ei ole suoraan sen hihnaston varassa, jonka säätämiseen se on tarkoitettu;

| 2.11 | ’kiinnittimillä’ lasten turvalaitteen osia, mukaan lukien sen kiinnityslaitteet, jotka mahdollistavat lasten turvalaitteen luotettavan kiinnittämisen ajoneuvon rakenteeseen joko suoraan tai ajoneuvon istuimen välityksellä; |
| --- | --- |

2.11

’kiinnittimillä’ lasten turvalaitteen osia, mukaan lukien sen kiinnityslaitteet, jotka mahdollistavat lasten turvalaitteen luotettavan kiinnittämisen ajoneuvon rakenteeseen joko suoraan tai ajoneuvon istuimen välityksellä;

| 2.11.1 | ’tukijalalla’ lasten turvajärjestelmään pysyvästi kiinnitettyä osaa, joka vastaanottaa turvajärjestelmän ja ajoneuvon rakenteen välille syntyvän puristusvoiman istuintyynyn vaimennusvaikutuksen välttämiseksi jarrutustilanteessa; tukijalka voi olla säädettävä; |
| --- | --- |

2.11.1

’tukijalalla’ lasten turvajärjestelmään pysyvästi kiinnitettyä osaa, joka vastaanottaa turvajärjestelmän ja ajoneuvon rakenteen välille syntyvän puristusvoiman istuintyynyn vaimennusvaikutuksen välttämiseksi jarrutustilanteessa; tukijalka voi olla säädettävä;

| 2.12 | ’energianvaimentimella’ laitetta, joka on suunniteltu yksin tai yhdessä hihnan kanssa ottamaan vastaan energiaa ja joka on osa lasten turvalaitetta; |
| --- | --- |

2.12

’energianvaimentimella’ laitetta, joka on suunniteltu yksin tai yhdessä hihnan kanssa ottamaan vastaan energiaa ja joka on osa lasten turvalaitetta;

| 2.13 | ’kelauslaitteella’ laitetta, joka on tarkoitettu koko lasten turvalaitteeseen kuuluvan hihnan tai sen osan kelaamiseen. Ilmaisu käsittää seuraavat laitteet: |
| --- | --- |

2.13

’kelauslaitteella’ laitetta, joka on tarkoitettu koko lasten turvalaitteeseen kuuluvan hihnan tai sen osan kelaamiseen. Ilmaisu käsittää seuraavat laitteet:

| 2.13.1 | ”automaattisesti lukittuva kelauslaite”, joka sallii hihnan kelautumisen ulos haluttuun pituuteen ja josta uloskelattu hihna automaattisesti mukautuu henkilön kehon mukaan, kun vyölukko kiinnitetään, ja samalla hihnan kelautuminen ulos ilman käyttäjän tahallista toimintaa estyy; |
| --- | --- |

2.13.1

”automaattisesti lukittuva kelauslaite”, joka sallii hihnan kelautumisen ulos haluttuun pituuteen ja josta uloskelattu hihna automaattisesti mukautuu henkilön kehon mukaan, kun vyölukko kiinnitetään, ja samalla hihnan kelautuminen ulos ilman käyttäjän tahallista toimintaa estyy;

| 2.13.2 | ”törmäyksessä lukittuva kelauslaite”, joka tavanomaisissa ajo-olosuhteissa ei rajoita turvavyön käyttäjän liikkumisvapautta. Laite on varustettu hihnan pituuden säätölaitteilla, jotka säätävät automaattisesti hihnan pituuden käyttäjän kehon mukaan, sekä törmäystilanteessa aktivoituvalla lukitusmekanismilla: |
| --- | --- |

2.13.2

”törmäyksessä lukittuva kelauslaite”, joka tavanomaisissa ajo-olosuhteissa ei rajoita turvavyön käyttäjän liikkumisvapautta. Laite on varustettu hihnan pituuden säätölaitteilla, jotka säätävät automaattisesti hihnan pituuden käyttäjän kehon mukaan, sekä törmäystilanteessa aktivoituvalla lukitusmekanismilla:

| 2.13.2.1 | ajoneuvon jarrutuksesta, hihnan kelautumisesta kelauslaitteesta tai muiden automaattisten toimintojen vaikutuksesta (yksinkertainen lukkiutumistapa), tai |
| --- | --- |

2.13.2.1

ajoneuvon jarrutuksesta, hihnan kelautumisesta kelauslaitteesta tai muiden automaattisten toimintojen vaikutuksesta (yksinkertainen lukkiutumistapa), tai

| 2.13.2.2 | tällaisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta (monitoiminen lukittumistapa); |
| --- | --- |

2.13.2.2

tällaisten tekijöiden yhteisvaikutuksesta (monitoiminen lukittumistapa);

| 2.14 | ’turvalaitteen kiinnityspisteillä’ ajoneuvon rakenteen tai istuimen rakenteen osia, joihin lasten turvalaitteen kiinnittimet kiinnitetään; |
| --- | --- |

2.14

’turvalaitteen kiinnityspisteillä’ ajoneuvon rakenteen tai istuimen rakenteen osia, joihin lasten turvalaitteen kiinnittimet kiinnitetään;

| 2.14.1 | ’lisäkiinnityspisteillä’ ajoneuvon tai ajoneuvon istuimen rakenteen osia taikka mitä tahansa muita ajoneuvon osia, joihin lasten turvalaite on tarkoitus kiinnittää ja jotka täydentävät säännön nro 14 mukaisia kiinnityspisteitä. Tähän kuuluu myös vaunun lattialevy, joka kuvaillaan liitteessä 6, tai muut ajoneuvon tai ajoneuvojen rakenteelliset osat, joita tukijalka kuormittaa; |
| --- | --- |

2.14.1

’lisäkiinnityspisteillä’ ajoneuvon tai ajoneuvon istuimen rakenteen osia taikka mitä tahansa muita ajoneuvon osia, joihin lasten turvalaite on tarkoitus kiinnittää ja jotka täydentävät säännön nro 14 mukaisia kiinnityspisteitä. Tähän kuuluu myös vaunun lattialevy, joka kuvaillaan liitteessä 6, tai muut ajoneuvon tai ajoneuvojen rakenteelliset osat, joita tukijalka kuormittaa;

| 2.14.2 | ’ISOFIX-alakiinnityspisteellä’ yhtä 6 mm:n paksuista jäykkää pyöreää vaakatasossa olevaa tankoa, joka on kiinnitetty ajoneuvon tai istuimen rakenteeseen ja johon voidaan ISOFIX-lukitusosien avulla kiinnittää lasten ISOFIX-turvajärjestelmä; |
| --- | --- |

2.14.2

’ISOFIX-alakiinnityspisteellä’ yhtä 6 mm:n paksuista jäykkää pyöreää vaakatasossa olevaa tankoa, joka on kiinnitetty ajoneuvon tai istuimen rakenteeseen ja johon voidaan ISOFIX-lukitusosien avulla kiinnittää lasten ISOFIX-turvajärjestelmä;

| 2.14.3 | ’ISOFIX-kiinnitysjärjestelmällä’ järjestelmää, joka koostuu kahdesta säännön nro 14 vaatimusten mukaisesta ISOFIX-kiinnityspisteestä ja joka on suunniteltu heilahduksenestolaitteella varustetun lasten ISOFIX-turvajärjestelmän kiinnittämistä varten; |
| --- | --- |

2.14.3

’ISOFIX-kiinnitysjärjestelmällä’ järjestelmää, joka koostuu kahdesta säännön nro 14 vaatimusten mukaisesta ISOFIX-kiinnityspisteestä ja joka on suunniteltu heilahduksenestolaitteella varustetun lasten ISOFIX-turvajärjestelmän kiinnittämistä varten;

| 2.14.4 | ’heilahduksenestolaitteella’ seuraavia:






  a) | kaikkiin autoihin sopivan lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu ISOFIX-yläkiinnityshihnasta; |
| --- | --- | --- |

2.14.4

’heilahduksenestolaitteella’ seuraavia:

a)

kaikkiin autoihin sopivan lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu ISOFIX-yläkiinnityshihnasta;

| b) | automallikohtaisen lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu joko ISOFIX-yläkiinnityshihnasta, ajoneuvon kojelaudasta tai tukijalasta, joka rajoittaa turvalaitteen heilahdusta etutörmäystilanteessa; |
| --- | --- |

b)

automallikohtaisen lasten ISOFIX-turvajärjestelmän heilahduksenestolaite muodostuu joko ISOFIX-yläkiinnityshihnasta, ajoneuvon kojelaudasta tai tukijalasta, joka rajoittaa turvalaitteen heilahdusta etutörmäystilanteessa;

| c) | ISOFIX-sandardin mukaisten, kaikkiin autoihin sopivien ja automallikohtaisten lasten turvajärjestelmien osalta ajoneuvon istuin ei sinällään ole heilahduksenestolaite; |
| --- | --- |

c)

ISOFIX-sandardin mukaisten, kaikkiin autoihin sopivien ja automallikohtaisten lasten turvajärjestelmien osalta ajoneuvon istuin ei sinällään ole heilahduksenestolaite;

| 2.14.5 | ’ISOFIX-yläkiinnityspisteellä’ säännön nro 14 vaatimukset täyttävää osaa, esimerkiksi tankoa, joka sijaitsee määritellyllä alueella, johon voidaan kiinnittää ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihna ja joka siirtää kiinnitysvoimat ajoneuvon rakenteeseen; |
| --- | --- |

2.14.5

’ISOFIX-yläkiinnityspisteellä’ säännön nro 14 vaatimukset täyttävää osaa, esimerkiksi tankoa, joka sijaitsee määritellyllä alueella, johon voidaan kiinnittää ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihna ja joka siirtää kiinnitysvoimat ajoneuvon rakenteeseen;

| 2.15 | ’kasvot menosuuntaan suunnatulla’ ajoneuvon tavanomaiseen kulkusuuntaan suunnattua; |
| --- | --- |

2.15

’kasvot menosuuntaan suunnatulla’ ajoneuvon tavanomaiseen kulkusuuntaan suunnattua;

| 2.16 | ’selkä menosuuntaan suunnatulla’ ajoneuvon tavanomaiseen kulkusuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan suunnattua; |
| --- | --- |

2.16

’selkä menosuuntaan suunnatulla’ ajoneuvon tavanomaiseen kulkusuuntaan nähden vastakkaiseen suuntaan suunnattua;

| 2.17 | ’kallistetulla asennolla’ erityistä istuimen asentoa, joka mahdollistaa lapselle nojaavan asennon; |
| --- | --- |

2.17

’kallistetulla asennolla’ erityistä istuimen asentoa, joka mahdollistaa lapselle nojaavan asennon;

| 2.18 | ’makuuasennossa/selällään/vatsallaan’ asentoa, jossa ainakin lapsen pää ja vartalo lukuun ottamatta raajoja ovat vaakasuoralla pinnalla, kun lapsi on levossa turvalaitteessa; |
| --- | --- |

2.18

’makuuasennossa/selällään/vatsallaan’ asentoa, jossa ainakin lapsen pää ja vartalo lukuun ottamatta raajoja ovat vaakasuoralla pinnalla, kun lapsi on levossa turvalaitteessa;

| 2.19 | ’lasten turvalaitetyypillä’ lasten turvalaitteita, jotka eivät poikkea toisistaan seuraavilta olennaisilta osin: |
| --- | --- |

2.19

’lasten turvalaitetyypillä’ lasten turvalaitteita, jotka eivät poikkea toisistaan seuraavilta olennaisilta osin:

| 2.19.1 | luokka sekä massaryhmä(t), joita varten, sekä suunta (määritelty 2.15 ja 2.16 kohdassa), jossa turvalaite on tarkoitettu käytettäväksi; |
| --- | --- |

2.19.1

luokka sekä massaryhmä(t), joita varten, sekä suunta (määritelty 2.15 ja 2.16 kohdassa), jossa turvalaite on tarkoitettu käytettäväksi;

| 2.19.2 | lasten turvalaitteen geometria; |
| --- | --- |

2.19.2

lasten turvalaitteen geometria;

| 2.19.3 | istuimen, pehmusteiden ja törmäyssuojan mitat, massa, materiaali ja väri; |
| --- | --- |

2.19.3

istuimen, pehmusteiden ja törmäyssuojan mitat, massa, materiaali ja väri;

| 2.19.4 | hihnojen materiaali, kudos, mitat ja väri; |
| --- | --- |

2.19.4

hihnojen materiaali, kudos, mitat ja väri;

| 2.19.5 | jäykät osat (vyölukko, kiinnityslaitteet jne.); |
| --- | --- |

2.19.5

jäykät osat (vyölukko, kiinnityslaitteet jne.);

| 2.20 | ’ajoneuvon istuimella’ yhden täysikasvuisen henkilön istuttavaa ajoneuvon rakenteeseen erottamattomasti kuuluvaa tai irrallista rakennetta verhoiluineen. Tällöin tarkoitetaan: |
| --- | --- |

2.20

’ajoneuvon istuimella’ yhden täysikasvuisen henkilön istuttavaa ajoneuvon rakenteeseen erottamattomasti kuuluvaa tai irrallista rakennetta verhoiluineen. Tällöin tarkoitetaan:

| 2.20.1 | ’ajoneuvonistuinten ryhmällä’ yhden tai useamman aikuisen henkilön istuttavaa joko yhdistelmäistuinta tai useampaa erillistä, vierekkäistä istuinta (jotka on sijoitettu niin, että yhden istuimen etukiinnityspisteet ovat linjassa toisen istuimen etu- tai takakiinnityspisteiden kanssa tai näiden välistä kulkevalla linjalla); |
| --- | --- |

2.20.1

’ajoneuvonistuinten ryhmällä’ yhden tai useamman aikuisen henkilön istuttavaa joko yhdistelmäistuinta tai useampaa erillistä, vierekkäistä istuinta (jotka on sijoitettu niin, että yhden istuimen etukiinnityspisteet ovat linjassa toisen istuimen etu- tai takakiinnityspisteiden kanssa tai näiden välistä kulkevalla linjalla);

| 2.20.2 | ’yhdistelmäistuimella’ useamman kuin yhden aikuisen istuttavaksi tarkoitettua rakennetta verhoiluineen; |
| --- | --- |

2.20.2

’yhdistelmäistuimella’ useamman kuin yhden aikuisen istuttavaksi tarkoitettua rakennetta verhoiluineen;

| 2.20.3 | ’ajoneuvon etuistuimilla’ ryhmää istuimia, jotka ovat sijaitsevat matkustajatilassa etummaisina, eli suoraan niiden edessä ei ole yhtään muuta istuinta; |
| --- | --- |

2.20.3

’ajoneuvon etuistuimilla’ ryhmää istuimia, jotka ovat sijaitsevat matkustajatilassa etummaisina, eli suoraan niiden edessä ei ole yhtään muuta istuinta;

| 2.20.4 | ’ajoneuvon takaistuimilla’ kiinteitä menosuuntaan suunnattuja istuimia, jotka sijaitsevat toisen ajoneuvonistuinten ryhmän takana; |
| --- | --- |

2.20.4

’ajoneuvon takaistuimilla’ kiinteitä menosuuntaan suunnattuja istuimia, jotka sijaitsevat toisen ajoneuvonistuinten ryhmän takana;

| 2.20.5 | ’ISOFIX-paikalla’ järjestelmää, johon voidaan asentaa






  a) | joko tämän säännön mukainen kasvot menosuuntaan suunnattu kaikkiin autoihin sopiva (universaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä; |
| --- | --- | --- |

2.20.5

’ISOFIX-paikalla’ järjestelmää, johon voidaan asentaa

a)

joko tämän säännön mukainen kasvot menosuuntaan suunnattu kaikkiin autoihin sopiva (universaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä;

| b) | tai tämän säännön mukainen kasvot menosuuntaan suunnattu automerkkohtainen (semiuniversaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä; |
| --- | --- |

b)

tai tämän säännön mukainen kasvot menosuuntaan suunnattu automerkkohtainen (semiuniversaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä;

| c) | tai tämän säännön mukainen selkä menosuuntaan suunnattu automallikohtainen (semiuniversaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä; |
| --- | --- |

c)

tai tämän säännön mukainen selkä menosuuntaan suunnattu automallikohtainen (semiuniversaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä;

| d) | tai tämän säännön mukainen sivuttain asennettava automallikohtainen (semiuniversaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä; |
| --- | --- |

d)

tai tämän säännön mukainen sivuttain asennettava automallikohtainen (semiuniversaali) lasten ISOFIX-turvajärjestelmä;

| e) | tai tämän säännön mukainen autotyyppikohtainen lasten ISOFIX-turvajärjestelmä; |
| --- | --- |

e)

tai tämän säännön mukainen autotyyppikohtainen lasten ISOFIX-turvajärjestelmä;

| 2.21 | ’säätöjärjestelmällä’ täydellistä laitetta, jonka avulla ajoneuvon istuin tai istuimen osa voidaan säätää istuimen aikuisen käyttäjän keholle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella voidaan erityisesti: |
| --- | --- |

2.21

’säätöjärjestelmällä’ täydellistä laitetta, jonka avulla ajoneuvon istuin tai istuimen osa voidaan säätää istuimen aikuisen käyttäjän keholle sopivaan asentoon. Tällaisella laitteella voidaan erityisesti:

| 2.21.1 | säätää istuimen asentoa pituussuunnassa ja/tai |
| --- | --- |

2.21.1

säätää istuimen asentoa pituussuunnassa ja/tai

| 2.21.2 | pystysuunnassa ja/tai |
| --- | --- |

2.21.2

pystysuunnassa ja/tai

| 2.21.3 | istuinkulman osalta; |
| --- | --- |

2.21.3

istuinkulman osalta;

| 2.22 | ’ajoneuvonistuimen kiinnityspisteillä’ järjestelmää, ajoneuvon rakenteen asiaankuuluvat osat mukaan luettuna, jolla aikuiselle käyttäjälle tarkoitettu istuinkokonaisuus on kiinnitetty ajoneuvon rakenteeseen; |
| --- | --- |

2.22

’ajoneuvonistuimen kiinnityspisteillä’ järjestelmää, ajoneuvon rakenteen asiaankuuluvat osat mukaan luettuna, jolla aikuiselle käyttäjälle tarkoitettu istuinkokonaisuus on kiinnitetty ajoneuvon rakenteeseen;

| 2.23 | ’istuintyypillä’ aikuiselle tarkoitettujen istuinten luokkaa, johon kuuluvat istuimet eivät eroa toisistaan olennaisilta osin, kuten: |
| --- | --- |

2.23

’istuintyypillä’ aikuiselle tarkoitettujen istuinten luokkaa, johon kuuluvat istuimet eivät eroa toisistaan olennaisilta osin, kuten:

| 2.23.1 | istuinrakenteen muoto, mitat ja materiaalit, |
| --- | --- |

2.23.1

istuinrakenteen muoto, mitat ja materiaalit,

| 2.23.2 | istuimen selkänojan säätö- ja lukitusjärjestelmien tyypit ja mitat sekä |
| --- | --- |

2.23.2

istuimen selkänojan säätö- ja lukitusjärjestelmien tyypit ja mitat sekä

| 2.23.3 | istuimessa olevien aikuiselle tarkoitetun turvavyön kiinnityspisteiden, istuimen kiinnityspisteiden ja asiaankuuluvien ajoneuvon rakenteellisten osien tyyppi ja mitat; |
| --- | --- |

2.23.3

istuimessa olevien aikuiselle tarkoitetun turvavyön kiinnityspisteiden, istuimen kiinnityspisteiden ja asiaankuuluvien ajoneuvon rakenteellisten osien tyyppi ja mitat;

| 2.24 | ’siirtojärjestelmällä’ laitetta, jonka avulla aikuisen istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa tai istuimen osien välisiä kulmia muuttaa matkustajien ajoneuvoon nousemisen tai ajoneuvosta poistumisen taikka esineiden ajoneuvoon lastaamisen ja ajoneuvosta purkamisen helpottamiseksi; |
| --- | --- |

2.24

’siirtojärjestelmällä’ laitetta, jonka avulla aikuisen istuinta tai jotakin sen osaa voidaan portaattomasti siirtää pituussuunnassa tai istuimen osien välisiä kulmia muuttaa matkustajien ajoneuvoon nousemisen tai ajoneuvosta poistumisen taikka esineiden ajoneuvoon lastaamisen ja ajoneuvosta purkamisen helpottamiseksi;

| 2.25 | ’lukitusjärjestelmällä’ laitetta, jolla varmistetaan, että aikuisen istuin ja sen osat voidaan pysyttää käyttöasennoissa; |
| --- | --- |

2.25

’lukitusjärjestelmällä’ laitetta, jolla varmistetaan, että aikuisen istuin ja sen osat voidaan pysyttää käyttöasennoissa;

| 2.26 | ’lukkolaitteella’ laitetta, jolla lukitaan ja estetään aikuisen turvavyön hihnaston tietyn osan liike saman vyöhihnaston toiseen osaan nähden. Laite voi vaikuttaa joko olka- tai lantio-osaan tai kiinnittää sekä olka- että lantio-osan toisiinsa. Ilmaisu käsittää seuraavat luokat: |
| --- | --- |

2.26

’lukkolaitteella’ laitetta, jolla lukitaan ja estetään aikuisen turvavyön hihnaston tietyn osan liike saman vyöhihnaston toiseen osaan nähden. Laite voi vaikuttaa joko olka- tai lantio-osaan tai kiinnittää sekä olka- että lantio-osan toisiinsa. Ilmaisu käsittää seuraavat luokat:

| 2.26.1 | ’luokkaan A kuuluvat laitteet’, eli laitteet, jotka estävät lasta vetämästä hihnastoa kelauslaitteesta vyön lantio-osaan silloin, kun aikuisen turvavyötä käytetään suoraan lapsen tukemiseen paikalleen. Kun laite toimitetaan yhdessä ryhmään I kuuluvien turvalaitteiden kanssa, se täyttää 6.2.9 kohdan vaatimukset; |
| --- | --- |

2.26.1

’luokkaan A kuuluvat laitteet’, eli laitteet, jotka estävät lasta vetämästä hihnastoa kelauslaitteesta vyön lantio-osaan silloin, kun aikuisen turvavyötä käytetään suoraan lapsen tukemiseen paikalleen. Kun laite toimitetaan yhdessä ryhmään I kuuluvien turvalaitteiden kanssa, se täyttää 6.2.9 kohdan vaatimukset;

| 2.26.2 | ’luokkaan B kuuluvat laitteet’, eli laitteet, jotka mahdollistavat käytetyn kiristysvoiman kohdistamisen aikuiselle tarkoitetun vyön lantio-osaan silloin, kun aikuisen turvavyötä käytetään lasten turvalaitteen tukemiseen paikalleen. Laite on tarkoitettu estämään hihnaston liukuminen kelauslaitteesta turvalaitteen läpi, mikä saattaisi vapauttaa kiristysvoiman ja saattaa turvalaitteen epäedulliseen asentoon; |
| --- | --- |

2.26.2

’luokkaan B kuuluvat laitteet’, eli laitteet, jotka mahdollistavat käytetyn kiristysvoiman kohdistamisen aikuiselle tarkoitetun vyön lantio-osaan silloin, kun aikuisen turvavyötä käytetään lasten turvalaitteen tukemiseen paikalleen. Laite on tarkoitettu estämään hihnaston liukuminen kelauslaitteesta turvalaitteen läpi, mikä saattaisi vapauttaa kiristysvoiman ja saattaa turvalaitteen epäedulliseen asentoon;

| 2.27 | ’erityisturvalaitteella’ lasten turvajärjestelmää, joka on suunniteltu lapsen fyysisestä tai henkisestä vammasta johtuvia erityistarpeita silmällä pitäen; tällainen laite voi erityisesti mahdollistaa mitä tahansa lapsen kehon osaa suojaavien lisäturvalaitteiden käytön, mutta siihen on kuuluttava vähintään ensisijainen turvalaite, joka täyttää tämän säännön vaatimukset; |
| --- | --- |

2.27

’erityisturvalaitteella’ lasten turvajärjestelmää, joka on suunniteltu lapsen fyysisestä tai henkisestä vammasta johtuvia erityistarpeita silmällä pitäen; tällainen laite voi erityisesti mahdollistaa mitä tahansa lapsen kehon osaa suojaavien lisäturvalaitteiden käytön, mutta siihen on kuuluttava vähintään ensisijainen turvalaite, joka täyttää tämän säännön vaatimukset;

| 2.28 | ’ISOFIX-lukitusosalla’ yhtä kahdesta kiinnitysosasta, jotka ovat tämän säännön 6.3.2 kohdan vaatimusten mukaisia, jotka kuuluvat lasten ISOFIX-turvajärjestelmän rakenteeseen ja jotka ovat yhteensopivat ISOFIX-alakiinnityspisteiden kanssa; |
| --- | --- |

2.28

’ISOFIX-lukitusosalla’ yhtä kahdesta kiinnitysosasta, jotka ovat tämän säännön 6.3.2 kohdan vaatimusten mukaisia, jotka kuuluvat lasten ISOFIX-turvajärjestelmän rakenteeseen ja jotka ovat yhteensopivat ISOFIX-alakiinnityspisteiden kanssa;

| 2.29 | ’lasten ISOFIX-turvajärjestelmällä’ lasten turvajärjestelmää, joka on kiinnitettävä säännön nro 14 vaatimusten mukaiseen ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmään; |
| --- | --- |

2.29

’lasten ISOFIX-turvajärjestelmällä’ lasten turvajärjestelmää, joka on kiinnitettävä säännön nro 14 vaatimusten mukaiseen ISOFIX-kiinnityspistejärjestelmään;

| 2.30 | ’istuimen taitekohdalla’ lähellä ajoneuvon istuimen istuintyynyn ja selkänojan pintojen risteyskohtaa olevaa aluetta; |
| --- | --- |

2.30

’istuimen taitekohdalla’ lähellä ajoneuvon istuimen istuintyynyn ja selkänojan pintojen risteyskohtaa olevaa aluetta;

| 2.31 | ’ajoneuvon istuinasetelmalla’ 2.1.1.6 kohdassa määriteltyjen ISOFIX-kokoluokkien mukaista asetelmaa, jonka mitat annetaan säännön nro 16 liitteen 17 lisäyksessä 2 olevissa kuvissa 1–6 ja jota lasten turvajärjestelmän valmistaja käyttää määriteltäessä lasten ISOFIX-turvajärjestelmän mittoja ja ISOFIX-lukitusosien sijaintia; |
| --- | --- |

2.31

’ajoneuvon istuinasetelmalla’ 2.1.1.6 kohdassa määriteltyjen ISOFIX-kokoluokkien mukaista asetelmaa, jonka mitat annetaan säännön nro 16 liitteen 17 lisäyksessä 2 olevissa kuvissa 1–6 ja jota lasten turvajärjestelmän valmistaja käyttää määriteltäessä lasten ISOFIX-turvajärjestelmän mittoja ja ISOFIX-lukitusosien sijaintia;

| 2.32 | ’ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihnan liittimellä’ laitetta, joka on tarkoitettu kiinnitettäväksi ISOFIX-yläkiinnityspisteeseen; |
| --- | --- |

2.32

’ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihnan liittimellä’ laitetta, joka on tarkoitettu kiinnitettäväksi ISOFIX-yläkiinnityspisteeseen;

| 2.33 | ’ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihnan koukulla’ ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihnan liitintä, joka määritellään säännön nro 14 liitteessä 9 olevassa kuvassa 3 ja jollaista käytetään yleensä yläkiinnityshihnan liittämiseksi kiinnityspisteeseen; |
| --- | --- |

2.33

’ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihnan koukulla’ ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihnan liitintä, joka määritellään säännön nro 14 liitteessä 9 olevassa kuvassa 3 ja jollaista käytetään yleensä yläkiinnityshihnan liittämiseksi kiinnityspisteeseen;

| 2.34 | ’ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihnalla’ vyöhihnaa (tai vastaavaa), joka kulkee lasten ISOFIX-turvajärjestelmän yläosasta ISOFIX-yläkiinnityspisteesen ja joka on varustettu säätölaitteella, kiristyksen vapautuslaitteella sekä ISOFIX-yläkiinnityshihnan liittimellä; |
| --- | --- |

2.34

’ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihnalla’ vyöhihnaa (tai vastaavaa), joka kulkee lasten ISOFIX-turvajärjestelmän yläosasta ISOFIX-yläkiinnityspisteesen ja joka on varustettu säätölaitteella, kiristyksen vapautuslaitteella sekä ISOFIX-yläkiinnityshihnan liittimellä;

| 2.35 | ’ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihnan kiinnittimellä’ laitetta, jolla ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihna kiinnitetään lasten ISOFIX-turvajärjestelmään; |
| --- | --- |

2.35

’ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihnan kiinnittimellä’ laitetta, jolla ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihna kiinnitetään lasten ISOFIX-turvajärjestelmään;

| 2.36 | ’kiristyksen vapautuslaitteella’ järjestelmää, jolla voidaan vapauttaa laite, joka säätää ja ylläpitää ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihnan kireyttä; |
| --- | --- |

2.36

’kiristyksen vapautuslaitteella’ järjestelmää, jolla voidaan vapauttaa laite, joka säätää ja ylläpitää ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihnan kireyttä;

| 2.37 | ’aikuisen turvavyön ohjaimella’ laitetta, jonka kautta aikuisen turvavyö kulkee toimiessaan oikein ja joka sallii vyönauhan vapaan kulun; |
| --- | --- |

2.37

’aikuisen turvavyön ohjaimella’ laitetta, jonka kautta aikuisen turvavyö kulkee toimiessaan oikein ja joka sallii vyönauhan vapaan kulun;

| 2.38 | ’tyyppihyväksyntätestillä’ testiä, jonka avulla määritetään, vastaako hyväksyttäväksi toimitettu lasten turvajärjestelmä sovellettavia vaatimuksia; |
| --- | --- |

2.38

’tyyppihyväksyntätestillä’ testiä, jonka avulla määritetään, vastaako hyväksyttäväksi toimitettu lasten turvajärjestelmä sovellettavia vaatimuksia;

| 2.39 | ’tuotannon kvalifiointitestillä’ testiä, jonka avulla määritetään, kykeneekö valmistaja tuottamaan lasten turvajärjestelmiä, jotka ovat tyyppihyväksyntää varten toimitettujen lasten turvajärjestelmien mukaisia; |
| --- | --- |

2.39

’tuotannon kvalifiointitestillä’ testiä, jonka avulla määritetään, kykeneekö valmistaja tuottamaan lasten turvajärjestelmiä, jotka ovat tyyppihyväksyntää varten toimitettujen lasten turvajärjestelmien mukaisia;

| 2.40 | ’rutiinitestauksella’ useiden yhdestä erästä valittujen lasten turvajärjestelmien testaamista sen todentamiseksi, missä määrin ne vastaavat sovellettavia vaatimuksia. |
| --- | --- |

2.40

’rutiinitestauksella’ useiden yhdestä erästä valittujen lasten turvajärjestelmien testaamista sen todentamiseksi, missä määrin ne vastaavat sovellettavia vaatimuksia.

3.   HYVÄKSYNTÄÄ KOSKEVA HAKEMUS

| 3.1 | Tavaramerkin haltijan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on haettava lasten turvalaitteelle tyyppihyväksyntää, ja hakemus on käsiteltävä liitteessä 14 kuvatun tyyppihyväksyntämenettelyn mukaisesti. |
| --- | --- |

3.1

Tavaramerkin haltijan tai tämän asianmukaisesti valtuuttaman edustajan on haettava lasten turvalaitteelle tyyppihyväksyntää, ja hakemus on käsiteltävä liitteessä 14 kuvatun tyyppihyväksyntämenettelyn mukaisesti.

| 3.2 | Jokaisen lasten turvalaitetyypin hyväksyntää erikseen koskevaan hakemukseen on liitettävä: |
| --- | --- |

3.2

Jokaisen lasten turvalaitetyypin hyväksyntää erikseen koskevaan hakemukseen on liitettävä:

| 3.2.1 | lasten turvalaitteen tekninen kuvaus, jossa määritellään käytetyt hihnat ja muut materiaalit ja johon liitetään lasten turvalaitteen muodostavien osien piirustukset sekä kelauslaitteiden osalta niiden sekä niihin liittyvien tuntoelinten asennusohjeet sekä ilmoitus myrkyllisyydestä (6.1.5 kohta) ja tulenarkuudesta (6.1.6 kohta); piirustuksissa on osoitettava aiottu tyyppihyväksyntänumeron ja mahdollisten muiden merkkien paikka tyyppihyväksyntämerkin ympyrään nähden. Kuvauksessa on mainittava hyväksyttäväksi toimitetun mallin väri; |
| --- | --- |

3.2.1

lasten turvalaitteen tekninen kuvaus, jossa määritellään käytetyt hihnat ja muut materiaalit ja johon liitetään lasten turvalaitteen muodostavien osien piirustukset sekä kelauslaitteiden osalta niiden sekä niihin liittyvien tuntoelinten asennusohjeet sekä ilmoitus myrkyllisyydestä (6.1.5 kohta) ja tulenarkuudesta (6.1.6 kohta); piirustuksissa on osoitettava aiottu tyyppihyväksyntänumeron ja mahdollisten muiden merkkien paikka tyyppihyväksyntämerkin ympyrään nähden. Kuvauksessa on mainittava hyväksyttäväksi toimitetun mallin väri;

| 3.2.2 | neljä lasten turvalaitteen mallikappaletta; |
| --- | --- |

3.2.2

neljä lasten turvalaitteen mallikappaletta;

| 3.2.3 | kymmenen metriä jokaista hihnatyyppiä, jota lasten turvalaitteessa käytetään; ja |
| --- | --- |

3.2.3

kymmenen metriä jokaista hihnatyyppiä, jota lasten turvalaitteessa käytetään; ja

| 3.2.4 | testiä suorittavan teknisen tutkimuslaitoksen pyynnöstä on toimitettava lisämallikappaleita; |
| --- | --- |

3.2.4

testiä suorittavan teknisen tutkimuslaitoksen pyynnöstä on toimitettava lisämallikappaleita;

| 3.2.5 | pakkausohjeet ja -tiedot jäljempänä olevan 14 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

3.2.5

pakkausohjeet ja -tiedot jäljempänä olevan 14 kohdan mukaisesti;

| 3.2.6 | mikäli kantokopan kiinnityslaitetta voidaan käyttää yhdessä monentyyppisten kantokoppien kanssa, kiinnityslaitteen valmistajan on toimitettava luettelo kyseisistä kantokopista. |
| --- | --- |

3.2.6

mikäli kantokopan kiinnityslaitetta voidaan käyttää yhdessä monentyyppisten kantokoppien kanssa, kiinnityslaitteen valmistajan on toimitettava luettelo kyseisistä kantokopista.

| 3.3 | Jos tyyppihyväksyttyä aikuisen turvavyötä käytetään lasten turvalaitteen kiinnittämiseen, hakemuksessa on määriteltävä käytettävän aikuiselle tarkoitetun turvavyön tyyppi, esimerkiksi staattiset lantiovyöt. |
| --- | --- |

3.3

Jos tyyppihyväksyttyä aikuisen turvavyötä käytetään lasten turvalaitteen kiinnittämiseen, hakemuksessa on määriteltävä käytettävän aikuiselle tarkoitetun turvavyön tyyppi, esimerkiksi staattiset lantiovyöt.

| 3.4 | Ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä sopimuspuolen toimivaltaisen viranomaisen on todennettava, että käytössä on riittävät järjestelyt ja menettelyt, joilla varmistetaan tehokas valvonta, jotta tuotannossa olevat lasten turvajärjestelmät, -varusteet ja -osat ovat hyväksytyn tyypin mukaisia. |
| --- | --- |

3.4

Ennen tyyppihyväksynnän myöntämistä sopimuspuolen toimivaltaisen viranomaisen on todennettava, että käytössä on riittävät järjestelyt ja menettelyt, joilla varmistetaan tehokas valvonta, jotta tuotannossa olevat lasten turvajärjestelmät, -varusteet ja -osat ovat hyväksytyn tyypin mukaisia.

4.   MERKINNÄT

| 4.1 | Tyyppihyväksyntää varten 3.2.2 ja 3.2.3 kohdan määräysten mukaisesti toimitetuissa lasten turvalaitteiden näytekappaleissa on oltava selvästi ja pysyvästi merkittyinä valmistajan nimi, nimikirjaimet tai tavaramerkki. |
| --- | --- |

4.1

Tyyppihyväksyntää varten 3.2.2 ja 3.2.3 kohdan määräysten mukaisesti toimitetuissa lasten turvalaitteiden näytekappaleissa on oltava selvästi ja pysyvästi merkittyinä valmistajan nimi, nimikirjaimet tai tavaramerkki.

| 4.2 | Yhteen lasten turvalaitteen muoviosista (esimerkiksi sen kuoreen, törmäyssuojaan, koroketyynyyn jne.) mutta ei kuitenkaan vyöhön/vöihin tai valjaisiin, on merkittävä selvästi (ja pysyvästi) valmistusvuosi. |
| --- | --- |

4.2

Yhteen lasten turvalaitteen muoviosista (esimerkiksi sen kuoreen, törmäyssuojaan, koroketyynyyn jne.) mutta ei kuitenkaan vyöhön/vöihin tai valjaisiin, on merkittävä selvästi (ja pysyvästi) valmistusvuosi.

| 4.3 | Jos turvalaite on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä lasten turvavyön kanssa, hihnaston oikea reititys on selvästi ilmoitettava piirroksella, joka kiinnitetään pysyvästi turvalaitteeseen. Jos turvalaitetta pitää paikallaan aikuisen turvavyö, hihnaston reititys on selvästi merkittävä tuotteeseen värikoodein. Turvavyön reititystä ilmaisemaan käytettävän värin on oltava turvalaitteen kasvot menosuuntaan -asennuksessa punainen ja selkä menosuuntaan -asennuksessa sininen. Samoja värejä on myös käytettävä laitteen merkinnöissä, joissa kuvataan sen käyttömenetelmiä.
  Turvavyön olka- ja lantio-osien oikeat reitit on erotettava selkeästi toisistaan. Turvavyön kunkin osan reitti on merkittävä esimerkiksi värikoodein, sanallisesti tai kuvien avulla.
  Kaikissa kuvioissa, jotka esittävät turvavöiden reittiä turvalaitteessa, on selvästi kuvattava lasten turvajärjestelmän asento ajoneuvoon nähden. Ajoneuvon istuin on oltava kuvattuna kaikissa turvavöiden reittiä esittävissä kuvioissa.
  Tässä kohdassa määriteltyjen merkintöjen on oltava näkyvillä, kun turvalaite on ajoneuvossa. Ryhmään 0 kuuluvien turvalaitteiden osalta näiden merkintöjen on oltava näkyvillä myös, kun lapsi on turvalaitteessa. |
| --- | --- |

4.3

Jos turvalaite on tarkoitettu käytettäväksi yhdessä lasten turvavyön kanssa, hihnaston oikea reititys on selvästi ilmoitettava piirroksella, joka kiinnitetään pysyvästi turvalaitteeseen. Jos turvalaitetta pitää paikallaan aikuisen turvavyö, hihnaston reititys on selvästi merkittävä tuotteeseen värikoodein. Turvavyön reititystä ilmaisemaan käytettävän värin on oltava turvalaitteen kasvot menosuuntaan -asennuksessa punainen ja selkä menosuuntaan -asennuksessa sininen. Samoja värejä on myös käytettävä laitteen merkinnöissä, joissa kuvataan sen käyttömenetelmiä.

Turvavyön olka- ja lantio-osien oikeat reitit on erotettava selkeästi toisistaan. Turvavyön kunkin osan reitti on merkittävä esimerkiksi värikoodein, sanallisesti tai kuvien avulla.

Kaikissa kuvioissa, jotka esittävät turvavöiden reittiä turvalaitteessa, on selvästi kuvattava lasten turvajärjestelmän asento ajoneuvoon nähden. Ajoneuvon istuin on oltava kuvattuna kaikissa turvavöiden reittiä esittävissä kuvioissa.

Tässä kohdassa määriteltyjen merkintöjen on oltava näkyvillä, kun turvalaite on ajoneuvossa. Ryhmään 0 kuuluvien turvalaitteiden osalta näiden merkintöjen on oltava näkyvillä myös, kun lapsi on turvalaitteessa.

| 4.4 | Lasten turvalaitteen näkyvissä olevalla sisäpinnalla (johon luetaan myös lapsen pään kohdalla olevat sivu-ulokkeet) suunnilleen kohdassa, johon lapsen pää tukeutuu, on selkä menosuuntaan suunnatuissa turvalaitteissa oltava pysyvästi kiinnitettynä jäljempänä esitetty merkintä (esitetty tekstitieto on vähimmäisvaatimus).
  Tämä merkki on laadittava sen maan kielellä (kielillä), jossa laitetta myydään.
  Merkin vähimmäiskoko: 60 x 120 mm.
  Merkki on oltava ommeltu päällykseen koko ympärykseltään ja/tai kiinnitetty päällykseen koko takapinnaltaan. Merkki voidaan kiinnittää myös muulla pysyvällä tavalla niin, ettei merkki irtoa tuotteesta tai peity näkyvistä. Lipuketyyppisiä merkkejä ei saa käyttää.
  Jos lasten turvajärjestelmän osat tai turvajärjestelmän valmistajan toimittamat lisävarusteet voivat peittää merkinnän, laite on varustettava lisämerkillä. Yksi varoitusmerkki on oltava pysyvästi näkyvissä aina, kun turvalaitetta valmistellaan käyttöä varten riippumatta asennustavasta tai -paikasta. |
| --- | --- |

4.4

Lasten turvalaitteen näkyvissä olevalla sisäpinnalla (johon luetaan myös lapsen pään kohdalla olevat sivu-ulokkeet) suunnilleen kohdassa, johon lapsen pää tukeutuu, on selkä menosuuntaan suunnatuissa turvalaitteissa oltava pysyvästi kiinnitettynä jäljempänä esitetty merkintä (esitetty tekstitieto on vähimmäisvaatimus).

Tämä merkki on laadittava sen maan kielellä (kielillä), jossa laitetta myydään.

Merkin vähimmäiskoko: 60 x 120 mm.

Merkki on oltava ommeltu päällykseen koko ympärykseltään ja/tai kiinnitetty päällykseen koko takapinnaltaan. Merkki voidaan kiinnittää myös muulla pysyvällä tavalla niin, ettei merkki irtoa tuotteesta tai peity näkyvistä. Lipuketyyppisiä merkkejä ei saa käyttää.

Jos lasten turvajärjestelmän osat tai turvajärjestelmän valmistajan toimittamat lisävarusteet voivat peittää merkinnän, laite on varustettava lisämerkillä. Yksi varoitusmerkki on oltava pysyvästi näkyvissä aina, kun turvalaitetta valmistellaan käyttöä varten riippumatta asennustavasta tai -paikasta.

Image

| 4.5 | Lasten turvalaitteissa, joita voidaan käyttää sekä kasvot että selkä menosuuntaan suunnattuna, on oltava maininta:
  ”TÄRKEÄÄ — EI SAA ASENTAA KASVOT MENOSUUNTAAN PÄIN ENNEN KUIN LAPSEN PAINO ON YLI ... (Katso ohjeet)” |
| --- | --- |

4.5

Lasten turvalaitteissa, joita voidaan käyttää sekä kasvot että selkä menosuuntaan suunnattuna, on oltava maininta:

”TÄRKEÄÄ — EI SAA ASENTAA KASVOT MENOSUUNTAAN PÄIN ENNEN KUIN LAPSEN PAINO ON YLI ... (Katso ohjeet)”

| 4.6 | Jos lasten turvalaitteissa on mahdollista käyttää vaihtoehtoisia vyön reitityksiä, vaihtoehtoisesti kuormittuvat lasten turvalaitteen ja aikuiselle tarkoitetun turvavyön väliset kosketuskohdat on merkittävä pysyvästi. Näillä merkinnöillä on ilmaistava, että kyseessä on vaihtoehtoinen vyön reititys, ja merkintöjen on oltava edellä mainittujen kasvot menosuuntaan ja selkä menosuuntaan suunnattuja istuimia koskevien koodivaatimusten mukaiset. |
| --- | --- |

4.6

Jos lasten turvalaitteissa on mahdollista käyttää vaihtoehtoisia vyön reitityksiä, vaihtoehtoisesti kuormittuvat lasten turvalaitteen ja aikuiselle tarkoitetun turvavyön väliset kosketuskohdat on merkittävä pysyvästi. Näillä merkinnöillä on ilmaistava, että kyseessä on vaihtoehtoinen vyön reititys, ja merkintöjen on oltava edellä mainittujen kasvot menosuuntaan ja selkä menosuuntaan suunnattuja istuimia koskevien koodivaatimusten mukaiset.

| 4.7 | Jos lasten turvalaitteessa on vaihtoehtoisia kuormittuvia kosketuskohtia, 4.3 kohdassa vaadittuun merkintään on sisällytettävä maininta siitä, että vaihtoehtoinen vyön reititys on kuvattuna ohjeissa. |
| --- | --- |

4.7

Jos lasten turvalaitteessa on vaihtoehtoisia kuormittuvia kosketuskohtia, 4.3 kohdassa vaadittuun merkintään on sisällytettävä maininta siitä, että vaihtoehtoinen vyön reititys on kuvattuna ohjeissa.

4.8   ISOFIX-merkintä

Jos tuotteessa on ISOFIX-lukitusosat, seuraavien tietojen on oltava pysyvästi sellaisen henkilön nähtävissä, joka asentaa turvajärjestelmää ajoneuvoon:

ISOFIX-tunnus ja kirjainmerkintä, josta käy ilmi ISOFIX-kokoluokka (-luokat), jota (joita) tuote vastaa. Vähimmäisvaatimuksena on symboli, jossa läpimitaltaan vähintään 13 mm:n ympyrän sisällä on kuvatunnus, joka erottuu hyvin ympyrän taustasta. Kuvatunnuksen on erotuttava selkeästi joko värien ansiosta tai riittävän paksuisena kohokuvana, jos tunnus on valettu tai kohopainettu.

Image B, C ja F

Seuraavat tiedot on annettava joko kuvatunnuksin tai tekstin muodossa. Merkinnästä on käytävä ilmi seuraavat tiedot:

| a) | Olennaiset vaiheet istuimen valmistelemiseksi asennusta varten. Merkinnässä on esimerkiksi selitettävä, miten ISOFIX-kiinnitysjärjestelmä saatetaan käyttökuntoon. |
| --- | --- |

a)

Olennaiset vaiheet istuimen valmistelemiseksi asennusta varten. Merkinnässä on esimerkiksi selitettävä, miten ISOFIX-kiinnitysjärjestelmä saatetaan käyttökuntoon.

| b) | Kaikkien opasteiden sijainti, tarkoitus ja tulkinta on selitettävä. |
| --- | --- |

b)

Kaikkien opasteiden sijainti, tarkoitus ja tulkinta on selitettävä.

| c) | Yläkiinnityshihnojen tai muiden istuimen heilahdusliikettä rajoittavien varusteiden sijainti ja tarvittaessa reitti on osoitettava käyttämällä jotakin seuraavista symboleista tapauksen mukaan, jos varuste edellyttää käyttäjän toimenpiteitä. |
| --- | --- |

c)

Yläkiinnityshihnojen tai muiden istuimen heilahdusliikettä rajoittavien varusteiden sijainti ja tarvittaessa reitti on osoitettava käyttämällä jotakin seuraavista symboleista tapauksen mukaan, jos varuste edellyttää käyttäjän toimenpiteitä.

| d) | ISOFIX-lukitusosien ja yläkiinnityshihnan tai muiden istuimen heilahdusliikettä rajoittavien varusteiden säätö on kuvailtava. |
| --- | --- |

d)

ISOFIX-lukitusosien ja yläkiinnityshihnan tai muiden istuimen heilahdusliikettä rajoittavien varusteiden säätö on kuvailtava.

| e) | Merkinnän on oltava pysyvästi kiinnitetty ja istuinta asentavan käyttäjän nähtävissä. |
| --- | --- |

e)

Merkinnän on oltava pysyvästi kiinnitetty ja istuinta asentavan käyttäjän nähtävissä.

| f) | Tarvittaessa on viitattava lasten turvajärjestelmän käyttöohjeisiin ja niiden sijaintiin käyttämällä alla esitettyä symbolia. |
| --- | --- |

f)

Tarvittaessa on viitattava lasten turvajärjestelmän käyttöohjeisiin ja niiden sijaintiin käyttämällä alla esitettyä symbolia.

5.   HYVÄKSYNTÄ

| 5.1 | Jokaisen 3.2.2 ja 3.2.3 kohdan mukaisesti toimitetun näytteen on joka suhteessa täytettävä tämän säännön 6–8 kohdassa määritellyt vaatimukset, ennen kuin hyväksyntä voidaan antaa. |
| --- | --- |

5.1

Jokaisen 3.2.2 ja 3.2.3 kohdan mukaisesti toimitetun näytteen on joka suhteessa täytettävä tämän säännön 6–8 kohdassa määritellyt vaatimukset, ennen kuin hyväksyntä voidaan antaa.

| 5.2 | Jokaiselle hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Sen kaksi ensimmäistä merkkiä (nykyisin 04, joka vastaa 12. syyskuuta 1995 voimaan tullutta muutossarjaa 04) tarkoittaa muutossarjaa, joka sisältää hyväksynnän antohetkellä voimassa olevat uusimmat sääntöä koskevat merkittävät tekniset muutokset. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa muulle tässä säännössä tarkoitetulle lasten turvalaitetyypille. |
| --- | --- |

5.2

Jokaiselle hyväksytylle tyypille annetaan hyväksyntänumero. Sen kaksi ensimmäistä merkkiä (nykyisin 04, joka vastaa 12. syyskuuta 1995 voimaan tullutta muutossarjaa 04) tarkoittaa muutossarjaa, joka sisältää hyväksynnän antohetkellä voimassa olevat uusimmat sääntöä koskevat merkittävät tekniset muutokset. Sama sopimuspuoli ei saa antaa samaa numeroa muulle tässä säännössä tarkoitetulle lasten turvalaitetyypille.

| 5.3 | Tässä säännössä tarkoitetun hyväksynnän antamista lasten turvalaitetyypille tai sellaisen hyväksynnän laajentamista taikka epäämistä koskeva ilmoitus on toimitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille sen liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella. |
| --- | --- |

5.3

Tässä säännössä tarkoitetun hyväksynnän antamista lasten turvalaitetyypille tai sellaisen hyväksynnän laajentamista taikka epäämistä koskeva ilmoitus on toimitettava tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille sen liitteessä 1 olevan mallin mukaisella lomakkeella.

| 5.4 | Edellä 4 kohdassa määrättyjen merkintöjen lisäksi jokaiseen tämän säännön mukaisesti tyyppihyväksyttyyn lasten turvalaitteeseen on sopivaan kohtaan kiinnitettävä seuraavat tiedot: |
| --- | --- |

5.4

Edellä 4 kohdassa määrättyjen merkintöjen lisäksi jokaiseen tämän säännön mukaisesti tyyppihyväksyttyyn lasten turvalaitteeseen on sopivaan kohtaan kiinnitettävä seuraavat tiedot:

| 5.4.1 | kansainvälinen tyyppihyväksyntämerkki, joka koostuu: |
| --- | --- |

5.4.1

kansainvälinen tyyppihyväksyntämerkki, joka koostuu:

| 5.4.1.1 | ympyrästä, jonka sisällä on E-kirjain ja jota seuraa tyyppihyväksynnän antaneen valtion tunnusnumero (1); |
| --- | --- |

5.4.1.1

ympyrästä, jonka sisällä on E-kirjain ja jota seuraa tyyppihyväksynnän antaneen valtion tunnusnumero (1);

| 5.4.1.2 | tyyppihyväksyntänumero; |
| --- | --- |

5.4.1.2

tyyppihyväksyntänumero;

| 5.4.2 | seuraavat lisämerkinnät: |
| --- | --- |

5.4.2

seuraavat lisämerkinnät:

| 5.4.2.1 | sana(t) ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automalli- ja istuinkohtainen”, ”automallikohtainen” tai ”autotyyppikohtainen”, turvalaitteen luokasta riippuen; |
| --- | --- |

5.4.2.1

sana(t) ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automalli- ja istuinkohtainen”, ”automallikohtainen” tai ”autotyyppikohtainen”, turvalaitteen luokasta riippuen;

| 5.4.2.2 | massan vaihteluväli, jota varten lasten turvalaite on suunniteltu, eli 0–10 kg, 0–13 kg, 9–18 kg, 15–25 kg, 22–36 kg, 0–18 kg, 9–25 kg, 15–36 kg, 0–25 kg, 9–36 kg tai 0–36 kg; |
| --- | --- |

5.4.2.2

massan vaihteluväli, jota varten lasten turvalaite on suunniteltu, eli 0–10 kg, 0–13 kg, 9–18 kg, 15–25 kg, 22–36 kg, 0–18 kg, 9–25 kg, 15–36 kg, 0–25 kg, 9–36 kg tai 0–36 kg;

| 5.4.2.3 | tunnus ”Y”, jos laitteeseen kuuluu säännön muutossarja 02:n täydennys 3:n vaatimusten mukainen haarahihna; |
| --- | --- |

5.4.2.3

tunnus ”Y”, jos laitteeseen kuuluu säännön muutossarja 02:n täydennys 3:n vaatimusten mukainen haarahihna;

| 5.4.2.4 | tunnus ”S”, jos kyseessä on ”erityisturvalaite”. |
| --- | --- |

5.4.2.4

tunnus ”S”, jos kyseessä on ”erityisturvalaite”.

| 5.5 | Tämän säännön liitteessä 2 on esimerkki tyyppihyväksyntämerkkiin liittyvästä järjestelystä. |
| --- | --- |

5.5

Tämän säännön liitteessä 2 on esimerkki tyyppihyväksyntämerkkiin liittyvästä järjestelystä.

| 5.6 | Edellä 5.4 kohdassa kuvailtujen merkkien on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi merkittyjä joko laitteessa olevaan kylttiin tai itse laitteeseen. Kyltin tai merkinnän on oltava kulutusta kestävä. |
| --- | --- |

5.6

Edellä 5.4 kohdassa kuvailtujen merkkien on oltava selvästi luettavissa ja pysyvästi merkittyjä joko laitteessa olevaan kylttiin tai itse laitteeseen. Kyltin tai merkinnän on oltava kulutusta kestävä.

| 5.7 | Edellä 5.6 kohdassa tarkoitetut merkit voi antaa joko hyväksynnästä vastaava viranomainen tai kyseisen viranomaisen luvalla tuotteen valmistaja. |
| --- | --- |

5.7

Edellä 5.6 kohdassa tarkoitetut merkit voi antaa joko hyväksynnästä vastaava viranomainen tai kyseisen viranomaisen luvalla tuotteen valmistaja.

6.   YLEISET VAATIMUKSET

6.1   Sijoittaminen ja kiinnittäminen ajoneuvoon

| 6.1.1 | Luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automallikohtainen” ja ”automalli- ja istuinkohtainen” kuuluvien lasten turvalaitteiden käyttö sallitaan etu- ja takaistuinpaikoilla, jos turvalaitteet on asennettu valmistajan ohjeiden mukaisesti. |
| --- | --- |

6.1.1

Luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automallikohtainen” ja ”automalli- ja istuinkohtainen” kuuluvien lasten turvalaitteiden käyttö sallitaan etu- ja takaistuinpaikoilla, jos turvalaitteet on asennettu valmistajan ohjeiden mukaisesti.

| 6.1.2 | Luokkaan ”autotyyppikohtainen” kuuluvien lasten turvalaitteiden käyttö sallitaan kaikilla istuinpaikoilla ja myös tavaratilassa, jos turvalaitteet on asennettu valmistajan ohjeiden mukaisesti. Jos turvalaite on suunnattu selkä menosuuntaan, sen suunnittelussa on varmistettava, että lapsen pää voi saada tukea aina, kun turvalaite on käyttövalmis. Tämä määritetään istuimen selkänojaan nähden kohtisuorana silmien tason leikkaavana linjana niin, että leikkauspiste on vähintään 40 mm kyseisen pääntuen säteen alkupisteen alapuolella. |
| --- | --- |

6.1.2

Luokkaan ”autotyyppikohtainen” kuuluvien lasten turvalaitteiden käyttö sallitaan kaikilla istuinpaikoilla ja myös tavaratilassa, jos turvalaitteet on asennettu valmistajan ohjeiden mukaisesti. Jos turvalaite on suunnattu selkä menosuuntaan, sen suunnittelussa on varmistettava, että lapsen pää voi saada tukea aina, kun turvalaite on käyttövalmis. Tämä määritetään istuimen selkänojaan nähden kohtisuorana silmien tason leikkaavana linjana niin, että leikkauspiste on vähintään 40 mm kyseisen pääntuen säteen alkupisteen alapuolella.

| 6.1.3 | Lasten turvalaite on luokkaansa vastaavasti kiinnitettävä ajoneuvon tai istuimen rakenteeseen.
  MAHDOLLISET HYVÄKSYNTÄKONFIGURAATIOT
  RYHMÄ- JA LUOKKATAULUKKO














  RYHMÄ LUOKKA | Kaikkiin autoihin sopiva (2) | Automallikohtainen (3) | Automalli- ja istuinkohtainen | Autotyyppikohtainen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| LTJ | ISOFIXLTJ | LTJ | ISOFIX LTJ | LTJ | ISOFIXLTJ | LTJ | ISOFIXLTJ |
| 0 | Kantokoppa | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| Selkä menosuuntaan | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| 0+ | Selkä menosuuntaan | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| I | Selkä menosuuntaan | A | NA | A | A | A | NA | A | A |
| Kasvot menosuuntaan
  (itsenäinen) | A | A | A | A | A | NA | A | A |
| Kasvot menosuuntaan
  (epäitsenäinen) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| II | Selkä menosuuntaan | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Kasvot menosuuntaan
  (itsenäinen) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Kasvot menosuuntaan
  (epäitsenäinen) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| III | Selkä menosuuntaan | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Kasvot menosuuntaan
  (itsenäinen) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Kasvot menosuuntaan
  (epäitsenäinen) | A | NA | A | NA | A | NA | A | A |
| Jossa
  LTJ: Lasten turvajärjestelmä
  A: Sovelletaan
  NA: Ei sovelleta |

6.1.3

Lasten turvalaite on luokkaansa vastaavasti kiinnitettävä ajoneuvon tai istuimen rakenteeseen.

MAHDOLLISET HYVÄKSYNTÄKONFIGURAATIOT

RYHMÄ- JA LUOKKATAULUKKO

RYHMÄ LUOKKA

Kaikkiin autoihin sopiva (2)

Automallikohtainen (3)

Automalli- ja istuinkohtainen

Autotyyppikohtainen

LTJ

ISOFIXLTJ

LTJ

ISOFIX LTJ

LTJ

ISOFIXLTJ

LTJ

ISOFIXLTJ

0

Kantokoppa

A

NA

A

A

A

NA

A

A

Selkä menosuuntaan

A

NA

A

A

A

NA

A

A

0+

Selkä menosuuntaan

A

NA

A

A

A

NA

A

A

I

Selkä menosuuntaan

A

NA

A

A

A

NA

A

A

Kasvot menosuuntaan

(itsenäinen)

A

A

A

A

A

NA

A

A

Kasvot menosuuntaan

(epäitsenäinen)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

II

Selkä menosuuntaan

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Kasvot menosuuntaan

(itsenäinen)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Kasvot menosuuntaan

(epäitsenäinen)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

III

Selkä menosuuntaan

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Kasvot menosuuntaan

(itsenäinen)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Kasvot menosuuntaan

(epäitsenäinen)

A

NA

A

NA

A

NA

A

A

Jossa

LTJ: Lasten turvajärjestelmä

A: Sovelletaan

NA: Ei sovelleta

| 6.1.3.1 | Luokissa ”kaikkiin autoihin sopiva” ja ”automalli- ja istuinkohtainen” kiinnitys tapahtuu aikuisen turvavyöllä (joka on tai ei ole varustettu kelauslaitteella), joka täyttää säännön nro 16 (tai vastaavat) vaatimukset ja joka on kiinnitetty säännön nro 14 (tai vastaavat) vaatimukset täyttäviin kiinnityspisteisiin. |
| --- | --- |

6.1.3.1

Luokissa ”kaikkiin autoihin sopiva” ja ”automalli- ja istuinkohtainen” kiinnitys tapahtuu aikuisen turvavyöllä (joka on tai ei ole varustettu kelauslaitteella), joka täyttää säännön nro 16 (tai vastaavat) vaatimukset ja joka on kiinnitetty säännön nro 14 (tai vastaavat) vaatimukset täyttäviin kiinnityspisteisiin.

| 6.1.3.2 | Luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” kuuluva lasten ISOFIX-turvajärjestelmä kiinnitetään tämän säännön vaatimukset täyttävien ISOFIX-lukitusosien ja ISOFIX-yläkiinnityshihnojen avulla säännön nro 14 vaatimusten mukaisiin ISOFIX-kiinnityspisteisiin ja ISOFIX-yläkiinnityspisteeseen. |
| --- | --- |

6.1.3.2

Luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” kuuluva lasten ISOFIX-turvajärjestelmä kiinnitetään tämän säännön vaatimukset täyttävien ISOFIX-lukitusosien ja ISOFIX-yläkiinnityshihnojen avulla säännön nro 14 vaatimusten mukaisiin ISOFIX-kiinnityspisteisiin ja ISOFIX-yläkiinnityspisteeseen.

| 6.1.3.3 | Luokassa ”automallikohtainen” kiinnitys tapahtuu säännön nro 14 mukaisten alakiinnityspisteiden ja tämän säännön liitteessä 11 olevan suosituksen mukaisten lisäkiinnityspisteiden avulla. |
| --- | --- |

6.1.3.3

Luokassa ”automallikohtainen” kiinnitys tapahtuu säännön nro 14 mukaisten alakiinnityspisteiden ja tämän säännön liitteessä 11 olevan suosituksen mukaisten lisäkiinnityspisteiden avulla.

| 6.1.3.4 | Luokkaan ”automallikohtainen” kuuluva lasten ISOFIX-turvajärjestelmä kiinnitetään tämän säännön vaatimukset täyttävien ISOFIX-lukitusosien ja ISOFIX-yläkiinnityshihnojen avulla tai käyttämällä tukijalkaa tai ajoneuvon kojelautaa säännön nro 14 vaatimusten mukaisiin ISOFIX-kiinnityspisteisiin ja/tai ISOFIX-yläkiinnityspisteeseen. |
| --- | --- |

6.1.3.4

Luokkaan ”automallikohtainen” kuuluva lasten ISOFIX-turvajärjestelmä kiinnitetään tämän säännön vaatimukset täyttävien ISOFIX-lukitusosien ja ISOFIX-yläkiinnityshihnojen avulla tai käyttämällä tukijalkaa tai ajoneuvon kojelautaa säännön nro 14 vaatimusten mukaisiin ISOFIX-kiinnityspisteisiin ja/tai ISOFIX-yläkiinnityspisteeseen.

| 6.1.3.5 | Luokassa ”autotyyppikohtainen” kiinnitys tapahtuu ajoneuvon valmistajan tai lasten turvalaitteen valmistajan suunnittelemien kiinnityspisteiden avulla. |
| --- | --- |

6.1.3.5

Luokassa ”autotyyppikohtainen” kiinnitys tapahtuu ajoneuvon valmistajan tai lasten turvalaitteen valmistajan suunnittelemien kiinnityspisteiden avulla.

| 6.1.3.6 | Jos lasten turvahihnat tai lasten turvalaitteen kiinnityshihnat on kiinnitetty vyön kiinnityspisteisiin, joihin on jo asennettu aikuisen turvavyö tai -vöitä, teknisen tutkimuslaitoksen on tarkastettava, että






  — | aikuisen turvavyön tehollinen kiinnityspisteen paikka on hyväksytty säännön nro 14 tai vastaavan mukaisesti, |
| --- | --- | --- |

6.1.3.6

Jos lasten turvahihnat tai lasten turvalaitteen kiinnityshihnat on kiinnitetty vyön kiinnityspisteisiin, joihin on jo asennettu aikuisen turvavyö tai -vöitä, teknisen tutkimuslaitoksen on tarkastettava, että

—

aikuisen turvavyön tehollinen kiinnityspisteen paikka on hyväksytty säännön nro 14 tai vastaavan mukaisesti,

| — | kummankaan laitteen tehollinen toiminta ei esty toisen laitteen vuoksi, |
| --- | --- |

—

kummankaan laitteen tehollinen toiminta ei esty toisen laitteen vuoksi,

| — | aikuisen järjestelmän ja lisäjärjestelmän vyölukot eivät saa olla keskenään vaihdettavissa. |
| --- | --- |

—

aikuisen järjestelmän ja lisäjärjestelmän vyölukot eivät saa olla keskenään vaihdettavissa.

Jos lasten turvalaitteessa käytetään tankoja tai ylimääräisiä laitteita, jotka on kiinnitetty säännön nro 14 mukaisesti hyväksyttyihin kiinnityspisteisiin ja jotka siirtävät tehollisen kiinnityspaikan säännön nro 14 soveltamisalan ulkopuolelle, sovelletaan seuraavia sääntöjä:

| — | tällaiset laitteet hyväksytään käytettäväksi vain luokkiin ”automallikohtainen” ja ”autotyyppikohtainen” kuuluvina laitteina, |
| --- | --- |

—

tällaiset laitteet hyväksytään käytettäväksi vain luokkiin ”automallikohtainen” ja ”autotyyppikohtainen” kuuluvina laitteina,

| — | teknisen tutkimuslaitoksen on sovellettava tankoon ja kiinnittimiin tämän säännön liitteen 11 vaatimuksia, |
| --- | --- |

—

teknisen tutkimuslaitoksen on sovellettava tankoon ja kiinnittimiin tämän säännön liitteen 11 vaatimuksia,

| — | tanko sisällytetään dynaamiseen testiin, jossa kuorma kohdistetaan keskiasentoon ja tankoon sen ollessa pisimmillään, mikäli pituus on säädettävissä, |
| --- | --- |

—

tanko sisällytetään dynaamiseen testiin, jossa kuorma kohdistetaan keskiasentoon ja tankoon sen ollessa pisimmillään, mikäli pituus on säädettävissä,

| — | minkään aikuisille tarkoitetun laitteen kiinnityspisteen, johon tanko on kiinnitettynä, tehollinen asento ja toiminta eivät saa vaarantua. |
| --- | --- |

—

minkään aikuisille tarkoitetun laitteen kiinnityspisteen, johon tanko on kiinnitettynä, tehollinen asento ja toiminta eivät saa vaarantua.

| 6.1.3.7 | Lasten turvajärjestelmät, joissa käytetään tukijalkaa, voidaan hyväksyä vain luokissa ”automallikohtainen” tai ”autotyyppikohtainen”, ja niihin sovelletaan tämän säännön liitteen 11 vaatimuksia. Lasten turvajärjestelmän valmistajan on otettava huomioon tukijalan oikean toiminnan edellytykset kussakin ajoneuvossa ja annettava kyseiset tiedot. |
| --- | --- |

6.1.3.7

Lasten turvajärjestelmät, joissa käytetään tukijalkaa, voidaan hyväksyä vain luokissa ”automallikohtainen” tai ”autotyyppikohtainen”, ja niihin sovelletaan tämän säännön liitteen 11 vaatimuksia. Lasten turvajärjestelmän valmistajan on otettava huomioon tukijalan oikean toiminnan edellytykset kussakin ajoneuvossa ja annettava kyseiset tiedot.

| 6.1.4 | Koroketyynyä on pidettävä paikallaan joko aikuiselle tarkoitetulla turvavyöllä, testattuna 8.1.4 kohdassa kuvatulla tavalla, tai erillisellä välineellä. |
| --- | --- |

6.1.4

Koroketyynyä on pidettävä paikallaan joko aikuiselle tarkoitetulla turvavyöllä, testattuna 8.1.4 kohdassa kuvatulla tavalla, tai erillisellä välineellä.

| 6.1.5 | Lasten turvalaitteen valmistajan on ilmoitettava kirjallisesti, että turvajärjestelmien valmistuksessa käytettyjen laitetta käyttävän lapsen ulottuvilla olevien materiaalien myrkyllisyys täyttää lelujen turvallisuutta koskevan CEN-normin vaatimukset (CEN Safety of Toys, osa 3, kesäkuu 1982). Testit, joilla ilmoituksen paikkansapitävyys vahvistetaan, voidaan suorittaa testauksesta vastaavan viranomaisen valitsemalla tavalla. Tätä kohtaa ei sovelleta ryhmiin II ja III kuuluviin turvalaitteisiin. |
| --- | --- |

6.1.5

Lasten turvalaitteen valmistajan on ilmoitettava kirjallisesti, että turvajärjestelmien valmistuksessa käytettyjen laitetta käyttävän lapsen ulottuvilla olevien materiaalien myrkyllisyys täyttää lelujen turvallisuutta koskevan CEN-normin vaatimukset (CEN Safety of Toys, osa 3, kesäkuu 1982). Testit, joilla ilmoituksen paikkansapitävyys vahvistetaan, voidaan suorittaa testauksesta vastaavan viranomaisen valitsemalla tavalla. Tätä kohtaa ei sovelleta ryhmiin II ja III kuuluviin turvalaitteisiin.

| 6.1.6 | Lasten turvalaitteen valmistajan on ilmoitettava kirjallisesti, että turvajärjestelmien valmistuksessa käytettyjen materiaalien tulenarkuus täyttää Euroopan talouskomission ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3, asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1, 1.20 kohta) asianmukaiset vaatimukset. Testit, joilla ilmoituksen paikkansapitävyys vahvistetaan, voidaan suorittaa testauksesta vastaavan viranomaisen valitsemalla tavalla. |
| --- | --- |

6.1.6

Lasten turvalaitteen valmistajan on ilmoitettava kirjallisesti, että turvajärjestelmien valmistuksessa käytettyjen materiaalien tulenarkuus täyttää Euroopan talouskomission ajoneuvojen rakennetta koskevan konsolidoidun päätöslauselman (R.E.3, asiakirja TRANS/WP.29/78/Rev.1, 1.20 kohta) asianmukaiset vaatimukset. Testit, joilla ilmoituksen paikkansapitävyys vahvistetaan, voidaan suorittaa testauksesta vastaavan viranomaisen valitsemalla tavalla.

| 6.1.7 | Jos selkä menosuuntaan suunnatut lasten turvalaitteet on tuettu ajoneuvon kojelautaan, tämän säännön mukaista hyväksyntää varten edellytetään, että kojelauta on riittävän jäykkärakenteinen. |
| --- | --- |

6.1.7

Jos selkä menosuuntaan suunnatut lasten turvalaitteet on tuettu ajoneuvon kojelautaan, tämän säännön mukaista hyväksyntää varten edellytetään, että kojelauta on riittävän jäykkärakenteinen.

| 6.1.8 | Kun lasten turvalaite kuuluu luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (lukuun ottamatta kaikkiin autoihin sopivia ISOFIX-standardin mukaisia turvajärjestelmiä), tärkeimmän kuormittuvan kosketuspisteen lasten turvalaitteen ja aikuiselle tarkoitetun turvavyön välillä on oltava vähintään 150 mm:n päässä linjasta Cr, joka mitataan lasten turvalaitteen ollessa dynaamisessa testauspenkissä. |
| --- | --- |

6.1.8

Kun lasten turvalaite kuuluu luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” (lukuun ottamatta kaikkiin autoihin sopivia ISOFIX-standardin mukaisia turvajärjestelmiä), tärkeimmän kuormittuvan kosketuspisteen lasten turvalaitteen ja aikuiselle tarkoitetun turvavyön välillä on oltava vähintään 150 mm:n päässä linjasta Cr, joka mitataan lasten turvalaitteen ollessa dynaamisessa testauspenkissä.

| 6.1.9 | Tämän vaatimuksen noudattamisen varmentamiseksi lasten turvalaite on kiinnitettävä testauspenkkiin käyttäen asianmukaista vakioturvavyötä, joka on kuvattu liitteessä 13.
  Nuken saa asettaa turvalaitteeseen vain, jos laitteen rakenne on sellainen, että nuken asettaminen laitteeseen lisää käytössä olevan vyön pituutta. Kun lasten turvalaite on asennettuna, vyöhön ei saa kohdistua muuta vetämisvoimaa kuin mahdollisesti asennetun vakiokelauslaitteen aiheuttama vetämisvoima. Käytettäessä kelauslaitteella varustettua vyötä tämä ehto on täytettävä vielä, kun ainakin 150 mm vyöstä on edelleen kelattuna. |
| --- | --- |

6.1.9

Tämän vaatimuksen noudattamisen varmentamiseksi lasten turvalaite on kiinnitettävä testauspenkkiin käyttäen asianmukaista vakioturvavyötä, joka on kuvattu liitteessä 13.

Nuken saa asettaa turvalaitteeseen vain, jos laitteen rakenne on sellainen, että nuken asettaminen laitteeseen lisää käytössä olevan vyön pituutta. Kun lasten turvalaite on asennettuna, vyöhön ei saa kohdistua muuta vetämisvoimaa kuin mahdollisesti asennetun vakiokelauslaitteen aiheuttama vetämisvoima. Käytettäessä kelauslaitteella varustettua vyötä tämä ehto on täytettävä vielä, kun ainakin 150 mm vyöstä on edelleen kelattuna.

| 6.1.10 | Lasten turvalaitteita, jotka kuuluvat ryhmiin 0 ja 0+, ei saa käyttää kasvot menosuuntaan suunnattuina. |
| --- | --- |

6.1.10

Lasten turvalaitteita, jotka kuuluvat ryhmiin 0 ja 0+, ei saa käyttää kasvot menosuuntaan suunnattuina.

6.2   Rakenne

| 6.2.1 | Turvalaitteen rakenteen on oltava sellainen, että |
| --- | --- |

6.2.1

Turvalaitteen rakenteen on oltava sellainen, että

| 6.2.1.1 | turvalaite antaa vaaditun suojan kaikissa turvajärjestelmän aiotuissa asennoissa; ”erityisturvalaitteissa” ensisijaisen turvalaitteen on annettava vaadittu suoja kaikissa turvajärjestelmän aiotuissa käyttöasennoissa ilman mahdollisesti käytettävissä olevia lisäturvavälineitä; |
| --- | --- |

6.2.1.1

turvalaite antaa vaaditun suojan kaikissa turvajärjestelmän aiotuissa asennoissa; ”erityisturvalaitteissa” ensisijaisen turvalaitteen on annettava vaadittu suoja kaikissa turvajärjestelmän aiotuissa käyttöasennoissa ilman mahdollisesti käytettävissä olevia lisäturvavälineitä;

| 6.2.1.2 | lapsi on helppo asettaa turvalaitteeseen ja ottaa siitä pois; jos lasten turvajärjestelmä, johon lapsi on kiinnitetty valjasvyöllä tai Y-hihnalla, jossa ei ole kelauslaitetta, kummankin olkahihnan sekä lantiohihnan on voitava liikkua toisiinsa nähden 7.2.1.4 kohdassa kuvatun menettelyn aikana.
  Näissä tapauksissa lasten turvajärjestelmään kuuluva vyöasennelma voidaan suunnitella koostuvaksi kahdesta tai useammasta toisiinsa liittyvästä osasta. ”Erityisturvalaitteiden” osalta otetaan huomioon, että lisäturvalaitteet hidastavat lapsen asettamista laitteeseen ja ottamista siitä pois. Lisälaitteet on kuitenkin suunniteltava niin, että niiden lukitus on mahdollista avata mahdollisimman nopeasti; |
| --- | --- |

6.2.1.2

lapsi on helppo asettaa turvalaitteeseen ja ottaa siitä pois; jos lasten turvajärjestelmä, johon lapsi on kiinnitetty valjasvyöllä tai Y-hihnalla, jossa ei ole kelauslaitetta, kummankin olkahihnan sekä lantiohihnan on voitava liikkua toisiinsa nähden 7.2.1.4 kohdassa kuvatun menettelyn aikana.

Näissä tapauksissa lasten turvajärjestelmään kuuluva vyöasennelma voidaan suunnitella koostuvaksi kahdesta tai useammasta toisiinsa liittyvästä osasta. ”Erityisturvalaitteiden” osalta otetaan huomioon, että lisäturvalaitteet hidastavat lapsen asettamista laitteeseen ja ottamista siitä pois. Lisälaitteet on kuitenkin suunniteltava niin, että niiden lukitus on mahdollista avata mahdollisimman nopeasti;

| 6.2.1.3 | jos turvalaitteen kaltevuutta on mahdollista muuttaa, tämä kaltevuuden muutos ei saa edellyttää hihnojen säätämistä uudelleen käsin. Turvalaitteen kaltevuuden muuttaminen edellyttää nimenomaisia käsin tehtäviä toimenpiteitä; |
| --- | --- |

6.2.1.3

jos turvalaitteen kaltevuutta on mahdollista muuttaa, tämä kaltevuuden muutos ei saa edellyttää hihnojen säätämistä uudelleen käsin. Turvalaitteen kaltevuuden muuttaminen edellyttää nimenomaisia käsin tehtäviä toimenpiteitä;

| 6.2.1.4 | ryhmiin 0, 0+ ja I kuuluvien turvajärjestelmien on pidettävä lapsi sellaisessa asennossa, että ne antavat tarvittavan suojan myös lapsen nukkuessa; |
| --- | --- |

6.2.1.4

ryhmiin 0, 0+ ja I kuuluvien turvajärjestelmien on pidettävä lapsi sellaisessa asennossa, että ne antavat tarvittavan suojan myös lapsen nukkuessa;

| 6.2.1.5 | jotta lapsi ei ”sukeltaisi” penkin alle törmäyksen tai oman levottomuutensa seurauksena, kaikissa kasvot menosuuntaan suunnatuissa ryhmään I kuuluvissa turvalaitteissa, joihin kuuluu integroitu valjasvyöjärjestelmä, on käytettävä haarahihnaa. Kun haarahihna on kiinnitettynä ja, mikäli se on säädettävä, pisimmässä asennossaan, lantiohihnan säätäminen lantiolinjan yläpuolelle ei saa olla mahdollista käytettäessä 9 kg:n tai 15 kg:n nukkea. |
| --- | --- |

6.2.1.5

jotta lapsi ei ”sukeltaisi” penkin alle törmäyksen tai oman levottomuutensa seurauksena, kaikissa kasvot menosuuntaan suunnatuissa ryhmään I kuuluvissa turvalaitteissa, joihin kuuluu integroitu valjasvyöjärjestelmä, on käytettävä haarahihnaa. Kun haarahihna on kiinnitettynä ja, mikäli se on säädettävä, pisimmässä asennossaan, lantiohihnan säätäminen lantiolinjan yläpuolelle ei saa olla mahdollista käytettäessä 9 kg:n tai 15 kg:n nukkea.

| 6.2.2 | Ryhmissä I, II ja III kaikkien lantiohihnalla varustettujen turvalaitteiden on ohjattava lantiohihnaa niin, että lantiohihnan välittämät kuormat kohdistuvat lantioon. |
| --- | --- |

6.2.2

Ryhmissä I, II ja III kaikkien lantiohihnalla varustettujen turvalaitteiden on ohjattava lantiohihnaa niin, että lantiohihnan välittämät kuormat kohdistuvat lantioon.

| 6.2.3 | Kaikki turvalaitteen hihnat on sijoitettava niin, että ne eivät voi aiheuttaa käyttäjälleen epämukavuutta tavanomaisessa käytössä tai osoittautua rakenteeltaan vaarallisiksi. Olkahihnojen välinen etäisyys kaulan lähellä on oltava vähintään käytettävän nuken kaulan paksuuden suuruinen. |
| --- | --- |

6.2.3

Kaikki turvalaitteen hihnat on sijoitettava niin, että ne eivät voi aiheuttaa käyttäjälleen epämukavuutta tavanomaisessa käytössä tai osoittautua rakenteeltaan vaarallisiksi. Olkahihnojen välinen etäisyys kaulan lähellä on oltava vähintään käytettävän nuken kaulan paksuuden suuruinen.

| 6.2.4 | Vyöasennelma ei saa rasittaa liikaa lapsen kehon arkoja kohtia (vatsa, jalkoväli jne.). Vyö on suunniteltava niin, että törmäyksen aiheuttama puristusvoima ei kohdistu lapsen päälakeen. |
| --- | --- |

6.2.4

Vyöasennelma ei saa rasittaa liikaa lapsen kehon arkoja kohtia (vatsa, jalkoväli jne.). Vyö on suunniteltava niin, että törmäyksen aiheuttama puristusvoima ei kohdistu lapsen päälakeen.

| 6.2.4.1 | Y-hihnoja saa käyttää vain selkä menosuuntaan suunnatuissa ja sivuttain asennetuissa lasten turvajärjestelmissä (kantokopat). |
| --- | --- |

6.2.4.1

Y-hihnoja saa käyttää vain selkä menosuuntaan suunnatuissa ja sivuttain asennetuissa lasten turvajärjestelmissä (kantokopat).

| 6.2.5 | Lasten turvajärjestelmät on suunniteltava ja asennettava niin, että |
| --- | --- |

6.2.5

Lasten turvajärjestelmät on suunniteltava ja asennettava niin, että

| 6.2.5.1 | lapsen tai muiden autossa olevien henkilöiden vaara vahingoittua terävien kulmien tai ulkonevien osien vuoksi minimoidaan (esimerkiksi säännössä nro 21 määritellyllä tavalla); |
| --- | --- |

6.2.5.1

lapsen tai muiden autossa olevien henkilöiden vaara vahingoittua terävien kulmien tai ulkonevien osien vuoksi minimoidaan (esimerkiksi säännössä nro 21 määritellyllä tavalla);

| 6.2.5.2 | asennelmassa ei ole teräviä kulmia, jotka saattavat vahingoittaa ajoneuvon istuinten päällyksiä tai matkustajan vaatteita; |
| --- | --- |

6.2.5.2

asennelmassa ei ole teräviä kulmia, jotka saattavat vahingoittaa ajoneuvon istuinten päällyksiä tai matkustajan vaatteita;

| 6.2.5.3 | järjestelmä ei aiheuta ylimääräisen hitausvoiman kohdistumista lapsen kehon arkoihin kohtiin (vatsaan, jalkoväliin jne.); |
| --- | --- |

6.2.5.3

järjestelmä ei aiheuta ylimääräisen hitausvoiman kohdistumista lapsen kehon arkoihin kohtiin (vatsaan, jalkoväliin jne.);

| 6.2.5.4 | varmistetaan, että turvajärjestelmän jäykissä osissa ei ole hihnojen kanssa kosketuksiin joutuvissa kohdissa teräviä reunoja, jotka saattaisivat kuluttaa hihnoja. |
| --- | --- |

6.2.5.4

varmistetaan, että turvajärjestelmän jäykissä osissa ei ole hihnojen kanssa kosketuksiin joutuvissa kohdissa teräviä reunoja, jotka saattaisivat kuluttaa hihnoja.

| 6.2.6 | Kaikki osat, jotka ovat sillä tavoin erillisiä, että ne voidaan kiinnittää ja irrottaa, on suunniteltava sellaisiksi, että niiden virheellisen kokoamisen ja käytön vaara on mahdollisimman pieni. ”Erityisturvalaitteissa” voi olla ylimääräisiä turvavälineitä; nämä on suunniteltava sellaisiksi, että niiden virheellisen kokoamisen ja käytön vaara on mahdollisimman pieni ja että pelastushenkilöstö voi hätätapauksessa välittömästi havaita, miten ne voidaan avata ja mikä niiden toimintaperiaate on. |
| --- | --- |

6.2.6

Kaikki osat, jotka ovat sillä tavoin erillisiä, että ne voidaan kiinnittää ja irrottaa, on suunniteltava sellaisiksi, että niiden virheellisen kokoamisen ja käytön vaara on mahdollisimman pieni. ”Erityisturvalaitteissa” voi olla ylimääräisiä turvavälineitä; nämä on suunniteltava sellaisiksi, että niiden virheellisen kokoamisen ja käytön vaara on mahdollisimman pieni ja että pelastushenkilöstö voi hätätapauksessa välittömästi havaita, miten ne voidaan avata ja mikä niiden toimintaperiaate on.

| 6.2.7 | Jos lasten turvalaitteeseen, joka on tarkoitettu kuuluvaksi ryhmään I tai ryhmään II taikka sekä ryhmään I että II, kuuluu istuimen selkänoja, tämän sisäkorkeus, joka määritellään liitteessä 12 olevan kaavion mukaisesti, on oltava vähintään 500 mm. |
| --- | --- |

6.2.7

Jos lasten turvalaitteeseen, joka on tarkoitettu kuuluvaksi ryhmään I tai ryhmään II taikka sekä ryhmään I että II, kuuluu istuimen selkänoja, tämän sisäkorkeus, joka määritellään liitteessä 12 olevan kaavion mukaisesti, on oltava vähintään 500 mm.

| 6.2.8 | Vain automaattisesti lukittuvien kelauslaitteiden tai törmäyksessä lukittuvien kelauslaitteiden käyttö on sallittua. |
| --- | --- |

6.2.8

Vain automaattisesti lukittuvien kelauslaitteiden tai törmäyksessä lukittuvien kelauslaitteiden käyttö on sallittua.

| 6.2.9 | Laitteissa, jotka on tarkoitettu kuuluvaksi ryhmään I, lapsi ei saa pystyä helposti löysäämään järjestelmän sitä osaa, joka pitää lantion paikallaan lapsen ollessa sijoitettuna laitteeseen; jokaisen osan, joka on suunniteltu tähän tarkoitukseen, on oltava pysyvästi kiinnitetty lasten turvajärjestelmään. |
| --- | --- |

6.2.9

Laitteissa, jotka on tarkoitettu kuuluvaksi ryhmään I, lapsi ei saa pystyä helposti löysäämään järjestelmän sitä osaa, joka pitää lantion paikallaan lapsen ollessa sijoitettuna laitteeseen; jokaisen osan, joka on suunniteltu tähän tarkoitukseen, on oltava pysyvästi kiinnitetty lasten turvajärjestelmään.

| 6.2.10 | Lasten turvalaite voidaan suunnitella käytettäväksi useammassa kuin yhdessä massaryhmässä ja/tai yhden tai useamman lapsen käyttöön, jos se täyttää kunkin ryhmän laitteille erikseen laaditut vaatimukset. Luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” kuuluvan lasten turvalaitteen on täytettävä kyseisen luokan vaatimukset kaikissa massaryhmissä, joissa se on hyväksytty. |
| --- | --- |

6.2.10

Lasten turvalaite voidaan suunnitella käytettäväksi useammassa kuin yhdessä massaryhmässä ja/tai yhden tai useamman lapsen käyttöön, jos se täyttää kunkin ryhmän laitteille erikseen laaditut vaatimukset. Luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” kuuluvan lasten turvalaitteen on täytettävä kyseisen luokan vaatimukset kaikissa massaryhmissä, joissa se on hyväksytty.

6.2.11   Lasten turvalaitteet, joissa on kelauslaite

Jos lasten turvalaitteeseen kuuluu kelauslaite, kelauslaitteen on täytettävä jäljempänä 7.2.3 kohdassa asetetut vaatimukset.

| 6.2.12 | Koroketyynyjen osalta on tutkittava, miten helposti aikuiselle tarkoitetun turvavyön hihnat ja kieleke kulkeutuvat laitteen asianomaisten kiinnityskohtien läpi. Tämä koskee erityisesti koroketyynyjä, jotka on tarkoitettu käytettäväksi henkilöauton etuistuimilla, joihin voi kuulua pitkiä jäykähköjä tukirakenteita. Kiinni oleva vyölukko ei saa kulkeutua tuki-istuimen kiinnityskohtien läpi eikä mahdollistaa testausvaunussa käytetystä täysin poikkeavan vyön käyttöä. |
| --- | --- |

6.2.12

Koroketyynyjen osalta on tutkittava, miten helposti aikuiselle tarkoitetun turvavyön hihnat ja kieleke kulkeutuvat laitteen asianomaisten kiinnityskohtien läpi. Tämä koskee erityisesti koroketyynyjä, jotka on tarkoitettu käytettäväksi henkilöauton etuistuimilla, joihin voi kuulua pitkiä jäykähköjä tukirakenteita. Kiinni oleva vyölukko ei saa kulkeutua tuki-istuimen kiinnityskohtien läpi eikä mahdollistaa testausvaunussa käytetystä täysin poikkeavan vyön käyttöä.

| 6.2.13 | Jos lasten turvalaite on suunniteltu useamman kuin yhden lapsen käyttöön, jokaisen turvajärjestelmän on toimittava kuorman siirtymisen ja säätöjen osalta täysin itsenäisesti. |
| --- | --- |

6.2.13

Jos lasten turvalaite on suunniteltu useamman kuin yhden lapsen käyttöön, jokaisen turvajärjestelmän on toimittava kuorman siirtymisen ja säätöjen osalta täysin itsenäisesti.

| 6.2.14 | Lasten turvajärjestelmät, joihin sisältyy ilmalla täytettäviä osia, on suunniteltava niin, että käyttöolosuhteilla (paine, lämpötila, kosteus) ei ole mitään vaikutusta niiden kykyyn täyttää tämän säännön vaatimukset. |
| --- | --- |

6.2.14

Lasten turvajärjestelmät, joihin sisältyy ilmalla täytettäviä osia, on suunniteltava niin, että käyttöolosuhteilla (paine, lämpötila, kosteus) ei ole mitään vaikutusta niiden kykyyn täyttää tämän säännön vaatimukset.

6.3   ISOFIX-turvajärjestelmän tekniset tiedot

6.3.1   Yleiset ominaisuudet

6.3.1.1   Mitat

Lasten ISOFIX-turvajärjestelmän suurimmat mitat sivuttaissuunnassa, alaspäin ja taaksepäin sekä niiden ISOFIX-kiinnityspisteiden sijainti, joihin turvajärjestelmän kiinnittimien on lukkiuduttava, määritellään ISOFIX-turvajärjestelmien valmistusta varten ajoneuvon istuinasetelman avulla, joka puolestaan määritellään tämän säännön 2.31 kohdassa.

6.3.1.2   Massa

Kaikkiin autoihin sopivan, automallikohtaisen ja massaryhmään 0, 0+ tai I kuuluvan ISOFIX-turvajärjestelmän enimmäismassa on 15 kg.

6.3.2   ISOFIX-lukitusosat

6.3.2.1   Tyyppi

ISOFIX-lukitusosat voivat olla kuvassa 0 a esitettyjen esimerkkien mukaiset tai muuta asianmukaista tyyppiä niin, että ne ovat osa jäykkää rakennetta ja että niitä voidaan säätää tavalla, jonka määrittelee ISOFIX-turvajärjestelmän valmistaja.

Kuva 0 a

Image

Mitat mm

Selitys:

| 1 | Lasten ISOFIX-turvajärjestelmän kiinnitin — esimerkki 1 |
| --- | --- |
| 2 | Lasten ISOFIX-turvajärjestelmän kiinnitin — esimerkki 2 |

1

Lasten ISOFIX-turvajärjestelmän kiinnitin — esimerkki 1

2

Lasten ISOFIX-turvajärjestelmän kiinnitin — esimerkki 2

6.3.2.2   Mitat

Lasten ISOFIX-turvajärjestelmän sen osan mitat, joka kiinnittyy ISOFIX-kiinnityspisteisiin, eivät saa ylittää kuvassa 0 b annettuja enimmäismittoja.

Kuva 0 b

Image

Mitat mm

6.3.2.3   Epätäydellisen lukituksen näyttö

Lasten ISOFIX-turvajärjestelmässä on oltava väline, joka osoittaa selvästi, että molemmat ISOFIX-lukitusosat on kunnolla lukittu vastaaviin ISOFIX-alakiinnityspisteisiin. Osoitus voi olla kuulo-, tunto- tai näköaistiin perustuva taikka näiden yhdistelmä. Jos osoitus on näköaistiin perustuva, sen on oltava havaittavissa kaikissa tavanomaisissa valaistusolosuhteissa.

6.3.3   Lasten ISOFIX-turvajärjestelmän yläkiinnityshihnan tekniset tiedot

6.3.3.1   Yläkiinnityshihnan liitin

Yläkiinnityshihnan liittimen olisi oltava kuvassa 0 c esitetty ISOFIX-järjestelmän yläkiinnityshihnan koukku tai muu sen kaltainen laite, joka vastaa kuvassa esitettyjä mittoja.

6.3.3.2   ISOFIX-yläkiinnityshihnan ominaisuudet

ISOFIX-yläkiinnityshihna on vyönauhaa (tai vastaavaa), ja se on varustettu säätölaitteella ja kiristyksen vapautuslaitteella.

6.3.3.2.1   ISOFIX-yläkiinnityshihnan pituus

Lasten ISOFIX-turvajärjestelmän yläkiinnityshihnan pituuden on oltava vähintään 2 000 mm.

6.3.3.2.2   Kireyden osoitin

ISOFIX-yläkiinnityshihna tai ISOFIX-lastenistuin on varustettava laitteella, joka osoittaa, että hihna on täysin kiristetty. Laite voi olla osa säätöön ja kiristyksen vapautukseen käytettävää laitetta.

6.3.3.2.3   Mitat

ISOFIX-yläkiinnityskoukkujen mitat esitetään kuvassa 0 c.

Kuva 0 c

ISOFIX-yläkiinnityshihnan liittimen (koukkutyyppisen) mitat

Image

6.3.4   Säädettävyys

ISOFIX-lukitusosia tai lasten ISOFIX-turvajärjestelmää itseään on voitava säätää niin, että se sopii kaikkiin säännössä nro 14 kuvailtuihin ISOFIX-kiinnityspisteisiin.

6.4   Merkintöjen tarkastaminen

| 6.4.1 | Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen on todennettava, että merkinnät vastaavat 4 kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.4.1

Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen on todennettava, että merkinnät vastaavat 4 kohdan vaatimuksia.

6.5   Asennus- ja käyttöohjeiden tarkastaminen

| 6.5.1 | Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen on todennettava, että asennus- ja käyttöohjeet vastaavat 15 kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

6.5.1

Hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavan teknisen tutkimuslaitoksen on todennettava, että asennus- ja käyttöohjeet vastaavat 15 kohdan vaatimuksia.

7.   ERITYISVAATIMUKSET

7.1   Asennettua turvalaitetta koskevat säännöt

7.1.1   Syöpymisenkestävyys

| 7.1.1.1 | Täydelliselle lasten turvalaitteelle tai sen osalle, joka joutuu alttiiksi syöpymiselle, on tehtävä jäljempänä 8.1.1 kohdassa määritelty syöpymistesti. |
| --- | --- |

7.1.1.1

Täydelliselle lasten turvalaitteelle tai sen osalle, joka joutuu alttiiksi syöpymiselle, on tehtävä jäljempänä 8.1.1 kohdassa määritelty syöpymistesti.

| 7.1.1.2 | Jäljempänä 8.1.1.1 ja 8.1.1.2 kohdan mukaisesti tehdyn syöpymistestin jälkeen lasten turvalaitteessa ei saa olla asiantuntijan tarkastuksessa paljaalla silmällä havaittavia merkkejä vaurioista, jotka voivat heikentää laitteen asianmukaista toimintaa, eikä merkkejä merkittävästä syöpymisestä. |
| --- | --- |

7.1.1.2

Jäljempänä 8.1.1.1 ja 8.1.1.2 kohdan mukaisesti tehdyn syöpymistestin jälkeen lasten turvalaitteessa ei saa olla asiantuntijan tarkastuksessa paljaalla silmällä havaittavia merkkejä vaurioista, jotka voivat heikentää laitteen asianmukaista toimintaa, eikä merkkejä merkittävästä syöpymisestä.

7.1.2   Energianvaimennus

| 7.1.2.1 | Kaikissa selkänojallisissa laitteissa on oltava tämän säännön liitteessä 18 määritellyt sisäpinnat, joiden materiaalin suurin kiihtyvyys mitattuna tämän säännön liitteen 17 mukaisesti on alle 60 g. Tämä vaatimus koskee myös törmäyssuojien alueita, jotka ovat pään iskualueella. |
| --- | --- |

7.1.2.1

Kaikissa selkänojallisissa laitteissa on oltava tämän säännön liitteessä 18 määritellyt sisäpinnat, joiden materiaalin suurin kiihtyvyys mitattuna tämän säännön liitteen 17 mukaisesti on alle 60 g. Tämä vaatimus koskee myös törmäyssuojien alueita, jotka ovat pään iskualueella.

| 7.1.2.2 | Jos lasten turvajärjestelmässä on mekaanisesti kiinnitetty pysyvä säädettävä pääntuki, ja aikuisen turvavyön tai lapsen valjaiden korkeus asetetaan suoraan säädettävän pääntuen avulla, ei ole välttämätöntä liitteen 18 mukaisesti vaatia, että energiaa vaimentavia materiaaleja käytetään alueilla, jotka eivät joudu kosketukseen nuken pään kanssa, eli pääntuen takana. |
| --- | --- |

7.1.2.2

Jos lasten turvajärjestelmässä on mekaanisesti kiinnitetty pysyvä säädettävä pääntuki, ja aikuisen turvavyön tai lapsen valjaiden korkeus asetetaan suoraan säädettävän pääntuen avulla, ei ole välttämätöntä liitteen 18 mukaisesti vaatia, että energiaa vaimentavia materiaaleja käytetään alueilla, jotka eivät joudu kosketukseen nuken pään kanssa, eli pääntuen takana.

7.1.3   Ympärikierähtäminen

| 7.1.3.1 | Lasten turvalaite on testattava 8.1.2 kohdassa määrätyllä tavalla; nukke ei saa pudota laitteesta ja testi-istuimen ollessa ylösalaisin nuken pää saa siirtyä testi-istuimeen nähden vaakasuoraan enintään 300 mm alkuperäisestä asennostaan. |
| --- | --- |

7.1.3.1

Lasten turvalaite on testattava 8.1.2 kohdassa määrätyllä tavalla; nukke ei saa pudota laitteesta ja testi-istuimen ollessa ylösalaisin nuken pää saa siirtyä testi-istuimeen nähden vaakasuoraan enintään 300 mm alkuperäisestä asennostaan.

7.1.4   Dynaaminen testi

7.1.4.1   Yleistä

Lasten turvalaitteelle on tehtävä jäljempänä 8.1.3 kohdassa tarkoitettu dynaaminen testi.

| 7.1.4.1.1 | Luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automalli- ja istuinkohtainen” ja ”automallikohtainen” kuuluvat lasten turvalaitteet on testattava testausvaunussa 6 kappaleessa määrättyä testi-istuinta käyttäen ja 8.1.3.1 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

7.1.4.1.1

Luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automalli- ja istuinkohtainen” ja ”automallikohtainen” kuuluvat lasten turvalaitteet on testattava testausvaunussa 6 kappaleessa määrättyä testi-istuinta käyttäen ja 8.1.3.1 kohdan mukaisesti.

| 7.1.4.1.2 | Luokkaan ”autotyyppikohtainen” kuuluvat lasten turvajärjestelmät on testattava erikseen kunkin ajoneuvomallin, jossa ne on tarkoitettu käytettäväksi, yhteydessä. Testin suorittamisesta vastaava tekninen tutkimuslaitos voi rajoittaa testattavien ajoneuvomallien määrää, jos ne eivät poikkea paljoa tosistaan 7.1.4.1.2.3 kohdassa lueteltujen ominaisuuksien osalta. Lasten turvalaite voidaan testata vähintään yhdellä seuraavista tavoista: |
| --- | --- |

7.1.4.1.2

Luokkaan ”autotyyppikohtainen” kuuluvat lasten turvajärjestelmät on testattava erikseen kunkin ajoneuvomallin, jossa ne on tarkoitettu käytettäväksi, yhteydessä. Testin suorittamisesta vastaava tekninen tutkimuslaitos voi rajoittaa testattavien ajoneuvomallien määrää, jos ne eivät poikkea paljoa tosistaan 7.1.4.1.2.3 kohdassa lueteltujen ominaisuuksien osalta. Lasten turvalaite voidaan testata vähintään yhdellä seuraavista tavoista:

| 7.1.4.1.2.1 | täydellisessä ajoneuvossa 8.1.3.3 kohdassa määrätyllä tavalla; |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.1

täydellisessä ajoneuvossa 8.1.3.3 kohdassa määrätyllä tavalla;

| 7.1.4.1.2.2 | testausvaunuun sijoitetussa ajoneuvon korissa 8.1.3.2 kohdassa määrätyllä tavalla; tai |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.2

testausvaunuun sijoitetussa ajoneuvon korissa 8.1.3.2 kohdassa määrätyllä tavalla; tai

| 7.1.4.1.2.3 | riittävässä määrässä autonkorin osia, jotka edustavat ajoneuvon rakennetta ja törmäyspintoja. Jos lasten turvalaite on tarkoitettu käytettäväksi takaistuimella, kyseisiin osiin on kuuluttava etuistuimen selkänoja, takaistuin, lattialevy, B- ja C-pilarit sekä katto. Jos lasten turvalaite on tarkoitettu käytettäväksi etuistuimella, kyseisiin osiin on kuuluttava kojelauta, A-pilarit, tuulilasi, kaikki lattiaan tai konsoliin asennetut vivut ja nupit, etuistuin, lattialevy ja katto. Jos lasten turvalaite on lisäksi tarkoitettu käytettäväksi yhdessä aikuisten turvavyön kanssa, osiin on kuuluttava asianmukaiset aikuisille tarkoitetut vyöt. Testauksesta vastaava tekninen tutkimuslaitos voi sallia osien jättämisen pois testauksesta, jos ne todetaan turhiksi. Testaus on suoritettava 8.1.3.2 kohdassa määrätyllä tavalla. |
| --- | --- |

7.1.4.1.2.3

riittävässä määrässä autonkorin osia, jotka edustavat ajoneuvon rakennetta ja törmäyspintoja. Jos lasten turvalaite on tarkoitettu käytettäväksi takaistuimella, kyseisiin osiin on kuuluttava etuistuimen selkänoja, takaistuin, lattialevy, B- ja C-pilarit sekä katto. Jos lasten turvalaite on tarkoitettu käytettäväksi etuistuimella, kyseisiin osiin on kuuluttava kojelauta, A-pilarit, tuulilasi, kaikki lattiaan tai konsoliin asennetut vivut ja nupit, etuistuin, lattialevy ja katto. Jos lasten turvalaite on lisäksi tarkoitettu käytettäväksi yhdessä aikuisten turvavyön kanssa, osiin on kuuluttava asianmukaiset aikuisille tarkoitetut vyöt. Testauksesta vastaava tekninen tutkimuslaitos voi sallia osien jättämisen pois testauksesta, jos ne todetaan turhiksi. Testaus on suoritettava 8.1.3.2 kohdassa määrätyllä tavalla.

| 7.1.4.1.3 | Dynaaminen testi on tehtävä lasten turvalaitteille, joita ei ole aiemmin kuormitettu. |
| --- | --- |

7.1.4.1.3

Dynaaminen testi on tehtävä lasten turvalaitteille, joita ei ole aiemmin kuormitettu.

| 7.1.4.1.4 | Dynaamisten testien aikana mikään lasten turvalaitteen osa, joka auttaa käytännössä pitämään lasta paikallaan, ei saa murtua, eikä yksikään vyölukko, lukitusjärjestelmä tai siirtojärjestelmä saa avautua. |
| --- | --- |

7.1.4.1.4

Dynaamisten testien aikana mikään lasten turvalaitteen osa, joka auttaa käytännössä pitämään lasta paikallaan, ei saa murtua, eikä yksikään vyölukko, lukitusjärjestelmä tai siirtojärjestelmä saa avautua.

| 7.1.4.1.5 | Jos kyseinen turvalaite on ei-itsenäistä tyyppiä, käytettävän turvavyön on oltava vakiovyö ja sen kiinnikkeiden on oltava tämän säännön liitteessä 13 määrättyjen kaltaiset. Tämä sääntö ei koske tyyppiä ”autotyyppikohtainen” olevien laitteiden hyväksyntää, jolloin on käytettävä varsinaista ajoneuvon vyötä. |
| --- | --- |

7.1.4.1.5

Jos kyseinen turvalaite on ei-itsenäistä tyyppiä, käytettävän turvavyön on oltava vakiovyö ja sen kiinnikkeiden on oltava tämän säännön liitteessä 13 määrättyjen kaltaiset. Tämä sääntö ei koske tyyppiä ”autotyyppikohtainen” olevien laitteiden hyväksyntää, jolloin on käytettävä varsinaista ajoneuvon vyötä.

| 7.1.4.1.6 | Jos tyyppiin ”autotyyppikohtainen” kuuluva lasten turvajärjestelmä asennetaan alueelle, joka sijaitsee takimmaisten eteenpäin suunnattujen aikuisten istuinpaikkojen takana (esimerkiksi matkatavaratilassa), on tehtävä yksi testi käyttäen suurinta nukkea / suurimpia nukkeja täydellisessä ajoneuvossa 8.1.3.3.3 kohdassa kuvatulla tavalla. Muut testit, tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonta mukaan lukien, voidaan tehdä 8.1.3.2 kohdassa kuvatulla tavalla, jos valmistaja sitä toivoo. |
| --- | --- |

7.1.4.1.6

Jos tyyppiin ”autotyyppikohtainen” kuuluva lasten turvajärjestelmä asennetaan alueelle, joka sijaitsee takimmaisten eteenpäin suunnattujen aikuisten istuinpaikkojen takana (esimerkiksi matkatavaratilassa), on tehtävä yksi testi käyttäen suurinta nukkea / suurimpia nukkeja täydellisessä ajoneuvossa 8.1.3.3.3 kohdassa kuvatulla tavalla. Muut testit, tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvonta mukaan lukien, voidaan tehdä 8.1.3.2 kohdassa kuvatulla tavalla, jos valmistaja sitä toivoo.

| 7.1.4.1.7 | Jos kyseessä on erityisturvalaite, jokainen tässä säännössä määritelty dynaaminen testi on tehtävä jokaisessa massaryhmässä kahdesti: ensin on käytettävä ensisijaista turvalaitetta ja sitten kaikkia järjestelmään kuuluvia turvalaitteita. Näissä testeissä on kiinnitettävä erityistä huomiota 6.2.3 ja 6.2.4 kohdan vaatimuksiin. |
| --- | --- |

7.1.4.1.7

Jos kyseessä on erityisturvalaite, jokainen tässä säännössä määritelty dynaaminen testi on tehtävä jokaisessa massaryhmässä kahdesti: ensin on käytettävä ensisijaista turvalaitetta ja sitten kaikkia järjestelmään kuuluvia turvalaitteita. Näissä testeissä on kiinnitettävä erityistä huomiota 6.2.3 ja 6.2.4 kohdan vaatimuksiin.

| 7.1.4.1.8 | Dynaamisten testien aikana lasten turvalaitteen kiinnittämiseen tarkoitettu vakioturvavyö ei saa irrota yhdestäkään testissä käytettävästä ohjaus- tai lukituslaitteesta. |
| --- | --- |

7.1.4.1.8

Dynaamisten testien aikana lasten turvalaitteen kiinnittämiseen tarkoitettu vakioturvavyö ei saa irrota yhdestäkään testissä käytettävästä ohjaus- tai lukituslaitteesta.

| 7.1.4.1.9 | Tukijalalla varustettu lasten turvajärjestelmä testataan seuraavasti:






  a) | Luokassa ”automallikohtainen” etutörmäystestit tehdään niin, että tukijalka on säädettynä sekä pisimpään että lyhimpään mahdolliseen asentoon testausvaunun lattialevyn sijoituksen mukaisesti. Takatörmäystestit tehdään epäedullisimmassa asennossa, jonka valitsee tekninen tutkimuslaitos. Testien aikana tukijalan on oltava tukeutuneena testausvaunun lattialevyyn liitteen 6 lisäyksessä 3 olevan kuvan 2 mukaisesti. Jos tukijalan lyhimmän pituuden ja lattialevyn ylimmän tason välillä on rako, jalka säädetään lattialevyn tasolle, joka on 140 mm linjan Cr alapuolella. Jos tukijalan enimmäispituus on suurempi kuin mitä lattialevyn alin taso sallisi käytettävän, jalka säädetään lattialevyn alimman tason mukaan, eli 280 mm linjan Cr alapuolelle. Jos tukijalka on portaittain säädettävä, sen pituus säädetään seuraavaan asentoon sen varmistamiseksi, että tukijalka on kosketuksessa lattiaan. |
| --- | --- | --- |

7.1.4.1.9

Tukijalalla varustettu lasten turvajärjestelmä testataan seuraavasti:

a)

Luokassa ”automallikohtainen” etutörmäystestit tehdään niin, että tukijalka on säädettynä sekä pisimpään että lyhimpään mahdolliseen asentoon testausvaunun lattialevyn sijoituksen mukaisesti. Takatörmäystestit tehdään epäedullisimmassa asennossa, jonka valitsee tekninen tutkimuslaitos. Testien aikana tukijalan on oltava tukeutuneena testausvaunun lattialevyyn liitteen 6 lisäyksessä 3 olevan kuvan 2 mukaisesti. Jos tukijalan lyhimmän pituuden ja lattialevyn ylimmän tason välillä on rako, jalka säädetään lattialevyn tasolle, joka on 140 mm linjan Cr alapuolella. Jos tukijalan enimmäispituus on suurempi kuin mitä lattialevyn alin taso sallisi käytettävän, jalka säädetään lattialevyn alimman tason mukaan, eli 280 mm linjan Cr alapuolelle. Jos tukijalka on portaittain säädettävä, sen pituus säädetään seuraavaan asentoon sen varmistamiseksi, että tukijalka on kosketuksessa lattiaan.

| b) | Jos tukijalat ovat symmetriatason ulkopuolella, tekninen tutkimuslaitos valitsee testiin epäedullisimman asennon. |
| --- | --- |

b)

Jos tukijalat ovat symmetriatason ulkopuolella, tekninen tutkimuslaitos valitsee testiin epäedullisimman asennon.

| c) | Luokassa ”autotyyppikohtainen” tukijalka säädetään lasten turvajärjestelmän valmistajan määritysten mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

Luokassa ”autotyyppikohtainen” tukijalka säädetään lasten turvajärjestelmän valmistajan määritysten mukaisesti.

| 7.1.4.1.10 | Jos lasten turvajärjestelmässä käytetään ISOFIX-kiinnitysjärjestelmää ja mahdollisesti heilahduksenestolaitetta, suoritetaan dynaaminen testi seuraavasti: |
| --- | --- |

7.1.4.1.10

Jos lasten turvajärjestelmässä käytetään ISOFIX-kiinnitysjärjestelmää ja mahdollisesti heilahduksenestolaitetta, suoritetaan dynaaminen testi seuraavasti:

| 7.1.4.1.10.1 | ISOFIX-kokoluokissa A ja B: |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1

ISOFIX-kokoluokissa A ja B:

| 7.1.4.1.10.1.1 | siten, että heilahduksenestolaite on käytössä sekä |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.1

siten, että heilahduksenestolaite on käytössä sekä

| 7.1.4.1.10.1.2 | siten, että heilahduksenestolaite ei ole käytössä. Tätä vaatimusta ei sovelleta silloin, kun heilahduksenestolaitteena käytetään kiinteää tukijalkaa, joka ei ole säädettävissä. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.1.2

siten, että heilahduksenestolaite ei ole käytössä. Tätä vaatimusta ei sovelleta silloin, kun heilahduksenestolaitteena käytetään kiinteää tukijalkaa, joka ei ole säädettävissä.

| 7.1.4.1.10.2 | Muissa ISOFIX-kokoluokissa testi suoritetaan niin, että heilahduksenestolaite on käytössä. |
| --- | --- |

7.1.4.1.10.2

Muissa ISOFIX-kokoluokissa testi suoritetaan niin, että heilahduksenestolaite on käytössä.

7.1.4.2   Rinnan kiihtyvyys

   (4)

| 7.1.4.2.1 | Testissä havaittu rinnan kiihtyvyys saa olla enintään 55 g paitsi jaksoilla, joiden summa on enintään 3 millisekuntia. |
| --- | --- |

7.1.4.2.1

Testissä havaittu rinnan kiihtyvyys saa olla enintään 55 g paitsi jaksoilla, joiden summa on enintään 3 millisekuntia.

| 7.1.4.2.2 | Kiihtyvyyden pystysuora osuus vatsaosasta päätä kohti saa olla enintään 30 g paitsi jaksoilla, joiden summa on enintään 3 millisekuntia. |
| --- | --- |

7.1.4.2.2

Kiihtyvyyden pystysuora osuus vatsaosasta päätä kohti saa olla enintään 30 g paitsi jaksoilla, joiden summa on enintään 3 millisekuntia.

7.1.4.3   Vatsaosan läpäisy

   (5)

| 7.1.4.3.1 | Liitteessä 8 olevan lisäyksen 1 5.3 kohdassa kuvatussa tutkimuksessa ei saa ilmetä näkyviä merkkejä turvalaitteen jonkin osan aiheuttamasta vatsan muovailumassan läpäisystä. |
| --- | --- |

7.1.4.3.1

Liitteessä 8 olevan lisäyksen 1 5.3 kohdassa kuvatussa tutkimuksessa ei saa ilmetä näkyviä merkkejä turvalaitteen jonkin osan aiheuttamasta vatsan muovailumassan läpäisystä.

7.1.4.4   Nuken siirtyminen

| 7.1.4.4.1 | Lasten turvalaitteet, jotka kuuluvat ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automalli- ja istuinkohtainen” tai ”automallikohtainen” -luokkaan: |
| --- | --- |

7.1.4.4.1

Lasten turvalaitteet, jotka kuuluvat ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automalli- ja istuinkohtainen” tai ”automallikohtainen” -luokkaan:

| 7.1.4.4.1.1 | Kasvot menosuuntaan suunnatut lasten turvalaitteet: nuken pää ei saa ohittaa BA- ja DA-linjoja, jotka on määritelty jäljempänä kuvassa 1. Asento tarkastetaan enintään 300 millisekunnin kuluttua tai kun nukke on lopullisesti pysähtynyt riippuen siitä, kumpi tapahtuu ensin.
  Kuva 1
  Kasvot menosuuntaan suunnatun laitteen testausjärjestelyt



  Mitat millimetreinä |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.1

Kasvot menosuuntaan suunnatut lasten turvalaitteet: nuken pää ei saa ohittaa BA- ja DA-linjoja, jotka on määritelty jäljempänä kuvassa 1. Asento tarkastetaan enintään 300 millisekunnin kuluttua tai kun nukke on lopullisesti pysähtynyt riippuen siitä, kumpi tapahtuu ensin.

Kuva 1

Kasvot menosuuntaan suunnatun laitteen testausjärjestelyt

Image

Mitat millimetreinä

| 7.1.4.4.1.2 | Selkä menosuuntaan suunnatut lasten turvalaitteet: |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.2

Selkä menosuuntaan suunnatut lasten turvalaitteet:

| 7.1.4.4.1.2.1 | Kojelautaan tuetut lasten turvalaitteet: nuken pää ei saa ohittaa AB, AD- ja DCr-linjoja, jotka on määritelty jäljempänä kuvassa 2. Asento tarkastetaan törmäystä seuraavien 300 millisekunnin ajan tai kun nukke on lopullisesti pysähtynyt, jos se tapahtuu ensin.
  Kuva 2
  Selkä menosuuntaan suunnatun laitteen testausjärjestely |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.2.1

Kojelautaan tuetut lasten turvalaitteet: nuken pää ei saa ohittaa AB, AD- ja DCr-linjoja, jotka on määritelty jäljempänä kuvassa 2. Asento tarkastetaan törmäystä seuraavien 300 millisekunnin ajan tai kun nukke on lopullisesti pysähtynyt, jos se tapahtuu ensin.

Kuva 2

Selkä menosuuntaan suunnatun laitteen testausjärjestely

Image

| 7.1.4.4.1.2.2 | Lasten turvalaitteet, jotka kuuluvat ryhmään 0 ja joita ei ole tuettu kojelautaan, sekä kantokopat: nuken pää ei saa ohittaa AB-, AD- ja DE-linjoja, jotka on määritelty jäljempänä kuvassa 3. Asento tarkastetaan törmäystä seuraavien 300 millisekunnin ajan tai kun nukke on lopullisesti pysähtynyt, jos se tapahtuu ensin.
  Kuva 3
  Testausjärjestelyt lasten turvalaitteille, jotka kuuluvat ryhmään 0 ja joita ei ole tuettu kojelautaan



  Mitat millimetriä |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.2.2

Lasten turvalaitteet, jotka kuuluvat ryhmään 0 ja joita ei ole tuettu kojelautaan, sekä kantokopat: nuken pää ei saa ohittaa AB-, AD- ja DE-linjoja, jotka on määritelty jäljempänä kuvassa 3. Asento tarkastetaan törmäystä seuraavien 300 millisekunnin ajan tai kun nukke on lopullisesti pysähtynyt, jos se tapahtuu ensin.

Kuva 3

Testausjärjestelyt lasten turvalaitteille, jotka kuuluvat ryhmään 0 ja joita ei ole tuettu kojelautaan

Image

Mitat millimetriä

| 7.1.4.4.1.2.3 | Muut kuin ryhmään 0 kuuluvat lasten turvalaitteet, joita ei ole tuettu kojelautaan:
  Nuken pää ei saa ohittaa FD-, FG- ja DE-linjoja, jotka on määritelty jäljempänä kuvassa 4. Asento tarkastetaan törmäystä seuraavien 300 millisekunnin ajan tai kun nukke on lopullisesti pysähtynyt, jos se tapahtuu ensin.
  Jos tällainen lasten turvalaite koskettaa halkaisijaltaan 100 mm:n tankoa ja kaikki suorituskykyyn liittyvät kriteerit täyttävät, tehdään vielä yksi dynaaminen testi (etutörmäys) käyttäen raskainta tällaiseen lasten turvalaitteeseen tarkoitettua nukkea ja ilman halkaisijaltaan 100 mm:n tankoa; tässä testissä edellytetään, että kaikkien muiden paitsi eteen siirtymistä koskevien vaatimusten on täytyttävä.
  Kuva 4
  Muiden kuin ryhmään 0 kuuluvien selkä menosuuntaan suunnattujen turvalaitteiden, joita ei ole tuettu kojelautaan, testausjärjestelyt |
| --- | --- |

7.1.4.4.1.2.3

Muut kuin ryhmään 0 kuuluvat lasten turvalaitteet, joita ei ole tuettu kojelautaan:

Nuken pää ei saa ohittaa FD-, FG- ja DE-linjoja, jotka on määritelty jäljempänä kuvassa 4. Asento tarkastetaan törmäystä seuraavien 300 millisekunnin ajan tai kun nukke on lopullisesti pysähtynyt, jos se tapahtuu ensin.

Jos tällainen lasten turvalaite koskettaa halkaisijaltaan 100 mm:n tankoa ja kaikki suorituskykyyn liittyvät kriteerit täyttävät, tehdään vielä yksi dynaaminen testi (etutörmäys) käyttäen raskainta tällaiseen lasten turvalaitteeseen tarkoitettua nukkea ja ilman halkaisijaltaan 100 mm:n tankoa; tässä testissä edellytetään, että kaikkien muiden paitsi eteen siirtymistä koskevien vaatimusten on täytyttävä.

Kuva 4

Muiden kuin ryhmään 0 kuuluvien selkä menosuuntaan suunnattujen turvalaitteiden, joita ei ole tuettu kojelautaan, testausjärjestelyt

Image

| 7.1.4.4.2 | Lasten turvalaitteet, jotka kuuluvat luokkaan ”autotyyppikohtainen”: testattaessa täydellisessä ajoneuvossa tai ajoneuvon korissa, nuken pää ei saa joutua kosketuksiin minkään ajoneuvon osan kanssa. Jos kosketus kuitenkin tapahtuu, pään iskunopeuden on oltava alle 24 km/h ja kosketuskohdan on täytettävä säännön nro 21 liitteessä 4 säädetyn energianvaimennustestin vaatimukset. Testeissä, joissa käytetään täydellisiä ajoneuvoja, nukke on voitava testin jälkeen irrottaa lasten turvalaitteesta ilman työkaluja. |
| --- | --- |

7.1.4.4.2

Lasten turvalaitteet, jotka kuuluvat luokkaan ”autotyyppikohtainen”: testattaessa täydellisessä ajoneuvossa tai ajoneuvon korissa, nuken pää ei saa joutua kosketuksiin minkään ajoneuvon osan kanssa. Jos kosketus kuitenkin tapahtuu, pään iskunopeuden on oltava alle 24 km/h ja kosketuskohdan on täytettävä säännön nro 21 liitteessä 4 säädetyn energianvaimennustestin vaatimukset. Testeissä, joissa käytetään täydellisiä ajoneuvoja, nukke on voitava testin jälkeen irrottaa lasten turvalaitteesta ilman työkaluja.

7.1.5   Lämmönkestävyys

| 7.1.5.1 | Vyölukkoasennelmille, kelauslaitteille, säätölaitteille ja lukkolaitteille, jotka joutuvat alttiiksi lämpötilan vaikutuksille, on tehtävä jäljempänä 8.2.8 kohdassa määritelty lämpötilatesti. |
| --- | --- |

7.1.5.1

Vyölukkoasennelmille, kelauslaitteille, säätölaitteille ja lukkolaitteille, jotka joutuvat alttiiksi lämpötilan vaikutuksille, on tehtävä jäljempänä 8.2.8 kohdassa määritelty lämpötilatesti.

| 7.1.5.2 | Jäljempänä 8.2.8.1 kohdan mukaisesti tehdyn lämpötilatestin jälkeen lasten turvalaitteessa ei saa olla asiantuntijan tarkastuksessa paljaalla silmällä havaittavia merkkejä vaurioista, jotka voivat heikentää laitteen asianmukaista toimintaa. |
| --- | --- |

7.1.5.2

Jäljempänä 8.2.8.1 kohdan mukaisesti tehdyn lämpötilatestin jälkeen lasten turvalaitteessa ei saa olla asiantuntijan tarkastuksessa paljaalla silmällä havaittavia merkkejä vaurioista, jotka voivat heikentää laitteen asianmukaista toimintaa.

7.2   Turvalaitteen yksittäisiä osia koskevat säännöt

7.2.1   Vyölukko

| 7.2.1.1 | Vyölukon on oltava niin suunniteltu, että mahdollisuus sen virheelliseen käyttöön estyy. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että vyölukon jääminen vajavaisesti lukittuun tilaan ei saa olla mahdollista; vyölukon osien vaihtuminen tahattomasti ei saa olla mahdollista lukitsemisen yhteydessä; vyölukko saa lukkiutua vain, jos kaikki sen osat ovat mukana. Vyölukon on oltava aina, kun se on kosketuksissa lapsen kanssa, vähintään saman levyinen kuin jäljempänä 7.2.4.1.1 kohdassa määriteltyjen hihnojen pienin leveys. Tätä kohtaa ei sovelleta vyöasennelmiin, jotka on jo hyväksytty ECE-säännön nro 16 tai minkä tahansa vastaavan voimassa olevan standardin mukaisesti. Jos kyseessä on erityisturvalaite, vain ensisijaisen turvalaitteen vyölukon tarvitsee täyttää 7.2.1.1–7.2.1.9 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

7.2.1.1

Vyölukon on oltava niin suunniteltu, että mahdollisuus sen virheelliseen käyttöön estyy. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että vyölukon jääminen vajavaisesti lukittuun tilaan ei saa olla mahdollista; vyölukon osien vaihtuminen tahattomasti ei saa olla mahdollista lukitsemisen yhteydessä; vyölukko saa lukkiutua vain, jos kaikki sen osat ovat mukana. Vyölukon on oltava aina, kun se on kosketuksissa lapsen kanssa, vähintään saman levyinen kuin jäljempänä 7.2.4.1.1 kohdassa määriteltyjen hihnojen pienin leveys. Tätä kohtaa ei sovelleta vyöasennelmiin, jotka on jo hyväksytty ECE-säännön nro 16 tai minkä tahansa vastaavan voimassa olevan standardin mukaisesti. Jos kyseessä on erityisturvalaite, vain ensisijaisen turvalaitteen vyölukon tarvitsee täyttää 7.2.1.1–7.2.1.9 kohdan vaatimukset.

| 7.2.1.2 | Vyölukon on myös kuormittamattomana pysyttävä lukittuna asennostaan riippumatta. Sen on oltava helppokäyttöinen ja helposti lukittavissa. Se on voitava avata painamalla painiketta tai vastaavaa välinettä. Aukaisupainikkeen pinta-alan on oltava seuraava varsinaisessa aukaisuasennossa ja projisoituna tasoon, joka on kohtisuorassa painikkeen alkuperäiseen liikesuuntaan nähden: umpirakenteisissa välineissä vähintään 4,5 cm2, jolloin leveyden on oltava vähintään 15 mm; avorakenteisissa välineissä 2,5 cm2, jolloin leveyden on oltava vähintään 10 mm. Leveys on pinta-alan määräävistä mitoista pienempi. |
| --- | --- |

7.2.1.2

Vyölukon on myös kuormittamattomana pysyttävä lukittuna asennostaan riippumatta. Sen on oltava helppokäyttöinen ja helposti lukittavissa. Se on voitava avata painamalla painiketta tai vastaavaa välinettä. Aukaisupainikkeen pinta-alan on oltava seuraava varsinaisessa aukaisuasennossa ja projisoituna tasoon, joka on kohtisuorassa painikkeen alkuperäiseen liikesuuntaan nähden: umpirakenteisissa välineissä vähintään 4,5 cm2, jolloin leveyden on oltava vähintään 15 mm; avorakenteisissa välineissä 2,5 cm2, jolloin leveyden on oltava vähintään 10 mm. Leveys on pinta-alan määräävistä mitoista pienempi.

| 7.2.1.3 | Vyölukon avauspainikkeen pinnan on oltava väriltään punainen. Mikään muu vyölukon osa ei saa olla tämän värinen. |
| --- | --- |

7.2.1.3

Vyölukon avauspainikkeen pinnan on oltava väriltään punainen. Mikään muu vyölukon osa ei saa olla tämän värinen.

| 7.2.1.4 | Lapsi on voitava vapauttaa turvalaitteesta yhteen lukkoon kohdistuvalla yhdellä toimenpiteellä. Ryhmiin 0 ja 0+ kuuluvien laitteiden osalta lapsi on luvallista ottaa pois turvalaitteesta yhdessä sellaisten laitteiden kuten turvakaukaloiden, kantokoppien ja kantokopan kiinnityslaitteiden kanssa, jos lasten turvajärjestelmä on mahdollista avata enintään kahden soljen avulla. |
| --- | --- |

7.2.1.4

Lapsi on voitava vapauttaa turvalaitteesta yhteen lukkoon kohdistuvalla yhdellä toimenpiteellä. Ryhmiin 0 ja 0+ kuuluvien laitteiden osalta lapsi on luvallista ottaa pois turvalaitteesta yhdessä sellaisten laitteiden kuten turvakaukaloiden, kantokoppien ja kantokopan kiinnityslaitteiden kanssa, jos lasten turvajärjestelmä on mahdollista avata enintään kahden soljen avulla.

| 7.2.1.4.1 | Valjasvyön olkahihnojen välisen jousipidikekiinnityksen ei katsota täyttävän edellä 7.2.1.4 kohdassa tarkoitettua yhden toimenpiteen vaatimusta. |
| --- | --- |

7.2.1.4.1

Valjasvyön olkahihnojen välisen jousipidikekiinnityksen ei katsota täyttävän edellä 7.2.1.4 kohdassa tarkoitettua yhden toimenpiteen vaatimusta.

| 7.2.1.5 | Ryhmissä II ja III vyölukko on sijoitettava niin, että lapsimatkustaja ylettyy siihen. Se on lisäksi sijoitettava kaikissa ryhmissä niin, että pelastushenkilöstö voi hätätapauksessa välittömästi havaita sen käyttötarkoituksen ja toimintaperiaatteen. |
| --- | --- |

7.2.1.5

Ryhmissä II ja III vyölukko on sijoitettava niin, että lapsimatkustaja ylettyy siihen. Se on lisäksi sijoitettava kaikissa ryhmissä niin, että pelastushenkilöstö voi hätätapauksessa välittömästi havaita sen käyttötarkoituksen ja toimintaperiaatteen.

| 7.2.1.6 | Vyölukon avaamisen on mahdollistettava lapsen ottaminen välittömästi pois turvalaitteesta riippumatta istuimesta, istuimen tuesta tai törmäyssuojasta, jos sellaiset on asennettu. Jos laitteeseen kuuluu haarahihna, sen on avauduttava samalla vyölukolla. |
| --- | --- |

7.2.1.6

Vyölukon avaamisen on mahdollistettava lapsen ottaminen välittömästi pois turvalaitteesta riippumatta istuimesta, istuimen tuesta tai törmäyssuojasta, jos sellaiset on asennettu. Jos laitteeseen kuuluu haarahihna, sen on avauduttava samalla vyölukolla.

| 7.2.1.7 | Vyölukon on täytettävä lämpötilatestin suoritusvaatimukset, jotka kuvataan 8.2.8.1 kohdassa, sekä toistuva käyttö, ja sen on ennen 8.1.3 kohdassa kuvattua dynaamista testiä läpäistävä testi, johon kuuluu 5 000 ± 5 kertaa toistettu avaamis- ja sulkemistoimenpidesarja tavanomaisissa käyttöolosuhteissa. |
| --- | --- |

7.2.1.7

Vyölukon on täytettävä lämpötilatestin suoritusvaatimukset, jotka kuvataan 8.2.8.1 kohdassa, sekä toistuva käyttö, ja sen on ennen 8.1.3 kohdassa kuvattua dynaamista testiä läpäistävä testi, johon kuuluu 5 000 ± 5 kertaa toistettu avaamis- ja sulkemistoimenpidesarja tavanomaisissa käyttöolosuhteissa.

| 7.2.1.8 | Vyölukolle on tehtävä seuraavat avaamistestit: |
| --- | --- |

7.2.1.8

Vyölukolle on tehtävä seuraavat avaamistestit:

7.2.1.8.1   Testaus kuormitettuna

| 7.2.1.8.1.1 | Tähän testiin käytetään jäljempänä 8.1.3 kohdassa tarkoitetun dynaamisen testin läpäissyttä lasten turvalaitetta. |
| --- | --- |

7.2.1.8.1.1

Tähän testiin käytetään jäljempänä 8.1.3 kohdassa tarkoitetun dynaamisen testin läpäissyttä lasten turvalaitetta.

| 7.2.1.8.1.2 | Lukon avaamiseen jäljempänä 8.2.1.1 kohdassa tarkoitetussa testissä tarvittava voima saa olla enintään 80 N. |
| --- | --- |

7.2.1.8.1.2

Lukon avaamiseen jäljempänä 8.2.1.1 kohdassa tarkoitetussa testissä tarvittava voima saa olla enintään 80 N.

7.2.1.8.2   Testaus kuormittamatta

| 7.2.1.8.2.1 | Tähän testiin käytetään vyölukkoa, jota ei ole aikaisemmin kuormitettu. Vyölukon avaamiseen tarvittavan voiman silloin, kun lukko ei ole kuormitettuna, on oltava 40–80 N jäljempänä 8.2.1.2 kohdassa määrätyissä testeissä. |
| --- | --- |

7.2.1.8.2.1

Tähän testiin käytetään vyölukkoa, jota ei ole aikaisemmin kuormitettu. Vyölukon avaamiseen tarvittavan voiman silloin, kun lukko ei ole kuormitettuna, on oltava 40–80 N jäljempänä 8.2.1.2 kohdassa määrätyissä testeissä.

7.2.1.9   Lujuus

| 7.2.1.9.1 | Jäljempänä 8.2.1.3.2 kohdassa kuvatun testin aikana mikään vyölukon tai siihen liittyvien hihnojen tai säätölaitteiden osa ei saa murtua tai irrota. |
| --- | --- |

7.2.1.9.1

Jäljempänä 8.2.1.3.2 kohdassa kuvatun testin aikana mikään vyölukon tai siihen liittyvien hihnojen tai säätölaitteiden osa ei saa murtua tai irrota.

| 7.2.1.9.2 | Massaryhmiin 0 ja 0+ kuuluvan valjasvyölukon on kestettävä 4 000 N:n kuormitus. |
| --- | --- |

7.2.1.9.2

Massaryhmiin 0 ja 0+ kuuluvan valjasvyölukon on kestettävä 4 000 N:n kuormitus.

| 7.2.1.9.3 | Vähintään massaryhmään I kuuluvan valjasvyölukon on kestettävä 10 000 N:n kuormitus. |
| --- | --- |

7.2.1.9.3

Vähintään massaryhmään I kuuluvan valjasvyölukon on kestettävä 10 000 N:n kuormitus.

| 7.2.1.9.4 | Toimivaltainen viranomainen voi jättää vyölukon lujuustestin tekemättä, jos jo käytettävissä olevat tiedot osoittavat testin turhaksi. |
| --- | --- |

7.2.1.9.4

Toimivaltainen viranomainen voi jättää vyölukon lujuustestin tekemättä, jos jo käytettävissä olevat tiedot osoittavat testin turhaksi.

7.2.2   Säätölaite

| 7.2.2.1 | Säätövälin on oltava riittävä, jotta se mahdollistaa lasten turvalaitteen oikean säädön kaikilla siihen painoryhmään kuuluvilla nukeilla, jota varten laite on tarkoitettu, sekä oikean asennuksen kaikkiin määriteltyihin ajoneuvomalleihin. |
| --- | --- |

7.2.2.1

Säätövälin on oltava riittävä, jotta se mahdollistaa lasten turvalaitteen oikean säädön kaikilla siihen painoryhmään kuuluvilla nukeilla, jota varten laite on tarkoitettu, sekä oikean asennuksen kaikkiin määriteltyihin ajoneuvomalleihin.

| 7.2.2.2 | Kaikkien säätölaitteiden on oltava tyypiltään pikasäätölaitteita; kuitenkin turvalaitteen vain väliaikaiseen ajoneuvoon kiinnitykseen käytettävät laitteet saavat olla muita kuin pikasäätölaitteita. |
| --- | --- |

7.2.2.2

Kaikkien säätölaitteiden on oltava tyypiltään pikasäätölaitteita; kuitenkin turvalaitteen vain väliaikaiseen ajoneuvoon kiinnitykseen käytettävät laitteet saavat olla muita kuin pikasäätölaitteita.

| 7.2.2.3 | Pikasäätölaitetyyppisten laitteiden on oltava helposti käyttäjän ulottuvilla, kun lasten turvalaite on oikein asennettu ja lapsi tai nukke on paikallaan. |
| --- | --- |

7.2.2.3

Pikasäätölaitetyyppisten laitteiden on oltava helposti käyttäjän ulottuvilla, kun lasten turvalaite on oikein asennettu ja lapsi tai nukke on paikallaan.

| 7.2.2.4 | Pikasäätölaitteen on oltava helposti säädettävissä lapsen kehon mukaan. Erityisesti kun testi suoritetaan 8.2.2.1 kohdan mukaisesti, ei käsikäyttöisten laitteiden käyttämiseksi tarvittava voima saa olla yli 50 N. |
| --- | --- |

7.2.2.4

Pikasäätölaitteen on oltava helposti säädettävissä lapsen kehon mukaan. Erityisesti kun testi suoritetaan 8.2.2.1 kohdan mukaisesti, ei käsikäyttöisten laitteiden käyttämiseksi tarvittava voima saa olla yli 50 N.

| 7.2.2.5 | Kaksi lasten turvalaitteen säätölaitteen mallikappaletta on testattava jäljempänä 8.2.8.1 ja 8.2.3 kohdassa määrättyjen lämpötilatestivaatimusten mukaisesti. |
| --- | --- |

7.2.2.5

Kaksi lasten turvalaitteen säätölaitteen mallikappaletta on testattava jäljempänä 8.2.8.1 ja 8.2.3 kohdassa määrättyjen lämpötilatestivaatimusten mukaisesti.

| 7.2.2.5.1 | Hihnan liukuma yhtä säätölaitetta kohti saa olla enintään 25 mm ja kaikkia säätölaitteita kohti enintään 40 mm. |
| --- | --- |

7.2.2.5.1

Hihnan liukuma yhtä säätölaitetta kohti saa olla enintään 25 mm ja kaikkia säätölaitteita kohti enintään 40 mm.

| 7.2.2.6 | Laite ei saa murtua tai irrota, kun sitä testataan jäljempänä 8.2.2.1 kohdassa määrätyn testin mukaisesti. |
| --- | --- |

7.2.2.6

Laite ei saa murtua tai irrota, kun sitä testataan jäljempänä 8.2.2.1 kohdassa määrätyn testin mukaisesti.

| 7.2.2.7 | Suoraan lasten turvalaitteeseen asennetun säätölaitteen on kestettävä toistuvaa käyttöä ja sille on tehtävä ennen 8.1.3 kohdassa määrättyä dynaamista testiä 8.2.7 kohdassa määritelty testi, joka käsittää 5 000 ± 5 toimenpidesarjaa. |
| --- | --- |

7.2.2.7

Suoraan lasten turvalaitteeseen asennetun säätölaitteen on kestettävä toistuvaa käyttöä ja sille on tehtävä ennen 8.1.3 kohdassa määrättyä dynaamista testiä 8.2.7 kohdassa määritelty testi, joka käsittää 5 000 ± 5 toimenpidesarjaa.

7.2.3   Kelauslaitteet

7.2.3.1   Automaattisesti lukittuvat kelauslaitteet

| 7.2.3.1.1 | Automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä vyöhihna saa purkautua kelauslaitteen lukituskohdasta toiseen enintään 30 mm. Käyttäjän nojautuessa taaksepäin on vyön joko pysyttävä alkuperäisessä asennossaan tai palauduttava automaattisesti alkuperäiseen asentoon, kun turvavyön käyttäjä nojautuu jälleen eteenpäin. |
| --- | --- |

7.2.3.1.1

Automaattisesti lukittuvalla kelauslaitteella varustetuissa turvavöissä vyöhihna saa purkautua kelauslaitteen lukituskohdasta toiseen enintään 30 mm. Käyttäjän nojautuessa taaksepäin on vyön joko pysyttävä alkuperäisessä asennossaan tai palauduttava automaattisesti alkuperäiseen asentoon, kun turvavyön käyttäjä nojautuu jälleen eteenpäin.

| 7.2.3.1.2 | Jos kelauslaite muodostaa osan lantiovyöstä, hihnan kelautumisvoiman on oltava vähintään 7 N, kun kelausvoima mitataan jäljempänä 8.2.4.1 kohdassa määrätyllä tavalla nuken ja kelauslaitteen välisestä vyöhihnan vapaasta osasta. Vyöhihnan kelautumisvoiman on olkavöihin tarkoitetuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 2 N ja enintään 7 N, kun se mitataan edellä mainitulla tavalla. Jos hihna kulkee yksi- tai kaksiosaisen hihnanohjaimen kautta, kelautumisvoima mitataan nuken ja ohjaimen tai taljan välisestä hihnan vapaasta osasta. Jos asennelmaan kuuluu käsikäyttöinen tai automaattisesti toimiva laite, joka estää hihnaa kelautumasta kokonaan sisään, kyseinen laite ei saa olla käytössä kelautumisvoimaa arvioitaessa. |
| --- | --- |

7.2.3.1.2

Jos kelauslaite muodostaa osan lantiovyöstä, hihnan kelautumisvoiman on oltava vähintään 7 N, kun kelausvoima mitataan jäljempänä 8.2.4.1 kohdassa määrätyllä tavalla nuken ja kelauslaitteen välisestä vyöhihnan vapaasta osasta. Vyöhihnan kelautumisvoiman on olkavöihin tarkoitetuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 2 N ja enintään 7 N, kun se mitataan edellä mainitulla tavalla. Jos hihna kulkee yksi- tai kaksiosaisen hihnanohjaimen kautta, kelautumisvoima mitataan nuken ja ohjaimen tai taljan välisestä hihnan vapaasta osasta. Jos asennelmaan kuuluu käsikäyttöinen tai automaattisesti toimiva laite, joka estää hihnaa kelautumasta kokonaan sisään, kyseinen laite ei saa olla käytössä kelautumisvoimaa arvioitaessa.

| 7.2.3.1.3 | Vyöhihna kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti jäljempänä 8.2.4.2 kohdassa määrätyn menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 5 000 ulos- ja sisäänkelausparia. Tämän jälkeen kelauslaitteelle tehdään lämpötilatesti 8.2.8.1 kohdassa annettujen vaatimusten mukaisesti, 8.1.1 kohdassa kuvattu syöpymistesti ja 8.2.4.5 kohdassa kuvattu pölynkestävyystesti. Näiden testien jälkeen laitteen on kestettävä vielä 5 000 ulos- ja sisäänkelausparia. Edellä kuvattujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava edelleen asianmukaisesti ja täytettävä edellä 7.2.3.1.1 ja 7.2.3.1.2 kohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

7.2.3.1.3

Vyöhihna kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti jäljempänä 8.2.4.2 kohdassa määrätyn menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 5 000 ulos- ja sisäänkelausparia. Tämän jälkeen kelauslaitteelle tehdään lämpötilatesti 8.2.8.1 kohdassa annettujen vaatimusten mukaisesti, 8.1.1 kohdassa kuvattu syöpymistesti ja 8.2.4.5 kohdassa kuvattu pölynkestävyystesti. Näiden testien jälkeen laitteen on kestettävä vielä 5 000 ulos- ja sisäänkelausparia. Edellä kuvattujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava edelleen asianmukaisesti ja täytettävä edellä 7.2.3.1.1 ja 7.2.3.1.2 kohdassa asetetut vaatimukset.

7.2.3.2   Törmäyksessä lukittuvat kelauslaitteet

| 7.2.3.2.1 | Törmäyksessä lukittuvan kelauslaitteen on 8.2.4.3 kohdassa määrätyssä testissä täytettävä jäljempänä luetellut ehdot: |
| --- | --- |

7.2.3.2.1

Törmäyksessä lukittuvan kelauslaitteen on 8.2.4.3 kohdassa määrätyssä testissä täytettävä jäljempänä luetellut ehdot:

| 7.2.3.2.1.1 | lukitsimen on aktivoiduttava, kun ajoneuvo saavuttaa 0,45 g:n hidastuvuuden; |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.1

lukitsimen on aktivoiduttava, kun ajoneuvo saavuttaa 0,45 g:n hidastuvuuden;

| 7.2.3.2.1.2 | lukitsin ei saa aktivoitua, kun hihnan kiihtyvyys on alle 0,8 g mitattuna hihnan uloskelaussuuntaan; |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.2

lukitsin ei saa aktivoitua, kun hihnan kiihtyvyys on alle 0,8 g mitattuna hihnan uloskelaussuuntaan;

| 7.2.3.2.1.3 | lukitsin ei saa aktivoitua, kun sen tuntoelin on kallistettuna enintään 12 astetta mihin tahansa suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta; |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.3

lukitsin ei saa aktivoitua, kun sen tuntoelin on kallistettuna enintään 12 astetta mihin tahansa suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta;

| 7.2.3.2.1.4 | lukitsimen on aktivoiduttava, kun sen tuntoelin on kallistettuna yli 27 astetta mihin tahansa suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta. |
| --- | --- |

7.2.3.2.1.4

lukitsimen on aktivoiduttava, kun sen tuntoelin on kallistettuna yli 27 astetta mihin tahansa suuntaan valmistajan ilmoittamasta asennusasennosta.

| 7.2.3.2.2 | Jos kelauslaitteen toiminta on riippuvainen ulkoisesta signaalista tai voimanlähteestä, sen suunnittelulla on varmistettava, että kelauslaitteen lukitsin aktivoituu automaattisesti signaalin tai voimanlähteen toimintavirheen tai -keskeytyksen vuoksi. |
| --- | --- |

7.2.3.2.2

Jos kelauslaitteen toiminta on riippuvainen ulkoisesta signaalista tai voimanlähteestä, sen suunnittelulla on varmistettava, että kelauslaitteen lukitsin aktivoituu automaattisesti signaalin tai voimanlähteen toimintavirheen tai -keskeytyksen vuoksi.

| 7.2.3.2.3 | Monitoimisella lukkiutumistavalla varustetun kelauslaitteen on täytettävä edellä luetellut vaatimukset. Jos lisäksi jokin lukkiutumisen aiheuttavista tekijöistä liittyy hihnan kelautumisliikkeeseen, lukkiutumisen on tapahduttava hihnan kiihtyvyyden ollessa 1,5 g hihnan uloskelautumissuuntaan mitattuna. |
| --- | --- |

7.2.3.2.3

Monitoimisella lukkiutumistavalla varustetun kelauslaitteen on täytettävä edellä luetellut vaatimukset. Jos lisäksi jokin lukkiutumisen aiheuttavista tekijöistä liittyy hihnan kelautumisliikkeeseen, lukkiutumisen on tapahduttava hihnan kiihtyvyyden ollessa 1,5 g hihnan uloskelautumissuuntaan mitattuna.

| 7.2.3.2.4 | Edellä 7.2.3.2.1.1 ja 7.2.3.2.3 kohdassa tarkoitetuissa testeissä vyöhihna saa ennen kelauslaitteen lukkiutumista kelautua ulos enintään 50 mm mitattuna 8.2.4.3.1 kohdassa määritellystä alkupituudesta. Edellä 7.2.3.2.1.2 kohdassa tarkoitetuissa testeissä vyöhihnan kelauslaite ei saa lukkiutua ennen kuin 50 mm hihnaa on kelautunut ulos mitattuna jäljempänä 8.2.4.3.1 kohdassa määritellystä alkupituudesta. |
| --- | --- |

7.2.3.2.4

Edellä 7.2.3.2.1.1 ja 7.2.3.2.3 kohdassa tarkoitetuissa testeissä vyöhihna saa ennen kelauslaitteen lukkiutumista kelautua ulos enintään 50 mm mitattuna 8.2.4.3.1 kohdassa määritellystä alkupituudesta. Edellä 7.2.3.2.1.2 kohdassa tarkoitetuissa testeissä vyöhihnan kelauslaite ei saa lukkiutua ennen kuin 50 mm hihnaa on kelautunut ulos mitattuna jäljempänä 8.2.4.3.1 kohdassa määritellystä alkupituudesta.

| 7.2.3.2.5 | Jos kelauslaite muodostaa osan lantiovyöstä, hihnan kelautumisvoiman on oltava vähintään 7 N, kun kelausvoima mitataan 8.2.4.1 kohdassa määrätyllä tavalla nuken ja kelauslaitteen välisestä vyöhihnan vapaasta osasta. Vyöhihnan kelautumisvoiman on olkavöihin tarkoitetuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 2 N ja enintään 7 N, kun se mitataan edellä mainitulla tavalla. Jos hihna kulkee yksi- tai kaksiosaisen hihnanohjaimen kautta, kelautumisvoima mitataan nuken ja ohjaimen tai taljan välisestä hihnan vapaasta osasta. Jos asennelmaan kuuluu käsikäyttöinen tai automaattisesti toimiva laite, joka estää hihnaa kelautumasta kokonaan sisään, kyseinen laite ei saa olla käytössä kelautumisvoimaa arvioitaessa. |
| --- | --- |

7.2.3.2.5

Jos kelauslaite muodostaa osan lantiovyöstä, hihnan kelautumisvoiman on oltava vähintään 7 N, kun kelausvoima mitataan 8.2.4.1 kohdassa määrätyllä tavalla nuken ja kelauslaitteen välisestä vyöhihnan vapaasta osasta. Vyöhihnan kelautumisvoiman on olkavöihin tarkoitetuissa kelauslaitteissa oltava vähintään 2 N ja enintään 7 N, kun se mitataan edellä mainitulla tavalla. Jos hihna kulkee yksi- tai kaksiosaisen hihnanohjaimen kautta, kelautumisvoima mitataan nuken ja ohjaimen tai taljan välisestä hihnan vapaasta osasta. Jos asennelmaan kuuluu käsikäyttöinen tai automaattisesti toimiva laite, joka estää hihnaa kelautumasta kokonaan sisään, kyseinen laite ei saa olla käytössä kelautumisvoimaa arvioitaessa.

| 7.2.3.2.6 | Vyöhihna kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti 8.2.4.2 kohdassa määrätyn menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 40 000 ulos- ja sisäänkelausparia. Tämän jälkeen kelauslaitteelle tehdään lämpötilatesti 8.2.8.1 kohdassa annettujen vaatimusten mukaisesti, 8.1.1 kohdassa kuvattu syöpymistesti ja 8.2.4.5 kohdassa kuvattu pölynkestävyystesti. Näiden testien jälkeen laitteen on kestettävä vielä 5 000 ulos- ja sisäänkelausparia (eli yhteensä 45 000 kelaustoimenpideparia). Edellä kuvattujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava edelleen asianmukaisesti ja täytettävä edellä 7.2.3.2.1 ja 7.2.3.2.5 kohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

7.2.3.2.6

Vyöhihna kelataan ulos ja sen annetaan kelautua takaisin kelauslaitteeseen toistuvasti 8.2.4.2 kohdassa määrätyn menetelmän mukaisesti, kunnes on tehty 40 000 ulos- ja sisäänkelausparia. Tämän jälkeen kelauslaitteelle tehdään lämpötilatesti 8.2.8.1 kohdassa annettujen vaatimusten mukaisesti, 8.1.1 kohdassa kuvattu syöpymistesti ja 8.2.4.5 kohdassa kuvattu pölynkestävyystesti. Näiden testien jälkeen laitteen on kestettävä vielä 5 000 ulos- ja sisäänkelausparia (eli yhteensä 45 000 kelaustoimenpideparia). Edellä kuvattujen testien jälkeen kelauslaitteen on toimittava edelleen asianmukaisesti ja täytettävä edellä 7.2.3.2.1 ja 7.2.3.2.5 kohdassa asetetut vaatimukset.

7.2.4   Hihnat

7.2.4.1   Leveys

| 7.2.4.1.1 | Lasten turvalaitteessa käytettävän hihnan, joka joutuu kosketuksiin testinuken kanssa, on oltava vähintään 25 mm leveä ryhmissä 0, 0+ ja I, ja vähintään 38 mm leveä ryhmissä II ja III. Mitat määritetään hihnalle tehtävän 8.2.5.1 kohdassa tarkoitetun lujuustestin aikana pysäyttämättä konetta ja kuorman ollessa 75 prosenttia hihnan murtokuormituksesta. |
| --- | --- |

7.2.4.1.1

Lasten turvalaitteessa käytettävän hihnan, joka joutuu kosketuksiin testinuken kanssa, on oltava vähintään 25 mm leveä ryhmissä 0, 0+ ja I, ja vähintään 38 mm leveä ryhmissä II ja III. Mitat määritetään hihnalle tehtävän 8.2.5.1 kohdassa tarkoitetun lujuustestin aikana pysäyttämättä konetta ja kuorman ollessa 75 prosenttia hihnan murtokuormituksesta.

7.2.4.2   Lujuus ilmastointikäsittelyn jälkeen

| 7.2.4.2.1 | Kahdesta hihnanäytteestä, jotka on käsitelty 8.2.5.2.1 kohdassa määrätyllä tavalla, määritetään hihnan murtokuormitus jäljempänä 8.2.5.1.2 kohdassa määrätyllä tavalla. |
| --- | --- |

7.2.4.2.1

Kahdesta hihnanäytteestä, jotka on käsitelty 8.2.5.2.1 kohdassa määrätyllä tavalla, määritetään hihnan murtokuormitus jäljempänä 8.2.5.1.2 kohdassa määrätyllä tavalla.

| 7.2.4.2.2 | Kahden näytekappaleen murtokuormitusten välinen ero saa olla enintään 10 prosenttia suuremmasta mitatusta murtokuormituksesta. |
| --- | --- |

7.2.4.2.2

Kahden näytekappaleen murtokuormitusten välinen ero saa olla enintään 10 prosenttia suuremmasta mitatusta murtokuormituksesta.

7.2.4.3   Lujuus erityisen ilmastointikäsittelyn jälkeen

| 7.2.4.3.1 | Jollakin 8.2.5.2 kohdassa (paitsi 8.2.5.2.1 kohdassa) määrätyistä tavoista käsiteltyjen kahden hihnan murtokuormituksen on oltava vähintään 75 prosenttia jäljempänä 8.2.5.1 kohdassa tarkoitetussa testissä määritettyjen kuormien keskiarvosta. |
| --- | --- |

7.2.4.3.1

Jollakin 8.2.5.2 kohdassa (paitsi 8.2.5.2.1 kohdassa) määrätyistä tavoista käsiteltyjen kahden hihnan murtokuormituksen on oltava vähintään 75 prosenttia jäljempänä 8.2.5.1 kohdassa tarkoitetussa testissä määritettyjen kuormien keskiarvosta.

| 7.2.4.3.2 | Murtokuormituksen on oltava vähintään 3,6 kN ryhmiin 0, 0+ ja I kuuluvilla turvalaitteilla ja 5 kN ryhmään II kuuluvilla laitteilla sekä 7,2 kN ryhmään III kuuluvilla laitteilla. |
| --- | --- |

7.2.4.3.2

Murtokuormituksen on oltava vähintään 3,6 kN ryhmiin 0, 0+ ja I kuuluvilla turvalaitteilla ja 5 kN ryhmään II kuuluvilla laitteilla sekä 7,2 kN ryhmään III kuuluvilla laitteilla.

| 7.2.4.3.3 | Toimivaltainen viranomainen voi päättää olla vaatimatta yhtä tai useampaa edellä tarkoitetuista testeistä, jos se pitää vyöhihnassa käytetyn materiaalin tai muiden tietojen perusteella joitakin testejä tarpeettomina. |
| --- | --- |

7.2.4.3.3

Toimivaltainen viranomainen voi päättää olla vaatimatta yhtä tai useampaa edellä tarkoitetuista testeistä, jos se pitää vyöhihnassa käytetyn materiaalin tai muiden tietojen perusteella joitakin testejä tarpeettomina.

| 7.2.4.3.4 | Jäljempänä 8.2.5.2.6 kohdassa määritelty tyypin 1 kulutuskäsittely toteutetaan vain, jos 8.2.3 kohdassa määritelty mikrosiirtymätesti antaa tuloksen, joka on yli 50 prosenttia edellä 7.2.2.5.1 kohdassa määrätystä raja-arvosta. |
| --- | --- |

7.2.4.3.4

Jäljempänä 8.2.5.2.6 kohdassa määritelty tyypin 1 kulutuskäsittely toteutetaan vain, jos 8.2.3 kohdassa määritelty mikrosiirtymätesti antaa tuloksen, joka on yli 50 prosenttia edellä 7.2.2.5.1 kohdassa määrätystä raja-arvosta.

| 7.2.4.4 | Hihnan vetäminen kokonaan minkään säätölaitteen, vyölukon tai kiinnityskohdan läpi ei saa olla mahdollista. |
| --- | --- |

7.2.4.4

Hihnan vetäminen kokonaan minkään säätölaitteen, vyölukon tai kiinnityskohdan läpi ei saa olla mahdollista.

7.2.5   Lukkolaite

| 7.2.5.1 | Lukkolaitteen on oltava pysyvästi kiinnitetty lasten turvalaitteeseen. |
| --- | --- |

7.2.5.1

Lukkolaitteen on oltava pysyvästi kiinnitetty lasten turvalaitteeseen.

| 7.2.5.2 | Lukkolaite ei saa heikentää aikuiselle tarkoitetun turvavyön kestävyyttä ja sen on täytettävä 8.2.8.1 kohdassa määritellyn lämpötilatestin mukaiset toimintavaatimukset. |
| --- | --- |

7.2.5.2

Lukkolaite ei saa heikentää aikuiselle tarkoitetun turvavyön kestävyyttä ja sen on täytettävä 8.2.8.1 kohdassa määritellyn lämpötilatestin mukaiset toimintavaatimukset.

| 7.2.5.3 | Lukkolaite ei saa estää lapsen nopeaa irrottamista turvalaitteesta. |
| --- | --- |

7.2.5.3

Lukkolaite ei saa estää lapsen nopeaa irrottamista turvalaitteesta.

7.2.5.4   Luokkaan A kuuluvat laitteet

Jäljempänä 8.2.6.1 kohdassa määrätyn testin jälkeen hihnaston liukuma saa olla enintään 25 mm.

7.2.5.5   Luokkaan B kuuluvat laitteet

Jäljempänä 8.2.6.2 kohdassa määrätyn testin jälkeen hihnaston liukuma saa olla enintään 25 mm.

7.2.6   ISOFIX-lukitusosien tekniset tiedot

ISOFIX-lukitusosien ja lukituksen osoittimien on kestettävä toistuvaa käyttöä ja ne on ennen 8.1.3 kohdassa kuvailtua dynaamista testiä testattava niin, että ne avataan ja suljetaan 2 000 ± 5 kertaa normaaleissa käyttöolosuhteissa.

8.   TESTIEN KUVAUS (6)

8.1   Testit asennetulle turvalaitteelle

8.1.1   Syöpyminen

| 8.1.1.1 | Lasten turvalaitteen metalliosat sijoitetaan liitteessä 4 määrättyyn testikammioon. Jos lasten turvalaitteessa on kelauslaite, hihna on kelattava ulos täyteen pituuteensa, josta on vähennetty 100 ± 3 mm. Testin on jatkuttava yhtäjaksoisesti 50 ±0,5 tunnin ajan, lukuun ottamatta niitä lyhyitä taukoja, jotka saattavat olla tarpeen muun muassa suolaliuoksen tarkastamiseksi ja lisäämiseksi. |
| --- | --- |

8.1.1.1

Lasten turvalaitteen metalliosat sijoitetaan liitteessä 4 määrättyyn testikammioon. Jos lasten turvalaitteessa on kelauslaite, hihna on kelattava ulos täyteen pituuteensa, josta on vähennetty 100 ± 3 mm. Testin on jatkuttava yhtäjaksoisesti 50 ±0,5 tunnin ajan, lukuun ottamatta niitä lyhyitä taukoja, jotka saattavat olla tarpeen muun muassa suolaliuoksen tarkastamiseksi ja lisäämiseksi.

| 8.1.1.2 | Testin päätyttyä lasten turvalaitteen metalliosat on pestävä varovasti tai upotettava varovasti puhtaaseen juoksevaan veteen, jonka lämpötila saa olla enintään 38 oC, mahdollisten suolakertymien poistamiseksi, minkä jälkeen turvavyön annetaan kuivua 18–25 oC huoneenlämmössä 24 ± 1 tunnin ajan ennen edellä 7.1.1.2 kohdassa kuvailtua tarkastusta. |
| --- | --- |

8.1.1.2

Testin päätyttyä lasten turvalaitteen metalliosat on pestävä varovasti tai upotettava varovasti puhtaaseen juoksevaan veteen, jonka lämpötila saa olla enintään 38 oC, mahdollisten suolakertymien poistamiseksi, minkä jälkeen turvavyön annetaan kuivua 18–25 oC huoneenlämmössä 24 ± 1 tunnin ajan ennen edellä 7.1.1.2 kohdassa kuvailtua tarkastusta.

8.1.2   Ympärikierähtäminen

| 8.1.2.1 | Nukke asetetaan turvalaitteisiin, jotka on asennettu tämän säännön mukaisesti ja ottaen huomioon valmistajan ohjeet sekä jäljempänä 8.1.3.6 kohdassa määritelty vakiolöysyys. |
| --- | --- |

8.1.2.1

Nukke asetetaan turvalaitteisiin, jotka on asennettu tämän säännön mukaisesti ja ottaen huomioon valmistajan ohjeet sekä jäljempänä 8.1.3.6 kohdassa määritelty vakiolöysyys.

| 8.1.2.2 | Turvalaite kiinnitetään testausistuimeen tai ajoneuvon istuimeen. Koko istuinta kierretään istuimen pituussuuntaiseen keskitasoon sisältyvän vaakasuoran akselin ympäri 360 astetta 2–5 asteen sekuntinopeudella. Tässä testissä käytetyt laitteet, jotka on tarkoitettu käytettäväksi erityisissä henkilöautoissa, voidaan kiinnittää liitteessä 6 kuvattuun testi-istuimeen. |
| --- | --- |

8.1.2.2

Turvalaite kiinnitetään testausistuimeen tai ajoneuvon istuimeen. Koko istuinta kierretään istuimen pituussuuntaiseen keskitasoon sisältyvän vaakasuoran akselin ympäri 360 astetta 2–5 asteen sekuntinopeudella. Tässä testissä käytetyt laitteet, jotka on tarkoitettu käytettäväksi erityisissä henkilöautoissa, voidaan kiinnittää liitteessä 6 kuvattuun testi-istuimeen.

| 8.1.2.3 | Tämä testi tehdään uudelleen kiertämällä istuinta päinvastaiseen suuntaan sen jälkeen, kun nukke on tarvittaessa palautettu alkuperäiseen asentoonsa. Kiertoakseli vaakasuorassa tasossa ja 90 asteen kulmassa kahteen aikaisempaan testiin nähden toimenpide toistetaan kahteen kiertosuuntaan. |
| --- | --- |

8.1.2.3

Tämä testi tehdään uudelleen kiertämällä istuinta päinvastaiseen suuntaan sen jälkeen, kun nukke on tarvittaessa palautettu alkuperäiseen asentoonsa. Kiertoakseli vaakasuorassa tasossa ja 90 asteen kulmassa kahteen aikaisempaan testiin nähden toimenpide toistetaan kahteen kiertosuuntaan.

| 8.1.2.4 | Nämä testit tehdään käyttäen sekä pienintä että suurinta laitteen käyttötarkoituksen mukaiseen ryhmään tai mukaisiin ryhmiin kuuluvaa nukkea. |
| --- | --- |

8.1.2.4

Nämä testit tehdään käyttäen sekä pienintä että suurinta laitteen käyttötarkoituksen mukaiseen ryhmään tai mukaisiin ryhmiin kuuluvaa nukkea.

8.1.3   Dynaamiset testit

8.1.3.1   Testit testausvaunussa ja testi-istuimella

8.1.3.1.1   Kasvot menosuuntaan suunnattu

| 8.1.3.1.1.1 | Dynaamisessa testissä käytetyn testausvaunun ja testi-istuimen on täytettävä tämän säännön liitteessä 6 asetetut vaatimukset ja dynaaminen törmäystesti on valmisteltava liitteen 21 mukaisesti. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.1

Dynaamisessa testissä käytetyn testausvaunun ja testi-istuimen on täytettävä tämän säännön liitteessä 6 asetetut vaatimukset ja dynaaminen törmäystesti on valmisteltava liitteen 21 mukaisesti.

| 8.1.3.1.1.2 | Vaunun on pysyttävä vaakasuorassa koko hidastuksen ajan. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.2

Vaunun on pysyttävä vaakasuorassa koko hidastuksen ajan.

| 8.1.3.1.1.3 | Vaunun hidastamiseen on käytettävä tämän säännön liitteessä 6 määrättyä laitetta tai muuta vastaavat tulokset antavaa laitetta. Kyseisen laitteen on täytettävä tämän säännön 8.1.3.4 kohdassa ja liitteessä 7 määritellyt suoritusvaatimukset. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.3

Vaunun hidastamiseen on käytettävä tämän säännön liitteessä 6 määrättyä laitetta tai muuta vastaavat tulokset antavaa laitetta. Kyseisen laitteen on täytettävä tämän säännön 8.1.3.4 kohdassa ja liitteessä 7 määritellyt suoritusvaatimukset.

| 8.1.3.1.1.4 | Testin yhteydessä tehdään seuraavat mittaukset: |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4

Testin yhteydessä tehdään seuraavat mittaukset:

| 8.1.3.1.1.4.1 | vaunun nopeus välittömästi ennen törmäystä; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.1

vaunun nopeus välittömästi ennen törmäystä;

| 8.1.3.1.1.4.2 | pysähtymismatka; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.2

pysähtymismatka;

| 8.1.3.1.1.4.3 | nuken pään siirtymismatka pystysuorassa ja vaakasuorassa tasossa ryhmien I, II ja III osalta; ryhmien 0 ja 0+ osalta nuken siirtymismatka sen raajoja huomioon ottamatta; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.3

nuken pään siirtymismatka pystysuorassa ja vaakasuorassa tasossa ryhmien I, II ja III osalta; ryhmien 0 ja 0+ osalta nuken siirtymismatka sen raajoja huomioon ottamatta;

| 8.1.3.1.1.4.4 | rinnan kiihtyvyys kolmeen toisiinsa nähden kohtisuorassa olevaan suuntaan, paitsi vastasyntynyttä kuvaavan nuken osalta; |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.4

rinnan kiihtyvyys kolmeen toisiinsa nähden kohtisuorassa olevaan suuntaan, paitsi vastasyntynyttä kuvaavan nuken osalta;

| 8.1.3.1.1.4.5 | mahdolliset näkyvät merkit vatsan muovailumassan läpäisystä (ks. 7.1.4.3.1 kohta), paitsi vastasyntynyttä kuvaavan nuken osalta. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.4.5

mahdolliset näkyvät merkit vatsan muovailumassan läpäisystä (ks. 7.1.4.3.1 kohta), paitsi vastasyntynyttä kuvaavan nuken osalta.

| 8.1.3.1.1.5 | Törmäyksen jälkeen lasten turvalaite tarkastetaan silmämääräisesti, lukkoa kuitenkaan avaamatta, mahdollisten toimintavirheiden ja vaurioiden toteamiseksi. |
| --- | --- |

8.1.3.1.1.5

Törmäyksen jälkeen lasten turvalaite tarkastetaan silmämääräisesti, lukkoa kuitenkaan avaamatta, mahdollisten toimintavirheiden ja vaurioiden toteamiseksi.

8.1.3.1.2   Selkä menosuuntaan suunnattu

| 8.1.3.1.2.1 | Testi-istuinta kierretään 180o testattaessa takatörmäystilannetta koskevien vaatimusten täyttymistä. |
| --- | --- |

8.1.3.1.2.1

Testi-istuinta kierretään 180o testattaessa takatörmäystilannetta koskevien vaatimusten täyttymistä.

| 8.1.3.1.2.2 | Testattaessa selkä menosuuntaan suunnattua lasten turvalaitetta, joka on tarkoitettu käytettäväksi etuistuinpaikalla, ajoneuvon kojelautaa kuvaa jäykkä tanko, joka on kiinnitetty vaunuun siten, että kaikki energianvaimennus kohdistuu lasten turvalaitteeseen. |
| --- | --- |

8.1.3.1.2.2

Testattaessa selkä menosuuntaan suunnattua lasten turvalaitetta, joka on tarkoitettu käytettäväksi etuistuinpaikalla, ajoneuvon kojelautaa kuvaa jäykkä tanko, joka on kiinnitetty vaunuun siten, että kaikki energianvaimennus kohdistuu lasten turvalaitteeseen.

| 8.1.3.1.2.3 | Hidastusolosuhteiden on vastattava jäljempänä 8.1.3.4 kohdassa asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

8.1.3.1.2.3

Hidastusolosuhteiden on vastattava jäljempänä 8.1.3.4 kohdassa asetettuja vaatimuksia.

| 8.1.3.1.2.4 | Tehtävien mittausten on vastattava edellä 8.1.3.1.1.4–8.1.3.1.1.4.5 kohdassa lueteltuja mittauksia. |
| --- | --- |

8.1.3.1.2.4

Tehtävien mittausten on vastattava edellä 8.1.3.1.1.4–8.1.3.1.1.4.5 kohdassa lueteltuja mittauksia.

| 8.1.3.1.2.5 | Törmäyksen jälkeen lasten turvalaite tarkastetaan silmämääräisesti, lukkoa kuitenkaan avaamatta, mahdollisten toimintavirheiden ja vaurioiden toteamiseksi. |
| --- | --- |

8.1.3.1.2.5

Törmäyksen jälkeen lasten turvalaite tarkastetaan silmämääräisesti, lukkoa kuitenkaan avaamatta, mahdollisten toimintavirheiden ja vaurioiden toteamiseksi.

8.1.3.2   Testit vaunussa ja ajoneuvon korissa

8.1.3.2.1   Kasvot menosuuntaan suunnattu

| 8.1.3.2.1.1 | Ajoneuvo on kiinnitettävä testin ajaksi siten, ettei ajoneuvon istuimien, aikuisille tarkoitettujen turvavöiden kiinnityspisteiden tai muiden mahdollisten kiinnityspisteiden, joita käytetään lasten turvalaitteen kiinnittämisen, lujuus vahvistu eikä rakenteen tavanomainen muodonmuutos vähene. Testissä ei saa olla sellaisia ajoneuvon osia, jotka nuken liikettä rajoittamalla voivat vähentää lasten turvalaitteen kuormitusta testin aikana. Poistetut rakenneosat saadaan korvata niiden lujuutta vastaavilla osilla, mikäli nämä eivät estä nuken liikettä. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.1

Ajoneuvo on kiinnitettävä testin ajaksi siten, ettei ajoneuvon istuimien, aikuisille tarkoitettujen turvavöiden kiinnityspisteiden tai muiden mahdollisten kiinnityspisteiden, joita käytetään lasten turvalaitteen kiinnittämisen, lujuus vahvistu eikä rakenteen tavanomainen muodonmuutos vähene. Testissä ei saa olla sellaisia ajoneuvon osia, jotka nuken liikettä rajoittamalla voivat vähentää lasten turvalaitteen kuormitusta testin aikana. Poistetut rakenneosat saadaan korvata niiden lujuutta vastaavilla osilla, mikäli nämä eivät estä nuken liikettä.

| 8.1.3.2.1.2 | Kiinnityslaitetta pidetään tyydyttävänä, jos sillä ei ole vaikutusta alueella, joka käsittää rakenteen koko leveyden, ja jos ajoneuvo tai rakenne on tuettu tai kiinnitetty liikkumattomaksi etupuolelta vähintään 500 mm:n etäisyydeltä turvajärjestelmän kiinnityspisteistä. Rakenteen takaosa on kiinnitettävä riittävän kaukaa kiinnityspisteiden takaa siten, että se täyttää edellä 8.1.3.2.1.1 kohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.2

Kiinnityslaitetta pidetään tyydyttävänä, jos sillä ei ole vaikutusta alueella, joka käsittää rakenteen koko leveyden, ja jos ajoneuvo tai rakenne on tuettu tai kiinnitetty liikkumattomaksi etupuolelta vähintään 500 mm:n etäisyydeltä turvajärjestelmän kiinnityspisteistä. Rakenteen takaosa on kiinnitettävä riittävän kaukaa kiinnityspisteiden takaa siten, että se täyttää edellä 8.1.3.2.1.1 kohdassa asetetut vaatimukset.

| 8.1.3.2.1.3 | Ajoneuvon istuin ja lasten turvalaite on asennettava ja sijoitettava asentoon, jonka hyväksyntätestit tekevä tutkimuslaitos valitsee, siten että olosuhteet ovat rakenteen lujuuden kannalta mahdollisimman epäedulliset, ja joka vastaa nuken sijoittamista ajoneuvoon. Ajoneuvon istuimen selkänojan ja lasten turvalaitteen asento on mainittava testiselosteessa. Jos istuimen selkänojan kaltevuutta voidaan säätää, selkänoja on lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti, tai tällaisten ohjeiden puuttuessa lukittava siten, että selkänojan tosiasiallinen kulma on mahdollisimman lähellä 25 asteen kulmaa. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.3

Ajoneuvon istuin ja lasten turvalaite on asennettava ja sijoitettava asentoon, jonka hyväksyntätestit tekevä tutkimuslaitos valitsee, siten että olosuhteet ovat rakenteen lujuuden kannalta mahdollisimman epäedulliset, ja joka vastaa nuken sijoittamista ajoneuvoon. Ajoneuvon istuimen selkänojan ja lasten turvalaitteen asento on mainittava testiselosteessa. Jos istuimen selkänojan kaltevuutta voidaan säätää, selkänoja on lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti, tai tällaisten ohjeiden puuttuessa lukittava siten, että selkänojan tosiasiallinen kulma on mahdollisimman lähellä 25 asteen kulmaa.

| 8.1.3.2.1.4 | Ellei asennus- ja käyttöohjeissa edellytetä muuta, etuistuin on asetettava kaikkein etummaisimpaan tavanomaiseen asentoon etuistuinpaikalla käytettäväksi tarkoitettuja lasten turvalaitteita varten ja kaikkein takimmaiseen tavanomaiseen asentoon takaistuinpaikalla käytettäväksi tarkoitettuja lasten turvalaitteita varten. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.4

Ellei asennus- ja käyttöohjeissa edellytetä muuta, etuistuin on asetettava kaikkein etummaisimpaan tavanomaiseen asentoon etuistuinpaikalla käytettäväksi tarkoitettuja lasten turvalaitteita varten ja kaikkein takimmaiseen tavanomaiseen asentoon takaistuinpaikalla käytettäväksi tarkoitettuja lasten turvalaitteita varten.

| 8.1.3.2.1.5 | Hidastusolosuhteiden on vastattava jäljempänä 8.1.3.4 kohdassa asetettuja vaatimuksia. Testi-istuimena käytetään varsinaisen ajoneuvon istuinta. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.5

Hidastusolosuhteiden on vastattava jäljempänä 8.1.3.4 kohdassa asetettuja vaatimuksia. Testi-istuimena käytetään varsinaisen ajoneuvon istuinta.

| 8.1.3.2.1.6 | Testin yhteydessä tehdään seuraavat mittaukset: |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6

Testin yhteydessä tehdään seuraavat mittaukset:

| 8.1.3.2.1.6.1 | vaunun nopeus välittömästi ennen törmäystä; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.1

vaunun nopeus välittömästi ennen törmäystä;

| 8.1.3.2.1.6.2 | pysähtymismatka; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.2

pysähtymismatka;

| 8.1.3.2.1.6.3 | nuken pään mahdollinen kosketus ajoneuvon korin sisustuksen kanssa; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.3

nuken pään mahdollinen kosketus ajoneuvon korin sisustuksen kanssa;

| 8.1.3.2.1.6.4 | rinnan hidastuminen kolmeen toisiinsa nähden kohtisuorassa olevaan suuntaan, paitsi vastasyntynyttä kuvaavan nuken osalta; |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.4

rinnan hidastuminen kolmeen toisiinsa nähden kohtisuorassa olevaan suuntaan, paitsi vastasyntynyttä kuvaavan nuken osalta;

| 8.1.3.2.1.6.5 | mahdolliset näkyvät merkit vatsan muovailumassan läpäisystä (ks. 7.1.4.3.1 kohta), paitsi vastasyntynyttä kuvaavan nuken osalta. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.6.5

mahdolliset näkyvät merkit vatsan muovailumassan läpäisystä (ks. 7.1.4.3.1 kohta), paitsi vastasyntynyttä kuvaavan nuken osalta.

| 8.1.3.2.1.7 | Törmäyksen jälkeen lasten turvalaite tarkastetaan silmämääräisesti, lukkoa kuitenkaan avaamatta, mahdollisten toimintavirheiden toteamiseksi. |
| --- | --- |

8.1.3.2.1.7

Törmäyksen jälkeen lasten turvalaite tarkastetaan silmämääräisesti, lukkoa kuitenkaan avaamatta, mahdollisten toimintavirheiden toteamiseksi.

8.1.3.2.2   Selkä menosuuntaan suunnattu

| 8.1.3.2.2.1 | Takatörmäystestejä varten ajoneuvon koria kierretään 180o testausvaunussa. |
| --- | --- |

8.1.3.2.2.1

Takatörmäystestejä varten ajoneuvon koria kierretään 180o testausvaunussa.

| 8.1.3.2.2.2 | Vaatimukset ovat samat kuin etutörmäystestissä. |
| --- | --- |

8.1.3.2.2.2

Vaatimukset ovat samat kuin etutörmäystestissä.

8.1.3.3   Testaus täydellisessä ajoneuvossa

| 8.1.3.3.1 | Hidastusolosuhteiden on vastattava jäljempänä 8.1.3.4 kohdassa asetettuja vaatimuksia. |
| --- | --- |

8.1.3.3.1

Hidastusolosuhteiden on vastattava jäljempänä 8.1.3.4 kohdassa asetettuja vaatimuksia.

| 8.1.3.3.2 | Etutörmäystestien osalta menettely on tämän säännön liitteen 9 mukainen. |
| --- | --- |

8.1.3.3.2

Etutörmäystestien osalta menettely on tämän säännön liitteen 9 mukainen.

| 8.1.3.3.3 | Takatörmäystestien osalta menettely on tämän säännön liitteen 10 mukainen. |
| --- | --- |

8.1.3.3.3

Takatörmäystestien osalta menettely on tämän säännön liitteen 10 mukainen.

| 8.1.3.3.4 | Testin yhteydessä tehdään seuraavat mittaukset: |
| --- | --- |

8.1.3.3.4

Testin yhteydessä tehdään seuraavat mittaukset:

| 8.1.3.3.4.1 | ajoneuvon/iskulaitteen nopeus välittömästi ennen törmäystä; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.1

ajoneuvon/iskulaitteen nopeus välittömästi ennen törmäystä;

| 8.1.3.3.4.2 | nuken pään (ryhmän 0 osalta nuken, sen raajoja lukuun ottamatta) mahdollinen kosketus ajoneuvon sisustukseen; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.2

nuken pään (ryhmän 0 osalta nuken, sen raajoja lukuun ottamatta) mahdollinen kosketus ajoneuvon sisustukseen;

| 8.1.3.3.4.3 | rinnan kiihtyvyys kolmeen toisiinsa nähden kohtisuorassa olevaan suuntaan, paitsi vastasyntynyttä kuvaavan nuken osalta; |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.3

rinnan kiihtyvyys kolmeen toisiinsa nähden kohtisuorassa olevaan suuntaan, paitsi vastasyntynyttä kuvaavan nuken osalta;

| 8.1.3.3.4.4 | mahdolliset näkyvät merkit vatsan muovailumassan läpäisystä (ks. 7.1.4.3.1 kohta), paitsi vastasyntynyttä kuvaavan nuken osalta. |
| --- | --- |

8.1.3.3.4.4

mahdolliset näkyvät merkit vatsan muovailumassan läpäisystä (ks. 7.1.4.3.1 kohta), paitsi vastasyntynyttä kuvaavan nuken osalta.

| 8.1.3.3.5 | Jos etuistuinten kaltevuutta voidaan säätää, ne on lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti, tai tällaisten ohjeiden puuttuessa lukittava siten, että selkänojan tosiasiallinen kulma on mahdollisimman lähellä 25 asteen kulmaa. |
| --- | --- |

8.1.3.3.5

Jos etuistuinten kaltevuutta voidaan säätää, ne on lukittava valmistajan ohjeiden mukaisesti, tai tällaisten ohjeiden puuttuessa lukittava siten, että selkänojan tosiasiallinen kulma on mahdollisimman lähellä 25 asteen kulmaa.

| 8.1.3.3.6 | Törmäyksen jälkeen lasten turvalaite tarkastetaan silmämääräisesti, lukkoa kuitenkaan avaamatta, mahdollisten toimintavirheiden ja vaurioiden toteamiseksi. |
| --- | --- |

8.1.3.3.6

Törmäyksen jälkeen lasten turvalaite tarkastetaan silmämääräisesti, lukkoa kuitenkaan avaamatta, mahdollisten toimintavirheiden ja vaurioiden toteamiseksi.

| 8.1.3.4 | Yhteenveto dynaamisen testin vaatimuksista on jäljempänä taulukossa. | | Etutörmäys | Takatörmäys |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Testi | Turvalaite | Nopeus
  (km/h) | Törmäysvoima | Pysähtymismatka testissä (mm) | Nopeus
  (km/h) | Törmäysvoima | Pysähtymismatka testissä (mm) |
| Vaunu ja testi-istuin | Kasvot menosuuntaan suunnatut etu- ja takaistuin, ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automallikohtainen” tai ”automalli- ja istuinkohtainen” (7) | 50 + 0
  - 2 | 1 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Selkä menosuuntaan suunnatut etu- ja takaistuin, ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automallikohtainen” tai ”automalli- ja istuinkohtainen” (8) | 50 + 0
  - 2 | 1 | 650 ± 50 | 30 + 2
  - 0 | 2 | 275 ± 25 |
| Auton kori vaunussa | Kasvot menosuuntaan suunnattu (7) | 50 + 0
  - 2 | 1 tai 3 | 650 ± 50 | — | — | — |
| Selkä menosuuntaan suunnattu (8) | 50 + 2
  - 2 | 1 tai 3 | 650 ± 50 | 30 + 2
  - 0 | 2 tai 4 | 275 ± 25 |
| Koko ajoneuvon estetörmäystesti | Kasvot menosuuntaan suunnattu | 50 + 0
  - 2 | 3 | Ei määritelty | — | — | — |
| Selkä menosuuntaan suunnattu | 50 + 0
  - 2 | 3 | Ei määritelty | 30 + 2
  - 0 | 4 | Ei määritelty |
| Huom. | : | Kaikki luokkaan 0 tai 0+ kuuluvat turvajärjestelmät on testattava selkä menosuuntaan suunnattuja turvalaitteita koskevien ehtojen mukaisesti sekä etu- että takatörmäystilanteissa. |

8.1.3.4

Yhteenveto dynaamisen testin vaatimuksista on jäljempänä taulukossa.

Etutörmäys

Takatörmäys

Testi

Turvalaite

Nopeus

(km/h)

Törmäysvoima

Pysähtymismatka testissä (mm)

Nopeus

(km/h)

Törmäysvoima

Pysähtymismatka testissä (mm)

Vaunu ja testi-istuin

Kasvot menosuuntaan suunnatut etu- ja takaistuin, ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automallikohtainen” tai ”automalli- ja istuinkohtainen” (7)

50 + 0

- 2

1

650 ± 50

—

—

—

Selkä menosuuntaan suunnatut etu- ja takaistuin, ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automallikohtainen” tai ”automalli- ja istuinkohtainen” (8)

50 + 0

- 2

1

650 ± 50

30 + 2

- 0

2

275 ± 25

Auton kori vaunussa

Kasvot menosuuntaan suunnattu (7)

50 + 0

- 2

1 tai 3

650 ± 50

—

—

—

Selkä menosuuntaan suunnattu (8)

50 + 2

- 2

1 tai 3

650 ± 50

30 + 2

- 0

2 tai 4

275 ± 25

Koko ajoneuvon estetörmäystesti

Kasvot menosuuntaan suunnattu

50 + 0

- 2

3

Ei määritelty

—

—

—

Selkä menosuuntaan suunnattu

50 + 0

- 2

3

Ei määritelty

30 + 2

- 0

4

Ei määritelty

Huom.

:

Kaikki luokkaan 0 tai 0+ kuuluvat turvajärjestelmät on testattava selkä menosuuntaan suunnattuja turvalaitteita koskevien ehtojen mukaisesti sekä etu- että takatörmäystilanteissa.

Selitteet:

| Törmäysvoima 1 | : | Määritelty liitteessä 7 — etutörmäys. |
| --- | --- | --- |
| Törmäysvoima 2 | : | Määritelty liitteessä 7 — takatörmäys. |
| Törmäysvoima 3 | : | Etutörmäykseen joutuneen ajoneuvon hidastusvoima. |
| Törmäysvoima 4 | : | Takatörmäykseen joutuneen ajoneuvon hidastusvoima. |

Törmäysvoima 1

:

Määritelty liitteessä 7 — etutörmäys.

Törmäysvoima 2

:

Määritelty liitteessä 7 — takatörmäys.

Törmäysvoima 3

:

Etutörmäykseen joutuneen ajoneuvon hidastusvoima.

Törmäysvoima 4

:

Takatörmäykseen joutuneen ajoneuvon hidastusvoima.

8.1.3.5   Lasten turvalaitteet, joissa käytetään lisäkiinnityspisteitä

| 8.1.3.5.1 | Sellaisten lasten turvalaitteiden osalta, jotka on tarkoitettu käytettäväksi 2.1.2.3 kohdassa määritellyllä tavalla ja joissa käytetään lisäkiinnityspisteitä, 8.1.3.4 kohdan mukaisen etutörmäystestin vaatimukset ovat seuraavat: |
| --- | --- |

8.1.3.5.1

Sellaisten lasten turvalaitteiden osalta, jotka on tarkoitettu käytettäväksi 2.1.2.3 kohdassa määritellyllä tavalla ja joissa käytetään lisäkiinnityspisteitä, 8.1.3.4 kohdan mukaisen etutörmäystestin vaatimukset ovat seuraavat:

| 8.1.3.5.2 | Sellaisia laitteita varten, joiden yläkiinnityshihnat ovat lyhyet, eli ne on tarkoitettu esimerkiksi kiinnitettäväksi takaosan hattuhyllyyn, testausvaunun yläkiinnityspisteiden rakenteen on oltava liitteen 6 lisäyksen 3 mukainen. |
| --- | --- |

8.1.3.5.2

Sellaisia laitteita varten, joiden yläkiinnityshihnat ovat lyhyet, eli ne on tarkoitettu esimerkiksi kiinnitettäväksi takaosan hattuhyllyyn, testausvaunun yläkiinnityspisteiden rakenteen on oltava liitteen 6 lisäyksen 3 mukainen.

| 8.1.3.5.3 | Sellaisia laitteita varten, joiden yläkiinnityshihnat ovat pitkät, eli ne on tarkoitettu esimerkiksi käytettäväksi ajoneuvoissa, joissa ei ole jäykkää hattuhyllyä tai jossa yläkiinnityshihnat kiinnitetään ajoneuvon lattiaan, testausvaunun kiinnityspisteiden on oltava liitteen 6 lisäyksen 3 mukaiset. |
| --- | --- |

8.1.3.5.3

Sellaisia laitteita varten, joiden yläkiinnityshihnat ovat pitkät, eli ne on tarkoitettu esimerkiksi käytettäväksi ajoneuvoissa, joissa ei ole jäykkää hattuhyllyä tai jossa yläkiinnityshihnat kiinnitetään ajoneuvon lattiaan, testausvaunun kiinnityspisteiden on oltava liitteen 6 lisäyksen 3 mukaiset.

| 8.1.3.5.4 | Sellaisten laitteiden osalta, jotka on tarkoitettu käytettäväksi kummankin tyyppisissä rakenteissa, 8.1.3.5.2 ja 8.1.3.5.3 kohdassa määrätyt testit on tehtävä poikkeavasti niin, että edellä 8.1.3.5.3 kohdassa asetettujen vaatimusten mukaisessa testissä käytetään vain nukeista raskaampaa. |
| --- | --- |

8.1.3.5.4

Sellaisten laitteiden osalta, jotka on tarkoitettu käytettäväksi kummankin tyyppisissä rakenteissa, 8.1.3.5.2 ja 8.1.3.5.3 kohdassa määrätyt testit on tehtävä poikkeavasti niin, että edellä 8.1.3.5.3 kohdassa asetettujen vaatimusten mukaisessa testissä käytetään vain nukeista raskaampaa.

| 8.1.3.5.5 | Selkä menosuuntaan suunnattuja laitteita varten testausvaunun rakenteen alakiinnityspisteiden on oltava liitteen 6 lisäyksen 3 mukaiset. |
| --- | --- |

8.1.3.5.5

Selkä menosuuntaan suunnattuja laitteita varten testausvaunun rakenteen alakiinnityspisteiden on oltava liitteen 6 lisäyksen 3 mukaiset.

| 8.1.3.5.6 | Sellaisten kantokoppien osalta, joissa käytetään lisähihnoja, jotka on kiinnitetty kahteen aikuisen turvavyöhön, jolloin kuormitus kohdistuu suoraan aikuisen turvavyön kautta aikuisen turvavyön alakiinnityspisteeseen, testausvaunussa olevan kiinnityspisteen on oltava liitteen 6 lisäyksessä 3 olevan 7 kohdan mukainen (A1, B1). Testipenkkiin asennuksen on vastattava liitteen 21 huomautuksessa 5 esitettyä kuvausta. Järjestelmän on toimittava oikein, vaikka aikuisten turvavyöt eivät ole lukittuina, ja järjestelmää pidetään kaikkiin autoihin sopivana, kun se täyttää 6.1.8 kohdan vaatimukset. |
| --- | --- |

8.1.3.5.6

Sellaisten kantokoppien osalta, joissa käytetään lisähihnoja, jotka on kiinnitetty kahteen aikuisen turvavyöhön, jolloin kuormitus kohdistuu suoraan aikuisen turvavyön kautta aikuisen turvavyön alakiinnityspisteeseen, testausvaunussa olevan kiinnityspisteen on oltava liitteen 6 lisäyksessä 3 olevan 7 kohdan mukainen (A1, B1). Testipenkkiin asennuksen on vastattava liitteen 21 huomautuksessa 5 esitettyä kuvausta. Järjestelmän on toimittava oikein, vaikka aikuisten turvavyöt eivät ole lukittuina, ja järjestelmää pidetään kaikkiin autoihin sopivana, kun se täyttää 6.1.8 kohdan vaatimukset.

8.1.3.6   Testinuket

| 8.1.3.6.1 | Lasten turvalaite ja nuket on kiinnitettävä niin, että 8.1.3.6.3 kohdan vaatimukset täyttyvät. |
| --- | --- |

8.1.3.6.1

Lasten turvalaite ja nuket on kiinnitettävä niin, että 8.1.3.6.3 kohdan vaatimukset täyttyvät.

| 8.1.3.6.2 | Lasten turvalaite on testattava käyttäen tämän säännön liitteessä 8 määrättyjä nukkeja. |
| --- | --- |

8.1.3.6.2

Lasten turvalaite on testattava käyttäen tämän säännön liitteessä 8 määrättyjä nukkeja.

| 8.1.3.6.3 | Nuken asettaminen paikalleen |
| --- | --- |

8.1.3.6.3

Nuken asettaminen paikalleen

| 8.1.3.6.3.1 | Nukke on sijoitettava niin, että nuken takaosan ja turvalaitteen väliin jää rako. Kantokoppien osalta nukke sijoitetaan suoraan vaaka-asentoon mahdollisimman lähelle kantokopan keskilinjaa. |
| --- | --- |

8.1.3.6.3.1

Nukke on sijoitettava niin, että nuken takaosan ja turvalaitteen väliin jää rako. Kantokoppien osalta nukke sijoitetaan suoraan vaaka-asentoon mahdollisimman lähelle kantokopan keskilinjaa.

| 8.1.3.6.3.2 | Lapsen istuin asetetaan testi-istuimelle.
  Nukke asetetaan lapsen istuimeen.
  Nivelletty levy tai vastaava joustolaite, joka on 2,5 cm paksu ja 6 cm leveä ja jonka pituus vastaa testissä käytettävän nuken koon mukaista olkakorkeutta (istuma-asennossa, liite 8) vähennettynä lantion keskiosan korkeudella (istuma-asennossa, liitteessä 8 polvitaipeen korkeus ja puolet reiden korkeudesta istuma-asennossa) asetetaan nuken ja istuimen selkänojan väliin. Levyn tulee noudattaa mahdollisimman tarkoin istuimen kaarevuutta ja sen alapään tulisi olla nuken lonkkanivelen korkeudella.
  Vyö säädetään valmistajan ohjeiden mukaisesti, mutta kireyteen, joka ylittää säätölaitteen kiristysvoiman 250 ± 25 N, ja niin, että hihnan taipumakulma säätölaitteen kohdalla on 45 ± 5o tai vaihtoehtoisesti valmistajan määräämä kulma.
  Lastenistuimen asettaminen paikalleen viimeistellään tämän säännön liitteen 21 mukaisesti.
  Joustolaite poistetaan.
  Tämä koskee vain valjasvyölaitteita ja turvalaitteita, joissa lapsen pitämiseen paikallaan käytetään aikuisille tarkoitettua kolmipistevyötä ja joissa on lukkolaite; tämä ei koske lasten turvahihnoja, jotka kiinnittyvät suoraan kelauslaitteeseen. |
| --- | --- |

8.1.3.6.3.2

Lapsen istuin asetetaan testi-istuimelle.

Nukke asetetaan lapsen istuimeen.

Nivelletty levy tai vastaava joustolaite, joka on 2,5 cm paksu ja 6 cm leveä ja jonka pituus vastaa testissä käytettävän nuken koon mukaista olkakorkeutta (istuma-asennossa, liite 8) vähennettynä lantion keskiosan korkeudella (istuma-asennossa, liitteessä 8 polvitaipeen korkeus ja puolet reiden korkeudesta istuma-asennossa) asetetaan nuken ja istuimen selkänojan väliin. Levyn tulee noudattaa mahdollisimman tarkoin istuimen kaarevuutta ja sen alapään tulisi olla nuken lonkkanivelen korkeudella.

Vyö säädetään valmistajan ohjeiden mukaisesti, mutta kireyteen, joka ylittää säätölaitteen kiristysvoiman 250 ± 25 N, ja niin, että hihnan taipumakulma säätölaitteen kohdalla on 45 ± 5o tai vaihtoehtoisesti valmistajan määräämä kulma.

Lastenistuimen asettaminen paikalleen viimeistellään tämän säännön liitteen 21 mukaisesti.

Joustolaite poistetaan.

Tämä koskee vain valjasvyölaitteita ja turvalaitteita, joissa lapsen pitämiseen paikallaan käytetään aikuisille tarkoitettua kolmipistevyötä ja joissa on lukkolaite; tämä ei koske lasten turvahihnoja, jotka kiinnittyvät suoraan kelauslaitteeseen.

| 8.1.3.6.3.3 | Nuken keskilinjan lävistävä pituussuuntainen taso on asetettava vyön kahden alakiinnityspisteen puoliväliin ottaen kuitenkin huomioon myös 8.1.3.2.1.3 kohta. Jos koroketyynyjä testataan 10-vuotiasta lasta kuvaavalla nukella, nuken keskilinjan lävistävä pituussuuntainen taso on sijoitettava 75 ± 5 mm vasemmalle tai oikealle pisteestä, joka on vyön kahden alakiinnityspisteen puolivälissä. |
| --- | --- |

8.1.3.6.3.3

Nuken keskilinjan lävistävä pituussuuntainen taso on asetettava vyön kahden alakiinnityspisteen puoliväliin ottaen kuitenkin huomioon myös 8.1.3.2.1.3 kohta. Jos koroketyynyjä testataan 10-vuotiasta lasta kuvaavalla nukella, nuken keskilinjan lävistävä pituussuuntainen taso on sijoitettava 75 ± 5 mm vasemmalle tai oikealle pisteestä, joka on vyön kahden alakiinnityspisteen puolivälissä.

| 8.1.3.6.3.4 | Jos välineet edellyttävät vakiovyön käyttöä, olkahihna voidaan asettaa nuken päälle ennen dynaamista testiä käyttäen riittävän leveää ja pitkää palaa kevyttä liimanauhaa. Selkä menosuuntaan suunnattujen välineiden osalta nuken pää voidaan asettaa turvajärjestelmän selkänojaa vasten käyttäen riittävän leveää ja pitkää palaa kevyttä liimanauhaa. Selkä menosuuntaan suunnatuissa turvalaitteissa saa käyttää kevyttä liimanauhaa pitämään nuken pää kosketuksissa 100 mm:n tankoon tai turvalaitteen selkänojaan testikelkan kiihdytyksen aikana. |
| --- | --- |

8.1.3.6.3.4

Jos välineet edellyttävät vakiovyön käyttöä, olkahihna voidaan asettaa nuken päälle ennen dynaamista testiä käyttäen riittävän leveää ja pitkää palaa kevyttä liimanauhaa. Selkä menosuuntaan suunnattujen välineiden osalta nuken pää voidaan asettaa turvajärjestelmän selkänojaa vasten käyttäen riittävän leveää ja pitkää palaa kevyttä liimanauhaa. Selkä menosuuntaan suunnatuissa turvalaitteissa saa käyttää kevyttä liimanauhaa pitämään nuken pää kosketuksissa 100 mm:n tankoon tai turvalaitteen selkänojaan testikelkan kiihdytyksen aikana.

8.1.3.7   Käytettävien nukkien luokat

| 8.1.3.7.1 | Ryhmän 0 laite | : | testissä käytetään vastasyntynyttä kuvaavaa nukkea ja 9 kg:n nukkea. |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.7.1

Ryhmän 0 laite

:

testissä käytetään vastasyntynyttä kuvaavaa nukkea ja 9 kg:n nukkea.

| 8.1.3.7.2 | Ryhmän 0+ laite | : | testissä käytetään vastasyntynyttä kuvaavaa nukkea ja 11 kg:n nukkea. |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.7.2

Ryhmän 0+ laite

:

testissä käytetään vastasyntynyttä kuvaavaa nukkea ja 11 kg:n nukkea.

| 8.1.3.7.3 | Ryhmän I laite | : | testeissä käytetään nukkeja, joiden massa on 9 kg ja 15 kg. |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.7.3

Ryhmän I laite

:

testeissä käytetään nukkeja, joiden massa on 9 kg ja 15 kg.

| 8.1.3.7.4 | Ryhmän II laite | : | testeissä käytetään nukkeja, joiden massa on 15 kg ja 22 kg. |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.7.4

Ryhmän II laite

:

testeissä käytetään nukkeja, joiden massa on 15 kg ja 22 kg.

| 8.1.3.7.5 | Ryhmän III laite | : | testeissä käytetään nukkeja, joiden massa on 22 kg ja 32 kg. |
| --- | --- | --- | --- |

8.1.3.7.5

Ryhmän III laite

:

testeissä käytetään nukkeja, joiden massa on 22 kg ja 32 kg.

| 8.1.3.7.6 | Jos lasten turvajärjestelmä soveltuu kahden tai useamman massaryhmän käyttöön, testit on tehtävä käyttäen edellä määritellyistä nukeista kaikkien kyseisten ryhmien keveintä ja raskainta nukkea. Jos laitteen rakenne kuitenkin vaihtelee merkittävästi ryhmien välillä, esimerkiksi niin että valjasvyön rakenne tai pituus muuttuu, testien toteuttamisesta vastaavan laboratorion on, jos se pitää toimenpidettä tarpeellisena, tehtävä lisätesti, jossa käytetään keskipainoista nukkea. |
| --- | --- |

8.1.3.7.6

Jos lasten turvajärjestelmä soveltuu kahden tai useamman massaryhmän käyttöön, testit on tehtävä käyttäen edellä määritellyistä nukeista kaikkien kyseisten ryhmien keveintä ja raskainta nukkea. Jos laitteen rakenne kuitenkin vaihtelee merkittävästi ryhmien välillä, esimerkiksi niin että valjasvyön rakenne tai pituus muuttuu, testien toteuttamisesta vastaavan laboratorion on, jos se pitää toimenpidettä tarpeellisena, tehtävä lisätesti, jossa käytetään keskipainoista nukkea.

| 8.1.3.7.7 | Jos lasten turvajärjestelmä on tarkoitettu kahden tai useamman lapsen käyttöön, yksi testi on tehtävä käyttäen raskaimpia nukkeja kaikilla istuinpaikoilla. Toisessa testissä käytetään keveintä ja raskainta edellä määritellyistä nukeista. Testit on tehtävä käyttäen liitteen 6 lisäyksessä 3 olevassa kuvassa 3 esitettyä testi-istuinta. Testien tekemisestä vastaava laboratorio voi, jos se arvioi toimenpiteen tarpeelliseksi, lisätä testeihin vielä kolmannen, jossa käytetään mitä tahansa nukkien yhdistelmää tai istuinpaikat jätetään tyhjiksi. |
| --- | --- |

8.1.3.7.7

Jos lasten turvajärjestelmä on tarkoitettu kahden tai useamman lapsen käyttöön, yksi testi on tehtävä käyttäen raskaimpia nukkeja kaikilla istuinpaikoilla. Toisessa testissä käytetään keveintä ja raskainta edellä määritellyistä nukeista. Testit on tehtävä käyttäen liitteen 6 lisäyksessä 3 olevassa kuvassa 3 esitettyä testi-istuinta. Testien tekemisestä vastaava laboratorio voi, jos se arvioi toimenpiteen tarpeelliseksi, lisätä testeihin vielä kolmannen, jossa käytetään mitä tahansa nukkien yhdistelmää tai istuinpaikat jätetään tyhjiksi.

| 8.1.3.7.8 | Jos ryhmään 0 tai 0+ kuuluvan lasten turvajärjestelmän kokoonpano vaihtelee lapsen massan mukaan, kukin kokoonpano on testattava molemmilla kyseisen massaryhmän testinukeilla. |
| --- | --- |

8.1.3.7.8

Jos ryhmään 0 tai 0+ kuuluvan lasten turvajärjestelmän kokoonpano vaihtelee lapsen massan mukaan, kukin kokoonpano on testattava molemmilla kyseisen massaryhmän testinukeilla.

| 8.1.3.7.9 | Jos lasten ISOFIX-turvajärjestelmässä on käytettävä yläkiinnityshihnaa, on suoritettava yksi testi pienimmällä nukella käyttäen yläkiinnityshihnan lyhyempää pituutta (kiinnityspiste G1). Toinen testi on suoritettava raskaammalla nukella käyttäen yläkiinnityshihnan pidempää pituutta (kiinnityspiste G2). Yläkiinnityshihna säädetään vetokuormitukselle 50 ± 5 N. |
| --- | --- |

8.1.3.7.9

Jos lasten ISOFIX-turvajärjestelmässä on käytettävä yläkiinnityshihnaa, on suoritettava yksi testi pienimmällä nukella käyttäen yläkiinnityshihnan lyhyempää pituutta (kiinnityspiste G1). Toinen testi on suoritettava raskaammalla nukella käyttäen yläkiinnityshihnan pidempää pituutta (kiinnityspiste G2). Yläkiinnityshihna säädetään vetokuormitukselle 50 ± 5 N.

| 8.1.3.7.10 | Edellä 7.1.4.1.10.1.2 kohdassa kuvailtu testi tarvitsee suorittaa vain suurimmalla nukella, jolle lasten turvajärjestelmä on suunniteltu. |
| --- | --- |

8.1.3.7.10

Edellä 7.1.4.1.10.1.2 kohdassa kuvailtu testi tarvitsee suorittaa vain suurimmalla nukella, jolle lasten turvajärjestelmä on suunniteltu.

8.1.4   Koroketyynyihin liittyvät turvalaitteet

Testauspenkin istumapinnalle asetetaan puuvillakangas. Koroketyyny asetetaan testauspenkille, nuken vartalon alaosa asetetaan liitteen 22 kuvassa 1 esitetyllä tavalla istumapinnalle ja aikuiselle tarkoitettu kolmipistevyö sovitetaan ja kiinnitetään sekä kiristetään liitteessä 21 kuvatulla tavalla. Koroketyynyn ympärille sidotaan 25 mm leveä hihnasto tai vastaava, ja 250 ± 5 N:n kuorma kohdistetaan nuolen A suuntaisesti, ks. liitteen 22 kuva 2, noudattaen testauspenkin istumapinnan suuntaa.

8.2   Yksittäisille osille tehtävät testit

8.2.1   Vyölukko

8.2.1.1   Avaustesti kuormitettuna

| 8.2.1.1.1 | Tähän testiin käytetään jäljempänä 8.1.3 kohdassa tarkoitetun dynaamisen testin läpäissyttä lasten turvalaitetta. |
| --- | --- |

8.2.1.1.1

Tähän testiin käytetään jäljempänä 8.1.3 kohdassa tarkoitetun dynaamisen testin läpäissyttä lasten turvalaitetta.

| 8.2.1.1.2 | Lasten turvalaite irrotetaan testausvaunusta tai ajoneuvosta vyölukkoa avaamatta. Vyölukkoon kohdistetaan 200 ± 2 N:n kiristysvoima. Jos vyölukko on kiinnitetty jäykkään osaan, voima on kohdistettava niin, että vyölukko ja jäykkä osa ovat samassa kulmassa kuin dynaamisen testin aikana. |
| --- | --- |

8.2.1.1.2

Lasten turvalaite irrotetaan testausvaunusta tai ajoneuvosta vyölukkoa avaamatta. Vyölukkoon kohdistetaan 200 ± 2 N:n kiristysvoima. Jos vyölukko on kiinnitetty jäykkään osaan, voima on kohdistettava niin, että vyölukko ja jäykkä osa ovat samassa kulmassa kuin dynaamisen testin aikana.

| 8.2.1.1.3 | Vyölukon avauspainikkeen geometriseen keskipisteeseen kohdistetaan painikkeen liikkeen alkuperäisen suunnan kanssa yhdensuuntaisen kiinteän akselin suuntaisesti voima, jonka nopeus on 400 ± 20 mm/min; geometrisellä keskipisteellä tarkoitetaan vyölukon pinnan sitä kohtaa, johon lukon avaamiseksi tarvittava voima kohdistetaan. Avausvoiman kohdistuessa vyölukkoon sen on oltava tuettuna jäykkää esinettä vasten. |
| --- | --- |

8.2.1.1.3

Vyölukon avauspainikkeen geometriseen keskipisteeseen kohdistetaan painikkeen liikkeen alkuperäisen suunnan kanssa yhdensuuntaisen kiinteän akselin suuntaisesti voima, jonka nopeus on 400 ± 20 mm/min; geometrisellä keskipisteellä tarkoitetaan vyölukon pinnan sitä kohtaa, johon lukon avaamiseksi tarvittava voima kohdistetaan. Avausvoiman kohdistuessa vyölukkoon sen on oltava tuettuna jäykkää esinettä vasten.

| 8.2.1.1.4 | Vyölukon avausvoima kohdistetaan siihen käyttäen dynamometriä tai vastaavaa laitetta tavanomaisen käyttötavan ja -suunnan mukaisesti. Kosketuspään on oltava kiillotettu puolipallo, jonka säde on 2,5 ±0,1 mm. |
| --- | --- |

8.2.1.1.4

Vyölukon avausvoima kohdistetaan siihen käyttäen dynamometriä tai vastaavaa laitetta tavanomaisen käyttötavan ja -suunnan mukaisesti. Kosketuspään on oltava kiillotettu puolipallo, jonka säde on 2,5 ±0,1 mm.

| 8.2.1.1.5 | Vyölukon avaamiseen tarvittava voima mitataan ja mahdollisesti ilmenevät viat kirjataan. |
| --- | --- |

8.2.1.1.5

Vyölukon avaamiseen tarvittava voima mitataan ja mahdollisesti ilmenevät viat kirjataan.

8.2.1.2   Avaustesti kuormittamattomana

| 8.2.1.2.1 | Vyölukkoasennelma, jota ei ole aikaisemmin kuormitettu, kiinnitetään paikalleen kuormittamattomassa tilassa. |
| --- | --- |

8.2.1.2.1

Vyölukkoasennelma, jota ei ole aikaisemmin kuormitettu, kiinnitetään paikalleen kuormittamattomassa tilassa.

| 8.2.1.2.2 | Vyölukon avausvoiman mittauksessa käytettävä menettely määritellään 8.2.1.1.3 ja 8.2.1.1.4 kohdassa. |
| --- | --- |

8.2.1.2.2

Vyölukon avausvoiman mittauksessa käytettävä menettely määritellään 8.2.1.1.3 ja 8.2.1.1.4 kohdassa.

| 8.2.1.2.3 | Vyölukon avaamiseen tarvittava voima mitataan. |
| --- | --- |

8.2.1.2.3

Vyölukon avaamiseen tarvittava voima mitataan.

8.2.1.3   Lujuustesti

| 8.2.1.3.1 | Lujuustestissä on käytettävä kahta näytettä. Testi koskee kaikkia säätölaitteita paitsi niitä, jotka on kiinnitetty suoraan lasten turvalaitteeseen. |
| --- | --- |

8.2.1.3.1

Lujuustestissä on käytettävä kahta näytettä. Testi koskee kaikkia säätölaitteita paitsi niitä, jotka on kiinnitetty suoraan lasten turvalaitteeseen.

| 8.2.1.3.2 | Liitteessä 20 on tyypillinen vyölukon lujuuden testauksessa käytettävä laite. Vyölukko sijoitetaan laitteen pyöreälle ylälaatalle (A). Kaikkien vyölukkoon kiinnitettyjen hihnojen pituus on vähintään 250 mm, ja ne asetetaan riippumaan ylälaatalta vyölukossa sijaintiaan vastaavasti. Hihnojen irralliset päät kierretään sitten alemman pyöreän laatan (B) ympärille niin, että ne tulevat ulos laatan keskellä olevasta aukosta. Kaikkien hihnojen on oltava pystysuorassa laattojen A ja B välillä. Sen jälkeen pyöreä kiinnityslevy (C) painetaan kevyesti levyn B alapintaa vasten niin, että se mahdollistaa edelleen jonkin verran hihnojen liikettä levyjen välissä. Hihnoja kiristetään vetokoneen vähäisellä voimalla ja vedetään levyjen B ja C välillä, kunnes kaikki hihnat on kuormitettu niiden sijaintia vastaavasti. Vyölukko ei saa koskettaa levyä A eikä mitään sen osaa tämän toimenpiteen eikä itse testin aikana. Sen jälkeen levyt B ja C painetaan lujasti toisiaan vasten ja kiristysvoimaa lisätään nopeudella 100 ± 20 mm/min, kunnes vaaditut arvot saavutetaan. |
| --- | --- |

8.2.1.3.2

Liitteessä 20 on tyypillinen vyölukon lujuuden testauksessa käytettävä laite. Vyölukko sijoitetaan laitteen pyöreälle ylälaatalle (A). Kaikkien vyölukkoon kiinnitettyjen hihnojen pituus on vähintään 250 mm, ja ne asetetaan riippumaan ylälaatalta vyölukossa sijaintiaan vastaavasti. Hihnojen irralliset päät kierretään sitten alemman pyöreän laatan (B) ympärille niin, että ne tulevat ulos laatan keskellä olevasta aukosta. Kaikkien hihnojen on oltava pystysuorassa laattojen A ja B välillä. Sen jälkeen pyöreä kiinnityslevy (C) painetaan kevyesti levyn B alapintaa vasten niin, että se mahdollistaa edelleen jonkin verran hihnojen liikettä levyjen välissä. Hihnoja kiristetään vetokoneen vähäisellä voimalla ja vedetään levyjen B ja C välillä, kunnes kaikki hihnat on kuormitettu niiden sijaintia vastaavasti. Vyölukko ei saa koskettaa levyä A eikä mitään sen osaa tämän toimenpiteen eikä itse testin aikana. Sen jälkeen levyt B ja C painetaan lujasti toisiaan vasten ja kiristysvoimaa lisätään nopeudella 100 ± 20 mm/min, kunnes vaaditut arvot saavutetaan.

8.2.2   Säätölaite

8.2.2.1   Säädön helppous

| 8.2.2.1.1 | Käsikäyttöistä säätölaitetta testattaessa hihnaa vedetään tasaisesti säätölaitteen läpi nopeudella 100 ± 20 mm/min, tavanomaiset käyttöedellytykset huomioon ottaen, ja suurin testissä esiintyvä voima mitataan pyöristettynä lähimpään N-kokonaislukuarvoon, kun vyöhihna on liikkunut ensimmäiset 25 ± 5 mm. |
| --- | --- |

8.2.2.1.1

Käsikäyttöistä säätölaitetta testattaessa hihnaa vedetään tasaisesti säätölaitteen läpi nopeudella 100 ± 20 mm/min, tavanomaiset käyttöedellytykset huomioon ottaen, ja suurin testissä esiintyvä voima mitataan pyöristettynä lähimpään N-kokonaislukuarvoon, kun vyöhihna on liikkunut ensimmäiset 25 ± 5 mm.

| 8.2.2.1.2 | Testi on suoritettava hihnan molempiin kulkusuuntiin säätölaitteen läpi ja ennen mittausta hihnalla on tehtävä sen koko pituudelta 10 edestakaista liikettä. |
| --- | --- |

8.2.2.1.2

Testi on suoritettava hihnan molempiin kulkusuuntiin säätölaitteen läpi ja ennen mittausta hihnalla on tehtävä sen koko pituudelta 10 edestakaista liikettä.

8.2.3   Mikrosiirtymätesti (ks. liite 5, kuva 3)

| 8.2.3.1 | Laitteita tai osia, joille suoritetaan mikrosiirtymätesti, on pidettävä ennen testiä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 prosenttia. Testi suoritetaan lämpötilassa 15–30 oC. |
| --- | --- |

8.2.3.1

Laitteita tai osia, joille suoritetaan mikrosiirtymätesti, on pidettävä ennen testiä vähintään 24 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpötila on 20 ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 65 ± 5 prosenttia. Testi suoritetaan lämpötilassa 15–30 oC.

| 8.2.3.2 | Hihnan irrallinen pää asetetaan samalla tavoin kuin laitteen ollessa käytössä ajoneuvossa, eikä sitä kiinnitetä mihinkään muuhun osaan. |
| --- | --- |

8.2.3.2

Hihnan irrallinen pää asetetaan samalla tavoin kuin laitteen ollessa käytössä ajoneuvossa, eikä sitä kiinnitetä mihinkään muuhun osaan.

| 8.2.3.3 | Säätölaite asetetaan hihnan pystysuoraan osaan, jonka toisen pään kuorma on 50 ±0,5 N (ohjattuna niin, että kuorman heiluntaliike ja hihnan kiertyminen estyvät). Säätölaitteessa olevan hihnan irrallinen pää asetetaan pystysuoraan ylös- tai alaspäin samalla tavoin kuin se olisi ajoneuvossa. Toinen pää kulkee sellaisen ohjaintelan kautta, jonka vaakasuora akseli on samansuuntainen kuin kuormaa tukeva hihnan taso, ja telan kautta kulkeva hihnan osa on vaakasuorassa. |
| --- | --- |

8.2.3.3

Säätölaite asetetaan hihnan pystysuoraan osaan, jonka toisen pään kuorma on 50 ±0,5 N (ohjattuna niin, että kuorman heiluntaliike ja hihnan kiertyminen estyvät). Säätölaitteessa olevan hihnan irrallinen pää asetetaan pystysuoraan ylös- tai alaspäin samalla tavoin kuin se olisi ajoneuvossa. Toinen pää kulkee sellaisen ohjaintelan kautta, jonka vaakasuora akseli on samansuuntainen kuin kuormaa tukeva hihnan taso, ja telan kautta kulkeva hihnan osa on vaakasuorassa.

| 8.2.3.4 | Testattava laite sijoitetaan niin, että sen keskikohta on korkeimmassa mahdollisessa asennossaan 300 ± 5 mm:n etäisyydellä tukipöydästä ja 50 N:n kuorma on 100 ± 5 mm:n etäisyydellä tukipöydästä. |
| --- | --- |

8.2.3.4

Testattava laite sijoitetaan niin, että sen keskikohta on korkeimmassa mahdollisessa asennossaan 300 ± 5 mm:n etäisyydellä tukipöydästä ja 50 N:n kuorma on 100 ± 5 mm:n etäisyydellä tukipöydästä.

| 8.2.3.5 | Sen jälkeen tehdään 20 ± 2 testiä edeltävää liikesarjaa ja 1 000 ± 5 liikesarjaa tehdään toteutustiheydellä 30 ± 10 sarjaa minuutissa niin, että kokonaisheilahdusmatka on 300 ± 20 mm tai 8.2.5.2.6.2 kohdassa määritelty. Hihnaa kuormitetaan 50 N ainoastaan se ajanjakso, joka kuluu 100 ± 20 mm:n siirtymään puolijaksoa kohti. Mikrosiirtymä mitataan alkaen 20:n testiä edeltävän liikesarjan jälkeisestä asennosta. |
| --- | --- |

8.2.3.5

Sen jälkeen tehdään 20 ± 2 testiä edeltävää liikesarjaa ja 1 000 ± 5 liikesarjaa tehdään toteutustiheydellä 30 ± 10 sarjaa minuutissa niin, että kokonaisheilahdusmatka on 300 ± 20 mm tai 8.2.5.2.6.2 kohdassa määritelty. Hihnaa kuormitetaan 50 N ainoastaan se ajanjakso, joka kuluu 100 ± 20 mm:n siirtymään puolijaksoa kohti. Mikrosiirtymä mitataan alkaen 20:n testiä edeltävän liikesarjan jälkeisestä asennosta.

8.2.4   Kelauslaite

8.2.4.1   Kelautumisvoima

| 8.2.4.1.1 | Kelautumisvoimat mitataan siten, että turvavyöasennelma on kiinnitettynä nukkeen samalla tavoin kuin 8.1.3 kohdassa määrätyssä dynaamisessa testissä. Vyöhihnan kiristysvoima mitataan aivan läheltä hihnan kosketuskohtaa nukkeen (silti hieman erillään siitä), kun hihnaa kelataan noin 0,6 metrin minuuttinopeudella. |
| --- | --- |

8.2.4.1.1

Kelautumisvoimat mitataan siten, että turvavyöasennelma on kiinnitettynä nukkeen samalla tavoin kuin 8.1.3 kohdassa määrätyssä dynaamisessa testissä. Vyöhihnan kiristysvoima mitataan aivan läheltä hihnan kosketuskohtaa nukkeen (silti hieman erillään siitä), kun hihnaa kelataan noin 0,6 metrin minuuttinopeudella.

8.2.4.2   Kelausmekanismin kestävyys

| 8.2.4.2.1 | Hihnaa kelataan ja vapautetaan tarvittavan monta kertaa niin, että kelauskertojen määrä on enintään 30 minuutissa. Törmäyksessä lukkiutuvia kelauslaitteita testattaessa aiheutetaan joka viidennellä kelauskerralla isku, jonka seurauksena laite lukkiutuu. Lukituksen on tapahduttava yhtä monta kertaa vapaan hihnan viidellä eri pituudella, eli kun kelauslaitteessa on vyöhihnaa 90, 80, 75, 70 ja 65 prosenttia hihnan kokonaispituudesta. Jos hihnan pituus kuitenkin ylittää 900 mm, edellä mainitut prosenttiluvut on laskettava kelauslaitteesta kelattavissa olevan hihnan viimeisestä 900 mm:n osuudesta. |
| --- | --- |

8.2.4.2.1

Hihnaa kelataan ja vapautetaan tarvittavan monta kertaa niin, että kelauskertojen määrä on enintään 30 minuutissa. Törmäyksessä lukkiutuvia kelauslaitteita testattaessa aiheutetaan joka viidennellä kelauskerralla isku, jonka seurauksena laite lukkiutuu. Lukituksen on tapahduttava yhtä monta kertaa vapaan hihnan viidellä eri pituudella, eli kun kelauslaitteessa on vyöhihnaa 90, 80, 75, 70 ja 65 prosenttia hihnan kokonaispituudesta. Jos hihnan pituus kuitenkin ylittää 900 mm, edellä mainitut prosenttiluvut on laskettava kelauslaitteesta kelattavissa olevan hihnan viimeisestä 900 mm:n osuudesta.

8.2.4.3   Törmäyksessä lukkiutuvien kelauslaitteiden lukitus

| 8.2.4.3.1 | Kelauslaitteelle on tehtävä yksi lukitustesti, kun hihna on vapautunut täyteen pituuteensa, josta on vähennetty 300 ± 3 mm. |
| --- | --- |

8.2.4.3.1

Kelauslaitteelle on tehtävä yksi lukitustesti, kun hihna on vapautunut täyteen pituuteensa, josta on vähennetty 300 ± 3 mm.

| 8.2.4.3.2 | Hihnan liikkeeseen reagoivan kelauslaitteen on kelattava hihnaa samaan suuntaan johon kelaus tavallisesti tapahtuu kelauslaitteen ollessa asennettuna ajoneuvoon. |
| --- | --- |

8.2.4.3.2

Hihnan liikkeeseen reagoivan kelauslaitteen on kelattava hihnaa samaan suuntaan johon kelaus tavallisesti tapahtuu kelauslaitteen ollessa asennettuna ajoneuvoon.

| 8.2.4.3.3 | Ajoneuvon kiihtyvyyteen reagoivien kelauslaitteiden toimintaa testataan edellä mainituilla vapaan hihnan pituuksilla molempiin suuntiin kahden toisiinsa nähden kohtisuoran akselin suuntaisesti niin, että kyseiset akselit ovat vaakasuorassa, jos kelauslaitteet asennetaan ajoneuvoon turvavyön valmistajan ilmoittamalla tavalla. Tapauksissa, joissa tätä asentoa ei ole määritelty, testauksesta vastaava viranomainen kuulee lasten turvalaitteen valmistajaa. Hyväksyntätestit suorittava tekninen tutkimuslaitos valitsee jommankumman testaussuunnan niin, että olosuhteet ovat lukitusmekanismin toiminnan kannalta mahdollisimman epäedulliset. |
| --- | --- |

8.2.4.3.3

Ajoneuvon kiihtyvyyteen reagoivien kelauslaitteiden toimintaa testataan edellä mainituilla vapaan hihnan pituuksilla molempiin suuntiin kahden toisiinsa nähden kohtisuoran akselin suuntaisesti niin, että kyseiset akselit ovat vaakasuorassa, jos kelauslaitteet asennetaan ajoneuvoon turvavyön valmistajan ilmoittamalla tavalla. Tapauksissa, joissa tätä asentoa ei ole määritelty, testauksesta vastaava viranomainen kuulee lasten turvalaitteen valmistajaa. Hyväksyntätestit suorittava tekninen tutkimuslaitos valitsee jommankumman testaussuunnan niin, että olosuhteet ovat lukitusmekanismin toiminnan kannalta mahdollisimman epäedulliset.

| 8.2.4.3.4 | Käytettävä laite on oltava suunniteltu niin, että vaadittua kiihtyvyyttä voidaan lisätä keskimäärin vähintään 25 g/s (9). |
| --- | --- |

8.2.4.3.4

Käytettävä laite on oltava suunniteltu niin, että vaadittua kiihtyvyyttä voidaan lisätä keskimäärin vähintään 25 g/s (9).

| 8.2.4.3.5 | Testattaessa 7.2.3.2.1.3 ja 7.2.3.2.1.4 kohdan vaatimusten täyttymistä kelauslaite asennetaan vaakasuorassa olevaan pöytään ja pöytää kallistetaan enintään 2 E sekunnissa, kunnes lukitsin aktivoituu. Vaatimustenmukaisuus varmistetaan toistamalla testi kallistaen pöytää muihin suuntiin. |
| --- | --- |

8.2.4.3.5

Testattaessa 7.2.3.2.1.3 ja 7.2.3.2.1.4 kohdan vaatimusten täyttymistä kelauslaite asennetaan vaakasuorassa olevaan pöytään ja pöytää kallistetaan enintään 2 E sekunnissa, kunnes lukitsin aktivoituu. Vaatimustenmukaisuus varmistetaan toistamalla testi kallistaen pöytää muihin suuntiin.

8.2.4.4   Syöpymistesti

| 8.2.4.4.1 | Syöpymistesti kuvataan edelle 8.1.1 kohdassa. |
| --- | --- |

8.2.4.4.1

Syöpymistesti kuvataan edelle 8.1.1 kohdassa.

8.2.4.5   Pölynkestävyystesti

| 8.2.4.5.1 | Kelauslaite sijoitetaan testauskammioon tämän säännön liitteen 3 mukaisesti. Se kiinnitetään asentoon, joka vastaa laitteen asentoa ajoneuvoon asennettuna. Testauskammiossa on pölyä jäljempänä 8.2.4.5.2 kohdassa kuvatulla tavalla. Testin aikana hihnaa on oltava kelattuna ulos kelauslaitteesta 500 mm ja hihna pidetään uloskelattuna, paitsi että hihnalle on suoritettava 1–2 minuutin kuluessa jokaisen pölyn puhalluksen jälkeen 10 täydellistä sisään- ja uloskelausta. Viiden tunnin ajan pölyä on puhallettava 20 minuutin välein viiden sekunnin ajan paineilmalla, jossa ei ole öljyä eikä kosteutta, 5,5 ±0,5 baarin manometripaineella halkaisijaltaan 1,5 ±0,1 mm:n aukon läpi. |
| --- | --- |

8.2.4.5.1

Kelauslaite sijoitetaan testauskammioon tämän säännön liitteen 3 mukaisesti. Se kiinnitetään asentoon, joka vastaa laitteen asentoa ajoneuvoon asennettuna. Testauskammiossa on pölyä jäljempänä 8.2.4.5.2 kohdassa kuvatulla tavalla. Testin aikana hihnaa on oltava kelattuna ulos kelauslaitteesta 500 mm ja hihna pidetään uloskelattuna, paitsi että hihnalle on suoritettava 1–2 minuutin kuluessa jokaisen pölyn puhalluksen jälkeen 10 täydellistä sisään- ja uloskelausta. Viiden tunnin ajan pölyä on puhallettava 20 minuutin välein viiden sekunnin ajan paineilmalla, jossa ei ole öljyä eikä kosteutta, 5,5 ±0,5 baarin manometripaineella halkaisijaltaan 1,5 ±0,1 mm:n aukon läpi.

| 8.2.4.5.2 | Edellä 8.2.4.5.1 kohdassa tarkoitetussa testissä käytettävän pölyn on sisällettävä noin 1 kg kuivaa kvartsia. Hiukkaskoon jakauman on oltava seuraava:






  a) | 150 μm:n aukon läpi, langan läpimitta 104 μm: 99–100 prosenttia; |
| --- | --- | --- |

8.2.4.5.2

Edellä 8.2.4.5.1 kohdassa tarkoitetussa testissä käytettävän pölyn on sisällettävä noin 1 kg kuivaa kvartsia. Hiukkaskoon jakauman on oltava seuraava:

a)

150 μm:n aukon läpi, langan läpimitta 104 μm: 99–100 prosenttia;

| b) | 105 μm:n aukon läpi, langan läpimitta 64 μm: 76–86 prosenttia; |
| --- | --- |

b)

105 μm:n aukon läpi, langan läpimitta 64 μm: 76–86 prosenttia;

| c) | 75 μm:n aukon läpi, langan läpimitta 52 μm: 60–70 prosenttia. |
| --- | --- |

c)

75 μm:n aukon läpi, langan läpimitta 52 μm: 60–70 prosenttia.

8.2.5   Hihnojen staattinen testaus

8.2.5.1   Hihnan lujuustesti

| 8.2.5.1.1 | Jokainen testi tehdään kahdelle uudelle hihnan näytekappaleelle, jotka on käsitelty 7.2.4 kohdassa kuvatulla tavalla. |
| --- | --- |

8.2.5.1.1

Jokainen testi tehdään kahdelle uudelle hihnan näytekappaleelle, jotka on käsitelty 7.2.4 kohdassa kuvatulla tavalla.

| 8.2.5.1.2 | Kukin hihna kiinnitetään vetolujuuden testauskoneeseen liittimillä. Liittimien on oltava suunnitellut niin, etteivät ne aiheuta hihnan murtumista niissä tai niiden lähellä. Vetonopeus on 100 ± 20 mm/min. Liittimien välissä olevan hihnanäytteen vapaan pituuden on ennen testin alkua oltava 200 ± 40 mm. |
| --- | --- |

8.2.5.1.2

Kukin hihna kiinnitetään vetolujuuden testauskoneeseen liittimillä. Liittimien on oltava suunnitellut niin, etteivät ne aiheuta hihnan murtumista niissä tai niiden lähellä. Vetonopeus on 100 ± 20 mm/min. Liittimien välissä olevan hihnanäytteen vapaan pituuden on ennen testin alkua oltava 200 ± 40 mm.

| 8.2.5.1.3 | Kiristysvoimaa lisätään, kunnes hihna murtuu, ja murtokuormitus kirjataan. |
| --- | --- |

8.2.5.1.3

Kiristysvoimaa lisätään, kunnes hihna murtuu, ja murtokuormitus kirjataan.

| 8.2.5.1.4 | Jos hihna luistaa tai murtuu liittimessä tai 10 mm etäisyydellä jommastakummasta liittimestä, testiä pidetään mitättömänä, ja uusi testi tehdään toisella näytekappaleella. |
| --- | --- |

8.2.5.1.4

Jos hihna luistaa tai murtuu liittimessä tai 10 mm etäisyydellä jommastakummasta liittimestä, testiä pidetään mitättömänä, ja uusi testi tehdään toisella näytekappaleella.

| 8.2.5.2 | Edellä 3.2.3 kohdassa tarkoitetut hihnan näytekappaleet käsitellään seuraavasti: |
| --- | --- |

8.2.5.2

Edellä 3.2.3 kohdassa tarkoitetut hihnan näytekappaleet käsitellään seuraavasti:

8.2.5.2.1   Huoneilmastokäsittely

| 8.2.5.2.1.1 | Hihnaa säilytetään 24 ± 1 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpö on 23 ± 5 oC ja suhteellinen kosteus 50 ± 10 prosenttia. Jos testiä ei suoriteta välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte on säilytettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testiin asti. Murtokuormitus on mitattava viiden minuutin kuluessa hihnan huoneilmastokäsittelyn tai säiliöstä poistamisen jälkeen. |
| --- | --- |

8.2.5.2.1.1

Hihnaa säilytetään 24 ± 1 tunnin ajan ilmatilassa, jonka lämpö on 23 ± 5 oC ja suhteellinen kosteus 50 ± 10 prosenttia. Jos testiä ei suoriteta välittömästi käsittelyn jälkeen, näyte on säilytettävä ilmatiiviisti suljetussa säiliössä testiin asti. Murtokuormitus on mitattava viiden minuutin kuluessa hihnan huoneilmastokäsittelyn tai säiliöstä poistamisen jälkeen.

8.2.5.2.2   Valokäsittely

| 8.2.5.2.2.1 | Tähän sovelletaan suosituksen ISO/105-B02(1978) säännöksiä. Hihnaa altistetaan valolle niin kauan, että saavutetaan Standard Blue Dye nro 7 -standardin mukainen haalistuminen, joka vastaa luokkaa 4 harmaa-asteikolla. |
| --- | --- |

8.2.5.2.2.1

Tähän sovelletaan suosituksen ISO/105-B02(1978) säännöksiä. Hihnaa altistetaan valolle niin kauan, että saavutetaan Standard Blue Dye nro 7 -standardin mukainen haalistuminen, joka vastaa luokkaa 4 harmaa-asteikolla.

| 8.2.5.2.2.2 | Altistuksen jälkeen hihnan on oltava vähintään 24 tuntia ilmatilassa, jonka lämpötila on 23E ± 5 oC ja suhteellinen kosteus 50 ± 10 prosenttia. Murtokuormitus on mitattava viiden minuutin kuluessa siitä, kun hihna on poistettu ilmastokäsittelystä. |
| --- | --- |

8.2.5.2.2.2

Altistuksen jälkeen hihnan on oltava vähintään 24 tuntia ilmatilassa, jonka lämpötila on 23E ± 5 oC ja suhteellinen kosteus 50 ± 10 prosenttia. Murtokuormitus on mitattava viiden minuutin kuluessa siitä, kun hihna on poistettu ilmastokäsittelystä.

8.2.5.2.3   Kylmäkäsittely

| 8.2.5.2.3.1 | Hihnaa säilytetään vähintään 24 tuntia ilmatilassa, jonka lämpö on 23 ± 5 oC ja suhteellinen kosteus 50 ± 10 prosenttia. |
| --- | --- |

8.2.5.2.3.1

Hihnaa säilytetään vähintään 24 tuntia ilmatilassa, jonka lämpö on 23 ± 5 oC ja suhteellinen kosteus 50 ± 10 prosenttia.

| 8.2.5.2.3.2 | Tämän jälkeen hihnaa säilytetään 90 ± 5 minuutin ajan tasaisella pinnalla kylmäkaapissa, jossa ilman lämpötila on - 30 oC ± 5 oC. Sitten hihna taitetaan ja taitekohdan päälle asetetaan 2 ±0,2 kg:n paino, joka on ensin jäähdytetty lämpötilaan - 30 ± 5 oC. Kun hihna on ollut kuormitettuna 30 ± 5 minuuttia samassa kylmäkaapissa, paino poistetaan ja murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa hihnan ottamisesta pois kylmäkaapista. |
| --- | --- |

8.2.5.2.3.2

Tämän jälkeen hihnaa säilytetään 90 ± 5 minuutin ajan tasaisella pinnalla kylmäkaapissa, jossa ilman lämpötila on - 30 oC ± 5 oC. Sitten hihna taitetaan ja taitekohdan päälle asetetaan 2 ±0,2 kg:n paino, joka on ensin jäähdytetty lämpötilaan - 30 ± 5 oC. Kun hihna on ollut kuormitettuna 30 ± 5 minuuttia samassa kylmäkaapissa, paino poistetaan ja murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa hihnan ottamisesta pois kylmäkaapista.

8.2.5.2.4   Lämpökäsittely

| 8.2.5.2.4.1 | Hihnaa säilytetään 180 ± 10 minuuttia lämpökaapissa, jonka ilmatilan lämpö on 60 ± 5 oC ja suhteellinen kosteus 65 ± 5 prosenttia. |
| --- | --- |

8.2.5.2.4.1

Hihnaa säilytetään 180 ± 10 minuuttia lämpökaapissa, jonka ilmatilan lämpö on 60 ± 5 oC ja suhteellinen kosteus 65 ± 5 prosenttia.

| 8.2.5.2.4.2 | Murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun hihna on otettu pois lämpökaapista. |
| --- | --- |

8.2.5.2.4.2

Murtokuormitus mitataan viiden minuutin kuluessa siitä, kun hihna on otettu pois lämpökaapista.

8.2.5.2.5   Vesikäsittely

| 8.2.5.2.5.1 | Hihnaa säilytetään 180 ± 10 minuuttia kokonaan upotettuna tislattuun veteen, jonka lämpötila on 20 ± 5 oC ja johon on lisätty hieman notkistinainetta. Notkistinaineena voidaan käyttää mitä tahansa testattavalle kuidulle soveltuvaa ainetta. |
| --- | --- |

8.2.5.2.5.1

Hihnaa säilytetään 180 ± 10 minuuttia kokonaan upotettuna tislattuun veteen, jonka lämpötila on 20 ± 5 oC ja johon on lisätty hieman notkistinainetta. Notkistinaineena voidaan käyttää mitä tahansa testattavalle kuidulle soveltuvaa ainetta.

| 8.2.5.2.5.2 | Murtokuormitus mitataan 10 minuutin kuluessa siitä, kun hihna on otettu pois vedestä. |
| --- | --- |

8.2.5.2.5.2

Murtokuormitus mitataan 10 minuutin kuluessa siitä, kun hihna on otettu pois vedestä.

8.2.5.2.6   Kulutuskäsittely

| 8.2.5.2.6.1 | Laitteita tai osia, joille tehdään kulutustesti, on säilytettävä ennen testiä vähintään 24 tuntia ilmatilassa, jonka lämpötila on 23E ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 50 ± 10 prosenttia. Testauksen aikana huoneilman lämpötilan on oltava 15–30 oC. |
| --- | --- |

8.2.5.2.6.1

Laitteita tai osia, joille tehdään kulutustesti, on säilytettävä ennen testiä vähintään 24 tuntia ilmatilassa, jonka lämpötila on 23E ± 5 oC ja jonka suhteellinen kosteus on 50 ± 10 prosenttia. Testauksen aikana huoneilman lämpötilan on oltava 15–30 oC.

| 8.2.5.2.6.2 | Seuraavassa taulukossa on annettu kutakin testiä koskevat yleiset vaatimukset: | Kuorma (N) | Toimenpidesarjaa minuutissa | Toimenpidesarjoja (kpl) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tyypin 1 menettely | 10 ±0,1 | 30 ± 10 | 1 000 ± 5 |
| Tyypin 2 menettely | 5 ±0,05 | 30 ± 10 | 5 000 ± 5 |

8.2.5.2.6.2

Seuraavassa taulukossa on annettu kutakin testiä koskevat yleiset vaatimukset:

Kuorma (N)

Toimenpidesarjaa minuutissa

Toimenpidesarjoja (kpl)

Tyypin 1 menettely

10 ±0,1

30 ± 10

1 000 ± 5

Tyypin 2 menettely

5 ±0,05

30 ± 10

5 000 ± 5

Jos hihnaa ei ole riittävästi, jotta voitaisiin testata yli 300 mm:n siirtymillä, testiä voidaan soveltaa lyhemmälle, kuitenkin vähintään 100 mm:n pituudelle.

8.2.5.2.6.3   Erityiset testivaatimukset

| 8.2.5.2.6.3.1 | Tyypin 1 menettely: käytetään tapauksissa, joissa hihna liukuu pikasäätölaitteen läpi. Yhteen hihnaan kohdistetaan keskeytyksetön 10 N:n pystysuora kuormitus. Toinen vaakatasossa oleva hihna on kiinnitettynä laitteeseen, joka kohdistaa hihnastoon edestakaista liikettä. Säätölaite on asetettava niin, että hihnaston vaakatasossa oleva osa pysyy kiristettynä (ks. liitteen 5 kuva 1). |
| --- | --- |

8.2.5.2.6.3.1

Tyypin 1 menettely: käytetään tapauksissa, joissa hihna liukuu pikasäätölaitteen läpi. Yhteen hihnaan kohdistetaan keskeytyksetön 10 N:n pystysuora kuormitus. Toinen vaakatasossa oleva hihna on kiinnitettynä laitteeseen, joka kohdistaa hihnastoon edestakaista liikettä. Säätölaite on asetettava niin, että hihnaston vaakatasossa oleva osa pysyy kiristettynä (ks. liitteen 5 kuva 1).

| 8.2.5.2.6.3.2 | Tyypin 2 menettely: käytetään tapauksissa, joissa hihnan suunta muuttuu sen kulkiessa jäykän osan läpi. Tätä testiä suoritettaessa hihnaston kummankin hihnan kulmien on oltava liitteen 5 kuvan 2 mukaiset. Hihnaa kuormitetaan keskeytyksettä 5 N:n voimalla. Tapauksissa, joissa hihnan suunta muuttuu useammin kuin kerran sen kulkiessa jäykän osan läpi, 5 N:n kuormitusta voidaan lisätä, jotta saavutettaisiin vaadittu hihnan 300 mm:n liike jäykän osan läpi. |
| --- | --- |

8.2.5.2.6.3.2

Tyypin 2 menettely: käytetään tapauksissa, joissa hihnan suunta muuttuu sen kulkiessa jäykän osan läpi. Tätä testiä suoritettaessa hihnaston kummankin hihnan kulmien on oltava liitteen 5 kuvan 2 mukaiset. Hihnaa kuormitetaan keskeytyksettä 5 N:n voimalla. Tapauksissa, joissa hihnan suunta muuttuu useammin kuin kerran sen kulkiessa jäykän osan läpi, 5 N:n kuormitusta voidaan lisätä, jotta saavutettaisiin vaadittu hihnan 300 mm:n liike jäykän osan läpi.

8.2.6   Lukkolaitteet

8.2.6.1   Luokkaan A kuuluvat laitteet

Lasten turvalaite ja suurin nukke, jota vastaavassa luokassa lasten turvalaite on tarkoitettu käytettäväksi, asetetaan paikalleen jäljempänä kuvassa 5 osoitetulla tavalla. Käytettävän hihnaston on oltava tämän säännön liitteessä 13 kuvatun mukainen. Lukkolaitteen on oltava kokonaan käytössä ja hihnaan merkitään kohta, josta eteenpäin se on lukkolaitteen sisällä. Voimanmittausvälineet kiinnitetään vyöhön D-renkaalla, ja ryhmään I kuuluvan raskaimman nuken massaan verrattuna kaksinkertainen (± 5 prosenttia) voima kohdistetaan laitteeseen vähintään yhden sekunnin ajan. Alempaa kiinnityskohtaa käytetään A-kohdassa olevien lukkolaitteiden yhteydessä ja ylempää kiinnityskohtaa B-kohdassa olevien lukkolaitteiden yhteydessä. Voima kohdistetaan laitteeseen vielä yhdeksän kertaa. Hihnaan tehdään uusi merkintä kohtaan, josta eteenpäin se on lukkolaitteen sisällä, ja molempien merkkien välinen etäisyys mitataan. Tämän testin aikana kelauslaitteen on oltava lukitsematta.

Kuva 5

Image

8.2.6.2   Luokkaan B kuuluvat laitteet

Lasten turvalaite kiinnitetään lujasti ja tämän säännön liitteessä 13 kuvattu hihnasto ohjataan lukkolaitteen ja kehyksen läpi valmistajan ohjeissa kuvattua reittiä noudattaen. Vyön on kuljettava testauslaitteiston kautta jäljempänä kuvassa 6 esitetyllä tavalla ja se on kiinnitettävä 5,25 ±0,05 kg:n painoiseen massaan. Massan ja kohdan, jossa hihnasto tulee turvalaitteen kehyksen ulkopuolelle, on oltava 650 ± 40 mm vapaata hihnastoa. Lukkolaitteen on oltava kokonaan käytössä ja hihnaan merkitään kohta, josta eteenpäin se on lukkolaitteen sisällä. Massaa nostetaan ja se vapautetaan niin, että se putoaa vapaasti 25 ± 1 mm:n matkan. Tämä toistetaan 100 ± 2 kertaa tiheydellä 60 ± 2 toistoa minuutissa, mikä kuvaa lasten turvalaitteen nykivää liikettä ajoneuvossa. Hihnaan tehdään uusi merkintä kohtaan, josta eteenpäin se on lukkolaitteen sisällä, ja molempien merkkien välinen etäisyys mitataan. Lukkolaitteen on katettava asennettu hihnasto sen koko leveydeltä, kun nukke on asetettu paikalleen. Tämä testi tehdään niin, että hihnaston kulmat ovat samat kuin sen tavanomaisessa käytössä. Lantiovyöosuuden vapaana oleva pää kiinnitetään paikalleen. Testi suoritetaan lasten turvajärjestelmän ollessa lujasti kiinnitettynä testauspenkkiin, jota käytetään ympärikierähtämistestissä tai dynaamisessa testissä. Kuormitushihna voidaan kiinnittää vyölukkoa jäljittelevään laitteeseen.

Kuva 6

Kaavakuva luokkaan B kuuluvan lukkolaitteen testauksesta

Image

8.2.7   Suoraan lasten turvalaitteeseen kiinnitettyjen säätölaitteiden käsittelytesti

Asetetaan paikalleen suurin turvalaitteen käyttötarkoitusta vastaava nukke samalla tavoin kuin dynaamisessa testissä, ottaen huomioon myös 8.1.3.6 kohdassa määritelty vakiolöysyys. Merkitään vertailuviiva hihnaston kohtaan, josta eteenpäin sen vapaa pää on säätölaitteen sisällä.

Nukke poistetaan ja turvalaite asetetaan liitteen 19 kuvassa 1 esitettyyn käsittelylaitteeseen.

Hihnastoa on liikutettava säätölaitteen läpi vähintään 150 mm:n matkalla. Tämän liikkeen on oltava sellainen, että vähintään 100 mm hihnastoa sen vapaan pään puolella vertailuviivaa ja loput liikutettavasta pituudesta (noin 50 mm) integroidun valjasvyön puolella vertailuviivaa liikkuu säätölaitteen läpi.

Jos hihnaston pituus vertailuviivasta kohti sen vapaata päätä ei riitä edellä kuvatun liikkeen suorittamiseen, 150 mm:n liike säätölaitteen läpi mitataan hihnaston täyteen mittaan suoristetussa asennossa.

Liikesarjat toistetaan tiheydellä 10 ± 1 sarjaa minuutissa ja B:n nopeudella 150 ± 10 mm/sekunnissa.

8.2.8   Lämpötilatesti

| 8.2.8.1 | Edellä 7.1.5.1 kohdassa määritellyt osat altistetaan ympäristölle, joka on vedenpinnan yläpuolella suljetussa tilassa ja jonka lämpötila on vähintään 80 oC, keskeytyksettä vähintään 24 tunnin ajan, minkä jälkeen ne jäähdytetään ympäristössä, jonka lämpötila on enintään 23 oC. Jäähdytysjaksoa seuraa välittömästi kolme peräkkäistä 24 tunnin käsittelysarjaa, joista jokaiseen sarjaan kuuluvat seuraavat peräkkäiset toimenpiteet:






  i) | ympäristö, jonka lämpötila on vähintään 100 oC, pidetään yllä yhtäjaksoisesti 6 tuntia, ja tämä ympäristö on saavutettava 80 minuutin kuluessa toimenpidesarjan alkamisesta; sen jälkeen |
| --- | --- | --- |

8.2.8.1

Edellä 7.1.5.1 kohdassa määritellyt osat altistetaan ympäristölle, joka on vedenpinnan yläpuolella suljetussa tilassa ja jonka lämpötila on vähintään 80 oC, keskeytyksettä vähintään 24 tunnin ajan, minkä jälkeen ne jäähdytetään ympäristössä, jonka lämpötila on enintään 23 oC. Jäähdytysjaksoa seuraa välittömästi kolme peräkkäistä 24 tunnin käsittelysarjaa, joista jokaiseen sarjaan kuuluvat seuraavat peräkkäiset toimenpiteet:

i)

ympäristö, jonka lämpötila on vähintään 100 oC, pidetään yllä yhtäjaksoisesti 6 tuntia, ja tämä ympäristö on saavutettava 80 minuutin kuluessa toimenpidesarjan alkamisesta; sen jälkeen

| ii) | ympäristö, jonka lämpötila on enintään 0 oC, pidetään yllä yhtäjaksoisesti 6 tuntia, ja tämä ympäristö on saavutettava 90 minuutin kuluessa; sen jälkeen |
| --- | --- |

ii)

ympäristö, jonka lämpötila on enintään 0 oC, pidetään yllä yhtäjaksoisesti 6 tuntia, ja tämä ympäristö on saavutettava 90 minuutin kuluessa; sen jälkeen

| iii) | ympäristö, jonka lämpötila on enintään 23 oC, pidetään yllä loput 24 tunnin jaksosta. |
| --- | --- |

iii)

ympäristö, jonka lämpötila on enintään 23 oC, pidetään yllä loput 24 tunnin jaksosta.

8.3   Testauspenkin pehmusteen tyyppihyväksyntä

| 8.3.1 | Testauspenkin pehmuste on hyväksyttävä uutena törmäyksen uppoutumisvoimaa ja suurinta hidastusvoimaa koskevien aloitusarvojen määrittelemiseksi; sen jälkeen määrittely uudistetaan aina 50 dynaamisen testin jälkeen tai vähintään kuukausittain sen mukaan, kumpi kriteereistä täyttyy ensin, tai ennen jokaista testiä, jos testauslaitetta käytetään usein. |
| --- | --- |

8.3.1

Testauspenkin pehmuste on hyväksyttävä uutena törmäyksen uppoutumisvoimaa ja suurinta hidastusvoimaa koskevien aloitusarvojen määrittelemiseksi; sen jälkeen määrittely uudistetaan aina 50 dynaamisen testin jälkeen tai vähintään kuukausittain sen mukaan, kumpi kriteereistä täyttyy ensin, tai ennen jokaista testiä, jos testauslaitetta käytetään usein.

| 8.3.2 | Hyväksyntä- ja mittaustoimenpiteet on toteutettava ISO 6487 -standardin uusimman version mukaisesti; mittausvälineiden on oltava taajuusalueluokkaa (CFC) 60 koskevan määritelmän mukaisia.
  Tämän säännön liitteessä 17 olevaa testauslaitetta käyttäen tehdään kolme testiä: 150 ± 5 mm:n etäisyydellä pehmusteen etureunasta sen keskilinjan kohdalla ja 150 ± 5 mm:n etäisyydellä keskilinjasta sen kummallakin puolella.
  Laite asetetaan tasaiselle ja jäykälle pinnalle pystysuoraan. Iskumassaa lasketaan alas, kunnes se koskettaa pintaa, ja uppoutumisosoitin asetetaan nolla-asentoon. Laite asetetaan pystysuoraan testauskohdan yläpuolelle, massaa kohotetaan 500 ± 5 mm ja sen annetaan pudota vapaasti niin, että se iskeytyy istuimen pinnalle. Uppoutumis- ja hidastumiskäyrä kirjataan. |
| --- | --- |

8.3.2

Hyväksyntä- ja mittaustoimenpiteet on toteutettava ISO 6487 -standardin uusimman version mukaisesti; mittausvälineiden on oltava taajuusalueluokkaa (CFC) 60 koskevan määritelmän mukaisia.

Tämän säännön liitteessä 17 olevaa testauslaitetta käyttäen tehdään kolme testiä: 150 ± 5 mm:n etäisyydellä pehmusteen etureunasta sen keskilinjan kohdalla ja 150 ± 5 mm:n etäisyydellä keskilinjasta sen kummallakin puolella.

Laite asetetaan tasaiselle ja jäykälle pinnalle pystysuoraan. Iskumassaa lasketaan alas, kunnes se koskettaa pintaa, ja uppoutumisosoitin asetetaan nolla-asentoon. Laite asetetaan pystysuoraan testauskohdan yläpuolelle, massaa kohotetaan 500 ± 5 mm ja sen annetaan pudota vapaasti niin, että se iskeytyy istuimen pinnalle. Uppoutumis- ja hidastumiskäyrä kirjataan.

| 8.3.3 | Kirjatut huippuarvot saavat poiketa enintään 15 prosenttia aloitusarvoista. |
| --- | --- |

8.3.3

Kirjatut huippuarvot saavat poiketa enintään 15 prosenttia aloitusarvoista.

8.4   Dynaamisen käyttäytymisen tallentaminen

| 8.4.1 | Nuken käyttäytymisen ja sen siirtymisten määrittämiseksi kaikki dynaamiset testit tallennetaan seuraavien ehtojen mukaisesti: |
| --- | --- |

8.4.1

Nuken käyttäytymisen ja sen siirtymisten määrittämiseksi kaikki dynaamiset testit tallennetaan seuraavien ehtojen mukaisesti:

| 8.4.1.1 | Filmaus ja tallennus:






  — | kuvausnopeuden on oltava vähintään 500 kuvaa sekunnissa, |
| --- | --- | --- |

8.4.1.1

Filmaus ja tallennus:

—

kuvausnopeuden on oltava vähintään 500 kuvaa sekunnissa,

| — | testi on tallennettava elokuva- tai videofilmille tai digitaaliselle tietovälineelle. |
| --- | --- |

—

testi on tallennettava elokuva- tai videofilmille tai digitaaliselle tietovälineelle.

| 8.4.1.2 | Epävarmuuden arviointi
  Testilaboratorioilla on oltava käytössään ja niiden on käytettävä menettelyjä testinuken pään siirtymisen mittauksen epävarmuuden arvioimiseksi. Epävarmuuden sallittu enimmäismäärä on ± 25 mm.
  Esimerkkejä tällaisia menettelyjä koskevista kansainvälisistä standardeista ovat Euroopan akkreditointijärjestön EA-4/02, ISO 5725:1994 sekä yleinen epävarmuuden mittausmenetelmä (General Uncertainty Measurement, GUM). |
| --- | --- |

8.4.1.2

Epävarmuuden arviointi

Testilaboratorioilla on oltava käytössään ja niiden on käytettävä menettelyjä testinuken pään siirtymisen mittauksen epävarmuuden arvioimiseksi. Epävarmuuden sallittu enimmäismäärä on ± 25 mm.

Esimerkkejä tällaisia menettelyjä koskevista kansainvälisistä standardeista ovat Euroopan akkreditointijärjestön EA-4/02, ISO 5725:1994 sekä yleinen epävarmuuden mittausmenetelmä (General Uncertainty Measurement, GUM).

| 8.4.2 | Asianmukaiset kalibrointimerkit kiinnitetään lujasti testausvaunuun tai ajoneuvon rakenteeseen, jotta nuken siirtymisen määrittäminen on mahdollista. |
| --- | --- |

8.4.2

Asianmukaiset kalibrointimerkit kiinnitetään lujasti testausvaunuun tai ajoneuvon rakenteeseen, jotta nuken siirtymisen määrittäminen on mahdollista.

8.5   Sähköiset mittaukset

Mittausmenettelyjen on vastattava ISO 6487 -standardin uusimmassa versiossa määriteltyjä menettelyjä. Taajuusalueluokat ovat:

| Mittaustyyppi | CFC (Hz) |
| --- | --- |
| Vyön kuormitus | 60 |
| Pää(kappalee)n kiihtyvyys | 1 000 |
| Rinnan kiihtyvyys | 180 |
| Vaunun kiihtyvyys | 60 |

Mittaustyyppi

CFC (Hz)

Vyön kuormitus

60

Pää(kappalee)n kiihtyvyys

1 000

Rinnan kiihtyvyys

180

Vaunun kiihtyvyys

60

Näytetiheyden tulee olla vähintään kahdeksan kertaa FH. (eli laitteistoissa, joiden luokassa on 1 000 näytettä edeltävää suodatinta, tämä vastaa n. 8 000 näytteen tiheyttä sekunnissa kanavaa kohti).

9.   TYYPPIHYVÄKSYNNÄN JA TUOTANNON KVALIFIOINNIN TESTAUSSELOSTEET

| 9.1 | Testausselosteeseen kirjataan kaikkien testien ja mittausten tulokset (mukaan luettuna testausvaunun hidastumiskäyrä sekä ajankohta [millisekunteina], jolloin testinuken pää saavuttaa suurimman siirtymänsä dynaamisessa testissä) sekä testausvaunun nopeudet, vyölukon paikka testin aikana, jos se voi vaihdella, ja mahdolliset toimintavirheet sekä vauriot. |
| --- | --- |

9.1

Testausselosteeseen kirjataan kaikkien testien ja mittausten tulokset (mukaan luettuna testausvaunun hidastumiskäyrä sekä ajankohta [millisekunteina], jolloin testinuken pää saavuttaa suurimman siirtymänsä dynaamisessa testissä) sekä testausvaunun nopeudet, vyölukon paikka testin aikana, jos se voi vaihdella, ja mahdolliset toimintavirheet sekä vauriot.

| 9.2 | Jos kiinnityspisteitä koskevia tämän säännön liitteen 6 lisäyksessä 3 olevia sääntöjä ei ole noudatettu, testausraportissa on kuvattava, miten lasten turvalaite on asennettu paikalleen sekä määriteltävä merkittävät kulmat ja mitat. |
| --- | --- |

9.2

Jos kiinnityspisteitä koskevia tämän säännön liitteen 6 lisäyksessä 3 olevia sääntöjä ei ole noudatettu, testausraportissa on kuvattava, miten lasten turvalaite on asennettu paikalleen sekä määriteltävä merkittävät kulmat ja mitat.

| 9.3 | Jos lasten turvalaitetta testataan ajoneuvossa tai ajoneuvorakenteessa, testausselosteessa on määriteltävä myös menetelmä, jolla ajoneuvorakenne on kiinnitetty testausvaunuun, lasten turvalaitteen ja istuimien asennot sekä ajoneuvon istuimien selkänojien kaltevuuskulmat. |
| --- | --- |

9.3

Jos lasten turvalaitetta testataan ajoneuvossa tai ajoneuvorakenteessa, testausselosteessa on määriteltävä myös menetelmä, jolla ajoneuvorakenne on kiinnitetty testausvaunuun, lasten turvalaitteen ja istuimien asennot sekä ajoneuvon istuimien selkänojien kaltevuuskulmat.

| 9.4 | Tyyppihyväksynnän ja tuotannon kvalifioinnin testausselosteisiin on kirjattava merkintöjen ja asennus- ja käyttöohjeiden verifiointi. |
| --- | --- |

9.4

Tyyppihyväksynnän ja tuotannon kvalifioinnin testausselosteisiin on kirjattava merkintöjen ja asennus- ja käyttöohjeiden verifiointi.

10.   LASTEN TURVAJÄRJESTELMÄN TYYPPIHYVÄKSYNNÄN MUUTOKSET JA LAAJENTAMINEN

| 10.1 | Kaikista lasten turvalaitetyypin muutoksista on ilmoitettava lasten turvalaitetyypin hyväksyneelle hallintoviranomaiselle. Tämän jälkeen viranomainen voi joko |
| --- | --- |

10.1

Kaikista lasten turvalaitetyypin muutoksista on ilmoitettava lasten turvalaitetyypin hyväksyneelle hallintoviranomaiselle. Tämän jälkeen viranomainen voi joko

| 10.1.1 | katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja lasten turvalaite täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset; tai |
| --- | --- |

10.1.1

katsoa, että tehdyillä muutoksilla ei todennäköisesti ole merkittäviä kielteisiä vaikutuksia ja lasten turvalaite täyttää joka tapauksessa edelleen vaatimukset; tai

| 10.1.2 | edellyttää testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä laitokselta uutta testausselostetta. |
| --- | --- |

10.1.2

edellyttää testien suorittamisesta vastaavalta tekniseltä laitokselta uutta testausselostetta.

| 10.2 | Epäämistä tai hyväksymistä koskeva vahvistus, jossa määritellään tehdyt muutokset, on toimitettava edellä 5.3 kohdassa määritellyn menettelyn mukaisesti tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille. |
| --- | --- |

10.2

Epäämistä tai hyväksymistä koskeva vahvistus, jossa määritellään tehdyt muutokset, on toimitettava edellä 5.3 kohdassa määritellyn menettelyn mukaisesti tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille.

| 10.3 | Toimivaltainen viranomainen, joka päättää hyväksynnän laajentamisesta, antaa laajentamiselle sarjanumeron ja ilmoittaa sen muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

10.3

Toimivaltainen viranomainen, joka päättää hyväksynnän laajentamisesta, antaa laajentamiselle sarjanumeron ja ilmoittaa sen muille tätä sääntöä soveltaville vuoden 1958 sopimuksen osapuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

11.   TUOTANNON KVALIFIOINTI

| 11.1 | Valmistajan tuotantojärjestelmän asianmukaisuuden varmistamiseksi tyyppihyväksyntätestit suorittaneen teknisen tutkimuslaitoksen on suoritettava testit tuotannon kvalifioimiseksi 11.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

11.1

Valmistajan tuotantojärjestelmän asianmukaisuuden varmistamiseksi tyyppihyväksyntätestit suorittaneen teknisen tutkimuslaitoksen on suoritettava testit tuotannon kvalifioimiseksi 11.2 kohdan mukaisesti.

11.2   Lasten turvajärjestelmien tuotannon kvalifiointi

Kaikkien uutta hyväksyttyä tyyppiä olevien, luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automallikohtainen” ja ”automalli- ja istuinkohtainen” kuuluvien lasten turvajärjestelmien tuotannolle on tehtävä tuotannon kvalifiointitestit.

Tätä tarkoitusta varten ensimmäisestä tuotantoerästä otetaan satunnaisesti testattavaksi viisi lasten turvajärjestelmää.

Ensimmäisenä tuotantoeränä pidetään ensimmäistä erää, joka sisältää vähintään 50 ja enintään 5 000 lasten turvajärjestelmää.

11.2.1   Dynaamiset testit

| 11.2.1.1 | Viidelle lasten turvajärjestelmälle on tehtävä 8.1.3 kohdan mukainen dynaaminen testi. Tyyppihyväksyntätestit suorittanut tekninen tutkimuslaitos valitsee olosuhteet, jotka tuottivat suurimman vaakasuuntaisen pään siirtymän dynaamisten tyyppihyväksyntätestien aikana, pois luettuna edellä 7.1.4.1.10.1.2 kohdassa kuvaillut olosuhteet. Kaikki viisi lasten turvajärjestelmää on testattava samoissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

11.2.1.1

Viidelle lasten turvajärjestelmälle on tehtävä 8.1.3 kohdan mukainen dynaaminen testi. Tyyppihyväksyntätestit suorittanut tekninen tutkimuslaitos valitsee olosuhteet, jotka tuottivat suurimman vaakasuuntaisen pään siirtymän dynaamisten tyyppihyväksyntätestien aikana, pois luettuna edellä 7.1.4.1.10.1.2 kohdassa kuvaillut olosuhteet. Kaikki viisi lasten turvajärjestelmää on testattava samoissa olosuhteissa.

| 11.2.1.2 | Edellä 11.2.1.1 kohdassa tarkoitetussa testissä on mitattava pään vaakasuuntainen siirtymä ja rinnan kiihtyvyys. |
| --- | --- |

11.2.1.2

Edellä 11.2.1.1 kohdassa tarkoitetussa testissä on mitattava pään vaakasuuntainen siirtymä ja rinnan kiihtyvyys.

| 11.2.1.3 | a) | Pään vaakasuuntaiseen siirtymään sovelletaan seuraavia kahta ehtoa:
  Mikään arvo ei saa ylittää arvoa 1,05 L ja
  X + S ei saa ylittää arvoa L,






  kun | L | = | määrätty raja-arvo |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| X | = | arvojen keskiarvo |
| S | = | arvojen standardipoikkeama. |

11.2.1.3

a)

Pään vaakasuuntaiseen siirtymään sovelletaan seuraavia kahta ehtoa:

Mikään arvo ei saa ylittää arvoa 1,05 L ja

X + S ei saa ylittää arvoa L,

kun

L

=

määrätty raja-arvo

X

=

arvojen keskiarvo

S

=

arvojen standardipoikkeama.

| b) | Rinnan kiihtyvyyttä koskevien mittaustulosten on oltava 7.1.4.2.1 kohdan vaatimusten mukaiset; lisäksi on sovellettava 11.2.1.3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua X + S -ehtoa rinnan kiihtyvyystuloksiin 3 millisekunnin aikana (7.1.4.2.1 kohdan mukaisesti), ja arvot kirjattava tiedoksi. |
| --- | --- |

b)

Rinnan kiihtyvyyttä koskevien mittaustulosten on oltava 7.1.4.2.1 kohdan vaatimusten mukaiset; lisäksi on sovellettava 11.2.1.3 kohdan a alakohdassa tarkoitettua X + S -ehtoa rinnan kiihtyvyystuloksiin 3 millisekunnin aikana (7.1.4.2.1 kohdan mukaisesti), ja arvot kirjattava tiedoksi.

11.2.2   Merkintöjen tarkastaminen

| 11.2.2.1 | Hyväksyntätestit suorittaneen teknisen tutkimuslaitoksen on todennettava, että merkinnät vastaavat 4 kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

11.2.2.1

Hyväksyntätestit suorittaneen teknisen tutkimuslaitoksen on todennettava, että merkinnät vastaavat 4 kohdan vaatimuksia.

11.2.3   Asennus- ja käyttöohjeiden tarkastaminen

| 11.2.3.1 | Hyväksyntätestit suorittaneen teknisen tutkimuslaitoksen on todennettava, että asennus- ja käyttöohjeet vastaavat 15 kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

11.2.3.1

Hyväksyntätestit suorittaneen teknisen tutkimuslaitoksen on todennettava, että asennus- ja käyttöohjeet vastaavat 15 kohdan vaatimuksia.

12.   TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUS JA RUTIINITESTIT

Tuotantomenetelmien on vastattava sopimuksen liitteessä 2 (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) asetettuja vaatimuksia, jotka ovat seuraavat:

| 12.1 | Tämän säännön nojalla hyväksytyn lasten turvalaitteen valmistustavan on oltava sellainen, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä edellä 6–8 kohdassa asetetut vaatimukset. |
| --- | --- |

12.1

Tämän säännön nojalla hyväksytyn lasten turvalaitteen valmistustavan on oltava sellainen, että se vastaa hyväksyttyä tyyppiä täyttämällä edellä 6–8 kohdassa asetetut vaatimukset.

| 12.2 | Tämän säännön liitteessä 16 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava. |
| --- | --- |

12.2

Tämän säännön liitteessä 16 asetettuja tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontaa koskevia vähimmäisvaatimuksia on noudatettava.

| 12.3 | Tyyppihyväksynnän antanut viranomainen voi koska tahansa todentaa kussakin yksittäisessä tuotantolaitoksessa käytettävät vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyt. Näiden todentamisien tavanomainen toteutustiheys on kaksi kertaa vuodessa. |
| --- | --- |

12.3

Tyyppihyväksynnän antanut viranomainen voi koska tahansa todentaa kussakin yksittäisessä tuotantolaitoksessa käytettävät vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyt. Näiden todentamisien tavanomainen toteutustiheys on kaksi kertaa vuodessa.

13.   SANKTIOT TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN PUUTTEELLISUUDESTA

| 13.1 | Lasten turvalaitteelle tämän säännön nojalla annettu tyyppihyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 5.4 kohdassa tarkoitetuilla ominaisuuksilla varustettu lasten turvalaite ei läpäise 11 kohdassa kuvattuja satunnaistarkastuksia tai jos se ei ole hyväksytyn tyypin mukainen. |
| --- | --- |

13.1

Lasten turvalaitteelle tämän säännön nojalla annettu tyyppihyväksyntä voidaan peruuttaa, jos 5.4 kohdassa tarkoitetuilla ominaisuuksilla varustettu lasten turvalaite ei läpäise 11 kohdassa kuvattuja satunnaistarkastuksia tai jos se ei ole hyväksytyn tyypin mukainen.

| 13.2 | Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aikaisemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta muille sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

13.2

Jos tätä sääntöä soveltava sopimuspuoli peruuttaa aikaisemmin myöntämänsä hyväksynnän, sen on viipymättä ilmoitettava asiasta muille sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

14.   TUOTANNON LOPULLINEN PÄÄTTYMINEN

| 14.1 | Jos tyyppihyväksynnän haltija päättää lopullisesti tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tietyn lasten turvalaitetyypin valmistamisen, sen on ilmoitettava asiasta hyväksynnän antaneelle viranomaiselle. Asiaa koskevan tiedonannon saatuaan viranomainen ilmoittaa siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella ilmoituslomakkeella. |
| --- | --- |

14.1

Jos tyyppihyväksynnän haltija päättää lopullisesti tämän säännön mukaisesti hyväksytyn tietyn lasten turvalaitetyypin valmistamisen, sen on ilmoitettava asiasta hyväksynnän antaneelle viranomaiselle. Asiaa koskevan tiedonannon saatuaan viranomainen ilmoittaa siitä muille tätä sääntöä soveltaville sopimuspuolille tämän säännön liitteessä 1 olevan mallin mukaisella ilmoituslomakkeella.

15.   OHJEET

| 15.1 | Jokaiseen lasten turvalaitteeseen on liitettävä sen maan kielellä, jossa laite myydään, ohjeet, joiden sisältö on seuraava: |
| --- | --- |

15.1

Jokaiseen lasten turvalaitteeseen on liitettävä sen maan kielellä, jossa laite myydään, ohjeet, joiden sisältö on seuraava:

| 15.2 | Asennusohjeissa on mainittava seuraavat seikat: |
| --- | --- |

15.2

Asennusohjeissa on mainittava seuraavat seikat:

| 15.2.1 | Lasten turvalaitteiden ”kaikkiin autoihin sopiva” -luokassa on oltava seuraava kyltti, joka on selvästi nähtävissä laitteen myyntipaikassa ilman, että laitteen pakkausta tarvitsee poistaa:

  HUOMAUTUS





  1. | Tämä lasten turvalaite kuuluu luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva”. Se on hyväksytty säännön nro 44 muutossarjan 03 mukaisesti käytettäväksi ajoneuvoissa ja se soveltuu useimpiin, mutta ei kaikkiin, henkilöauton istuimiin. |
| --- | --- | --- |

15.2.1

Lasten turvalaitteiden ”kaikkiin autoihin sopiva” -luokassa on oltava seuraava kyltti, joka on selvästi nähtävissä laitteen myyntipaikassa ilman, että laitteen pakkausta tarvitsee poistaa:

HUOMAUTUS





  1.

Tämä lasten turvalaite kuuluu luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva”. Se on hyväksytty säännön nro 44 muutossarjan 03 mukaisesti käytettäväksi ajoneuvoissa ja se soveltuu useimpiin, mutta ei kaikkiin, henkilöauton istuimiin.

| 2. | Turvalaite soveltuu todennäköisesti asennettavaksi, jos ajoneuvonvalmistaja on ilmoittanut ajoneuvon käsikirjassa, että ajoneuvossa soveltuvat käytettäväksi tälle ikäryhmälle tarkoitetut ”kaikkiin autoihin sopiva” -luokkaan kuuluvat lasten turvalaitteet. |
| --- | --- |

2.

Turvalaite soveltuu todennäköisesti asennettavaksi, jos ajoneuvonvalmistaja on ilmoittanut ajoneuvon käsikirjassa, että ajoneuvossa soveltuvat käytettäväksi tälle ikäryhmälle tarkoitetut ”kaikkiin autoihin sopiva” -luokkaan kuuluvat lasten turvalaitteet.

| 3. | Tämä lasten turvalaite on luokiteltu kuuluvaksi luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” tiukemmin ehdoin kuin aikaisemmat mallit, joissa tätä huomautusta ei ole. |
| --- | --- |

3.

Tämä lasten turvalaite on luokiteltu kuuluvaksi luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” tiukemmin ehdoin kuin aikaisemmat mallit, joissa tätä huomautusta ei ole.

| 4. | Jos ette ole varma laitteen sopivuudesta, ottakaa yhteys lasten turvalaitteen valmistajaan tai sen vähittäismyyjään. |
| --- | --- |

4.

Jos ette ole varma laitteen sopivuudesta, ottakaa yhteys lasten turvalaitteen valmistajaan tai sen vähittäismyyjään.

| 15.2.2 | Lasten turvalaitteiden luokissa ”automalli- ja istuinkohtainen” ja ”automallikohtainen” on oltava seuraavat tiedot selvästi nähtävissä laitteen myyntipaikassa ilman, että laitteen pakkausta tarvitsee poistaa:

  Tämä lasten turvalaite on luokiteltu käytettäväksi ”(automalli- ja istuinkohtainen / automallikohtainen)” -luokassa ja se soveltuu kiinnitettäväksi seuraavien henkilöautojen istuinpaikoille:







  AUTO | EDESSÄ | TAKANA |
| --- | --- | --- | --- |
| | | Reunapaikka | Keskipaikka |
| (Malli) | Kyllä | Kyllä | Ei |

15.2.2

Lasten turvalaitteiden luokissa ”automalli- ja istuinkohtainen” ja ”automallikohtainen” on oltava seuraavat tiedot selvästi nähtävissä laitteen myyntipaikassa ilman, että laitteen pakkausta tarvitsee poistaa:

Tämä lasten turvalaite on luokiteltu käytettäväksi ”(automalli- ja istuinkohtainen / automallikohtainen)” -luokassa ja se soveltuu kiinnitettäväksi seuraavien henkilöautojen istuinpaikoille:







  AUTO

EDESSÄ

TAKANA

Reunapaikka

Keskipaikka

(Malli)

Kyllä

Kyllä

Ei

| 15.2.3 | Lasten turvalaitteiden luokan ”autotyyppikohtainen” osalta laitteen myyntipaikassa on oltava selvästi nähtävillä tiedot soveltuvasta ajoneuvosta ilman, että laitteen pakkausta tarvitsee poistaa. |
| --- | --- |

15.2.3

Lasten turvalaitteiden luokan ”autotyyppikohtainen” osalta laitteen myyntipaikassa on oltava selvästi nähtävillä tiedot soveltuvasta ajoneuvosta ilman, että laitteen pakkausta tarvitsee poistaa.

| 15.2.4 | Jos laite edellyttää aikuisille tarkoitetun turvavyön käyttöä, laitteen myyntipaikassa on oltava selvästi nähtävillä seuraavat tiedot ilman, että laitteen pakkausta tarvitsee poistaa:
  ”Soveltuu käytettäväksi vain, jos hyväksyttyihin ajoneuvoihin on asennettu lantio- / kolmipiste- / staattiset / kelauslaitteella varustetut turvavyöt, jotka on hyväksytty UN/ECE säännön nro 16 tai muun vastaavan standardin mukaisesti.” (Tarpeeton yliviivataan.)
  Kantokopan kiinnityslaitteisiin on liitettävä luettelo kantokopista, joiden kanssa käytettäväksi turvalaite soveltuu. |
| --- | --- |

15.2.4

Jos laite edellyttää aikuisille tarkoitetun turvavyön käyttöä, laitteen myyntipaikassa on oltava selvästi nähtävillä seuraavat tiedot ilman, että laitteen pakkausta tarvitsee poistaa:

”Soveltuu käytettäväksi vain, jos hyväksyttyihin ajoneuvoihin on asennettu lantio- / kolmipiste- / staattiset / kelauslaitteella varustetut turvavyöt, jotka on hyväksytty UN/ECE säännön nro 16 tai muun vastaavan standardin mukaisesti.” (Tarpeeton yliviivataan.)

Kantokopan kiinnityslaitteisiin on liitettävä luettelo kantokopista, joiden kanssa käytettäväksi turvalaite soveltuu.

| 15.2.5 | Lasten turvalaitteen valmistajan on ilmoitettava pakkauslaatikon päällä osoite, johon kirjoittamalla asiakas voi saada lisätietoja lasten turvalaitteen asentamisesta tiettyihin henkilöautoihin. |
| --- | --- |

15.2.5

Lasten turvalaitteen valmistajan on ilmoitettava pakkauslaatikon päällä osoite, johon kirjoittamalla asiakas voi saada lisätietoja lasten turvalaitteen asentamisesta tiettyihin henkilöautoihin.

| 15.2.6 | Asennustapa kuvataan valokuvin ja/tai hyvin selkein piirroksin. |
| --- | --- |

15.2.6

Asennustapa kuvataan valokuvin ja/tai hyvin selkein piirroksin.

| 15.2.7 | Käyttäjälle ilmoitetaan, että lasten turvalaitteen jäykät osat ja muoviosat on sijoitettava ja asennettava niin, että ne eivät todennäköisesti ajoneuvon päivittäisen käytön yhteydessä juutu liikutettavan istuimen tai ajoneuvon oven väliin. |
| --- | --- |

15.2.7

Käyttäjälle ilmoitetaan, että lasten turvalaitteen jäykät osat ja muoviosat on sijoitettava ja asennettava niin, että ne eivät todennäköisesti ajoneuvon päivittäisen käytön yhteydessä juutu liikutettavan istuimen tai ajoneuvon oven väliin.

| 15.2.8 | Käyttäjälle tulee ilmoittaa, että kantokoppaa on käytettävä kohtisuorassa ajoneuvon pituusakseliin nähden. |
| --- | --- |

15.2.8

Käyttäjälle tulee ilmoittaa, että kantokoppaa on käytettävä kohtisuorassa ajoneuvon pituusakseliin nähden.

| 15.2.9 | Kun järjestelmät on suunnattu selkä menosuuntaan, asiakkaalle tulee ilmoittaa, että niitä ei saa käyttää istuinpaikoilla, joille on asennettu turvatyyny. Tämä tiedon on oltava selvästi nähtävillä myyntipaikassa ilman, että laitteen pakkausta tarvitsee poistaa. |
| --- | --- |

15.2.9

Kun järjestelmät on suunnattu selkä menosuuntaan, asiakkaalle tulee ilmoittaa, että niitä ei saa käyttää istuinpaikoilla, joille on asennettu turvatyyny. Tämä tiedon on oltava selvästi nähtävillä myyntipaikassa ilman, että laitteen pakkausta tarvitsee poistaa.

| 15.2.10 | Lasten turvalaitteiden luokassa ”erityisturvalaitteet” seuraavan tiedon on oltava selvästi nähtävillä laitteen myyntipaikassa ilman, että laitteen pakkausta tarvitsee poistaa:

  Tämä luokkaan ”erityisturvalaitteet” kuuluva turvalaite on suunniteltu antamaan ylimääräistä tukea lapselle, jonka on vaikea istua suorassa tavanomaisella istuimella. Varmista aina lääkäriltä, että tämä turvajärjestelmä soveltuu lapsellesi. |
| --- | --- |

15.2.10

Lasten turvalaitteiden luokassa ”erityisturvalaitteet” seuraavan tiedon on oltava selvästi nähtävillä laitteen myyntipaikassa ilman, että laitteen pakkausta tarvitsee poistaa:

Tämä luokkaan ”erityisturvalaitteet” kuuluva turvalaite on suunniteltu antamaan ylimääräistä tukea lapselle, jonka on vaikea istua suorassa tavanomaisella istuimella. Varmista aina lääkäriltä, että tämä turvajärjestelmä soveltuu lapsellesi.

| 15.2.11 | Lasten ISOFIX-turvajärjestelmässä on oltava seuraava merkintä niin, että se on selvästi näkyvissä myyntipaikassa ilman, että pakkausta tarvitsee poistaa:

  HUOMAUTUS





  1. | Tämä on LASTEN ISOFIX-TURVAJÄRJESTELMÄ. Se on hyväksytty säännön nro 44 lisäyksen 5 muutossarjan 03 mukaisesti yleiseen käyttöön ajoneuvoissa, joissa on ISOFIX-kiinnitysjärjestelmä. |
| --- | --- | --- |

15.2.11

Lasten ISOFIX-turvajärjestelmässä on oltava seuraava merkintä niin, että se on selvästi näkyvissä myyntipaikassa ilman, että pakkausta tarvitsee poistaa:

HUOMAUTUS





  1.

Tämä on LASTEN ISOFIX-TURVAJÄRJESTELMÄ. Se on hyväksytty säännön nro 44 lisäyksen 5 muutossarjan 03 mukaisesti yleiseen käyttöön ajoneuvoissa, joissa on ISOFIX-kiinnitysjärjestelmä.

| 2. | Turvajärjestelmä sopii ajoneuvoihin, joissa on ISOFIX-paikoiksi hyväksyttyjä paikkoja (ajoneuvon käsikirjan mukaan), riippuen turvajärjestelmän luokituksesta ja asetelmasta. |
| --- | --- |

2.

Turvajärjestelmä sopii ajoneuvoihin, joissa on ISOFIX-paikoiksi hyväksyttyjä paikkoja (ajoneuvon käsikirjan mukaan), riippuen turvajärjestelmän luokituksesta ja asetelmasta.

| 3. | Tämä laite on tarkoitettu seuraavaa massaryhmää ja ISOFIX-kokoluokkaa varten: ........................... |
| --- | --- |

3.

Tämä laite on tarkoitettu seuraavaa massaryhmää ja ISOFIX-kokoluokkaa varten: ...........................

| 15.3 | Laitteen käyttöohjeissa on mainittava seuraavat seikat: |
| --- | --- |

15.3

Laitteen käyttöohjeissa on mainittava seuraavat seikat:

| 15.3.1 | massaryhmät ja asetelma, joita varten laite on suunniteltu; |
| --- | --- |

15.3.1

massaryhmät ja asetelma, joita varten laite on suunniteltu;

| 15.3.2 | kun laitetta käytetään liitettynä aikuisen turvavyöhön, käytetään seuraavaa sanamuotoa: Soveltuu käytettäväksi vain luetelluissa ajoneuvoissa, joihin on asennettu lantio- / kolmipiste- / staattiset / kelauslaitteella varustetut turvavyöt, jotka on hyväksytty ECE säännön nro 16 tai muun vastaavan standardin mukaisesti. (Tarpeeton yliviivataan.); |
| --- | --- |

15.3.2

kun laitetta käytetään liitettynä aikuisen turvavyöhön, käytetään seuraavaa sanamuotoa: Soveltuu käytettäväksi vain luetelluissa ajoneuvoissa, joihin on asennettu lantio- / kolmipiste- / staattiset / kelauslaitteella varustetut turvavyöt, jotka on hyväksytty ECE säännön nro 16 tai muun vastaavan standardin mukaisesti. (Tarpeeton yliviivataan.);

| 15.3.3 | käyttötapa osoitetaan valokuvin ja/tai hyvin selkein piirroksin. Jos istuimia voidaan käyttää sekä kasvot että selkä menosuuntaan suunnattuna, on annettava selkeä varoitus, että turvalaitetta on käytettävä selkä menosuuntaan suunnattuna, kunnes lapsen massa ylittää tietyn rajan tai jotkin muut mitta-arvot ylittyvät; |
| --- | --- |

15.3.3

käyttötapa osoitetaan valokuvin ja/tai hyvin selkein piirroksin. Jos istuimia voidaan käyttää sekä kasvot että selkä menosuuntaan suunnattuna, on annettava selkeä varoitus, että turvalaitetta on käytettävä selkä menosuuntaan suunnattuna, kunnes lapsen massa ylittää tietyn rajan tai jotkin muut mitta-arvot ylittyvät;

| 15.3.4 | vyölukon ja säätölaitteiden toiminta on selitettävä selvästi; |
| --- | --- |

15.3.4

vyölukon ja säätölaitteiden toiminta on selitettävä selvästi;

| 15.3.5 | on suositeltava, että kaikki hihnat, joilla turvalaite on kiinnitetty ajoneuvoon, on pidettävä tiukalla, että kaikki lasta paikallaan pitävät hihnat on säädettävä lapsen kehon mukaisesti ja että hihnat eivät saa olla kiertyneinä; |
| --- | --- |

15.3.5

on suositeltava, että kaikki hihnat, joilla turvalaite on kiinnitetty ajoneuvoon, on pidettävä tiukalla, että kaikki lasta paikallaan pitävät hihnat on säädettävä lapsen kehon mukaisesti ja että hihnat eivät saa olla kiertyneinä;

| 15.3.6 | on korostettava tärkeyttä pitää mahdollisen lantiohihnan sijainti alhaalla niin, että lantio pysyy tiukasti paikallaan; |
| --- | --- |

15.3.6

on korostettava tärkeyttä pitää mahdollisen lantiohihnan sijainti alhaalla niin, että lantio pysyy tiukasti paikallaan;

| 15.3.7 | on suositeltava, että laite vaihdettaisiin, kun siihen on kohdistunut onnettomuudesta johtuvia äkillisiä rasituksia; |
| --- | --- |

15.3.7

on suositeltava, että laite vaihdettaisiin, kun siihen on kohdistunut onnettomuudesta johtuvia äkillisiä rasituksia;

| 15.3.8 | puhdistusohjeet on annettava; |
| --- | --- |

15.3.8

puhdistusohjeet on annettava;

| 15.3.9 | käyttäjille on annettava yleinen varoitus vaaroista, jotka liittyvät laitteeseen ilman toimivaltaisen viranomaisen lupaa tehtyihin muutoksiin tai lisäyksiin, ja vaaroista, jotka liittyvät lasten turvalaitteen valmistajan antamien asennusohjeiden tarkan noudattamisen laiminlyöntiin; |
| --- | --- |

15.3.9

käyttäjille on annettava yleinen varoitus vaaroista, jotka liittyvät laitteeseen ilman toimivaltaisen viranomaisen lupaa tehtyihin muutoksiin tai lisäyksiin, ja vaaroista, jotka liittyvät lasten turvalaitteen valmistajan antamien asennusohjeiden tarkan noudattamisen laiminlyöntiin;

| 15.3.10 | jos istuin ei ole tekstiilipäällysteinen, on suositeltava sen suojaamista suoralta auringonvalolta, ettei se olisi lapsen ihoa vasten liian kuuma; |
| --- | --- |

15.3.10

jos istuin ei ole tekstiilipäällysteinen, on suositeltava sen suojaamista suoralta auringonvalolta, ettei se olisi lapsen ihoa vasten liian kuuma;

| 15.3.11 | on suositeltava, että lapsia ei jätettäisi lasten turvajärjestelmään ilman valvontaa; |
| --- | --- |

15.3.11

on suositeltava, että lapsia ei jätettäisi lasten turvajärjestelmään ilman valvontaa;

| 15.3.12 | on suositeltava, että matkatavarat ja muut esineet, jotka voivat aiheuttaa vammoja törmäystilanteessa, on kiinnitettävä asianmukaisesti. |
| --- | --- |

15.3.12

on suositeltava, että matkatavarat ja muut esineet, jotka voivat aiheuttaa vammoja törmäystilanteessa, on kiinnitettävä asianmukaisesti.

| 15.3.13 | On suositeltava, että:






  a) | lasten turvalaitetta ei saa käyttää ilman päällystettä; |
| --- | --- | --- |

15.3.13

On suositeltava, että:

a)

lasten turvalaitetta ei saa käyttää ilman päällystettä;

| b) | istuimen päällystettä ei saa korvata muulla kuin valmistajan suosittelemalla vaihtoehdolla, koska päällyste on kiinteä osa turvalaitteen toimintaa. |
| --- | --- |

b)

istuimen päällystettä ei saa korvata muulla kuin valmistajan suosittelemalla vaihtoehdolla, koska päällyste on kiinteä osa turvalaitteen toimintaa.

| 15.3.14 | Tekstillä tai kaaviolla on osoitettava, miten käyttäjä pystyy havaitsemaan aikuisen turvavyön lukon väärän sijainnin suhteessa turvalaitteen pääasiallisiin kuormituspisteisiin. Käyttäjää on neuvottava ottamaan yhteyttä lasten turvalaitteen valmistajaan, jos hän on epävarma tästä kohdasta. |
| --- | --- |

15.3.14

Tekstillä tai kaaviolla on osoitettava, miten käyttäjä pystyy havaitsemaan aikuisen turvavyön lukon väärän sijainnin suhteessa turvalaitteen pääasiallisiin kuormituspisteisiin. Käyttäjää on neuvottava ottamaan yhteyttä lasten turvalaitteen valmistajaan, jos hän on epävarma tästä kohdasta.

| 15.3.15 | Jos lasten turvalaitteessa on vaihtoehtoinen kuormituspiste, sen käyttö on kuvailtava selvästi. Käyttäjälle on ilmoitettava, miten hän voi arvioida, onko tämän vaihtoehtoisen reitin valinta asianmukaista. Käyttäjää on neuvottava ottamaan yhteyttä lasten turvalaitteen valmistajaan, jos hän on epävarma tästä kohdasta. Käyttäjää on selvästi opastettava aloittamaan lasten turvalaitteen asennus ajoneuvon käsikirjassa ”kaikkiin autoihin sopiva” -luokkaan kuuluviksi määritellyillä istuinpaikoilla ensisijaista vyön reititystä käyttäen. |
| --- | --- |

15.3.15

Jos lasten turvalaitteessa on vaihtoehtoinen kuormituspiste, sen käyttö on kuvailtava selvästi. Käyttäjälle on ilmoitettava, miten hän voi arvioida, onko tämän vaihtoehtoisen reitin valinta asianmukaista. Käyttäjää on neuvottava ottamaan yhteyttä lasten turvalaitteen valmistajaan, jos hän on epävarma tästä kohdasta. Käyttäjää on selvästi opastettava aloittamaan lasten turvalaitteen asennus ajoneuvon käsikirjassa ”kaikkiin autoihin sopiva” -luokkaan kuuluviksi määritellyillä istuinpaikoilla ensisijaista vyön reititystä käyttäen.

| 15.3.16 | On luotava säännöt, joiden mukaan ohjeet on mahdollista säilyttää lasten turvalaitteen yhteydessä koko sen käyttöajan tai ajoneuvon käsikirjassa, jos kyseiset turvalaitteet ovat sisäänrakennettuja. |
| --- | --- |

15.3.16

On luotava säännöt, joiden mukaan ohjeet on mahdollista säilyttää lasten turvalaitteen yhteydessä koko sen käyttöajan tai ajoneuvon käsikirjassa, jos kyseiset turvalaitteet ovat sisäänrakennettuja.

| 15.3.17 | On nimenomaisesti varoitettava käyttämästä muita kuormituspisteitä kuin niitä, jotka lasten turvalaitteen ohjeissa on ilmoitettu ja jotka on laitteeseen merkitty. |
| --- | --- |

15.3.17

On nimenomaisesti varoitettava käyttämästä muita kuormituspisteitä kuin niitä, jotka lasten turvalaitteen ohjeissa on ilmoitettu ja jotka on laitteeseen merkitty.

| 15.3.18 | Lasten ISOFIX-turvajärjestelmän käyttöohjeissa on esitettävä kehotus tutustua ajoneuvon käyttökäsikirjaan. |
| --- | --- |

15.3.18

Lasten ISOFIX-turvajärjestelmän käyttöohjeissa on esitettävä kehotus tutustua ajoneuvon käyttökäsikirjaan.

16.   HYVÄKSYNTÄTESTIEN SUORITTAMISESTA VASTAAVIEN TEKNISTEN LAITOSTEN JA HALLINTOVIRANOMAISTEN NIMET JA OSOITTEET

| 16.1 | Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten nimet ja osoitteet sekä niiden hallintoviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka antavat tyyppihyväksyntöjä ja joille lomakkeet todisteena muissa maissa annetuista hyväksynnöistä tai hyväksyntöjen laajentamisista, epäämisistä tai peruutuksista on toimitettava. |
| --- | --- |

16.1

Tätä sääntöä soveltavien sopimuspuolten on ilmoitettava Yhdistyneiden Kansakuntien sihteeristölle hyväksyntätestien suorittamisesta vastaavien teknisten tutkimuslaitosten nimet ja osoitteet sekä niiden hallintoviranomaisten nimet ja osoitteet, jotka antavat tyyppihyväksyntöjä ja joille lomakkeet todisteena muissa maissa annetuista hyväksynnöistä tai hyväksyntöjen laajentamisista, epäämisistä tai peruutuksista on toimitettava.

---

(1)  1 = Saksa, 2 = Ranska, 3 = Italia, 4 = Alankomaat, 5 = Ruotsi, 6 = Belgia, 7 = Unkari, 8 = Tšekki, 9 = Espanja, 10 = Serbia ja Montenegro, 11 = Yhdistynyt kuningaskunta, 12 = Itävalta, 13 = Luxemburg, 14 = Sveitsi, 15 = (vapaa), 16 = Norja, 17 = Suomi, 18 = Tanska, 19 = Romania, 20 = Puola, 21 = Portugali, 22 = Venäjän federaatio, 23 = Kreikka, 24 = Irlanti, 25 = Kroatia, 26 = Slovenia, 27 = Slovakia, 28 = Valko-Venäjä, 29 = Viro, 30 = (vapaa), 31 = Bosnia ja Hertsegovina, 32 = Latvia, 33 = (vapaa), 34 = Bulgaria, 35 = (vapaa), 36 = Liettua, 37 = Turkki, 38 = (vapaa), 39 = Azerbaidžan, 40 = entinen Jugoslavian tasavalta Makedonia, 41 = (vapaa), 42 = Euroopan yhteisö (hyväksynnän myöntävät sen jäsenvaltiot omaa erityistä ECE-tunnustaan käyttäen), 43 = Japani, 44 = (vapaa), 45 = Australia, 46 = Ukraina, 47 = Etelä-Afrikka, 48 = Uusi-Seelanti, 49 = Kypros, 50 = Malta ja 51 = Korean tasavalta. Järjestyksessä seuraavat numerot osoitetaan muille maille kronologisessa järjestyksessä, jossa ne ratifioivat sopimuksen pyörillä varustettuihin ajoneuvoihin ja niihin asennettaviin tai niissä käytettäviin varusteisiin ja osiin sovellettavien yhdenmukaisten teknisten vaatimusten hyväksymisestä sekä näiden vaatimusten mukaisesti annettujen hyväksymisien vastavuoroista tunnustamista koskevista ehdoista, tai liittyvät kyseiseen sopimukseen. Yhdistyneiden Kansakuntien pääsihteeri ilmoittaa näin osoitetut numerot sopimuspuolille.

(2)  Kaikkiin autoihin sopivalla ISOFIX-turvajärjestelmällä tarkoitetaan kasvot menosuuntaan asennettavaa järjestelmää, joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvoissa, joissa on ISOFIX-kiinnityspisteet ja yläkiinnityspiste.

(3)  Automallikohtaisella lasten ISOFIX-turvajärjestelmällä tarkoitetaan:

| — | kasvot menosuuntaan asennettavaa turvajärjestelmää, joka on varustettu tukijalalla, tai |
| --- | --- |

—

kasvot menosuuntaan asennettavaa turvajärjestelmää, joka on varustettu tukijalalla, tai

| — | selkä menosuuntaan asennettavaa turvajärjestelmää, joka on varustettu tukijalalla tai yläkiinnityshihnalla ja joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvoissa, joissa on ISOFIX-kiinnityspisteet ja tarvittaessa yläkiinnityspiste, tai |
| --- | --- |

—

selkä menosuuntaan asennettavaa turvajärjestelmää, joka on varustettu tukijalalla tai yläkiinnityshihnalla ja joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvoissa, joissa on ISOFIX-kiinnityspisteet ja tarvittaessa yläkiinnityspiste, tai

| — | selkä menosuuntaan asennettavaa, ajoneuvon kojelautaan tukeutuvaa turvajärjestelmää, joka on tarkoitettu käytettäväksi ISOFIX-kiinnityspisteillä varustetulla etumatkustajan istuimella, taikka sivuttain asennettavaa turvajärjestelmää, joka on tarvittaessa varustettu heilahduksenestolaitteella ja joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvoissa, joissa on ISOFIX-kiinnityspisteet ja tarvittaessa yläkiinnityspiste. |
| --- | --- |

—

selkä menosuuntaan asennettavaa, ajoneuvon kojelautaan tukeutuvaa turvajärjestelmää, joka on tarkoitettu käytettäväksi ISOFIX-kiinnityspisteillä varustetulla etumatkustajan istuimella, taikka sivuttain asennettavaa turvajärjestelmää, joka on tarvittaessa varustettu heilahduksenestolaitteella ja joka on tarkoitettu käytettäväksi ajoneuvoissa, joissa on ISOFIX-kiinnityspisteet ja tarvittaessa yläkiinnityspiste.

(4)  Rinnan kiihtyvyysrajat eivät ole voimassa, kun testissä käytetään vastasyntynyttä kuvaavaa nukkea, jota ei ole varustettu mittauslaitteilla.

(5)  Vastasyntynyttä kuvaavaa nukkea ei ole varustettu erillisellä vatsakappaleella. Siksi vatsaosan läpäisyä arvioitaessa voidaan käyttää vain subjektiivista analyysiä.

(6)  Mittojen toleranssit eivät koske rajoja, ellei toisin ole ilmoitettu.

| Mittojen vaihteluväli (mm) | Alle 6 | yli 6, enintään 30 | yli 30, enintään 120 | yli 120, enintään 315 | yli 315, enintään 1 000 | yli 1 000 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toleranssi (mm) | ±0,5 | ± 1 | ±1,5 | ± 2 | ± 3 | ± 4 |

Mittojen vaihteluväli (mm)

Alle 6

yli 6, enintään 30

yli 30, enintään 120

yli 120, enintään 315

yli 315, enintään 1 000

yli 1 000

Toleranssi (mm)

±0,5

± 1

±1,5

± 2

± 3

± 4

Kulmien toleranssit, ellei toisin ilmoitettu: ± 1.

(7)  Kalibroinnin aikana pysähtymismatkan tulisi olla 650 ± 30 mm.

(8)  Kalibroinnin aikana pysähtymismatkan tulisi olla 275 ± 20 mm.

| Huom. | : | Kaikki luokkaan 0 tai 0+ kuuluvat turvajärjestelmät on testattava selkä menosuuntaan suunnattuja turvalaitteita koskevien ehtojen mukaisesti sekä etu- että takatörmäystilanteissa. |
| --- | --- | --- |

Huom.

:

Kaikki luokkaan 0 tai 0+ kuuluvat turvajärjestelmät on testattava selkä menosuuntaan suunnattuja turvalaitteita koskevien ehtojen mukaisesti sekä etu- että takatörmäystilanteissa.

Selitteet:

| Törmäysvoima 1 | : | Määritelty liitteessä 7 — etutörmäys. |
| --- | --- | --- |
| Törmäysvoima 2 | : | Määritelty liitteessä 7 — takatörmäys. |
| Törmäysvoima 3 | : | Etutörmäykseen joutuneen ajoneuvon hidastusvoima. |
| Törmäysvoima 4 | : | Takatörmäykseen joutuneen ajoneuvon hidastusvoima. |

Törmäysvoima 1

:

Määritelty liitteessä 7 — etutörmäys.

Törmäysvoima 2

:

Määritelty liitteessä 7 — takatörmäys.

Törmäysvoima 3

:

Etutörmäykseen joutuneen ajoneuvon hidastusvoima.

Törmäysvoima 4

:

Takatörmäykseen joutuneen ajoneuvon hidastusvoima.

(9)  g = 9,81 m/s2.

---

LIITE 1

ILMOITUS

(enimmäiskoko: A4 (210 x 297 mm))

Image

Image

---

LIITE 2

TYYPPIHYVÄKSYNTÄMERKIN SIJOITTELU

Image

Lasten turvajärjestelmä, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on laite, joka voidaan asentaa kaikkiin ajoneuvoihin, ja joka on tarkoitettu käytettäväksi 9–36 kg:n massan vaihteluvälillä (ryhmät I–III); se on hyväksytty Alankomaissa (E4) numerolla 042439. Hyväksyntänumero tarkoittaa, että hyväksyntä on myönnetty moottoriajoneuvojen lapsimatkustajien turvalaitteiden hyväksyntää koskevan säännön (”lasten turvajärjestelmät”), sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, vaatimusten mukaisesti.

Image

Lasten turvajärjestelmä, jossa on edellä esitetty hyväksyntämerkki, on laite, jota ei voida asentaa mihin tahansa ajoneuvoon, ja joka on tarkoitettu käytettäväksi 9–25 kg:n massan vaihteluvälillä (ryhmät I ja II); se on hyväksytty Alankomaissa (E4) numerolla 042439. Hyväksyntänumero tarkoittaa, että hyväksyntä on myönnetty moottoriajoneuvojen lapsimatkustajien turvalaitteiden hyväksyntää koskevan säännön (”lasten turvajärjestelmät”), sellaisena kuin se on muutettuna muutossarjalla 03, vaatimusten mukaisesti. Tunnus ”Y” tarkoittaa, että järjestelmään kuuluu haarahihna.

| Huom. | Hyväksyntänumero ja lisätunnus (-tunnukset) on sijoitettava ympyrän lähelle ja E-tunnuksen joko ylä- tai alapuolelle taikka sen vasemmalle tai oikealle puolelle. Hyväksyntänumeron merkkien on oltava samalla puolella E-tunnusta ja samansuuntaisia sen kanssa. Lisätunnus (-tunnukset) on sijoitettava hyväksyntänumeroa suoraan vastapäätä. Roomalaisten numeroiden käyttöä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei sekoitettaisi muihin tunnuksiin. |
| --- | --- |

Huom.

Hyväksyntänumero ja lisätunnus (-tunnukset) on sijoitettava ympyrän lähelle ja E-tunnuksen joko ylä- tai alapuolelle taikka sen vasemmalle tai oikealle puolelle. Hyväksyntänumeron merkkien on oltava samalla puolella E-tunnusta ja samansuuntaisia sen kanssa. Lisätunnus (-tunnukset) on sijoitettava hyväksyntänumeroa suoraan vastapäätä. Roomalaisten numeroiden käyttöä hyväksyntänumeroina on vältettävä, jotta niitä ei sekoitettaisi muihin tunnuksiin.

---

LIITE 3

PÖLYNKESTÄVYYSTESTISSÄ KÄYTETTÄVIEN LAITTEIDEN RAKENNE

(mitat millimetreissä)

Image

Image

---

LIITE 4

KORROOSIOTESTI

1.   TESTAUSLAITTEET

| 1.1 | Laitteisiin kuuluu sumukammio, suolaliuossäiliö, asianmukaisesti käsitellyn paineilman syöttö, yksi tai useampi sumutussuutin, tuet näytekappaleita varten, kammion lämmitysmahdollisuus sekä tarvittavat hallintalaitteet. Laitteiston koko ja mitat ovat valinnaisia, kunhan niillä saavutetaan testiolosuhteet. |
| --- | --- |

1.1

Laitteisiin kuuluu sumukammio, suolaliuossäiliö, asianmukaisesti käsitellyn paineilman syöttö, yksi tai useampi sumutussuutin, tuet näytekappaleita varten, kammion lämmitysmahdollisuus sekä tarvittavat hallintalaitteet. Laitteiston koko ja mitat ovat valinnaisia, kunhan niillä saavutetaan testiolosuhteet.

| 1.2 | On tärkeää varmistaa, ettei kammion kattoon tai kanteen kerääntynyttä liuosta pääse tippumaan testinäytteiden päälle. |
| --- | --- |

1.2

On tärkeää varmistaa, ettei kammion kattoon tai kanteen kerääntynyttä liuosta pääse tippumaan testinäytteiden päälle.

| 1.3 | Testinäytteistä tippunutta liuosta ei saa joutua takaisin säiliöön ja sieltä uudelleen sumutukseen. |
| --- | --- |

1.3

Testinäytteistä tippunutta liuosta ei saa joutua takaisin säiliöön ja sieltä uudelleen sumutukseen.

| 1.4 | Laitteistossa ei saa olla rakennemateriaaleja, jotka vaikuttavat sumun syöpymistä aiheuttaviin ominaisuuksiin. |
| --- | --- |

1.4

Laitteistossa ei saa olla rakennemateriaaleja, jotka vaikuttavat sumun syöpymistä aiheuttaviin ominaisuuksiin.

2.   TESTINÄYTTEIDEN SIJOITUS SUMUKAMMIOON

| 2.1 | Näytekappaleet, kelauslaitteita lukuun ottamatta, on tuettava tai ripustettava 15–30 asteen kulmaan pystysuorasta ja mieluiten kammion läpi sivusuunnasta syötettävän sumun päävirtauksen suuntaisesti testattavan pinnan mukaan. |
| --- | --- |

2.1

Näytekappaleet, kelauslaitteita lukuun ottamatta, on tuettava tai ripustettava 15–30 asteen kulmaan pystysuorasta ja mieluiten kammion läpi sivusuunnasta syötettävän sumun päävirtauksen suuntaisesti testattavan pinnan mukaan.

| 2.2 | Kelauslaitteet on tuettava tai ripustettava niin, että kelojen akselit ovat kohtisuorassa kammion läpi sivusuunnasta syötettävän sumun päävirtaukseen nähden. Kelauslaitteen hihna-aukon on myös oltava suunnattuna sumun päävirtausta kohti. |
| --- | --- |

2.2

Kelauslaitteet on tuettava tai ripustettava niin, että kelojen akselit ovat kohtisuorassa kammion läpi sivusuunnasta syötettävän sumun päävirtaukseen nähden. Kelauslaitteen hihna-aukon on myös oltava suunnattuna sumun päävirtausta kohti.

| 2.3 | Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että sumu pääsee leviämään esteittä kaikkien näytekappaleiden päälle. |
| --- | --- |

2.3

Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, että sumu pääsee leviämään esteittä kaikkien näytekappaleiden päälle.

| 2.4 | Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, ettei suolaliuosta pääse tippumaan näytekappaleesta toisen näytekappaleen päälle. |
| --- | --- |

2.4

Jokainen näytekappale on sijoitettava niin, ettei suolaliuosta pääse tippumaan näytekappaleesta toisen näytekappaleen päälle.

3.   SUOLALIUOS

| 3.1 | Suolaliuos valmistetaan liuottamalla 5 ± 1 paino-osaa natriumkloridia 95 osaan tislattua vettä. Suolan on oltava natriumkloridia, jossa on mahdollisimman vähän nikkeliä ja kuparia, ja se saa sisältää kuivana enintään 0,1 prosenttia natriumjodidia ja yhteensä enintään 0,3 prosenttia epäpuhtauksia. |
| --- | --- |

3.1

Suolaliuos valmistetaan liuottamalla 5 ± 1 paino-osaa natriumkloridia 95 osaan tislattua vettä. Suolan on oltava natriumkloridia, jossa on mahdollisimman vähän nikkeliä ja kuparia, ja se saa sisältää kuivana enintään 0,1 prosenttia natriumjodidia ja yhteensä enintään 0,3 prosenttia epäpuhtauksia.

| 3.2 | Kun liuosta sumutetaan 35 oC:n lämpötilassa, kerääntyneen liuoksen pH-arvon on oltava on 6,5–7,2. |
| --- | --- |

3.2

Kun liuosta sumutetaan 35 oC:n lämpötilassa, kerääntyneen liuoksen pH-arvon on oltava on 6,5–7,2.

4.   PAINEILMA

| 4.1 | Suolaliuoksen sumuttamisessa käytettävään suuttimeen tai käytettäviin suuttimiin syötettävä paineilma ei saa sisältää öljyä eikä epäpuhtauksia ja sen paineen on oltava 70–170 kN/m2. |
| --- | --- |

4.1

Suolaliuoksen sumuttamisessa käytettävään suuttimeen tai käytettäviin suuttimiin syötettävä paineilma ei saa sisältää öljyä eikä epäpuhtauksia ja sen paineen on oltava 70–170 kN/m2.

5.   OLOSUHTEET SUMUKAMMIOSSA

| 5.1 | Sumukammion altistusalueella lämpötilan on oltava 35 ± 5 oC. Altistusalueelle sijoitetaan vähintään kaksi puhdasta sumunkerääjää, joilla estetään testinäytteistä tai muualta tippuvien liuospisaroiden kertyminen. Kerääjät on sijoitettava lähelle testinäytteitä, yksi mahdollisimman lähelle jotain sumuttimista ja yksi mahdollisimman kauas niistä. Sumun on oltava sellaista, että kunkin kerääjän jokaista 80 cm2:n vaakasuoraa keräyspintaa kohden keräytyy keskimäärin 1,0–2,0 ml liuosta tunnissa vähintään 16 tunnin ajalta mitattuna. |
| --- | --- |

5.1

Sumukammion altistusalueella lämpötilan on oltava 35 ± 5 oC. Altistusalueelle sijoitetaan vähintään kaksi puhdasta sumunkerääjää, joilla estetään testinäytteistä tai muualta tippuvien liuospisaroiden kertyminen. Kerääjät on sijoitettava lähelle testinäytteitä, yksi mahdollisimman lähelle jotain sumuttimista ja yksi mahdollisimman kauas niistä. Sumun on oltava sellaista, että kunkin kerääjän jokaista 80 cm2:n vaakasuoraa keräyspintaa kohden keräytyy keskimäärin 1,0–2,0 ml liuosta tunnissa vähintään 16 tunnin ajalta mitattuna.

| 5.2 | Suutin tai suuttimet on suunnattava tai ohjattava niin, ettei suihku osu suoraan testinäytteisiin. |
| --- | --- |

5.2

Suutin tai suuttimet on suunnattava tai ohjattava niin, ettei suihku osu suoraan testinäytteisiin.

---

LIITE 5

KULUMIS- JA MIKROSIIRTYMÄTESTI

Kuva 1

Menettelytyyppi 1

Esimerkki a

Image

Esimerkki b

Image

Esimerkkejä säätölaitteen tyyppiä vastaavista testausjärjestelyistä

Kuva 2

Menettelytyyppi 2

Image

Image

Kuva 3

Mikrosiirtymätesti

Image

Testauspenkissä käytetty 50 N:n kuorma on ohjattava pystysuoraan niin, ettei kuorma heilahtele eikä hihna pääse kiertymään.

Kiinnityslaite on kiinnitettävä 50 N:n kuormaan samalla tavoin kuin ajoneuvoon.

---

LIITE 6

TESTAUSVAUNUN KUVAUS

1.   VAUNU

| 1.1 | Lasten turvajärjestelmien testaamiseen käytettävän pelkällä istuimella varustetun vaunun on oltava massaltaan 400 ± 20 kg. Testattaessa automallikohtaisia lasten turvajärjestelmiä vaunun massan on oltava siihen kiinnitettyine ajoneuvon rakenteineen 800 kg. Vaunun ja ajoneuvorakenteen yhteismassaa voidaan kuitenkin tarvittaessa lisätä 200 kg:n lisäyksin. Yhteenlaskettu massa ei kuitenkaan saa erota nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg. |
| --- | --- |

1.1

Lasten turvajärjestelmien testaamiseen käytettävän pelkällä istuimella varustetun vaunun on oltava massaltaan 400 ± 20 kg. Testattaessa automallikohtaisia lasten turvajärjestelmiä vaunun massan on oltava siihen kiinnitettyine ajoneuvon rakenteineen 800 kg. Vaunun ja ajoneuvorakenteen yhteismassaa voidaan kuitenkin tarvittaessa lisätä 200 kg:n lisäyksin. Yhteenlaskettu massa ei kuitenkaan saa erota nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg.

2.   KALIBROINTINÄYTTÖ

| 2.1 | Vaunuun liitetään lujasti kalibrointinäyttö, johon on selvästi merkitty siirtymäraja, jotta valokuvaamalla aikaansaaduista tiedostoista voitaisiin todeta eteen suuntautuvaa liikettä koskevien kriteerien täyttyminen. |
| --- | --- |

2.1

Vaunuun liitetään lujasti kalibrointinäyttö, johon on selvästi merkitty siirtymäraja, jotta valokuvaamalla aikaansaaduista tiedostoista voitaisiin todeta eteen suuntautuvaa liikettä koskevien kriteerien täyttyminen.

3.   ISTUIN

| 3.1 | Istuimen rakenne on seuraava: |
| --- | --- |

3.1

Istuimen rakenne on seuraava:

| 3.1.1 | Jäykkä kiinteä selkänoja, jonka mitat ovat tämän liitteen lisäyksessä 1. Alaosa ja yläosa on tehty halkaisijaltaan 20 mm:n putkesta. |
| --- | --- |

3.1.1

Jäykkä kiinteä selkänoja, jonka mitat ovat tämän liitteen lisäyksessä 1. Alaosa ja yläosa on tehty halkaisijaltaan 20 mm:n putkesta.

| 3.1.2 | Jäykkä istuinosa, jonka mitat ovat tämän liitteen lisäyksessä 1. Istuinosan takaosa on tehty jäykästä metallilevystä, jonka yläreuna on halkaisijaltaan 20 mm:n putkea. Myös istuinosan etuosa on tehty halkaisijaltaan 20 mm:n putkesta. |
| --- | --- |

3.1.2

Jäykkä istuinosa, jonka mitat ovat tämän liitteen lisäyksessä 1. Istuinosan takaosa on tehty jäykästä metallilevystä, jonka yläreuna on halkaisijaltaan 20 mm:n putkea. Myös istuinosan etuosa on tehty halkaisijaltaan 20 mm:n putkesta.

| 3.1.3 | Jotta kiinnikkeisiin voidaan päästä käsiksi, istuimen pehmusteen takaosaan tehdään aukot, jotka on kuvattu tämän liitteen lisäyksessä 1. |
| --- | --- |

3.1.3

Jotta kiinnikkeisiin voidaan päästä käsiksi, istuimen pehmusteen takaosaan tehdään aukot, jotka on kuvattu tämän liitteen lisäyksessä 1.

| 3.1.4 | Istuimen leveys on 800 mm. |
| --- | --- |

3.1.4

Istuimen leveys on 800 mm.

| 3.1.5 | Selkänoja ja istuin päällystetään polyuretaanivaahdolla, jonka ominaisuudet on määritelty taulukossa 1. Tyynyn mitat ovat tämän liitteen lisäyksessä 1.
  Taulukko 1:






  Tiheys ISO 485 -standardin mukaan (kg/m3) | 43 |
| --- | --- | --- |
| Kantolujuus ISO 2439B (N) -standardin mukaan | |
| p — 25 prosenttia | 125 |
| p — 40 prosenttia | 155 |
| Kantolujuuskerroin ISO 3386 -standardin mukaan (kPa) | 4 |
| Venymä repeämiskohdassa ISO 1798 -standardin mukaan (prosenttia) | 180 |
| Murtolujuus ISO 1798 -standardin mukaan (kPa) | 100 |
| Puristuspainuma ISO 1856 -standardin mukaan (prosenttia) | 3 |

3.1.5

Selkänoja ja istuin päällystetään polyuretaanivaahdolla, jonka ominaisuudet on määritelty taulukossa 1. Tyynyn mitat ovat tämän liitteen lisäyksessä 1.

Taulukko 1:

Tiheys ISO 485 -standardin mukaan (kg/m3)

43

Kantolujuus ISO 2439B (N) -standardin mukaan

p — 25 prosenttia

125

p — 40 prosenttia

155

Kantolujuuskerroin ISO 3386 -standardin mukaan (kPa)

4

Venymä repeämiskohdassa ISO 1798 -standardin mukaan (prosenttia)

180

Murtolujuus ISO 1798 -standardin mukaan (kPa)

100

Puristuspainuma ISO 1856 -standardin mukaan (prosenttia)

3

| 3.1.6 | Polyuretaanivaahto päällystetään auringolta suojaavalla polyakrylaattikuidusta valmistetulla kankaalla, jonka ominaisuudet on määritelty taulukossa 2.
  Taulukko 2:






  Ominaismassa (g/m2) | 290 |
| --- | --- | --- |
| Murtolujuus DIN 563587 -standardin mukaan mitattuna 50 mm leveästä testausnäytteestä | |
| pituussuunnassa (kg):
  leveyssuunnassa (kg): | 120
  80 |

3.1.6

Polyuretaanivaahto päällystetään auringolta suojaavalla polyakrylaattikuidusta valmistetulla kankaalla, jonka ominaisuudet on määritelty taulukossa 2.

Taulukko 2:

Ominaismassa (g/m2)

290

Murtolujuus DIN 563587 -standardin mukaan mitattuna 50 mm leveästä testausnäytteestä

pituussuunnassa (kg):

leveyssuunnassa (kg):

120

80

| 3.1.7 | Istuimen ja selkänojan päällyste (1) |
| --- | --- |

3.1.7

Istuimen ja selkänojan päällyste (1)

| 3.1.7.1 | Istuimen vaahtomuovipehmuste valmistetaan suorakulmaisesta vaahtomuovikappaleesta (800 x 575 x 135 mm) niin (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 1), että sen muoto vastaa tämän liitteen lisäyksen 1 kuvassa 2 määriteltyä alumiinista pohjalevyä. |
| --- | --- |

3.1.7.1

Istuimen vaahtomuovipehmuste valmistetaan suorakulmaisesta vaahtomuovikappaleesta (800 x 575 x 135 mm) niin (ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 1), että sen muoto vastaa tämän liitteen lisäyksen 1 kuvassa 2 määriteltyä alumiinista pohjalevyä.

| 3.1.7.2 | Pohjalevyyn porataan kuusi reikää, jotta se voidaan kiinnittää vaunuun pulteilla. Reiät porataan riveihin levyn pitkän sivun viereen, kolme kummallekin reunalle, ja niiden paikka määräytyy vaunun rakenteen mukaisesti. Reikien läpi pujotetaan kuusi pulttia. Ruuvit suositellaan liimattavaksi levyyn asianmukaista liimaa käyttäen. Sen jälkeen pultit kiristetään muttereilla. |
| --- | --- |

3.1.7.2

Pohjalevyyn porataan kuusi reikää, jotta se voidaan kiinnittää vaunuun pulteilla. Reiät porataan riveihin levyn pitkän sivun viereen, kolme kummallekin reunalle, ja niiden paikka määräytyy vaunun rakenteen mukaisesti. Reikien läpi pujotetaan kuusi pulttia. Ruuvit suositellaan liimattavaksi levyyn asianmukaista liimaa käyttäen. Sen jälkeen pultit kiristetään muttereilla.

| 3.1.7.3 | Päällystemateriaali (1 250 × 1 200 mm, ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 3) leikataan pituussuuntaan niin, että materiaali ei voi päällystyksen jälkeen joutua kaksinkerroin. Päällystemateriaalin reunojen väliin tulisi jäädä noin 100 mm:n rako. Siksi materiaali on leikattava noin 1 200 mm:n levyiseksi. |
| --- | --- |

3.1.7.3

Päällystemateriaali (1 250 × 1 200 mm, ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 3) leikataan pituussuuntaan niin, että materiaali ei voi päällystyksen jälkeen joutua kaksinkerroin. Päällystemateriaalin reunojen väliin tulisi jäädä noin 100 mm:n rako. Siksi materiaali on leikattava noin 1 200 mm:n levyiseksi.

| 3.1.7.4 | Päällystemateriaaliin merkitään kaksi pituussuuntaista viivaa. Ne piirretään 375 mm:n päähän päällystemateriaalin keskilinjasta. (Ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 3.) |
| --- | --- |

3.1.7.4

Päällystemateriaaliin merkitään kaksi pituussuuntaista viivaa. Ne piirretään 375 mm:n päähän päällystemateriaalin keskilinjasta. (Ks. tämän liitteen lisäyksen 1 kuva 3.)

| 3.1.7.5 | Istuimen vaahtomuovipehmuste asetetaan päällystemateriaalin päälle ylösalaisin alumiininen pohjalevy ylöspäin. |
| --- | --- |

3.1.7.5

Istuimen vaahtomuovipehmuste asetetaan päällystemateriaalin päälle ylösalaisin alumiininen pohjalevy ylöspäin.

| 3.1.7.6 | Päällystemateriaalia venytetään kummaltakin puolelta, kunnes siihen piirretyt viivat ovat alumiinisen pohjalevyn reunojen tasalla. Päällystemateriaaliin tehdään jokaisen pultin kohdalle pienet aukot ja se vedetään pulttien yli. |
| --- | --- |

3.1.7.6

Päällystemateriaalia venytetään kummaltakin puolelta, kunnes siihen piirretyt viivat ovat alumiinisen pohjalevyn reunojen tasalla. Päällystemateriaaliin tehdään jokaisen pultin kohdalle pienet aukot ja se vedetään pulttien yli.

| 3.1.7.7 | Päällystemateriaaliin tehdään viillot pohjalevyn ja vaahtomuovikappaleen urien kohdalle. |
| --- | --- |

3.1.7.7

Päällystemateriaaliin tehdään viillot pohjalevyn ja vaahtomuovikappaleen urien kohdalle.

| 3.1.7.8 | Päällyste liimataan alumiinilevyyn joustavalla liimalla. Mutterit on poistettava ennen liimausta. |
| --- | --- |

3.1.7.8

Päällyste liimataan alumiinilevyyn joustavalla liimalla. Mutterit on poistettava ennen liimausta.

| 3.1.7.9 | Sivuilla olevat läpät taitetaan levyä vasten ja liimataan siihen kiinni. |
| --- | --- |

3.1.7.9

Sivuilla olevat läpät taitetaan levyä vasten ja liimataan siihen kiinni.

| 3.1.7.10 | Urissa olevat läpät taitetaan sisään ja teipataan vahvalla liimanauhalla. |
| --- | --- |

3.1.7.10

Urissa olevat läpät taitetaan sisään ja teipataan vahvalla liimanauhalla.

| 3.1.7.11 | Joustavan liiman on kuivuttava vähintään 12 tuntia. |
| --- | --- |

3.1.7.11

Joustavan liiman on kuivuttava vähintään 12 tuntia.

| 3.1.7.12 | Istuimen selkänojan pehmuste on päällystetty täsmälleen samalla tavoin kuin istuin, vain päällystemateriaalin (1 250 × 850 mm) viivat piirretään 320 mm:n päähän materiaalin keskilinjasta. |
| --- | --- |

3.1.7.12

Istuimen selkänojan pehmuste on päällystetty täsmälleen samalla tavoin kuin istuin, vain päällystemateriaalin (1 250 × 850 mm) viivat piirretään 320 mm:n päähän materiaalin keskilinjasta.

| 3.1.8 | Viiva Cr kulkee istuinosan pintatason ja selkänojan etulinjan leikkauspisteen kautta. |
| --- | --- |

3.1.8

Viiva Cr kulkee istuinosan pintatason ja selkänojan etulinjan leikkauspisteen kautta.

| 3.2 | Selkä menosuuntaan suunnattujen laitteiden testaus |
| --- | --- |

3.2

| 3.2.1 | Vaunuun kiinnitetään erityinen kehys, joka tukee lasten turvalaitetta kuvassa 1 osoitetulla tavalla. |
| --- | --- |

3.2.1

Vaunuun kiinnitetään erityinen kehys, joka tukee lasten turvalaitetta kuvassa 1 osoitetulla tavalla.

| 3.2.2 | Teräsputki kiinnitetään lujasti vaunuun niin, että putken keskikohtaan kohdistettu 5 000 ± 50 N:n kuorma ei aiheuta siinä yli 2 mm:n siirtymää. |
| --- | --- |

3.2.2

Teräsputki kiinnitetään lujasti vaunuun niin, että putken keskikohtaan kohdistettu 5 000 ± 50 N:n kuorma ei aiheuta siinä yli 2 mm:n siirtymää.

| 3.2.3 | Putken mitat ovat 500 x 100 x 90 mm. |
| --- | --- |

3.2.3

Putken mitat ovat 500 x 100 x 90 mm.

Kuva 1

Selkä menosuuntaan suunnatun laitteen testausjärjestelyt

Image

Mitat millimetriä

| 3.3 | Testausvaunun lattialevy |
| --- | --- |

3.3

| 3.3.1 | Lattialevyn on oltava valmistettu tasapaksuisesta ja tasalaatuisesta tasaisesta teräslevystä (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 2). |
| --- | --- |

3.3.1

Lattialevyn on oltava valmistettu tasapaksuisesta ja tasalaatuisesta tasaisesta teräslevystä (ks. tämän liitteen lisäyksessä 3 oleva kuva 2).

| 3.3.1.1 | Lattialevyn on oltava tukevasti kiinnitetty testausvaunuun. Lattialevyn korkeus suhteessa Cr-akselin projektiopisteeseen, mitta X (2) lisäyksen 3 kuvassa 2, on säädettävä 7.1.4.1.9 kohdan vaatimuksia vastaavaksi. |
| --- | --- |

3.3.1.1

Lattialevyn on oltava tukevasti kiinnitetty testausvaunuun. Lattialevyn korkeus suhteessa Cr-akselin projektiopisteeseen, mitta X (2) lisäyksen 3 kuvassa 2, on säädettävä 7.1.4.1.9 kohdan vaatimuksia vastaavaksi.

| 3.3.1.2 | Lattialevyn pinnan kovuuden olisi oltava vähintään 120 HB standardin EN ISO 6506-1:1999 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3.1.2

Lattialevyn pinnan kovuuden olisi oltava vähintään 120 HB standardin EN ISO 6506-1:1999 mukaisesti.

| 3.3.1.3 | Lattialevyn on kestettävä 5 kN:n suuruinen pistekuorma niin, että pystysuuntainen liike Cr-akselin suhteen on enintään 2 mm, eikä pysyvää muodonmuutosta tapahdu. |
| --- | --- |

3.3.1.3

Lattialevyn on kestettävä 5 kN:n suuruinen pistekuorma niin, että pystysuuntainen liike Cr-akselin suhteen on enintään 2 mm, eikä pysyvää muodonmuutosta tapahdu.

| 3.3.1.4 | Lattialevyn pinnan karheus ei saa olla suurempi kuin Ra 6,3 standardin ISO 4287:1997 mukaisesti. |
| --- | --- |

3.3.1.4

Lattialevyn pinnan karheus ei saa olla suurempi kuin Ra 6,3 standardin ISO 4287:1997 mukaisesti.

| 3.3.1.5 | Lattialevyn on oltava sellainen, että siihen ei aiheudu pysyvää muodonmuutosta tämän säännön mukaisessa lasten turvajärjestelmän dynaamisessa testissä. |
| --- | --- |

3.3.1.5

Lattialevyn on oltava sellainen, että siihen ei aiheudu pysyvää muodonmuutosta tämän säännön mukaisessa lasten turvajärjestelmän dynaamisessa testissä.

4.   PYSÄYTYSLAITE

| 4.1 | Laite koostuu kahdesta samanlaisesta ja samansuuntaisesti asennetusta vaimentimesta. |
| --- | --- |

4.1

Laite koostuu kahdesta samanlaisesta ja samansuuntaisesti asennetusta vaimentimesta.

| 4.2 | Tarvittaessa on jokaista 200 kg:n nimellismassan lisäystä kohden käytettävä yhtä lisävaimenninta. Jokaiseen vaimentimeen kuuluu: |
| --- | --- |

4.2

Tarvittaessa on jokaista 200 kg:n nimellismassan lisäystä kohden käytettävä yhtä lisävaimenninta. Jokaiseen vaimentimeen kuuluu:

| 4.2.1 | teräsputkesta valmistettu ulkokehys; |
| --- | --- |

4.2.1

teräsputkesta valmistettu ulkokehys;

| 4.2.2 | energiaa vaimentava polyuretaaniputki; |
| --- | --- |

4.2.2

energiaa vaimentava polyuretaaniputki;

| 4.2.3 | muotoiltu kiillotettu teräsnuppi, joka tunkeutuu vaimentimen sisään; ja |
| --- | --- |

4.2.3

muotoiltu kiillotettu teräsnuppi, joka tunkeutuu vaimentimen sisään; ja

| 4.2.4 | akseli ja törmäyslevy. |
| --- | --- |

4.2.4

akseli ja törmäyslevy.

| 4.3 | Tämän vaimentimen eri osien mitat on annettu tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa kaaviossa. |
| --- | --- |

4.3

Tämän vaimentimen eri osien mitat on annettu tämän liitteen lisäyksessä 2 olevassa kaaviossa.

| 4.4 | Vaimentavan materiaalin ominaisuudet on määritelty tämän liitteen taulukoissa 3 ja 4. |
| --- | --- |

4.4

Vaimentavan materiaalin ominaisuudet on määritelty tämän liitteen taulukoissa 3 ja 4.

| 4.5 | Pysäytyslaiteasennelmaa säilytetään vähintään 12 tuntia 15—25 oC:n lämpötilassa ennen sen käyttöä tämän säännön liitteessä 7 kuvatuissa kalibrointitesteissä. Pysäytyslaitteen on jokaisessa testityypissä täytettävä liitteen 7 lisäyksissä 1 ja 2 määritellyt suoritusvaatimukset. Ennen lasten turvalaitteen dynaamista testausta pysäytyslaiteasennelmaa on säilytettävä vähintään 12 tuntia ± 2 oC:n tarkkuudella samassa lämpötilassa kuin ennen kalibrointitestejä. Muunlainen, vastaavat tulokset antava laite voidaan myös hyväksyä. |
| --- | --- |

4.5

Pysäytyslaiteasennelmaa säilytetään vähintään 12 tuntia 15—25 oC:n lämpötilassa ennen sen käyttöä tämän säännön liitteessä 7 kuvatuissa kalibrointitesteissä. Pysäytyslaitteen on jokaisessa testityypissä täytettävä liitteen 7 lisäyksissä 1 ja 2 määritellyt suoritusvaatimukset. Ennen lasten turvalaitteen dynaamista testausta pysäytyslaiteasennelmaa on säilytettävä vähintään 12 tuntia ± 2 oC:n tarkkuudella samassa lämpötilassa kuin ennen kalibrointitestejä. Muunlainen, vastaavat tulokset antava laite voidaan myös hyväksyä.

Taulukko 3

Vaimentavan materiaalin A ominaisuudet

(ASTM-menetelmä D 735, ellei toisin mainita)

| Shore A -kovuus: | 95 ± 2 lämpötilassa 20 ± 5 oC |
| --- | --- |
| Murtolujuus: | Ro 350 kg/cm2 |
| Vähimmäisvenymä: | Ao 400 % |
| Kerroin 100 prosentin venymällä: | 110 kg/cm2 |
| 300 prosentin venymällä: | 240 kg/cm2 |
| Kylmähauraus (ASTM-menetelmä D 736): | viisi tuntia –55 oC:ssa |
| Puristuspainuma (menetelmä B): | 22 tuntia 70 oC:ssa 45 % |
| Tiheys 25 oC:ssa: | 1,05—1,10 |
| Vanhenemisreaktio ilmassa (ASTM-menetelmä D 573): |
| 70 tuntia 100 oC:ssa: | Shore-kovuus: enimmäisvaihtelu ± 3 |
| murtolujuus: alenema < 10 % Ro:sta |
| venymä: alenema < 10 % Ao:sta |
| massa: alenema < 1 % |
| Upotus öljyyn (ASTM-menetelmä nro 1 Öljy): |
| 70 tuntia 100 oC:ssa: | Shore-kovuus: enimmäisvaihtelu ± 4 |
| murtolujuus: alenema < 15 % Ro:sta |
| venymä: alenema < 10 % Ao:sta |
| tilavuus: turpoaminen < 5 % |
| Upotus öljyyn (ASTM-menetelmä nro 3 Öljy): |
| 70 tuntia 100 oC:ssa: | murtolujuus: alenema < 15 % Ro:sta |
| venymä: alenema < 15 % Ao:sta |
| tilavuus: turpoaminen < 20 % |
| Upotus tislattuun veteen: |
| 1 viikko 70 oC:ssa: | murtolujuus: alenema < 35 % Ro:sta |
| venymä: lisäys < 20 % Ao:sta |

Shore A -kovuus:

95 ± 2 lämpötilassa 20 ± 5 oC

Murtolujuus:

Ro 350 kg/cm2

Vähimmäisvenymä:

Ao 400 %

Kerroin 100 prosentin venymällä:

110 kg/cm2

300 prosentin venymällä:

240 kg/cm2

Kylmähauraus (ASTM-menetelmä D 736):

viisi tuntia –55 oC:ssa

Puristuspainuma (menetelmä B):

22 tuntia 70 oC:ssa 45 %

Tiheys 25 oC:ssa:

1,05—1,10

Vanhenemisreaktio ilmassa (ASTM-menetelmä D 573):

70 tuntia 100 oC:ssa:

Shore-kovuus: enimmäisvaihtelu ± 3

murtolujuus: alenema < 10 % Ro:sta

venymä: alenema < 10 % Ao:sta

massa: alenema < 1 %

Upotus öljyyn (ASTM-menetelmä nro 1 Öljy):

70 tuntia 100 oC:ssa:

Shore-kovuus: enimmäisvaihtelu ± 4

murtolujuus: alenema < 15 % Ro:sta

venymä: alenema < 10 % Ao:sta

tilavuus: turpoaminen < 5 %

Upotus öljyyn (ASTM-menetelmä nro 3 Öljy):

70 tuntia 100 oC:ssa:

murtolujuus: alenema < 15 % Ro:sta

venymä: alenema < 15 % Ao:sta

tilavuus: turpoaminen < 20 %

Upotus tislattuun veteen:

1 viikko 70 oC:ssa:

murtolujuus: alenema < 35 % Ro:sta

venymä: lisäys < 20 % Ao:sta

Taulukko 4

Vaimentavan materiaalin B ominaisuudet

(ASTM-menetelmä 2000 (1980), ellei toisin mainita)

| Shore A -kovuus: | 88 ± 2 lämpötilassa 20 ± 5 oC |
| --- | --- |
| Murtolujuus: | Ro 300 kg/cm2 |
| Vähimmäisvenymä: | Ao 400 % |
| Kerroin 100 prosentin venymällä: | 70 kg/cm2 |
| 300 prosentin venymällä: | 130 kg/cm2 |
| Kylmähauraus (ASTM-menetelmä D 736): | viisi tuntia –55 oC:ssa |
| Puristuspainuma (menetelmä B): | 22 tuntia 70 oC:ssa 45 % |
| Tiheys 25 oC:ssa: | 1,08—1,12 |
| Vanhenemisreaktio ilmassa (ASTM-menetelmä D 573 (1981)): |
| 70 tuntia 100 oC:ssa: | Shore-kovuus: enimmäisvaihtelu ± 3 |
| murtolujuus: alenema < 10 % Ro:sta |
| venymä: alenema < 10 % Ao:sta |
| massa: alenema < 1 % |
| Upotus öljyyn (ASTM-menetelmä D 471 (1979) Öljy nro 1): |
| 70 tuntia 100 oC:ssa: | Shore-kovuus: enimmäisvaihtelu ± 4 |
| murtolujuus: alenema < 15 % Ro:sta |
| venymä: alenema < 10 % Ao:sta |
| tilavuus: turpoaminen < 5 % |
| Upotus öljyyn (ASTM-menetelmä D 471 (1979) Öljy nro 3): |
| 70 tuntia 100 oC:ssa: | murtolujuus: alenema < 15 % Ro:sta |
| venymä: alenema < 15 % Ao:sta |
| tilavuus: turpoaminen < 20 % |
| Upotus tislattuun veteen: | |
| 1 viikko 70 oC:ssa: | murtolujuus: alenema < 35 % Ro:sta |
| venymä: lisäys < 20 % Ao:sta |

Shore A -kovuus:

88 ± 2 lämpötilassa 20 ± 5 oC

Murtolujuus:

Ro 300 kg/cm2

Vähimmäisvenymä:

Ao 400 %

Kerroin 100 prosentin venymällä:

70 kg/cm2

300 prosentin venymällä:

130 kg/cm2

Kylmähauraus (ASTM-menetelmä D 736):

viisi tuntia –55 oC:ssa

Puristuspainuma (menetelmä B):

22 tuntia 70 oC:ssa 45 %

Tiheys 25 oC:ssa:

1,08—1,12

Vanhenemisreaktio ilmassa (ASTM-menetelmä D 573 (1981)):

70 tuntia 100 oC:ssa:

Shore-kovuus: enimmäisvaihtelu ± 3

murtolujuus: alenema < 10 % Ro:sta

venymä: alenema < 10 % Ao:sta

massa: alenema < 1 %

Upotus öljyyn (ASTM-menetelmä D 471 (1979) Öljy nro 1):

70 tuntia 100 oC:ssa:

Shore-kovuus: enimmäisvaihtelu ± 4

murtolujuus: alenema < 15 % Ro:sta

venymä: alenema < 10 % Ao:sta

tilavuus: turpoaminen < 5 %

Upotus öljyyn (ASTM-menetelmä D 471 (1979) Öljy nro 3):

70 tuntia 100 oC:ssa:

murtolujuus: alenema < 15 % Ro:sta

venymä: alenema < 15 % Ao:sta

tilavuus: turpoaminen < 20 %

Upotus tislattuun veteen:

1 viikko 70 oC:ssa:

murtolujuus: alenema < 35 % Ro:sta

venymä: lisäys < 20 % Ao:sta

---

(1)  Tässä menettelyssä käytettävien materiaalien tiedot ovat saatavilla osoitteesta TNO (Research Institute for Road Vehicles), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Alankomaat.

(2)  Mitta X on 210 mm ja sen säätövara ± 70 mm.

Lisäys 1

Kuva 1

Istuimen ja istuinpehmusteiden mitat

Image

Kuva 2

Alumiinisen pohjalevyn mitat

Alumiinilevy ennen taivutusta

Image

Mitat millimetriä

Kuva 3

Päällystemateriaalin mitat

Päällystemateriaaliin piirrettävät viivat

Image

Mitat millimetriä

Kuva 4

Kolmiulotteinen kaavio istuimesta

Image

Lisäys 2

Pysäytyslaite

Etutörmäys, mitat millimetriä

Kuva 1

Image

Kuva 1 a

Materiaali A

Image

Kuva 1 b

Materiaali B

Image

Kuva 2

Pysäytyslaitteen muotoiltu nuppi

Image

| (*) | Tämän mitan vaihteluväli on 43—49 mm. |
| --- | --- |

(*)

Tämän mitan vaihteluväli on 43—49 mm.

Kuva 3

Pysäytyslaitteen muotoiltu nuppi

Image

Mitat millimetriä

Kuva 4

Pysäytyslaite (koottuna)

Takatörmäys

Mitat millimetriä

Image

Kuva 5

Pysäytyslaitteen polyuretaaniputki

Takatörmäys

Image

Materiaali A

Lisäys 3

TESTAUSVAUNUN KIINNITYSPISTEIDEN SIJAINTI JA KÄYTTÖ

| 1. | Kiinnityspisteet on sijoitettava jäljempänä olevan kuvan mukaisesti.
  Kun vakiokiinnityslaatta kiinnitetään kiinnityspisteisiin A ja B tai B0, laatat asennetaan niin, että pultti on poikittaissuunnassa vaakatasossa, kulma on sisäänpäin ja laatat voivat pyöriä vapaasti akselin ympäri. |
| --- | --- |

1.

Kiinnityspisteet on sijoitettava jäljempänä olevan kuvan mukaisesti.

Kun vakiokiinnityslaatta kiinnitetään kiinnityspisteisiin A ja B tai B0, laatat asennetaan niin, että pultti on poikittaissuunnassa vaakatasossa, kulma on sisäänpäin ja laatat voivat pyöriä vapaasti akselin ympäri.

| 2. | Testattaessa lasten turvalaitteita, jotka kuuluvat luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” tai ”automalli- ja istuinkohtainen”, on käytettävä seuraavia kiinnityspisteitä: |
| --- | --- |

2.

Testattaessa lasten turvalaitteita, jotka kuuluvat luokkaan ”kaikkiin autoihin sopiva” tai ”automalli- ja istuinkohtainen”, on käytettävä seuraavia kiinnityspisteitä:

| 2.1 | lantiovöillä kiinnitettävä turvalaite — pisteet A ja B; |
| --- | --- |

2.1

lantiovöillä kiinnitettävä turvalaite — pisteet A ja B;

| 2.2 | lantio- ja olkavöillä kiinnitettävä turvalaite — pisteet A, B0 ja C; |
| --- | --- |

2.2

lantio- ja olkavöillä kiinnitettävä turvalaite — pisteet A, B0 ja C;

| 2.3 | ISOFIX-lukitusosilla kiinnitettävä turvalaite — takimmaiset pisteet H1 and H2. |
| --- | --- |

2.3

ISOFIX-lukitusosilla kiinnitettävä turvalaite — takimmaiset pisteet H1 and H2.

| 3. | Kiinnityspisteitä A, B ja/tai (takimmainen) H1, H2 ja D on käytettävä lasten turvalaitteille, jotka kuuluvat luokkaan ”automallikohtainen” ja joilla on lisäksi vain yksi yläkiinnityspiste. |
| --- | --- |

3.

Kiinnityspisteitä A, B ja/tai (takimmainen) H1, H2 ja D on käytettävä lasten turvalaitteille, jotka kuuluvat luokkaan ”automallikohtainen” ja joilla on lisäksi vain yksi yläkiinnityspiste.

| 4. | Kiinnityspisteitä A, B ja/tai (takimmainen) H1, H2, E ja F on käytettävä lasten turvalaitteille, jotka kuuluvat luokkaan ”automallikohtainen” ja joilla on lisäksi kaksi yläkiinnityspistettä. |
| --- | --- |

4.

Kiinnityspisteitä A, B ja/tai (takimmainen) H1, H2, E ja F on käytettävä lasten turvalaitteille, jotka kuuluvat luokkaan ”automallikohtainen” ja joilla on lisäksi kaksi yläkiinnityspistettä.

| 5. | Kiinnityspisteet R1, R2, R3, R4 ja R5 ovat lisäkiinnityspisteet, jotka on tarkoitettu luokkaan ”automallikohtainen” kuuluville selkä menosuuntaan suunnatuille lasten turvalaitteille, joilla on yksi tai useampi lisäkiinnityspiste (ks. 8.1.3.5.3 kohta). |
| --- | --- |

5.

Kiinnityspisteet R1, R2, R3, R4 ja R5 ovat lisäkiinnityspisteet, jotka on tarkoitettu luokkaan ”automallikohtainen” kuuluville selkä menosuuntaan suunnatuille lasten turvalaitteille, joilla on yksi tai useampi lisäkiinnityspiste (ks. 8.1.3.5.3 kohta).

| 6. | Lukuun ottamatta pistettä C (joka edustaa pilarilenkin paikkaa), pisteet kuvaavat vyön päiden kiinnityspisteiden sijaintia vaunussa tai mahdollisessa kuormituksen siirtolaitteessa. Kiinnityspisteet on asennettava jäykkään alustaan. Yläkiinnityspisteet saavat siirtyä enintään 0,2 mm pituussuuntaan, kun tähän suuntaan kohdistetaan 980 N:n kuormitus. Vaunun on oltava rakenteeltaan sellainen, etteivät osat, joihin kiinnityspisteet on kiinnitetty, pysyvästi muuta muotoaan testin aikana. |
| --- | --- |

6.

Lukuun ottamatta pistettä C (joka edustaa pilarilenkin paikkaa), pisteet kuvaavat vyön päiden kiinnityspisteiden sijaintia vaunussa tai mahdollisessa kuormituksen siirtolaitteessa. Kiinnityspisteet on asennettava jäykkään alustaan. Yläkiinnityspisteet saavat siirtyä enintään 0,2 mm pituussuuntaan, kun tähän suuntaan kohdistetaan 980 N:n kuormitus. Vaunun on oltava rakenteeltaan sellainen, etteivät osat, joihin kiinnityspisteet on kiinnitetty, pysyvästi muuta muotoaan testin aikana.

| 7. | Ryhmään 0 kuuluvia kantokoppia varten voidaan käyttää vaihtoehtoisesti pisteitä A1 tai B1 turvajärjestelmien valmistajan ohjeiden mukaan. A1 ja B1 sijaitsevat pisteen R1 kautta kulkevalla poikittaislinjalla 350 mm:n päässä R1:stä. |
| --- | --- |

7.

Ryhmään 0 kuuluvia kantokoppia varten voidaan käyttää vaihtoehtoisesti pisteitä A1 tai B1 turvajärjestelmien valmistajan ohjeiden mukaan. A1 ja B1 sijaitsevat pisteen R1 kautta kulkevalla poikittaislinjalla 350 mm:n päässä R1:stä.

| 8. | Testattaessa luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva” tai ”automallikohtainen” kuuluvia lasten turvalaitteita testausistuimeen kiinnitetään liitteessä 13 määritelty vakiokelauslaitteella varustettu vyö. Kelauslaitteen ja turvavyön vakiokiinnityslaatan A1 välinen vyönauha on uusittava kutakin dynaamista testiä varten. |
| --- | --- |

8.

Testattaessa luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva” tai ”automallikohtainen” kuuluvia lasten turvalaitteita testausistuimeen kiinnitetään liitteessä 13 määritelty vakiokelauslaitteella varustettu vyö. Kelauslaitteen ja turvavyön vakiokiinnityslaatan A1 välinen vyönauha on uusittava kutakin dynaamista testiä varten.

| 9. | Testattaessa lasten turvajärjestelmiä, joissa on yläkiinnityshihna, käytetään kiinnityspistettä G1 tai G2. |
| --- | --- |

9.

Testattaessa lasten turvajärjestelmiä, joissa on yläkiinnityshihna, käytetään kiinnityspistettä G1 tai G2.

| 10. | Testattaessa lasten turvajärjestelmiä, joissa käytetään tukijalkaa, teknisen tutkimuslaitoksen on valittava kiinnityspisteet edellä olevan 2, 3, 4 tai 5 kohdan mukaisesti, ja tukijalka on säädettävä 7.1.4.1.9 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

10.

Testattaessa lasten turvajärjestelmiä, joissa käytetään tukijalkaa, teknisen tutkimuslaitoksen on valittava kiinnityspisteet edellä olevan 2, 3, 4 tai 5 kohdan mukaisesti, ja tukijalka on säädettävä 7.1.4.1.9 kohdan mukaisesti.

Kuva 1

Image

Kuva 2

Image

Kuva 3

Image

---

LIITE 7

VAUNUN HIDASTUVUUTTA KUVAAVA KÄYRÄ AJAN FUNKTIONA

| 1. | Sellaisen vaunun, joka hitausmassojen ansiosta painaa yhteensä 455 ± 20 kg testattaessa tämän säännön 8.1.3.1 kohdan mukaisesti lasten turvalaitteita, ja 910 ± 40 kg testattaessa tämän säännön 8.1.3.2 kohdan mukaisesti lasten turvalaitteita, jolloin vaunun ja ajoneuvon osarakenteen nimellismassa on 800 kg, hidastuvuuskäyrän on etutörmäyksessä pysyttävä tämän liitteen lisäyksessä 1 osoitetun viivoitetun alueen sisällä ja takatörmäyksessä tämän liitteen lisäyksessä 2 osoitetun viivoitetun alueen sisällä. |
| --- | --- |

1.

Sellaisen vaunun, joka hitausmassojen ansiosta painaa yhteensä 455 ± 20 kg testattaessa tämän säännön 8.1.3.1 kohdan mukaisesti lasten turvalaitteita, ja 910 ± 40 kg testattaessa tämän säännön 8.1.3.2 kohdan mukaisesti lasten turvalaitteita, jolloin vaunun ja ajoneuvon osarakenteen nimellismassa on 800 kg, hidastuvuuskäyrän on etutörmäyksessä pysyttävä tämän liitteen lisäyksessä 1 osoitetun viivoitetun alueen sisällä ja takatörmäyksessä tämän liitteen lisäyksessä 2 osoitetun viivoitetun alueen sisällä.

| 2. | Vaunun ja siihen kiinnitetyn ajoneuvon osarakenteen nimellismassaa voidaan tarvittaessa nostaa jokaista 200 kg:n lisäpainoa kohden ylimääräisellä 28 kg:n hitausmassalla. Missään tapauksessa vaunun, ajoneuvon osarakenteen ja hitausmassojen enimmäismassa ei saa poiketa kalibrointitestien nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg. Pysäytyslaitetta kalibroitaessa pysähtymismatkan on oltava 650 ± 30 mm etutörmäyksissä ja 275 ± 20 mm takatörmäyksissä. |
| --- | --- |

2.

Vaunun ja siihen kiinnitetyn ajoneuvon osarakenteen nimellismassaa voidaan tarvittaessa nostaa jokaista 200 kg:n lisäpainoa kohden ylimääräisellä 28 kg:n hitausmassalla. Missään tapauksessa vaunun, ajoneuvon osarakenteen ja hitausmassojen enimmäismassa ei saa poiketa kalibrointitestien nimellisarvosta enempää kuin ± 40 kg. Pysäytyslaitetta kalibroitaessa pysähtymismatkan on oltava 650 ± 30 mm etutörmäyksissä ja 275 ± 20 mm takatörmäyksissä.

| 3. | Kalibrointi- ja mittaustoimenpiteet on toteutettava kansainvälisen ISO 6487 (1980) -standardin uusimman version mukaisesti; mittausvälineiden on oltava taajuusalueluokkaa (CFC) 60 koskevan määritelmän mukaisia. |
| --- | --- |

3.

Kalibrointi- ja mittaustoimenpiteet on toteutettava kansainvälisen ISO 6487 (1980) -standardin uusimman version mukaisesti; mittausvälineiden on oltava taajuusalueluokkaa (CFC) 60 koskevan määritelmän mukaisia.

Lisäys 1

Vaunun hidastuvuutta kuvaava käyrä ajan funktiona

(pysäytyslaitteiden kalibrointikäyrä)

Etutörmäys

Image

Lisäys 2

Vaunun hidastuvuutta kuvaava käyrä ajan funktiona

(pysäytyslaitteiden kalibrointikäyrä)

Takatörmäys

Image

---

LIITE 8

NUKKIEN KUVAUS

| 1. | Yleistä |
| --- | --- |

1.

Yleistä

| 1.1 | Tässä säännössä määrätyt nuket on kuvattu tämän liitteen lisäyksissä 1—3 ja teknisissä piirustuksissa, jotka on laatinut TNO (Research Institute for Road Vehicles), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Alankomaat. |
| --- | --- |

1.1

Tässä säännössä määrätyt nuket on kuvattu tämän liitteen lisäyksissä 1—3 ja teknisissä piirustuksissa, jotka on laatinut TNO (Research Institute for Road Vehicles), Schoemakerstraat 97, 2628 VK Delft, Alankomaat.

| 1.2 | Vaihtoehtoisia nukkeja voidaan käyttää, mikäli: |
| --- | --- |

1.2

Vaihtoehtoisia nukkeja voidaan käyttää, mikäli:

| 1.2.1 | niiden vastaavuus voidaan osoittaa toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tavalla; ja |
| --- | --- |

1.2.1

niiden vastaavuus voidaan osoittaa toimivaltaisen viranomaisen hyväksymällä tavalla; ja

| 1.2.2 | niiden käyttö kirjataan testausselosteeseen sekä tämän säännön liitteessä 1 kuvattuun ilmoituslomakkeeseen. |
| --- | --- |

1.2.2

niiden käyttö kirjataan testausselosteeseen sekä tämän säännön liitteessä 1 kuvattuun ilmoituslomakkeeseen.

Lisäys 1

9 KUUKAUDEN IKÄISTÄ SEKÄ 3-, 6- JA 10-VUOTIASTA LASTA VASTAAVIEN NUKKIEN KUVAUS

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Jäljempänä kuvattujen nukkien mitat ja massat perustuvat 50. prosenttipisteen arvoja vastaavaan lapsen anatomiaan kunkin nukketyypin osalta erikseen yhdeksän kuukauden sekä kolmen, kuuden ja 10 vuoden iässä. |
| --- | --- |

1.1

Jäljempänä kuvattujen nukkien mitat ja massat perustuvat 50. prosenttipisteen arvoja vastaavaan lapsen anatomiaan kunkin nukketyypin osalta erikseen yhdeksän kuukauden sekä kolmen, kuuden ja 10 vuoden iässä.

| 1.2 | Nuket koostuvat metallista ja polyesteristä tehdystä rungosta sekä polyuretaanista valetuista kehon osista. |
| --- | --- |

1.2

Nuket koostuvat metallista ja polyesteristä tehdystä rungosta sekä polyuretaanista valetuista kehon osista.

| 1.3 | Nuken hajotuskuva on kuvassa 9. |
| --- | --- |

1.3

Nuken hajotuskuva on kuvassa 9.

2.   RAKENNE

2.1   Pää

| 2.1.1 | Pää on valmistettu polyuretaanista ja sitä on vahvistettu metallikaistaleilla. Pään sisälle on mahdollista asentaa mittalaitteita painopisteessä sijaitsevaan polyamidikappaleeseen. |
| --- | --- |

2.1.1

Pää on valmistettu polyuretaanista ja sitä on vahvistettu metallikaistaleilla. Pään sisälle on mahdollista asentaa mittalaitteita painopisteessä sijaitsevaan polyamidikappaleeseen.

2.2   Nikamat

2.2.1   Kaulanikamat

| 2.2.1.1 | Kaula on valmistettu viidestä polyuretaanirenkaasta, joiden keskus koostuu polyamidista. Kannattajanikaman ja kiertonikaman muodostama kokonaisuus on polyamidia. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Kaula on valmistettu viidestä polyuretaanirenkaasta, joiden keskus koostuu polyamidista. Kannattajanikaman ja kiertonikaman muodostama kokonaisuus on polyamidia.

2.2.2   Lannenikamat

| 2.2.2.1 | Viisi lannenikamaa on valmistettu polyamidista. |
| --- | --- |

2.2.2.1

Viisi lannenikamaa on valmistettu polyamidista.

2.3   Rinta

| 2.3.1 | Rinnan runko on teräsputkea, johon käsivarsinivelet kiinnittyvät. Selkäranka on teräsvaijeria, jossa on neljä kierteistettyä päätekohtaa. |
| --- | --- |

2.3.1

Rinnan runko on teräsputkea, johon käsivarsinivelet kiinnittyvät. Selkäranka on teräsvaijeria, jossa on neljä kierteistettyä päätekohtaa.

| 2.3.2 | Runko on päällystetty polyuretaanilla. Mittauslaitteet voidaan sijoittaa rintakappaleen syvennykseen. |
| --- | --- |

2.3.2

Runko on päällystetty polyuretaanilla. Mittauslaitteet voidaan sijoittaa rintakappaleen syvennykseen.

2.4   Raajat

| 2.4.1 | Myös käsivarret ja sääret on valmistettu polyuretaanista, ja ne on vahvistettu suorakulmaisista putkista, kaistaleista ja laatoista koostuvilla metalliosilla. Polvet ja kyynärpäät on varustettu säädettävillä sarananivelillä. Käsivarren ja säären yläosan nivelet ovat säädettäviä palloniveliä. |
| --- | --- |

2.4.1

Myös käsivarret ja sääret on valmistettu polyuretaanista, ja ne on vahvistettu suorakulmaisista putkista, kaistaleista ja laatoista koostuvilla metalliosilla. Polvet ja kyynärpäät on varustettu säädettävillä sarananivelillä. Käsivarren ja säären yläosan nivelet ovat säädettäviä palloniveliä.

2.5   Lantio

| 2.5.1 | Lantio on valmistettu lasilla vahvistetusta polyesteristä, joka on myös päällystetty polyuretaanilla. |
| --- | --- |

2.5.1

Lantio on valmistettu lasilla vahvistetusta polyesteristä, joka on myös päällystetty polyuretaanilla.

| 2.5.2 | Lantion yläosan muoto, jolla on suuri merkitys määritettäessä herkkyyttä vatsan kuormitukselle, jäljittelee mahdollisimman tarkoin lapsen lantion muotoa. |
| --- | --- |

2.5.2

Lantion yläosan muoto, jolla on suuri merkitys määritettäessä herkkyyttä vatsan kuormitukselle, jäljittelee mahdollisimman tarkoin lapsen lantion muotoa.

| 2.5.3 | Lonkkanivelet sijaitsevat juuri lantion alapuolella. |
| --- | --- |

2.5.3

Lonkkanivelet sijaitsevat juuri lantion alapuolella.

2.6   Nuken kokoaminen

2.6.1   Niska — rinta — lantio

| 2.6.1.1 | Lannenikamat ja lantio kierretään teräsvaijeriin ja niiden kireys säädetään mutterilla. Niskanikamat kiinnitetään ja säädetään samalla tavoin. Koska teräsvaijeri ei saa liikkua vapaasti rintaosan läpi, lannenikamien säätö niskan puolelta ja päinvastoin ei saa olla mahdollista. |
| --- | --- |

2.6.1.1

Lannenikamat ja lantio kierretään teräsvaijeriin ja niiden kireys säädetään mutterilla. Niskanikamat kiinnitetään ja säädetään samalla tavoin. Koska teräsvaijeri ei saa liikkua vapaasti rintaosan läpi, lannenikamien säätö niskan puolelta ja päinvastoin ei saa olla mahdollista.

2.6.2   Pää — niska

| 2.6.2.1 | Pää voidaan kiinnittää ja säätää kannattajanikaman ja kiertonikaman muodostaman kokonaisuuden lävistävän pultin ja ruuvin avulla. |
| --- | --- |

2.6.2.1

Pää voidaan kiinnittää ja säätää kannattajanikaman ja kiertonikaman muodostaman kokonaisuuden lävistävän pultin ja ruuvin avulla.

2.6.3   Vartalo — raajat

| 2.6.3.1 | Käsivarret ja sääret voidaan kiinnittää vartaloon ja säätää pallonivelten avulla. |
| --- | --- |

2.6.3.1

Käsivarret ja sääret voidaan kiinnittää vartaloon ja säätää pallonivelten avulla.

| 2.6.3.2 | Käsivarsinivelten pallot kiinnitetään vartaloon ja säärinivelten pallot kiinnitetään sääriin. |
| --- | --- |

2.6.3.2

Käsivarsinivelten pallot kiinnitetään vartaloon ja säärinivelten pallot kiinnitetään sääriin.

3.   KESKEISET OMINAISUUDET

3.1   Massa

Taulukko 1

| Osa | Massa kilogrammoina ikäryhmittäin |
| --- | --- |
| 9 kuukautta | 3 vuotta | 6 vuotta | 10 vuotta |
| Pää + | 2,20 | ±0,10 | 2,70 | ±0,10 | 3,45 | ±0,10 | 3,60 | ±0,10 |
| Vartalo | 3,40 | ±0,10 | 5,80 | ±0,15 | 8,45 | ±0,20 | 12,30 | ±0,30 |
| Ylä- | 0,70 | ±0,05 | 1,10 | ±0,05 | 1,85 | ±0,10 | 2,00 | ±0,10 |
| Ala- | 0,45 | ±0,05 | 0,70 | ±0,05 | 1,15 | ±0,05 | 1,60 | ±0,10 |
| Ylä- | 1,40 | ±0,05 | 3,00 | ±0,10 | 4,10 | ±0,15 | 7,50 | ±0,15 |
| Ala- | 0,85 | ±0,05 | 1,70 | ±0,10 | 3,00 | ±0,10 | 5,00 | ±0,15 |
| Yhteensä | 9,00 | ±0,20 | 15,00 | ±0,30 | 22,00 | ±0,50 | 32,00 | ±0,70 |

Osa

Massa kilogrammoina ikäryhmittäin

9 kuukautta

3 vuotta

6 vuotta

10 vuotta

Pää +

2,20

±0,10

2,70

±0,10

3,45

±0,10

3,60

±0,10

Vartalo

3,40

±0,10

5,80

±0,15

8,45

±0,20

12,30

±0,30

Ylä-

0,70

±0,05

1,10

±0,05

1,85

±0,10

2,00

±0,10

Ala-

0,45

±0,05

0,70

±0,05

1,15

±0,05

1,60

±0,10

Ylä-

1,40

±0,05

3,00

±0,10

4,10

±0,15

7,50

±0,15

Ala-

0,85

±0,05

1,70

±0,10

3,00

±0,10

5,00

±0,15

Yhteensä

9,00

±0,20

15,00

±0,30

22,00

±0,50

32,00

±0,70

3.2   Keskeiset mitat

| 3.2.1 | Keskeiset mitat tämän liitteen kuvan 1 mukaisesti ovat taulukossa 2. |
| --- | --- |

3.2.1

Keskeiset mitat tämän liitteen kuvan 1 mukaisesti ovat taulukossa 2.

Kuva 1

Nuken keskeiset mitat

Image

Taulukko 2

| Nro | Mitat | Mitat kilogrammoina ikäryhmittäin |
| --- | --- | --- |
| 9 kuukautta | 3 vuotta | 6 vuotta | 10 vuotta |
| 1 | Etäisyys istumalihasten takaa polven etuosaan | 195 | 334 | 378 | 456 |
| 2 | Etäisyys istumalihasten takaa polvitaipeeseen, istuen | 145 | 262 | 312 | 376 |
| 3 | Etäisyys painopisteestä istumatasolle | 180 | 190 | 190 | 200 |
| 4 | Rinnanympärys | 440 | 510 | 580 | 660 |
| 5 | Rinnan syvyys | 102 | 125 | 135 | 142 |
| 6 | Lapaluiden välinen etäisyys | 170 | 215 | 250 | 295 |
| 7 | Pään leveys | 125 | 137 | 141 | 141 |
| 8 | Pään syvyys | 166 | 174 | 175 | 181 |
| 9 | Lantionympärys, istuen | 510 | 590 | 668 | 780 |
| 10 | Lantionympärys seisten (ei kuvassa) | 470 | 550 | 628 | 740 |
| 11 | Lantion syvyys, istuen | 125 | 147 | 168 | 180 |
| 12 | Lantion leveys, istuen | 166 | 206 | 229 | 255 |
| 13 | Niskan leveys | 60 | 71 | 79 | 89 |
| 14 | Etäisyys istumatasolta kyynärpäähän | 135 | 153 | 155 | 186 |
| 15 | Hartioiden leveys | 216 | 249 | 295 | 345 |
| 16 | Etäisyys istumatasolta silmien korkeudelle | 350 | 460 | 536 | 625 |
| 17 | Korkeus istumatasolta päälakeen | 450 | 560 | 636 | 725 |
| 18 | Korkeus istumatasolta olkapäähän | 280 | 335 | 403 | 483 |
| 19 | Etäisyys jalkapohjasta polvitaipeeseen, istuen | 125 | 205 | 283 | 355 |
| 20 | Kehon kokonaispituus (ei kuvassa) | 708 | 980 | 1 166 | 1 376 |
| 21 | Reiden korkeus, istuen | 70 | 85 | 95 | 106 |

Nro

Mitat

Mitat kilogrammoina ikäryhmittäin

9 kuukautta

3 vuotta

6 vuotta

10 vuotta

1

Etäisyys istumalihasten takaa polven etuosaan

195

334

378

456

2

Etäisyys istumalihasten takaa polvitaipeeseen, istuen

145

262

312

376

3

Etäisyys painopisteestä istumatasolle

180

190

190

200

4

Rinnanympärys

440

510

580

660

5

Rinnan syvyys

102

125

135

142

6

Lapaluiden välinen etäisyys

170

215

250

295

7

Pään leveys

125

137

141

141

8

Pään syvyys

166

174

175

181

9

Lantionympärys, istuen

510

590

668

780

10

Lantionympärys seisten (ei kuvassa)

470

550

628

740

11

Lantion syvyys, istuen

125

147

168

180

12

Lantion leveys, istuen

166

206

229

255

13

Niskan leveys

60

71

79

89

14

Etäisyys istumatasolta kyynärpäähän

135

153

155

186

15

Hartioiden leveys

216

249

295

345

16

Etäisyys istumatasolta silmien korkeudelle

350

460

536

625

17

Korkeus istumatasolta päälakeen

450

560

636

725

18

Korkeus istumatasolta olkapäähän

280

335

403

483

19

Etäisyys jalkapohjasta polvitaipeeseen, istuen

125

205

283

355

20

Kehon kokonaispituus (ei kuvassa)

708

980

1 166

1 376

21

Reiden korkeus, istuen

70

85

95

106

4.   LIITOSTEN SÄÄTÖ

4.1   Yleistä

| 4.1.1 | Jotta nukkeja käyttämällä voitaisiin saavuttaa toistettavissa olevia tuloksia, on tärkeää määritellä ja säätää eri liitoskohtien kitka, niska- ja lannevaijerien kireys sekä vatsaan asennetun kappaleen jäykkyys. |
| --- | --- |

4.1.1

Jotta nukkeja käyttämällä voitaisiin saavuttaa toistettavissa olevia tuloksia, on tärkeää määritellä ja säätää eri liitoskohtien kitka, niska- ja lannevaijerien kireys sekä vatsaan asennetun kappaleen jäykkyys.

4.2   Niskavaijerin säätö

| 4.2.1 | Vartalo asetetaan vaakasuoralle tasolle selkä alaspäin. |
| --- | --- |

4.2.1

Vartalo asetetaan vaakasuoralle tasolle selkä alaspäin.

| 4.2.2 | Täydellinen niska-asennelma kiinnitetään paikalleen ilman päätä. |
| --- | --- |

4.2.2

Täydellinen niska-asennelma kiinnitetään paikalleen ilman päätä.

| 4.2.3 | Kannattajanikama- ja kiertonikamakokonaisuuden säätöruuvia kiristetään. |
| --- | --- |

4.2.3

Kannattajanikama- ja kiertonikamakokonaisuuden säätöruuvia kiristetään.

| 4.2.4 | Kannattajanikama- ja kiertonikamakokonaisuuden läpi työnnetään tarkoitukseen soveltuva tappi tai pultti. |
| --- | --- |

4.2.4

Kannattajanikama- ja kiertonikamakokonaisuuden läpi työnnetään tarkoitukseen soveltuva tappi tai pultti.

| 4.2.5 | Säätöruuvia löystytetään, kunnes kannattajanikama- ja kiertonikamakokonaisuus laskeutuu 10 ± 1 mm, kun alas suuntautuva 50 N:n paino kohdistetaan kannattajanikama- ja kiertonikamakokonaisuuden lävistävään tappiin tai pulttiin (ks. kuva 2).
  Kuva 2



  50 N |
| --- | --- |

4.2.5

Säätöruuvia löystytetään, kunnes kannattajanikama- ja kiertonikamakokonaisuus laskeutuu 10 ± 1 mm, kun alas suuntautuva 50 N:n paino kohdistetaan kannattajanikama- ja kiertonikamakokonaisuuden lävistävään tappiin tai pulttiin (ks. kuva 2).

Kuva 2

Image

50 N

4.3   Kannattajanikaman ja kiertonikaman välinen liitos

| 4.3.1 | Vartalo asetetaan vaakasuoralle tasolle selkä alaspäin. |
| --- | --- |

4.3.1

Vartalo asetetaan vaakasuoralle tasolle selkä alaspäin.

| 4.3.2 | Täydellinen niska- ja pääasennelma kiinnitetään paikalleen. |
| --- | --- |

4.3.2

Täydellinen niska- ja pääasennelma kiinnitetään paikalleen.

| 4.3.3 | Pään sekä kannattajanikama- ja kiertonikamakokonaisuuden lävistävät pultti ja säätöruuvi kiristetään pään ollessa vaakasuorassa asennossa. |
| --- | --- |

4.3.3

Pään sekä kannattajanikama- ja kiertonikamakokonaisuuden lävistävät pultti ja säätöruuvi kiristetään pään ollessa vaakasuorassa asennossa.

| 4.3.4 | Säätöruuvia löystytetään, kunnes pää alkaa liikkua (ks. kuva 3).
  Kuva 3 |
| --- | --- |

4.3.4

Säätöruuvia löystytetään, kunnes pää alkaa liikkua (ks. kuva 3).

Kuva 3

Image

4.4   Lonkkaliitos

| 4.4.1 | Lantio asetetaan vaakasuoralle tasolle etupuoli alaspäin. |
| --- | --- |

4.4.1

Lantio asetetaan vaakasuoralle tasolle etupuoli alaspäin.

| 4.4.2 | Säären yläosa kiinnitetään paikalleen ilman alaosaa. |
| --- | --- |

4.4.2

Säären yläosa kiinnitetään paikalleen ilman alaosaa.

| 4.4.3 | Säätöruuvi kiristetään säären yläosan ollessa vaakasuorassa asennossa. |
| --- | --- |

4.4.3

Säätöruuvi kiristetään säären yläosan ollessa vaakasuorassa asennossa.

| 4.4.4 | Säätöruuvia löystytetään, kunnes säären yläosa alkaa liikkua. |
| --- | --- |

4.4.4

Säätöruuvia löystytetään, kunnes säären yläosa alkaa liikkua.

| 4.4.5 | Lonkkaliitos tulisi tarkastaa alkuvaiheessa usein ”sisäänajo-ongelmien” varalta (ks. kuva 4).
  Kuva 4 |
| --- | --- |

4.4.5

Lonkkaliitos tulisi tarkastaa alkuvaiheessa usein ”sisäänajo-ongelmien” varalta (ks. kuva 4).

Kuva 4

Image

4.5   Polviliitos

| 4.5.1 | Säären yläosa asetetaan vaakasuoraan asentoon. |
| --- | --- |

4.5.1

Säären yläosa asetetaan vaakasuoraan asentoon.

| 4.5.2 | Säären alaosa kiinnitetään paikalleen. |
| --- | --- |

4.5.2

Säären alaosa kiinnitetään paikalleen.

| 4.5.3 | Polviliitoksen säätöruuvi kiristetään säären alaosan ollessa vaakasuorassa asennossa. |
| --- | --- |

4.5.3

Polviliitoksen säätöruuvi kiristetään säären alaosan ollessa vaakasuorassa asennossa.

| 4.5.4 | Säätöruuvia löystytetään, kunnes säären alaosa alkaa liikkua (ks. kuva 5).
  Kuva 5 |
| --- | --- |

4.5.4

Säätöruuvia löystytetään, kunnes säären alaosa alkaa liikkua (ks. kuva 5).

Kuva 5

Image

4.6   Olkaliitos

| 4.6.1 | Vartalo asetetaan pystysuoraan asentoon. |
| --- | --- |

4.6.1

Vartalo asetetaan pystysuoraan asentoon.

| 4.6.2 | Olkavarsi kiinnitetään paikalleen ilman kyynärvartta. |
| --- | --- |

4.6.2

Olkavarsi kiinnitetään paikalleen ilman kyynärvartta.

| 4.6.3 | Olkaliitoksen säätöruuvit kiristetään olkavarren ollessa vaakasuorassa asennossa. |
| --- | --- |

4.6.3

Olkaliitoksen säätöruuvit kiristetään olkavarren ollessa vaakasuorassa asennossa.

| 4.6.4 | Säätöruuveja löystytetään, kunnes olkavarsi alkaa liikkua (ks. kuva 6). |
| --- | --- |

4.6.4

Säätöruuveja löystytetään, kunnes olkavarsi alkaa liikkua (ks. kuva 6).

| 4.6.5 | Olkaliitokset tulisi tarkastaa alkuvaiheessa usein ”sisäänajo-ongelmien” varalta. |
| --- | --- |

4.6.5

Olkaliitokset tulisi tarkastaa alkuvaiheessa usein ”sisäänajo-ongelmien” varalta.

Kuva 6

Image

4.7   Kyynärliitos

| 4.7.1 | Olkavarsi asetetaan pystysuoraan asentoon. |
| --- | --- |

4.7.1

Olkavarsi asetetaan pystysuoraan asentoon.

| 4.7.2 | Kyynärvarsi kiinnitetään paikalleen. |
| --- | --- |

4.7.2

Kyynärvarsi kiinnitetään paikalleen.

| 4.7.3 | Kyynärpään säätöruuvi kiristetään kyynärvarren ollessa vaakasuorassa asennossa. |
| --- | --- |

4.7.3

Kyynärpään säätöruuvi kiristetään kyynärvarren ollessa vaakasuorassa asennossa.

| 4.7.4 | Säätöruuvia löystytetään, kunnes kyynärvarsi alkaa liikkua (ks. kuva 7).
  Kuva 7 |
| --- | --- |

4.7.4

Säätöruuvia löystytetään, kunnes kyynärvarsi alkaa liikkua (ks. kuva 7).

Kuva 7

Image

4.8   Lannevaijeri

| 4.8.1 | Ylävartalo, lannenikamat, alavartalo, vatsakappale, vaijeri ja jousi asennetaan paikalleen. |
| --- | --- |

4.8.1

Ylävartalo, lannenikamat, alavartalo, vatsakappale, vaijeri ja jousi asennetaan paikalleen.

| 4.8.2 | Vaijerin säätöruuvia kiristetään alavartalossa, kunnes jousi on painunut 2/3:aan kuormittamattomasta pituudestaan (ks. kuva 8).
  Kuva 8 |
| --- | --- |

4.8.2

Vaijerin säätöruuvia kiristetään alavartalossa, kunnes jousi on painunut 2/3:aan kuormittamattomasta pituudestaan (ks. kuva 8).

Kuva 8

Image

4.9   Vatsakappaleen kalibrointi

4.9.1   Yleistä

| 4.9.1.1 | Testi suoritetaan käyttäen tarkoitukseen soveltuvaa kiristyslaitetta. |
| --- | --- |

4.9.1.1

Testi suoritetaan käyttäen tarkoitukseen soveltuvaa kiristyslaitetta.

| 4.9.2 | Vatsakappale asetetaan jäykälle kappaleelle, joka on yhtä pitkä ja leveä kuin lanneranka. Tämän kappaleen paksuuden on oltava lannerankaan nähden vähintään kaksinkertainen (ks. kuva 9). |
| --- | --- |

4.9.2

Vatsakappale asetetaan jäykälle kappaleelle, joka on yhtä pitkä ja leveä kuin lanneranka. Tämän kappaleen paksuuden on oltava lannerankaan nähden vähintään kaksinkertainen (ks. kuva 9).

| 4.9.3 | Alussa käytetään 20 N:n kuormitusta. |
| --- | --- |

4.9.3

Alussa käytetään 20 N:n kuormitusta.

| 4.9.4 | Jatkuvana käytetään 50 N:n kuormitusta. |
| --- | --- |

4.9.4

Jatkuvana käytetään 50 N:n kuormitusta.

| 4.9.5 | Vatsakappaleen taipuman on oltava kahden minuutin jälkeen:






  9-kuukautista kuvaava nukke: | 11,5 ±2,0 mm |
| --- | --- | --- |
| 3-vuotiasta kuvaava nukke: | 11,5 ±2,0 mm |
| 6-vuotiasta kuvaava nukke: | 13,0 ±2,0 mm |
| 10-vuotiasta kuvaava nukke: | 13,0 ±2,0 mm |

4.9.5

Vatsakappaleen taipuman on oltava kahden minuutin jälkeen:

9-kuukautista kuvaava nukke:

11,5 ±2,0 mm

3-vuotiasta kuvaava nukke:

11,5 ±2,0 mm

6-vuotiasta kuvaava nukke:

13,0 ±2,0 mm

10-vuotiasta kuvaava nukke:

13,0 ±2,0 mm

Kuva 9

Image

5.   LAITTEET

5.1   Yleistä

| 5.1.1 | Kalibrointi- ja mittausmenetelmien on oltava kansainvälisen ISO 6487 (1980) -standardin mukaiset. |
| --- | --- |

5.1.1

Kalibrointi- ja mittausmenetelmien on oltava kansainvälisen ISO 6487 (1980) -standardin mukaiset.

5.2   Kiihtyvyysmittarin asentaminen rintaan

Kiihtyvyysmittari asennetaan rinnan suojattuun onkaloon.

5.3   Vatsaosan läpäisyn osoittaminen

| 5.3.1 | Muovailumassan näytekappale kiinnitetään lannenikamien etupuolelle ohuella liimanauhalla. |
| --- | --- |

5.3.1

Muovailumassan näytekappale kiinnitetään lannenikamien etupuolelle ohuella liimanauhalla.

| 5.3.2 | Muovailumassan taipuma ei välttämättä merkitse, että läpäisy on tapahtunut. |
| --- | --- |

5.3.2

Muovailumassan taipuma ei välttämättä merkitse, että läpäisy on tapahtunut.

| 5.3.3 | Muovailumassanäytteiden on oltava samanpituisia ja -levyisiä kuin lanneranka; näytteiden paksuuden on oltava 25 ± 2 mm. |
| --- | --- |

5.3.3

Muovailumassanäytteiden on oltava samanpituisia ja -levyisiä kuin lanneranka; näytteiden paksuuden on oltava 25 ± 2 mm.

| 5.3.4 | Testissä käytetään vain nukkien mukana toimitettua muovailumassaa. |
| --- | --- |

5.3.4

Testissä käytetään vain nukkien mukana toimitettua muovailumassaa.

| 5.3.5 | Muovailumassan lämpötilan on oltava testin aikana 30 ± 5 oC. |
| --- | --- |

5.3.5

Muovailumassan lämpötilan on oltava testin aikana 30 ± 5 oC.

Lisäys 2

VASTASYNTYNYTTÄ KUVAAVAN NUKEN OMINAISUUDET

Nukkeen kuuluvat pää, vartalo, käsivarret ja sääret muodostavat yhtenäisen kokonaisuuden. Vartalo, käsivarret ja sääret on valettu yhtenä kappaleena Sorbothanesta, joka on päällystetty PVC-kalvolla ja jossa on teräsjousesta tehty ranka. Pää on PVC-kalvolla päällystettyä polyuretaanivaahtoa ja kiinnitetty pysyvästi vartaloon. Nukella on yllään hyvin istuva joustinneuleesta valmistettu puuvilla-polyesteripuku.

Nuken mitat ja massan jakauma perustuvat 50. prosenttipisteen arvoja vastaavaan vastasyntyneen anatomiaan. Ne ovat taulukoissa 1 ja 2 sekä kuvassa 1.

Taulukko 1

Vastasyntynyttä kuvaavan nuken keskeiset mitat

| Mitta | mm | Mitta | mm |
| --- | --- | --- | --- |
| A | Takamuksesta päälakeen | 345 | E | Hartioiden leveys | 150 |
| B | Takamuksesta jalkapohjaan | 250 | F | Rinnan leveys | 105 |
| | (sääri suorana) | | G | Rinnan syvyys | 100 |
| C | Pään leveys | 105 | H | Lantion leveys | 105 |
| D | Pään syvyys | 125 | I | Painopisteestä päälakeen | 235 |

Mitta

mm

Mitta

mm

A

Takamuksesta päälakeen

345

E

Hartioiden leveys

150

B

Takamuksesta jalkapohjaan

250

F

Rinnan leveys

105

(sääri suorana)

G

Rinnan syvyys

100

C

Pään leveys

105

H

Lantion leveys

105

D

Pään syvyys

125

I

Painopisteestä päälakeen

235

Taulukko 2

Vastasyntynyttä kuvaavan nuken massan jakauma (1)

| Pää ja niska | 0,7 kg |
| --- | --- |
| Vartalo | 1,1 kg |
| Yläraajat | 0,5 kg |
| Alaraajat | 1,1 kg |
| Kokonaismassa | 3,4 kg |

Pää ja niska

0,7 kg

Vartalo

1,1 kg

Yläraajat

0,5 kg

Alaraajat

1,1 kg

Kokonaismassa

3,4 kg

Kuva 1

Image

Lapsinuken kalibrointi

1.   OLKAPÄIDEN JÄYKKYYS

| 1.1 | Nukke asetetaan vaakasuoralle pinnalle selkä alaspäin vartalo toiselta puolelta tuettuna liikkumisen estämiseksi (kuva 2). |
| --- | --- |

1.1

Nukke asetetaan vaakasuoralle pinnalle selkä alaspäin vartalo toiselta puolelta tuettuna liikkumisen estämiseksi (kuva 2).

| 1.2 | Halkaisijaltaan 40 mm:n tasapintaisella punnuksella kohdistetaan 150 N:n kuormitus vaakasuunnasta kohtisuoraan nuken pystyakselia vastaan. Punnuksen akselin on oltava nuken olkapään keskikohdalla ja kohdistuttava olkapään pisteeseen A (ks. kuva 2). Punnuksen aiheuttaman vaakasuoran taipuman ensikosketuskohdasta käsivarteen mitattuna on oltava 30—50 mm. |
| --- | --- |

1.2

Halkaisijaltaan 40 mm:n tasapintaisella punnuksella kohdistetaan 150 N:n kuormitus vaakasuunnasta kohtisuoraan nuken pystyakselia vastaan. Punnuksen akselin on oltava nuken olkapään keskikohdalla ja kohdistuttava olkapään pisteeseen A (ks. kuva 2). Punnuksen aiheuttaman vaakasuoran taipuman ensikosketuskohdasta käsivarteen mitattuna on oltava 30—50 mm.

| 1.3 | Testi toistetaan vastakkaisen olkapään osalta, kun tuki on siirretty toiselle puolelle. |
| --- | --- |

1.3

Testi toistetaan vastakkaisen olkapään osalta, kun tuki on siirretty toiselle puolelle.

2.   ALARAAJAN LIITOKSEN JÄYKKYYS

| 2.1 | Nukke sijoitetaan vaakasuoralle tasolle selkä alaspäin (kuva 3) ja molemmat sääret sidotaan alaosastaan yhteen niin, että polvet koskettavat toisiaan. |
| --- | --- |

2.1

Nukke sijoitetaan vaakasuoralle tasolle selkä alaspäin (kuva 3) ja molemmat sääret sidotaan alaosastaan yhteen niin, että polvet koskettavat toisiaan.

| 2.2 | Polviin kohdistetaan pystysuora kuormitus 35 × 95 mm:n tasapintaisella punnuksella niin, että sen keskilinja on polvien korkeimman kohdan yläpuolella. |
| --- | --- |

2.2

Polviin kohdistetaan pystysuora kuormitus 35 × 95 mm:n tasapintaisella punnuksella niin, että sen keskilinja on polvien korkeimman kohdan yläpuolella.

| 2.3 | Punnuksen kuormitusta lisätään riittävästi niin, että nuken lantio taipuu, kunnes punnuksen pinta on 85 mm alustatason yläpuolella. Kuormituksen on oltava 30—70 N. Testin aikana varmistetaan, että alaraajat eivät kosketa mitään pintaa. |
| --- | --- |

2.3

Punnuksen kuormitusta lisätään riittävästi niin, että nuken lantio taipuu, kunnes punnuksen pinta on 85 mm alustatason yläpuolella. Kuormituksen on oltava 30—70 N. Testin aikana varmistetaan, että alaraajat eivät kosketa mitään pintaa.

3.   LÄMPÖTILA

Kalibroinnin suorituslämpötila on 15—30 oC.

Kuva 2

Image

Kuva 3

Image

---

(1)  PVC-kalvon paksuuden on oltava 1 ±0,5 mm.

Ominaispainon on oltava 0,865 ±0,1.

Lisäys 3

18-KUUKAUTISTA LASTA KUVAAVAN NUKEN OMINAISUUDET

1.   YLEISTÄ

| 1.1 | Nuken mitat ja massat perustuvat 50. prosenttipisteen arvoja vastaavaan 18 kuukauden ikäisen lapsen anatomiaan. |
| --- | --- |

1.1

Nuken mitat ja massat perustuvat 50. prosenttipisteen arvoja vastaavaan 18 kuukauden ikäisen lapsen anatomiaan.

2.   RAKENNE

2.1   Pää

| 2.1.1 | Pää koostuu puolijäykästä muovista rakennetusta kallosta ja sitä peittävästä kalvosta. Pään sisällä on onkalo, johon on mahdollista asentaa (valinnaisia) laitteita. |
| --- | --- |

2.1.1

Pää koostuu puolijäykästä muovista rakennetusta kallosta ja sitä peittävästä kalvosta. Pään sisällä on onkalo, johon on mahdollista asentaa (valinnaisia) laitteita.

2.2   Niska

| 2.2.1 | Niska on kolmiosainen: |
| --- | --- |

2.2.1

Niska on kolmiosainen:

| 2.2.2 | kokokuminen ranka, |
| --- | --- |

2.2.2

kokokuminen ranka,

| 2.2.3 | säädettävä niskanivel (occipital condyle) kumisen rangan yläpäässä, joka mahdollistaa kiertoliikkeen säädettävällä kitkalla lateraalisen akselin ympäri, |
| --- | --- |

2.2.3

säädettävä niskanivel (occipital condyle) kumisen rangan yläpäässä, joka mahdollistaa kiertoliikkeen säädettävällä kitkalla lateraalisen akselin ympäri,

| 2.2.4 | pallonivel ilman säätömahdollisuutta niskan pohjassa. |
| --- | --- |

2.2.4

pallonivel ilman säätömahdollisuutta niskan pohjassa.

2.3   Vartalo

| 2.3.1 | Vartalo koostuu muovisesta tukirangasta ja sitä peittävästä lihas-kalvojärjestelmästä. Vartalossa on rangan etupuolella onkalo, joka on mahdollista täyttää vaahtomuovilla rintakehän oikean jäykkyyden saavuttamiseksi. Vartalon takaosassa on onkalo, johon on mahdollista asentaa laitteita. |
| --- | --- |

2.3.1

Vartalo koostuu muovisesta tukirangasta ja sitä peittävästä lihas-kalvojärjestelmästä. Vartalossa on rangan etupuolella onkalo, joka on mahdollista täyttää vaahtomuovilla rintakehän oikean jäykkyyden saavuttamiseksi. Vartalon takaosassa on onkalo, johon on mahdollista asentaa laitteita.

2.4   Vatsaosa

| 2.4.1 | Nuken vatsaosa on osa muotoutuvaa rakennetta, joka asennetaan rintakehän ja lantion väliseen tyhjään tilaan. |
| --- | --- |

2.4.1

Nuken vatsaosa on osa muotoutuvaa rakennetta, joka asennetaan rintakehän ja lantion väliseen tyhjään tilaan.

2.5   Lanneranka

| 2.5.1 | Lanneranka koostuu kumisesta rangasta, joka asennetaan rintarangan ja lantion väliin. Lannerangan jäykkyys määritellään ennalta metallivaijerilla, joka kulkee kumirangan onton sisuksen läpi. |
| --- | --- |

2.5.1

Lanneranka koostuu kumisesta rangasta, joka asennetaan rintarangan ja lantion väliin. Lannerangan jäykkyys määritellään ennalta metallivaijerilla, joka kulkee kumirangan onton sisuksen läpi.

2.6   Lantio

| 2.6.1 | Lantio on valmistettu puolijäykästä muovista ja se on valettu lapsen lantion muotoon. Sitä peittää lihas-kalvojärjestelmä, joka jäljittelee lantiota ja pakaroita ympäröivää lihasten ja ihon rakennetta. |
| --- | --- |

2.6.1

Lantio on valmistettu puolijäykästä muovista ja se on valettu lapsen lantion muotoon. Sitä peittää lihas-kalvojärjestelmä, joka jäljittelee lantiota ja pakaroita ympäröivää lihasten ja ihon rakennetta.

2.7   Lonkkaliitos

| 2.7.1 | Lonkkanivelet on kiinnitetty lantion alaosaan. Liitos mahdollistaa kiertoliikkeen lateraalisen akselin ympäri ja kiertoliikkeen suorassa kulmassa lateraaliseen akseliin nähden kardaaninivelen avulla. Molempien akseleiden kitka on säädettävissä. |
| --- | --- |

2.7.1

Lonkkanivelet on kiinnitetty lantion alaosaan. Liitos mahdollistaa kiertoliikkeen lateraalisen akselin ympäri ja kiertoliikkeen suorassa kulmassa lateraaliseen akseliin nähden kardaaninivelen avulla. Molempien akseleiden kitka on säädettävissä.

2.8   Polviliitos

| 2.8.1 | Polviliitos mahdollistaa säären alaosan koukistamisen ja ojentamisen säädettävällä kitkalla. |
| --- | --- |

2.8.1

Polviliitos mahdollistaa säären alaosan koukistamisen ja ojentamisen säädettävällä kitkalla.

2.9   Olkaliitos

| 2.9.1 | Olkanivel on kiinnitetty rintarankaan. Asteittaiset pysähdykset mahdollistavat käsivarren asettamisen kahteen perusasentoon. |
| --- | --- |

2.9.1

Olkanivel on kiinnitetty rintarankaan. Asteittaiset pysähdykset mahdollistavat käsivarren asettamisen kahteen perusasentoon.

2.10   Kyynärliitos

| 2.10.1 | Kyynärliitos mahdollistaa kyynärvarren koukistamisen ja ojentamisen. Asteittaiset pysähdykset mahdollistavat kyynärvarren asettamisen kahteen perusasentoon. |
| --- | --- |

2.10.1

Kyynärliitos mahdollistaa kyynärvarren koukistamisen ja ojentamisen. Asteittaiset pysähdykset mahdollistavat kyynärvarren asettamisen kahteen perusasentoon.

2.11   Nuken kokoaminen

| 2.11.1 | Rankavaijeri asennetaan lannerankaan. |
| --- | --- |

2.11.1

Rankavaijeri asennetaan lannerankaan.

| 2.11.2 | Lanneranka asennetaan tukirankaan lantion ja rintarangan väliin. |
| --- | --- |

2.11.2

Lanneranka asennetaan tukirankaan lantion ja rintarangan väliin.

| 2.11.3 | Vatsakappale sovitetaan rintakehän ja lantion väliin. |
| --- | --- |

2.11.3

Vatsakappale sovitetaan rintakehän ja lantion väliin.

| 2.11.4 | Niska kiinnitetään rintakehän yläosaan. |
| --- | --- |

2.11.4

Niska kiinnitetään rintakehän yläosaan.

| 2.11.5 | Pää kiinnitetään niskan yläosaan yhdyslevyn avulla. |
| --- | --- |

2.11.5

Pää kiinnitetään niskan yläosaan yhdyslevyn avulla.

| 2.11.6 | Ylä- ja alaraajat kiinnitetään paikalleen. |
| --- | --- |

2.11.6

Ylä- ja alaraajat kiinnitetään paikalleen.

3.   KESKEISET OMINAISUUDET

3.1   Massa

Taulukko 1

18-kuukautista lasta kuvaavan nuken massan jakauma

| Osa | Massa (kg) |
| --- | --- |
| Pää + niska | 2,73 |
| Vartalo | 5,06 |
| Olkavarsi | 0,27 |
| Kyynärvarsi | 0,25 |
| Säären yläosa | 0,61 |
| Säären alaosa | 0,48 |
| Kokonaismassa | 11,01 |

Osa

Massa (kg)

Pää + niska

2,73

Vartalo

5,06

Olkavarsi

0,27

Kyynärvarsi

0,25

Säären yläosa

0,61

Säären alaosa

0,48

Kokonaismassa

11,01

3.2   Keskeiset mitat

| 3.2.1 | Keskeiset mitat tämän liitteen kuvan 1 (jäljempänä) mukaisesti ovat taulukossa 2. |
| --- | --- |

3.2.1

Keskeiset mitat tämän liitteen kuvan 1 (jäljempänä) mukaisesti ovat taulukossa 2.

Kuva 1

18-kuukautista lasta kuvaavan nuken keskeiset mitat

Image

Taulukko 2

| Nro | Mitta | Arvo (mm) |
| --- | --- | --- |
| 1 | Etäisyys istumalihasten takaa polven etuosaan | 239 |
| 2 | Etäisyys istumalihasten takaa polvitaipeeseen, istuen | 201 |
| 3 | Etäisyys painopisteestä istumatasolle | 193 |
| 4 | Rinnanympärys | 474 |
| 5 | Rinnan syvyys | 113 |
| 7 | Pään leveys | 124 |
| 8 | Pään syvyys | 160 |
| 9 | Lantionympärys, istuen | 510 |
| 10 | Lantionympärys seisten (ei kuvassa) | 471 |
| 11 | Lantion syvyys, istuen | 125 |
| 12 | Lantion leveys, istuen | 174 |
| 13 | Niskan leveys | 65 |
| 14 | Etäisyys istumatasolta kyynärpäähän | 125 |
| 15 | Hartioiden leveys | 224 |
| 17 | Korkeus istumatasolta päälakeen | 495 (1) |
| 18 | Korkeus istumatasolta olkapäähän | 305 |
| 19 | Etäisyys jalkapohjasta polvitaipeeseen, istuen | 173 |
| 20 | Kehon kokonaispituus (ei kuvassa) | 820 (1) |
| 21 | Reiden korkeus, istuen | 66 |

Nro

Mitta

Arvo (mm)

1

Etäisyys istumalihasten takaa polven etuosaan

239

2

Etäisyys istumalihasten takaa polvitaipeeseen, istuen

201

3

Etäisyys painopisteestä istumatasolle

193

4

Rinnanympärys

474

5

Rinnan syvyys

113

7

Pään leveys

124

8

Pään syvyys

160

9

Lantionympärys, istuen

510

10

Lantionympärys seisten (ei kuvassa)

471

11

Lantion syvyys, istuen

125

12

Lantion leveys, istuen

174

13

Niskan leveys

65

14

Etäisyys istumatasolta kyynärpäähän

125

15

Hartioiden leveys

224

17

Korkeus istumatasolta päälakeen

495 (1)

18

Korkeus istumatasolta olkapäähän

305

19

Etäisyys jalkapohjasta polvitaipeeseen, istuen

173

20

Kehon kokonaispituus (ei kuvassa)

820 (1)

21

Reiden korkeus, istuen

66

4.   LIITOSTEN SÄÄTÖ

4.1   Yleistä

| 4.1.1 | Jotta nukkeja käyttämällä voitaisiin saavuttaa toistettavissa olevia tuloksia, on tärkeää säätää eri liitoskohtien kitka, lannerangan kireys ja vatsaan asennetun kappaleen jäykkyys.
  Kaikki osat on tarkastettava vahinkojen varalta ennen näiden ohjeiden noudattamista. |
| --- | --- |

4.1.1

Jotta nukkeja käyttämällä voitaisiin saavuttaa toistettavissa olevia tuloksia, on tärkeää säätää eri liitoskohtien kitka, lannerangan kireys ja vatsaan asennetun kappaleen jäykkyys.

Kaikki osat on tarkastettava vahinkojen varalta ennen näiden ohjeiden noudattamista.

4.2   Lanneranka

| 4.2.1 | Lanneranka kalibroidaan ennen sen asentamista nukkeen. |
| --- | --- |

4.2.1

Lanneranka kalibroidaan ennen sen asentamista nukkeen.

| 4.2.2 | Lannerangan alempi asennuslaatta kiinnitetään laitteeseen, jossa lannerangan etupuoli on alinna (kuva 2).
  Kuva 2 |
| --- | --- |

4.2.2

Lannerangan alempi asennuslaatta kiinnitetään laitteeseen, jossa lannerangan etupuoli on alinna (kuva 2).

Kuva 2

Image

| 4.2.3 | Ylempään asennuslaattaan kohdistetaan 250 N:n alaspäin suuntautuva kuorma. Tuloksena oleva siirtymä alaspäin on kirjattava 1—2 sekunnin kuluessa kuormituksen alkamisesta ja siirtymän on oltava 9—12 mm. |
| --- | --- |

4.2.3

Ylempään asennuslaattaan kohdistetaan 250 N:n alaspäin suuntautuva kuorma. Tuloksena oleva siirtymä alaspäin on kirjattava 1—2 sekunnin kuluessa kuormituksen alkamisesta ja siirtymän on oltava 9—12 mm.

4.3   Vatsaosa

| 4.3.1 | Vatsakappale asetetaan jäykälle kappaleelle, joka on yhtä pitkä ja leveä kuin lanneranka. Tämän kappaleen paksuuden on oltava lannerankaan nähden vähintään kaksinkertainen (kuva 3). |
| --- | --- |

4.3.1

Vatsakappale asetetaan jäykälle kappaleelle, joka on yhtä pitkä ja leveä kuin lanneranka. Tämän kappaleen paksuuden on oltava lannerankaan nähden vähintään kaksinkertainen (kuva 3).

| 4.3.2 | Alussa käytetään 20 N:n kuormitusta. |
| --- | --- |

4.3.2

Alussa käytetään 20 N:n kuormitusta.

| 4.3.3 | Jatkuvana käytetään 50 N:n kuormitusta. |
| --- | --- |

4.3.3

Jatkuvana käytetään 50 N:n kuormitusta.

| 4.3.4 | Vatsakappaleen taipuman on oltava kahden minuutin jälkeen 12 ± 2 mm. |
| --- | --- |

4.3.4

Vatsakappaleen taipuman on oltava kahden minuutin jälkeen 12 ± 2 mm.

Kuva 3

Image

4.4   Niskan säätö

| 4.4.1 | Koko niska, joka koostuu kumirangasta, pohjan pallonivelestä ja niskanivelestä (occipital condyle), asetetaan pystysuoraa pintaa vasten sellaiseen asentoon, että etupuoli osoittaa alaspäin (kuva 4).
  Kuva 4 |
| --- | --- |

4.4.1

Koko niska, joka koostuu kumirangasta, pohjan pallonivelestä ja niskanivelestä (occipital condyle), asetetaan pystysuoraa pintaa vasten sellaiseen asentoon, että etupuoli osoittaa alaspäin (kuva 4).

Kuva 4

Image

| 4.4.2 | Niskanivelen akseliin kohdistetaan pystysuuntainen 100 N:n kuorma. Niskanivelen uuden asennon tulisi osoittaa sen siirtyneen alaspäin 22 ± 2 mm. |
| --- | --- |

4.4.2

Niskanivelen akseliin kohdistetaan pystysuuntainen 100 N:n kuorma. Niskanivelen uuden asennon tulisi osoittaa sen siirtyneen alaspäin 22 ± 2 mm.

4.5   Niskaliitos

| 4.5.1 | Täydellinen niska- ja pääasennelma kiinnitetään paikalleen. |
| --- | --- |

4.5.1

Täydellinen niska- ja pääasennelma kiinnitetään paikalleen.

| 4.5.2 | Vartalo asetetaan vaakasuoralle tasolle selkä alaspäin. |
| --- | --- |

4.5.2

Vartalo asetetaan vaakasuoralle tasolle selkä alaspäin.

| 4.5.3 | Pään sekä niskanivelen lävistävää pulttia ja säätöruuvia kiristetään momenttiavaimella kunnes pää jää liikkumattomaksi painovoiman vuoksi. |
| --- | --- |

4.5.3

Pään sekä niskanivelen lävistävää pulttia ja säätöruuvia kiristetään momenttiavaimella kunnes pää jää liikkumattomaksi painovoiman vuoksi.

4.6   Lantio

| 4.6.1 | Säären yläosa ilman alaosaa kiinnitetään lantioon. |
| --- | --- |

4.6.1

Säären yläosa ilman alaosaa kiinnitetään lantioon.

| 4.6.2 | Säären yläosa asetetaan vaakasuoraan asentoon. |
| --- | --- |

4.6.2

Säären yläosa asetetaan vaakasuoraan asentoon.

| 4.6.3 | Lateraaliseen akseliin kohdistuvaa kitkaa lisätään kunnes painovoima ei enää liikuta säärtä. |
| --- | --- |

4.6.3

Lateraaliseen akseliin kohdistuvaa kitkaa lisätään kunnes painovoima ei enää liikuta säärtä.

| 4.6.4 | Säären yläosa asetetaan lateraaliakselin suuntaiseen vaakasuoraan asentoon. |
| --- | --- |

4.6.4

Säären yläosa asetetaan lateraaliakselin suuntaiseen vaakasuoraan asentoon.

| 4.6.5 | Kardaaninivelen kitkaa lisätään kunnes painovoima ei enää liikuta säären yläosaa. |
| --- | --- |

4.6.5

Kardaaninivelen kitkaa lisätään kunnes painovoima ei enää liikuta säären yläosaa.

4.7   Polvi

| 4.7.1 | Säären alaosa kiinnitetään sen yläosaan. |
| --- | --- |

4.7.1

Säären alaosa kiinnitetään sen yläosaan.

| 4.7.2 | Säären ylä- ja alaosa asetetaan vaakasuoraan asentoon yläosa tuettuna. |
| --- | --- |

4.7.2

Säären ylä- ja alaosa asetetaan vaakasuoraan asentoon yläosa tuettuna.

| 4.7.3 | Säätöruuvia kiristetään kunnes painovoima ei enää liikuta säären alaosaa. |
| --- | --- |

4.7.3

Säätöruuvia kiristetään kunnes painovoima ei enää liikuta säären alaosaa.

4.8   Olkapäät

| 4.8.1 | Kyynärvarsi suoristetaan ja olkavarsi asetetaan ylimpään portaittain säädettyyn asentoon. |
| --- | --- |

4.8.1

Kyynärvarsi suoristetaan ja olkavarsi asetetaan ylimpään portaittain säädettyyn asentoon.

| 4.8.2 | Olkapään asennon porrasmekanismi on huollettava tai uusittava, jos käsivarsi ei jää tähän asentoon. |
| --- | --- |

4.8.2

Olkapään asennon porrasmekanismi on huollettava tai uusittava, jos käsivarsi ei jää tähän asentoon.

4.9   Kyynärpää

| 4.9.1 | Olkavarsi asetetaan alimpaan portaittain säädettyyn asentoon ja kyynärvarsi ylimpään portaittain säädettyyn asentoon. |
| --- | --- |

4.9.1

Olkavarsi asetetaan alimpaan portaittain säädettyyn asentoon ja kyynärvarsi ylimpään portaittain säädettyyn asentoon.

| 4.9.2 | Kyynärpään asennon porrasmekanismi on huollettava tai uusittava, jos kyynärvarsi ei jää tähän asentoon. |
| --- | --- |

4.9.2

Kyynärpään asennon porrasmekanismi on huollettava tai uusittava, jos kyynärvarsi ei jää tähän asentoon.

5.   LAITTEET

5.1   Yleistä

| 5.1.1 | Vaikka 18-kuukautista lasta kuvaavan nuken varustamisesta antureilla on annettu useita säädöksiä, vakiomuodossa se varustetaan samankokoisilla ja -painoisilla korvikkeilla. |
| --- | --- |

5.1.1

Vaikka 18-kuukautista lasta kuvaavan nuken varustamisesta antureilla on annettu useita säädöksiä, vakiomuodossa se varustetaan samankokoisilla ja -painoisilla korvikkeilla.

| 5.1.2 | Kalibrointi- ja mittausmenetelmien on oltava kansainvälisen ISO 6487:1980 -standardin mukaiset. |
| --- | --- |

5.1.2

Kalibrointi- ja mittausmenetelmien on oltava kansainvälisen ISO 6487:1980 -standardin mukaiset.

5.2   Kiihtyvyysmittarin asentaminen rintaan

| 5.2.1 | Kiihtyvyysmittari asennetaan rinnan onkaloon. Tämä tapahtuu takakautta. |
| --- | --- |

5.2.1

Kiihtyvyysmittari asennetaan rinnan onkaloon. Tämä tapahtuu takakautta.

5.3   Vatsaosan läpäisyn osoittaminen

| 5.3.1 | Mahdollinen vatsaosan läpäisy on arvioitava käyttäen nopeaa valokuvausfilmiä. |
| --- | --- |

5.3.1

Mahdollinen vatsaosan läpäisy on arvioitava käyttäen nopeaa valokuvausfilmiä.

---

(1)  Nuken istumalihakset, selkä ja pää pystysuoraa pintaa vasten.

---

LIITE 9

ETUTÖRMÄYSTESTI ESTETTÄ VASTAAN

1.   LAITTEET, MENETTELY JA MITTALAITTEET

1.1   Testausalue

Testausalueen on oltava tarpeeksi suuri, jotta siihen mahtuvat kiihdytysrata, este ja testissä tarvittavat tekniset laitteet. Radan loppuosan on oltava vaakatasossa, tasainen ja sileä ainakin 5 metrin matkalla ennen estettä.

1.2   Este

Este koostuu lujabetonikappaleesta, jonka on oltava etuosastaan vähintään 3 m leveä ja vähintään 1,5 m korkea. Esteen on oltava niin paksu, että sen painaa vähintään 70 tonnia. Etupinnan on oltava pystysuora ja kohtisuorassa kiihdytysradan akseliin nähden. Se on päällystettävä 20 ± 1 mm paksuilla hyväkuntoisilla lastulevyillä. Este on joko kiinnitettävä maahan tai asetettava niin, että sen liikkumista rajoitetaan tarvittaessa lisäpysäytyslaitteilla. On mahdollista käyttää myös estettä, jolla on erilaiset ominaisuudet mutta joka johtaa vähintään yhtä todistusvoimaisiin tuloksiin.

1.3   Ajoneuvon käyttövoima

Törmäyshetkellä ajoneuvoon ei saa enää kohdistua minkään ohjaukseen tai liikuttamiseen käytettävän lisälaitteen vaikutusta. Sen on kohdattava este liikkumalla kohtisuoraan törmäysseinää vastaan; suurin sallittu sivusuuntainen poikkeama ajoneuvon pystysuoran keskilinjan ja törmäysseinän pystysuoran keskilinjan välillä on ± 30 cm.

1.4   Ajoneuvon tila

| 1.4.1 | Testiajoneuvossa on joko oltava kaikki tavanomaiset osat ja laitteet, jotka kuuluvat sen kuormittamattomaan käyttöpainoon, tai sen on oltava tilassa, joka täyttää tämän vaatimuksen ottaen huomioon matkustajatilaan liittyvät osat ja laitteet sekä ajoneuvon käyttöpainon jakauman kokonaisuutena. |
| --- | --- |

1.4.1

Testiajoneuvossa on joko oltava kaikki tavanomaiset osat ja laitteet, jotka kuuluvat sen kuormittamattomaan käyttöpainoon, tai sen on oltava tilassa, joka täyttää tämän vaatimuksen ottaen huomioon matkustajatilaan liittyvät osat ja laitteet sekä ajoneuvon käyttöpainon jakauman kokonaisuutena.

| 1.4.2 | Jos autoa liikuttaa ulkoinen käyttövoima, polttoainejärjestelmän kapasiteetista on täytettävä ainakin 90 prosenttia joko polttoaineella tai palamattomalla nesteellä, jonka tiheys ja viskositeetti muistuttaa läheisesti tavallisesti käytettävää polttoainetta. Kaikkien muiden järjestelmien (jarrunestesäiliöt, jäähdytin jne.) on oltava tyhjiä. |
| --- | --- |

1.4.2

Jos autoa liikuttaa ulkoinen käyttövoima, polttoainejärjestelmän kapasiteetista on täytettävä ainakin 90 prosenttia joko polttoaineella tai palamattomalla nesteellä, jonka tiheys ja viskositeetti muistuttaa läheisesti tavallisesti käytettävää polttoainetta. Kaikkien muiden järjestelmien (jarrunestesäiliöt, jäähdytin jne.) on oltava tyhjiä.

| 1.4.3 | Jos ajoneuvo liikkuu oman moottorinsa voimalla, polttoainesäiliön on oltava täytettynä vähintään 90-prosenttisesti. Kaikki muut nestesäiliöt on täytettävä niiden kapasiteettia vastaavasti. |
| --- | --- |

1.4.3

Jos ajoneuvo liikkuu oman moottorinsa voimalla, polttoainesäiliön on oltava täytettynä vähintään 90-prosenttisesti. Kaikki muut nestesäiliöt on täytettävä niiden kapasiteettia vastaavasti.

| 1.4.4 | Valmistajan pyynnöstä testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos voi sallia muiden sääntöjen mukaisesti tehdyissä testeissä (mukaan lukien testit, jotka voivat muuttaa ajoneuvon muotoa) käytetyn ajoneuvon käytön myös tämän säännön mukaisiin testeihin. |
| --- | --- |

1.4.4

Valmistajan pyynnöstä testin suorittamisesta vastaava tutkimuslaitos voi sallia muiden sääntöjen mukaisesti tehdyissä testeissä (mukaan lukien testit, jotka voivat muuttaa ajoneuvon muotoa) käytetyn ajoneuvon käytön myös tämän säännön mukaisiin testeihin.

1.5   Törmäysnopeus

Ajoneuvon nopeuden on oltava törmäyshetkellä 50 + 0 / — 2 km/h. Jos testi on suoritettu suuremmalla törmäysnopeudella ja ajoneuvo täyttää asetetut vaatimukset, testiolosuhteet katsotaan kuitenkin hyväksyttäviksi.

1.6   Mittalaitteet

Edellä 1.5 kohdassa tarkoitetun nopeuden mittaamiseen käytetyn laitteen tarkkuustoleranssi on 1 prosentti.

---

LIITE 10

TAKATÖRMÄYSTESTI

1.   LAITTEET, MENETTELYT JA MITTALAITTEET

1.1   Testausalue

Testausalueen on oltava riittävän suuri, jotta sille mahtuu iskulaitteen käyttöjärjestelmä, se ei estä ajoneuvon törmäyksen jälkeistä siirtymää ja että sille mahtuvat testauslaitteet. Alueen sen osan, jossa ajoneuvon törmäys ja siirtymä tapahtuvat, on oltava vaakasuorassa. (Kaltevuuden on oltava alle 3 prosenttia miltä tahansa yhden metrin matkalta mitattuna.)

1.2   Iskulaite

| 1.2.1 | Iskulaitteen on oltava terästä ja rakenteeltaan jäykkä. |
| --- | --- |

1.2.1

Iskulaitteen on oltava terästä ja rakenteeltaan jäykkä.

| 1.2.2 | Iskupinnan on oltava tasainen ja vähintään 2 500 mm leveä sekä 800 mm korkea. Sen kulmat on pyöristettävä niin, että kaarevuussäteet ovat 40—50 mm. Se on vuorattava 20 ± 1 mm:n paksuisella lastulevykerroksella. |
| --- | --- |

1.2.2

Iskupinnan on oltava tasainen ja vähintään 2 500 mm leveä sekä 800 mm korkea. Sen kulmat on pyöristettävä niin, että kaarevuussäteet ovat 40—50 mm. Se on vuorattava 20 ± 1 mm:n paksuisella lastulevykerroksella.

| 1.2.3 | Törmäyshetkellä on täytettävä seuraavat vaatimukset: |
| --- | --- |

1.2.3

Törmäyshetkellä on täytettävä seuraavat vaatimukset:

| 1.2.3.1 | törmäyspinnan on oltava pystysuora ja kohtisuorassa törmäysajoneuvon pituussuuntaiseen keskilinjaan nähden; |
| --- | --- |

1.2.3.1

törmäyspinnan on oltava pystysuora ja kohtisuorassa törmäysajoneuvon pituussuuntaiseen keskilinjaan nähden;

| 1.2.3.2 | iskulaitteen liikesuunnan on oltava hyvin vaakasuora ja samansuuntainen kuin törmäysajoneuvon pituussuuntainen keskilinja; |
| --- | --- |

1.2.3.2

iskulaitteen liikesuunnan on oltava hyvin vaakasuora ja samansuuntainen kuin törmäysajoneuvon pituussuuntainen keskilinja;

| 1.2.3.3 | törmäyslaitteen pinnan pystysuoran keskilinjan ja törmäysajoneuvon pituussuuntaisen keskilinjan välinen suurin sallittu poikkeama sivusuunnassa on 300 mm. Lisäksi törmäyslaitteen pinnan on ulotuttava koko törmäysajoneuvon leveydelle; |
| --- | --- |

1.2.3.3

törmäyslaitteen pinnan pystysuoran keskilinjan ja törmäysajoneuvon pituussuuntaisen keskilinjan välinen suurin sallittu poikkeama sivusuunnassa on 300 mm. Lisäksi törmäyslaitteen pinnan on ulotuttava koko törmäysajoneuvon leveydelle;

| 1.2.3.4 | törmäyslaitteen pinnan alareunan ja maanpinnan välisen tilan on oltava 175 ± 25 mm. |
| --- | --- |

1.2.3.4

törmäyslaitteen pinnan alareunan ja maanpinnan välisen tilan on oltava 175 ± 25 mm.

1.3   Törmäyslaitteen käyttövoima

Törmäyslaite voidaan joko kiinnittää vaunuun (liikkuva este) tai se voi olla osa heiluria.

1.4   Erityissäännökset tapauksista, joissa käytetään liikkuvaa estettä

| 1.4.1 | Jos törmäyslaite on kiinnitetty vaunuun (liikkuva este) kiinnityslaitteella, vaunun on oltava jäykkä, jotta sen muoto ei törmäyksen vuoksi muutu; vaunun on törmäyshetkellä voitava liikkua vapaasti eikä se saa enää olla riippuvainen sitä liikuttavan laitteen toiminnasta. |
| --- | --- |

1.4.1

Jos törmäyslaite on kiinnitetty vaunuun (liikkuva este) kiinnityslaitteella, vaunun on oltava jäykkä, jotta sen muoto ei törmäyksen vuoksi muutu; vaunun on törmäyshetkellä voitava liikkua vapaasti eikä se saa enää olla riippuvainen sitä liikuttavan laitteen toiminnasta.

| 1.4.2 | Vaunun ja törmäyslaitteen yhteenlasketun massan on oltava 1 100 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.4.2

Vaunun ja törmäyslaitteen yhteenlasketun massan on oltava 1 100 ± 20 kg.

1.5   Erityissäännökset tapauksista, joissa käytetään heiluria

| 1.5.1 | Iskupinnan keskiön ja heilurin kiertoakselin välimatkan on oltava vähintään 5 m. |
| --- | --- |

1.5.1

Iskupinnan keskiön ja heilurin kiertoakselin välimatkan on oltava vähintään 5 m.

| 1.5.2 | Törmäyslaitteen on riiputtava vapaasti jäykkien varsien varassa, jotka on tukevasti kiinnitetty siihen. Heiluri, joka on rakenteeltaan tällainen, ei käytännössä voi muuttaa muotoaan törmäyksen vaikutuksesta. |
| --- | --- |

1.5.2

Törmäyslaitteen on riiputtava vapaasti jäykkien varsien varassa, jotka on tukevasti kiinnitetty siihen. Heiluri, joka on rakenteeltaan tällainen, ei käytännössä voi muuttaa muotoaan törmäyksen vaikutuksesta.

| 1.5.3 | Pysäytyslaite on kiinnitettävä heiluriin niin, että se estää törmäyslaitteen ylimääräiset iskut testattavaan ajoneuvoon. |
| --- | --- |

1.5.3

Pysäytyslaite on kiinnitettävä heiluriin niin, että se estää törmäyslaitteen ylimääräiset iskut testattavaan ajoneuvoon.

| 1.5.4 | Törmäyshetkellä heilurin iskupinnan keskipisteen nopeuden on oltava 30—32 km/h. |
| --- | --- |

1.5.4

Törmäyshetkellä heilurin iskupinnan keskipisteen nopeuden on oltava 30—32 km/h.

| 1.5.5 | Pelkistetty massa ”mr” heilurin iskupinnan keskipisteessä määritellään kokonaismassan ”m”, iskupinnan keskipisteen ja heilurin kiertoakselin välisen etäisyyden ”a” (1) sekä painopisteen ja heilurin kiertoakselin välisen etäisyyden ”l” funktiona seuraavan kaavan mukaisesti:

  mr..m.(l/a) |
| --- | --- |

1.5.5

Pelkistetty massa ”mr” heilurin iskupinnan keskipisteessä määritellään kokonaismassan ”m”, iskupinnan keskipisteen ja heilurin kiertoakselin välisen etäisyyden ”a” (1) sekä painopisteen ja heilurin kiertoakselin välisen etäisyyden ”l” funktiona seuraavan kaavan mukaisesti:

mr..m.(l/a)

| 1.5.6 | Pelkistetyn massan ”mr” on oltava 1 100 ± 20 kg. |
| --- | --- |

1.5.6

Pelkistetyn massan ”mr” on oltava 1 100 ± 20 kg.

1.6   Törmäyslaitteen massaa ja nopeutta koskevat yleiset määräykset

Jos testit on suoritettu suuremmalla nopeudella kuin 1.5.4 kohdassa on säädetty ja/tai suuremmalla massalla kuin 1.5.3 tai 1.5.6 kohdassa on säädetty ja ajoneuvo on täyttänyt asetetut vaatimukset, testiolosuhteet katsotaan hyväksyttäviksi.

1.7   Ajoneuvon tila testin aikana

Testiajoneuvossa on joko oltava kaikki tavanomaiset osat ja laitteet, jotka kuuluvat sen kuormittamattomaan käyttöpainoon, tai sen on oltava tilassa, joka täyttää tämän vaatimuksen ajoneuvon koko käyttöpainon jakauman osalta.

| 1.8 | Koko ajoneuvo, jossa lasten turvalaite on asennettuna asennusohjeiden mukaisesti, on asetettava kovalle, tasaiselle ja suoralle pinnalle käsijarru ja vaihde vapaa-asennossa. Samalla törmäystestillä voidaan testata useampi kuin yksi lasten turvalaite. |
| --- | --- |

1.8

Koko ajoneuvo, jossa lasten turvalaite on asennettuna asennusohjeiden mukaisesti, on asetettava kovalle, tasaiselle ja suoralle pinnalle käsijarru ja vaihde vapaa-asennossa. Samalla törmäystestillä voidaan testata useampi kuin yksi lasten turvalaite.

---

(1)  Etäisyys ”a” on yhtä suuri kuin tarkasteltavana olevan synkronoidun heilurin pituus.

---

LIITE 11

LISÄKIINNITYSPISTEET LUOKKAAN ”AUTOMALLIKOHTAINEN” KUULUVIEN LASTEN TURVALAITTEIDEN KIINNITTÄMISEKSI MOOTTORIAJONEUVOIHIN

| 1. | Tätä liitettä sovelletaan vain lisäkiinnityspisteisiin, jotka ovat tarpeen luokkaan ”automallikohtainen” kuuluvien lasten turvalaitteiden kiinnittämiseksi, tai tankoihin taikka erityislaitteisiin, joita käytetään lasten turvalaitteiden kiinnittämiseen auton koriin riippumatta siitä, käytetäänkö niiden yhteydessä säännön nro 14 mukaisia kiinnityspisteitä vai ei. |
| --- | --- |

1.

Tätä liitettä sovelletaan vain lisäkiinnityspisteisiin, jotka ovat tarpeen luokkaan ”automallikohtainen” kuuluvien lasten turvalaitteiden kiinnittämiseksi, tai tankoihin taikka erityislaitteisiin, joita käytetään lasten turvalaitteiden kiinnittämiseen auton koriin riippumatta siitä, käytetäänkö niiden yhteydessä säännön nro 14 mukaisia kiinnityspisteitä vai ei.

| 2. | Lasten turvalaitteen valmistajan on määriteltävä kiinnityspisteet ja niitä koskevat tarkat tiedot on toimitettava testien suorittamisesta vastaavan teknisen laitoksen hyväksyttäväksi.
  Tekniset tutkimuslaitokset voivat ottaa huomioon ajoneuvonvalmistajalta saadut tiedot. |
| --- | --- |

2.

Lasten turvalaitteen valmistajan on määriteltävä kiinnityspisteet ja niitä koskevat tarkat tiedot on toimitettava testien suorittamisesta vastaavan teknisen laitoksen hyväksyttäväksi.

Tekniset tutkimuslaitokset voivat ottaa huomioon ajoneuvonvalmistajalta saadut tiedot.

| 3. | Lasten turvalaitteiden valmistajan on toimitettava tarvittavat osat, jotka kiinnitetään kiinnityspisteisiin, ja jokaista ajoneuvoa koskevat erityiset piirustukset, joista niiden tarkka sijainti käy ilmi. |
| --- | --- |

3.

Lasten turvalaitteiden valmistajan on toimitettava tarvittavat osat, jotka kiinnitetään kiinnityspisteisiin, ja jokaista ajoneuvoa koskevat erityiset piirustukset, joista niiden tarkka sijainti käy ilmi.

| 4. | Lasten turvalaitteen valmistajan on ilmoitettava, vastaavatko turvalaitteen kiinnittämiseksi auton rakenteeseen tarvittavat kiinnityspisteet niitä sijainti- ja lujuusvaatimuksia, jotka on esitetty henkilöautoissa käytettävien lasten turvalaitteiden kiinnityspisteitä koskevien erityisvaatimusten käyttöönottoa suunnitteleville valtioille annetun suosituksen 3 kohdasta eteenpäin (1). |
| --- | --- |

4.

Lasten turvalaitteen valmistajan on ilmoitettava, vastaavatko turvalaitteen kiinnittämiseksi auton rakenteeseen tarvittavat kiinnityspisteet niitä sijainti- ja lujuusvaatimuksia, jotka on esitetty henkilöautoissa käytettävien lasten turvalaitteiden kiinnityspisteitä koskevien erityisvaatimusten käyttöönottoa suunnitteleville valtioille annetun suosituksen 3 kohdasta eteenpäin (1).

---

(1)  Ks. sääntö nro 16.

---

LIITE 12

ISTUIN

Image

---

LIITE 13

VAKIOTURVAVYÖ

| 1. | Dynaamisessa testissä käytettävän suurinta sallittua pituutta koskevan vaatimuksen mukaisen turvavyön on vastattava rakenteeltaan jompaakumpaa kuvassa 1 esitetyistä kokoonpanoista. Nämä ovat kelautuva kolmipistevyö ja staattinen kaksipistevyö. |
| --- | --- |

1.

Dynaamisessa testissä käytettävän suurinta sallittua pituutta koskevan vaatimuksen mukaisen turvavyön on vastattava rakenteeltaan jompaakumpaa kuvassa 1 esitetyistä kokoonpanoista. Nämä ovat kelautuva kolmipistevyö ja staattinen kaksipistevyö.

| 2. | Kelautuvassa kolmipistevyössä on seuraavat jäykät osat: | kelauslaite (R), pilarilenkki (P), kaksi kiinnityspistettä (A1 ja A2) (ks. kuva 1) sekä keskiosa (N, yksityiskohta kuvassa 3). Kelauslaitteen on täytettävä säännön nro 16 kelausvoimaa koskevat vaatimukset. Kelauslaitteen kelan halkaisija on 33 ±0,5 mm. |
| --- | --- | --- |

2.

Kelautuvassa kolmipistevyössä on seuraavat jäykät osat:

kelauslaite (R), pilarilenkki (P), kaksi kiinnityspistettä (A1 ja A2) (ks. kuva 1) sekä keskiosa (N, yksityiskohta kuvassa 3). Kelauslaitteen on täytettävä säännön nro 16 kelausvoimaa koskevat vaatimukset. Kelauslaitteen kelan halkaisija on 33 ±0,5 mm.

| 3. | Kelautuva vyö kiinnitetään liitteen 6 lisäyksissä 1 ja 4 kuvattuihin testi-istuimen kiinnityspisteisiin seuraavasti: | vyön kiinnityspiste A1 kiinnitetään vaunun kiinnityspisteeseen B0 (ulompi); |
| --- | --- | --- |

3.

Kelautuva vyö kiinnitetään liitteen 6 lisäyksissä 1 ja 4 kuvattuihin testi-istuimen kiinnityspisteisiin seuraavasti:

vyön kiinnityspiste A1 kiinnitetään vaunun kiinnityspisteeseen B0 (ulompi);

| | vyön kiinnityspiste A2 kiinnitetään vaunun kiinnityspisteeseen A (sisempi); |
| --- | --- |

vyön kiinnityspiste A2 kiinnitetään vaunun kiinnityspisteeseen A (sisempi);

| | vyön pilarilenkki kiinnitetään vaunun kiinnityspisteeseen C; |
| --- | --- |

vyön pilarilenkki kiinnitetään vaunun kiinnityspisteeseen C;

vyön kiinnityspiste R kiinnitetään vaunun kiinnityspisteeseen niin, että kelan keskilinja sijaitsee linjalla Re.

X:n arvo jäljempänä kuvassa 1 on 200 ± 5 mm. Kun testataan luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva” ja ”automallikohtainen” kuuluvia laitteita, hihnan tehollisen pituuden pisteen A1 ja kelauslaitteen keskilinjan Re välillä (kun vyönauha on täysin uloskelattuna, mukaan luettuna 150 mm:n vähimmäispituus */) on oltava 2 820 ± 5 mm mitattuna suorassa linjassa ilman kuormaa ja vaakasuoralla pinnalla. Pituus voi olla suurempi testattaessa luokkaan ”automalli- ja istuinkohtainen” kuuluvia laitteita. Kaikissa luokissa kelauslaitteen kelalla on oltava vähintään 150 mm */ nauhaa, kun lasten turvajärjestelmä on asennettuna paikalleen.

| 4. | Vyöhihnaa koskevat vaatimukset ovat seuraavat:







  Materiaali: polyester spinnblack | — | leveys: |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Vyöhihnaa koskevat vaatimukset ovat seuraavat:

Materiaali: polyester spinnblack

—

leveys:

48 ± 2 mm, 10 000 N

| — | paksuus: |
| --- | --- |

—

paksuus:

1,0 ±0,2 mm

| — | venymä: |
| --- | --- |

—

venymä:

8 ± 2 %, 10 000 N

| 5. | Kuvassa 1 esitetty staattinen kaksipistevyö koostuu kahdesta kuvan 2 mukaisesta vakiokiinnityslaatasta ja hihnasta, joka täyttää edellä 4 kohdassa esitetyt vaatimukset. |
| --- | --- |

5.

Kuvassa 1 esitetty staattinen kaksipistevyö koostuu kahdesta kuvan 2 mukaisesta vakiokiinnityslaatasta ja hihnasta, joka täyttää edellä 4 kohdassa esitetyt vaatimukset.

| 6. | Kaksipistevyön kiinnityslaatat kiinnitetään vaunun kiinnityspisteisiin A ja B. Y:n arvo jäljempänä kuvassa 1 on 1 300 ± 5 mm. Tämä on enimmäispituudelle asetettu vaatimus, joka koskee kaikkiin autoihin sopivia kaksipistevyöllä varustettuja lasten turvalaitteita (ks. 6.1.9 kohta). |
| --- | --- |

6.

Kaksipistevyön kiinnityslaatat kiinnitetään vaunun kiinnityspisteisiin A ja B. Y:n arvo jäljempänä kuvassa 1 on 1 300 ± 5 mm. Tämä on enimmäispituudelle asetettu vaatimus, joka koskee kaikkiin autoihin sopivia kaksipistevyöllä varustettuja lasten turvalaitteita (ks. 6.1.9 kohta).

Kuva 1

Vakioturvavyön rakennetyypit

Image

Kuva 2

Tyypillinen vakiokiinnityslaatta

Mitat millimetiä

Image

Kuva 3

Vakiovyön rakenteen keskiosa

Mitat millimetriä

Image

Leikkaus A–A

Kuva 4

Pilarilenkki

Viimeistely: kromattu

Image

---

LIITE 14

TYYPPIHYVÄKSYNTÄMENETTELY (VUOKAAVIO ISO 9002:2000 MUKAAN)

Image

---

LIITE 15

SELITTÄVÄT HUOMAUTUKSET

Huomautukset on tarkoitettu ohjeiksi testejä suorittaville teknisille tutkimuslaitoksille.

2.10.1 kohta

Pikasäätölaite voi olla myös laite, jossa on pyörivä akseli ja jousi ja joka muistuttaa manuaalisesti vapautettavaa kelauslaitetta. Säätölaite on testattava 7.2.2.5 ja 7.2.3.1.3 kohdan vaatimusten mukaisesti.

2.19.2 kohta

Automallikohtainen turvalaite, joka on määritelty käytettäväksi sekä hattuhyllyllä varustettujen että farmarimallisten autojen takaistuimella ja jossa koko vyöasennelma on identtinen, on yksi ”tyyppi”.

2.19.3 kohta

Istuimen, pehmusteiden tai törmäyssuojien mittojen ja/tai massan taikka materiaalin energiaa vaimentavien ominaisuuksien tai värin muutosten merkitys on otettava huomioon päätettäessä, onko kyseessä uusi tyyppi.

2.19.4 ja 2.19.5 kohdat

Nämä kohdat eivät koske turvavöitä, jotka on hyväksytty erikseen säännön nro 16 nojalla ja jotka ovat tarpeen lasten turvalaitteen kiinnittämiseksi ajoneuvoon tai lapsen pitämiseksi paikallaan.

6.1.2 kohta

Testattaessa selkä menosuuntaan suunnattuja lasten turvalaitteita niiden yläosan oikea sijainti suhteessa lasta kuvaavan nuken päähän varmistetaan asentamalla suurin nukke, jonka painoluokkaan laite on määritelty, mahdollisimman paljon taakse nojaavaan asentoon ja huolehtimalla siitä, että silmien tasolla oleva vaakasuora linja jää istuimen yläreunan alapuolelle.

6.1.8 kohta

150 mm:n vaatimus koskee myös kantokoppia, ellei erityislaitetta käytetä liittämään kantokoppa ja turvavyö toisiinsa.

6.2.4 kohta

Olkahihnan sallittu liikkumavara rajoittuu siihen, että vakioturvavyön olkahihnan alareunan on pysyttävä nuken kyynärpäälinjan yläpuolella, vaikka nukke liikkuu ääriasennoissaan.

6.2.9 kohta

Yhteisen käsityksen mukaan tämä koskee myös laitteita, joissa on kyseinen lukkolaite, vaikka niiden ryhmässä ei sellaista edellytetä. Näin ollen testiä sovelletaan laitteisiin, jotka kuuluvat yksinomaan ryhmään 2, mutta säädetyllä voimalla, eli ryhmään 1 kuuluvan nuken massa kaksinkertaisena.

7.1.2.1 kohta sekä liitteet 17 ja 18

Joko energiaa vaimentava materiaali tai lasten turvalaitteeseen integroitu materiaali voidaan testata sen toteamiseksi, täyttävätkö ne liitteiden 17 ja 18 vaatimukset, jos rakenne ei ole homogeeninen tai jos lasten turvajärjestelmien rakenne johtaa todennäköisesti vaihteleviin tuloksiin; testauksesta vastaava organisaatio määrittää mahdollisimman epäedulliset testausolosuhteet. Energiaa vaimentava materiaali voi muodostaa lasten turvajärjestelmän päällysteen kokonaan tai osittain.

7.1.3 kohta

Ympärikierähdystesti tehdään käyttäen samaa asennusmenettelyä ja samoja parametrejä, jotka on määritelty dynaamista testiä varten.

7.1.3.1 kohta

Laitteen pysäyttäminen ympärikierähdystestin aikana ei ole sallittu.

7.1.4.2.2 kohta

Tämän kohdan sanamuoto viittaa kiihtyvyyksiin, jotka edustavat nuken selkärangan vetokuormitusta.

7.1.4.3.1 kohta

Näkyvät merkit lävistyksestä merkitsevät vatsakappaleen massan lävistystä (turvalaitteen aiheuttamassa rasituksessa) mutta ei massan taipumista ilman vaakasuuntaista puristusta, joka aiheutuu esimerkiksi selkärangan tavanomaisesta taipumisesta. Ks. myös 6.2.4 kohdan tulkinta.

7.2.1.5 kohta

Ensimmäisen virkkeen vaatimus täyttyy, jos nuken käsi ylettyy vyölukkoon.

7.2.2.1 kohta

Tätä käytetään sen varmistamiseksi, että erikseen hyväksytyt ohjainhihnat ovat helposti kiinnitettäviä.

7.2.4.1.1 kohta

Kaksi hihnaa vaaditaan. Ensimmäisen hihnan murtokuormitus mitataan. Toisen hihnan leveys mitataan, kun siihen kohdistuu 75 prosenttia mitatusta kuormituksesta.

7.2.4.4 kohta

Laitteita, jotka voivat purkautua tai kiertyä auki ja jotka harjaantumaton käyttäjä saattaa helposti koota väärin, mikä voi johtaa vaaralliseen kokoonpanoon, ei saa hyväksyä.

8.1.2.2 kohta

’Istuimeen kiinnittämisellä’ tarkoitetaan liitteessä 6 määrättyä testausistuinta. ’Erityislaitteet voidaan’ tarkoittaa sitä, että ”erityinen” turvalaite testattaisiin tavallisesti ympärikierähtämisen varalta testausistuimeen kiinnitettynä, mutta että testaus ajoneuvon istuimella on sallittu.

8.2.2.1.1 kohta

’Tavanomaiset käyttöedellytykset huomioon ottaen’ tarkoittaa, että tämä testi tulisi tehdä turvalaite kiinnitettynä testausistuimeen tai ajoneuvon istuimeen, mutta ilman nukkea.

Nukkea käytetään vain säätölaitteen asettamiseen paikalleen. Ensin hihnat on säädettävä 8.1.3.6.3.2 tai 8.1.3.6.3.3 kohdan mukaisesti (tilanteen mukaan). Testi suoritetaan sen jälkeen, kun nukke on poistettu istuimelta.

8.2.5.2.6 kohta

Tämä kohta ei koske ohjainhihnoja, jotka hyväksytään erikseen tämän säännön mukaisesti.

---

LIITE 16

TUOTANNON VAATIMUSTENMUKAISUUDEN VALVONTA

1.   TESTIT

Lasten turvalaitteiden vaatimustenmukaisuus on osoitettava seuraavien testien avulla:

1.1   Törmäyksessä lukkiutuvien kelauslaitteiden lukittumiskynnyksen ja kestävyyden toteaminen

Mahdollisimman epäedulliseen suuntaan 8.2.4.3 kohdan säännösten mukaisesti sen jälkeen, kun laitteille on tehty 8.2.4.2, 8.2.4.4 ja 8.2.4.5 kohdassa määritelty kestävyystestaus 7.2.3.2.6 kohdassa vaaditulla tavalla.

1.2   Automaattisesti lukkiutuvien kelauslaitteiden kestävyyden toteaminen

8.2.4.2 kohdan säännösten mukaisesti täydennettynä 8.2.4.4 ja 8.2.4.5 kohdassa kuvatuilla testeillä 7.2.3.1.3 kohdassa vaaditulla tavalla.

1.3   Hihnojen lujuuden testaus altistuksen jälkeen

7.2.4.2 kohdassa kuvattua menettelyä noudattaen sen jälkeen, kun hihnat on käsitelty 8.2.5.2.1—8.2.5.2.5 kohdan vaatimusten mukaisesti.

1.3.1   Hihnojen lujuuden testaus kulutuksen jälkeen

7.2.4.2 kohdassa kuvattua menettelyä noudattaen sen jälkeen, kun hihnat on käsitelty 8.2.5.2.6 kohdassa kuvattujen vaatimusten mukaisesti.

1.4   Mikrosiirtymätesti

Tämän säännön 8.2.3 kohdassa kuvatun menettelyn mukaisesti.

1.5   Energianvaimennus

Tämän säännön 7.1.2 kohdan säännösten mukaisesti.

1.6   Lasten turvajärjestelmiä koskevien suoritusvaatimusten täyttyminen asianmukaisten dynaamisten testien perusteella

8.1.3 kohdassa asetettujen säännösten mukaisesti, kun mahdollinen vyölukko on käsitelty ennalta 7.2.1.7 kohdan vaatimusten mukaisesti niin, että 7.1.4 kohdan (lasten turvalaitteen yleisen suorituskyvyn osalta) ja 7.2.1.8.1 kohdan (mahdollisen kuormitetun vyölukon suorituskyvyn osalta) asiaa koskevat vaatimukset täyttyvät.

1.7   Lämpötilatesti

Tämän säännön 7.1.5 kohdan säännösten mukaisesti.

2.   TESTAUSTIHEYS JA TULOKSET

| 2.1 | Edellä 1.1—1.5 ja 1.7 kohdassa tarkoitetut testit on tehtävä satunnaisotantana tilastollisin menetelmin jonkin tavanomaisen laadunvalvontamenettelyn mukaisesti, ja testit on suoritettava vähintään kerran vuodessa. |
| --- | --- |

2.1

Edellä 1.1—1.5 ja 1.7 kohdassa tarkoitetut testit on tehtävä satunnaisotantana tilastollisin menetelmin jonkin tavanomaisen laadunvalvontamenettelyn mukaisesti, ja testit on suoritettava vähintään kerran vuodessa.

| 2.2 | Vähimmäisvaatimukset luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automallikohtainen” ja ”automalli- ja istuinkohtainen” kuuluvien lasten turvajärjestelmien vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa 1.6 kohdassa tarkoitetussa dynaamisessa testissä.
  Hyväksynnän haltijan on yhteisymmärryksessä toimivaltaisten viranomaisten kanssa valvottava vaatimustenmukaisuutta soveltamalla erätarkastusta (2.2.1 kohta) tai jatkuvaa tarkastusta (2.2.2 kohta). |
| --- | --- |

2.2

Vähimmäisvaatimukset luokkiin ”kaikkiin autoihin sopiva”, ”automallikohtainen” ja ”automalli- ja istuinkohtainen” kuuluvien lasten turvajärjestelmien vaatimustenmukaisuuden tarkastamisessa 1.6 kohdassa tarkoitetussa dynaamisessa testissä.

Hyväksynnän haltijan on yhteisymmärryksessä toimivaltaisten viranomaisten kanssa valvottava vaatimustenmukaisuutta soveltamalla erätarkastusta (2.2.1 kohta) tai jatkuvaa tarkastusta (2.2.2 kohta).

2.2.1   Lasten turvajärjestelmien erätarkastus

| 2.2.1.1 | Hyväksynnän haltijan on jaettava lasten turvajärjestelmät eriin, joissa tuotteet ovat mahdollisimman samanlaisia raaka-aineen tai käytettyjen välituotteiden (kuoren väri, valjaiden valmistustapa) ja tuotanto-olosuhteiden osalta. Erän enimmäiskoko on 5 000 yksikköä.
  Testit voi toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella tehdä tekninen tutkimuslaitos tai ne voidaan suorittaa hyväksynnän haltijan vastuulla. |
| --- | --- |

2.2.1.1

Hyväksynnän haltijan on jaettava lasten turvajärjestelmät eriin, joissa tuotteet ovat mahdollisimman samanlaisia raaka-aineen tai käytettyjen välituotteiden (kuoren väri, valjaiden valmistustapa) ja tuotanto-olosuhteiden osalta. Erän enimmäiskoko on 5 000 yksikköä.

Testit voi toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella tehdä tekninen tutkimuslaitos tai ne voidaan suorittaa hyväksynnän haltijan vastuulla.

| 2.2.1.2 | Kustakin erästä on otettava näyte 2.2.1.4 kohdan mukaisesti. Näyte voidaan ottaa ennen kuin erä on kokonaan valmis edellyttäen, että vähintään 20 prosenttia erän lopullisesta yksikkömäärästä on valmistettu. |
| --- | --- |

2.2.1.2

Kustakin erästä on otettava näyte 2.2.1.4 kohdan mukaisesti. Näyte voidaan ottaa ennen kuin erä on kokonaan valmis edellyttäen, että vähintään 20 prosenttia erän lopullisesta yksikkömäärästä on valmistettu.

| 2.2.1.3 | Lasten turvajärjestelmien ominaisuudet ja suoritettavien dynaamisten testien määrä annetaan 2.2.1.4 kohdassa. |
| --- | --- |

2.2.1.3

Lasten turvajärjestelmien ominaisuudet ja suoritettavien dynaamisten testien määrä annetaan 2.2.1.4 kohdassa.

| 2.2.1.4 | Jotta lasten turvajärjestelmien erä voidaan hyväksyä, sen on täytettävä seuraavat ehdot:










  Erän yksikkömäärä | Näytteiden määrä / lasten turvajärjestelmien ominaisuudet | Näytteiden yhdistetty määrä | Hyväksymisperusteet | Hylkäämisperusteet | Tarkastuksen tiukkuusaste |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| N < 500 | 1. = 1 MH
  2. = 1 MH | 1
  2 | 0
  1 | —
  2 | Normaali |
| 500 < N < 5 000 | 1. = 1 MH + 1 LH
  2. = 1 MH + 1 LH | 2
  4 | 0
  1 | 2
  2 | Normaali |
| N < 500 | 1. = 2 MH
  2. = 2 MH | 2
  4 | 0
  1 | 2
  2 | Tiukennettu |
| 500 < N < 5 000 | 1. = 2 MH + 2 LH
  2. = 2 MH + 2 LH | 4
  8 | 0
  1 | 2
  2 | Tiukennettu |
| Huomautus:








  MH | = | tarkoittaa vaikeinta kokoonpanoa (huonoimmat tulokset hyväksynnän tai hyväksynnän laajentamisen yhteydessä). |
| LH | = | tarkoittaa helpointa kokoonpanoa (parhaat tulokset hyväksynnän tai hyväksynnän laajentamisen yhteydessä). |

2.2.1.4

Jotta lasten turvajärjestelmien erä voidaan hyväksyä, sen on täytettävä seuraavat ehdot:

Erän yksikkömäärä

Näytteiden määrä / lasten turvajärjestelmien ominaisuudet

Näytteiden yhdistetty määrä

Hyväksymisperusteet

Hylkäämisperusteet

Tarkastuksen tiukkuusaste

N < 500

1. = 1 MH

2. = 1 MH

1

2

0

1

—

2

Normaali

500 < N < 5 000

1. = 1 MH + 1 LH

2. = 1 MH + 1 LH

2

4

0

1

2

2

Normaali

N < 500

1. = 2 MH

2. = 2 MH

2

4

0

1

2

2

Tiukennettu

500 < N < 5 000

1. = 2 MH + 2 LH

2. = 2 MH + 2 LH

4

8

0

1

2

2

Tiukennettu

Huomautus:

MH

=

tarkoittaa vaikeinta kokoonpanoa (huonoimmat tulokset hyväksynnän tai hyväksynnän laajentamisen yhteydessä).

LH

=

tarkoittaa helpointa kokoonpanoa (parhaat tulokset hyväksynnän tai hyväksynnän laajentamisen yhteydessä).

Tämä kaksitahoinen näytteenottotapa toimii seuraavasti:

Normaalissa tarkastuksessa erä hyväksytään ilman toisen näytteen tarkastusta, jos ensimmäisessä näytteessä ei ole yhtään viallista yksikköä. Jos näytteessä on kaksi viallista yksikköä, erä hylätään. Jos näytteessä on yksi viallinen yksikkö, otetaan toinen näyte, ja näiden näytteiden yhdistetyn tuloksen on täytettävä edellä olevan taulukon sarakkeessa 5 esitetty ehto.

Tiukennettuun tarkastusmenettelyyn siirrytään, jos kaksi viidestä peräkkäisestä erästä hylätään. Normaaliin tarkastukseen palataan, jos viisi peräkkäistä erää hyväksytään.

Aina, kun erä hylätään, katsotaan että tuotanto ei ole vaatimusten mukainen, eikä erää saateta markkinoille.

Jos tiukennetussa tarkastuksessa hylätään kaksi peräkkäistä erää, sovelletaan 13 kohdan säännöksiä.

| 2.2.1.5 | Lasten turvajärjestelmän vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen aloitetaan erästä, joka valmistetaan tuotannon kvalifiointitestissä ensimmäisenä testatun erän jälkeen. |
| --- | --- |

2.2.1.5

Lasten turvajärjestelmän vaatimustenmukaisuuden tarkastaminen aloitetaan erästä, joka valmistetaan tuotannon kvalifiointitestissä ensimmäisenä testatun erän jälkeen.

| 2.2.1.6 | Edellä 2.2.1.4 kohdassa tarkoitetut tulokset eivät saa ylittää arvoa L, joka on hyväksyntätestiä varten määrätty raja-arvo. |
| --- | --- |

2.2.1.6

Edellä 2.2.1.4 kohdassa tarkoitetut tulokset eivät saa ylittää arvoa L, joka on hyväksyntätestiä varten määrätty raja-arvo.

2.2.2   Jatkuva tarkastus

| 2.2.2.1 | Hyväksynnän haltijan on toteutettava valmistusprosessin jatkuva laaduntarkastus tilastollisella otantamenetelmällä. Testit voi toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella tehdä tekninen tutkimuslaitos tai ne voidaan suorittaa tuotteen jäljitettävyydestä vastaavan hyväksynnän haltijan vastuulla. |
| --- | --- |

2.2.2.1

Hyväksynnän haltijan on toteutettava valmistusprosessin jatkuva laaduntarkastus tilastollisella otantamenetelmällä. Testit voi toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella tehdä tekninen tutkimuslaitos tai ne voidaan suorittaa tuotteen jäljitettävyydestä vastaavan hyväksynnän haltijan vastuulla.

| 2.2.2.2 | Näytteet on otettava 2.2.2.4 kohdan säännösten mukaisesti. |
| --- | --- |

2.2.2.2

Näytteet on otettava 2.2.2.4 kohdan säännösten mukaisesti.

| 2.2.2.3 | Tarkastettavat lasten turvajärjestelmät on valittava satunnaisesti ja testit suoritettava 2.2.2.4 kohdassa kuvaillulla tavalla. |
| --- | --- |

2.2.2.3

Tarkastettavat lasten turvajärjestelmät on valittava satunnaisesti ja testit suoritettava 2.2.2.4 kohdassa kuvaillulla tavalla.

| 2.2.2.4 | Tarkastuksen on täytettävä seuraavat vaatimukset:






  Tarkastettavaksi otettavien lasten turvajärjestelmien osuus | Tarkastuksen tiukkuusaste |
| --- | --- | --- |
| 0,02 % eli yksi turvajärjestelmä 5 000:ta valmistettua yksikköä kohti | Normaali |
| 0,05 % eli yksi turvajärjestelmä 2 000:ta valmistettua yksikköä kohti | Tiukennettu |

2.2.2.4

Tarkastuksen on täytettävä seuraavat vaatimukset:

Tarkastettavaksi otettavien lasten turvajärjestelmien osuus

Tarkastuksen tiukkuusaste

0,02 % eli yksi turvajärjestelmä 5 000:ta valmistettua yksikköä kohti

Normaali

0,05 % eli yksi turvajärjestelmä 2 000:ta valmistettua yksikköä kohti

Tiukennettu

Tämä kaksitahoinen näytteenottotapa toimii seuraavasti:

Jos lasten turvajärjestelmän katsotaan olevan vaatimusten mukainen, tuotantoa pidetään vaatimusten mukaisena.

Jos lasten turvajärjestelmä ei ole vaatimusten mukainen, testataaan toinen lasten turvajärjestelmä.

Jos toinen testattu lasten turvajärjestelmä vastaa vaatimuksia, tuotannon katsotaan olevan vaatimusten mukainen.

Jos kumpikaan (ei ensimmäinen eikä toinen) testatuista lasten turvajärjestelmistä ei vastaa vaatimuksia, katsotaan, että tuotanto ei ole vaatimusten mukainen. Tässä tapauksessa lasten turvajärjestelmät, joissa voi olla sama puute, on vedettävä pois ja on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin tuotannon vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi.

Normaalin tarkastuksen sijasta suoritetaan tiukennettu tarkastus, jos 10 000:n peräkkäin valmistetun lasten turvajärjestelmän testauksessa turvajärjestelmät on vedettävä pois kahdesti.

Normaaliin tarkastukseen palataan, jos 10 000:n peräkkäin valmistetun lasten turvajärjestelmän katsotaan olevan vaatimusten mukaisia.

Jos tiukennetussa tarkastuksessa tuotteet vedetään pois kahdesti peräkkäin, sovelletaan 13 kohdan säännöksiä.

| 2.2.2.5 | Lasten turvajärjestelmien jatkuva tarkastus aloitetaan tuotannon kvalifioinnin jälkeen. |
| --- | --- |

2.2.2.5

Lasten turvajärjestelmien jatkuva tarkastus aloitetaan tuotannon kvalifioinnin jälkeen.

| 2.2.2.6 | Edellä 2.2.2.4 kohdassa tarkoitetut testitulokset eivät saa ylittää arvoa L, joka on kutakin hyväksyntätestiä varten määrätty raja-arvo. |
| --- | --- |

2.2.2.6

Edellä 2.2.2.4 kohdassa tarkoitetut testitulokset eivät saa ylittää arvoa L, joka on kutakin hyväksyntätestiä varten määrätty raja-arvo.

| 2.3 | ”Sisäänrakennettujen” ajoneuvokohtaisten laitteiden osalta noudatetaan seuraavaa testaustiheyttä:






  Lasten turvalaitteet paitsi koroketyynyt: | kerran 8 viikossa |
| --- | --- | --- |
| Koroketyynyt: | kerran 12 viikossa |

2.3

”Sisäänrakennettujen” ajoneuvokohtaisten laitteiden osalta noudatetaan seuraavaa testaustiheyttä:

Lasten turvalaitteet paitsi koroketyynyt:

kerran 8 viikossa

Koroketyynyt:

kerran 12 viikossa

Kaikki 7.1.4 ja 7.2.1.8.1 kohdan vaatimukset on täytettävä jokaisessa testissä. Jos kaikkien testien tulokset vuoden ajalta ovat tyydyttäviä, valmistaja voi toimivaltaisen viranomaisen suostumuksella vähentää testaustiheyttä seuraavasti:

| Lasten turvalaitteet paitsi koroketyynyt: | kerran 16 viikossa |
| --- | --- |
| Koroketyynyt: | kerran 24 viikossa |

Lasten turvalaitteet paitsi koroketyynyt:

kerran 16 viikossa

Koroketyynyt:

kerran 24 viikossa

Vähimmäistarkastustiheydeksi sallitaan kuitenkin yksi testi vuodessa, jos vuosituotanto on enintään 1 000 lasten turvajärjestelmää.

| 2.3.1 | Lasten turvalaitteiden valmistaja voi valita tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyksi 2.1.2.4.1 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvokohtaisten laitteiden osalta joko 2.2 kohdan mukaiset testausistuimella suoritettavat testit tai 2.3 kohdan mukaiset ajoneuvon korissa suoritettavat testit. |
| --- | --- |

2.3.1

Lasten turvalaitteiden valmistaja voi valita tuotannon vaatimustenmukaisuuden valvontamenettelyksi 2.1.2.4.1 kohdassa tarkoitettujen ajoneuvokohtaisten laitteiden osalta joko 2.2 kohdan mukaiset testausistuimella suoritettavat testit tai 2.3 kohdan mukaiset ajoneuvon korissa suoritettavat testit.

| 2.3.2 | Jos testausnäyte ei läpäise tiettyä sille tehtyä testiä, on tehtävä samojen vaatimusten mukainen lisätesti vähintään kolmelle muulle näytteelle. Jos dynaamisessa testauksessa yksi näistä kolmesta lisätestistä ei mene läpi, katsotaan, että tuotanto ei ole vaatimusten mukainen, ja näytetiheys on nostettava korkeampaan arvoon, mikäli käytettiin alempaa arvoa 2.3 kohdan mukaisesti, ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin. |
| --- | --- |

2.3.2

Jos testausnäyte ei läpäise tiettyä sille tehtyä testiä, on tehtävä samojen vaatimusten mukainen lisätesti vähintään kolmelle muulle näytteelle. Jos dynaamisessa testauksessa yksi näistä kolmesta lisätestistä ei mene läpi, katsotaan, että tuotanto ei ole vaatimusten mukainen, ja näytetiheys on nostettava korkeampaan arvoon, mikäli käytettiin alempaa arvoa 2.3 kohdan mukaisesti, ja tuotannon vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin.

| 2.4 | Kun katsotaan, että tuotanto ei ole vaatimusten mukainen 2.2.1.4, 2.2.2.4 tai 2.3.2 kohdan mukaisesti, hyväksynnän haltijan tai hänen valtuutetun edustajansa on |
| --- | --- |

2.4

Kun katsotaan, että tuotanto ei ole vaatimusten mukainen 2.2.1.4, 2.2.2.4 tai 2.3.2 kohdan mukaisesti, hyväksynnän haltijan tai hänen valtuutetun edustajansa on

| 2.4.1 | ilmoitettava asiasta tyyppihyväksynnän antaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle ja esitettävä, mihin toimenpiteisiin on ryhdytty tuotannon vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi. |
| --- | --- |

2.4.1

ilmoitettava asiasta tyyppihyväksynnän antaneelle toimivaltaiselle viranomaiselle ja esitettävä, mihin toimenpiteisiin on ryhdytty tuotannon vaatimustenmukaisuuden palauttamiseksi.

| 2.5 | Valmistajan on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle neljännesvuosittain valmistettujen tuotteiden määrä kutakin hyväksyntänumeroa kohti ja esitettävä tapa yksilöidä tuotteet, jotka vastaavat kyseistä hyväksyntänumeroa. |
| --- | --- |

2.5

Valmistajan on ilmoitettava toimivaltaiselle viranomaiselle neljännesvuosittain valmistettujen tuotteiden määrä kutakin hyväksyntänumeroa kohti ja esitettävä tapa yksilöidä tuotteet, jotka vastaavat kyseistä hyväksyntänumeroa.

---

LIITE 17

ENERGIAA VAIMENTAVAN MATERIAALIN TESTAUS

1.   PÄÄTÄ EDUSTAVA KAPPALE

| 1.1 | Päätä edustava kappale koostuu umpipuisesta puolipallosta, johon on lisätty pienempi pallomainen osa jäljempänä kuvan A mukaisesti. Kappaleen rakenteen on oltava sellainen, että se voidaan pudottaa vapaasti merkityn akselin suuntaisesti ja siihen on oltava mahdollisuus liittää kiihtyvyysmittari, joka mittaa kiihtyvyyttä putoamissuunnassa. |
| --- | --- |

1.1

Päätä edustava kappale koostuu umpipuisesta puolipallosta, johon on lisätty pienempi pallomainen osa jäljempänä kuvan A mukaisesti. Kappaleen rakenteen on oltava sellainen, että se voidaan pudottaa vapaasti merkityn akselin suuntaisesti ja siihen on oltava mahdollisuus liittää kiihtyvyysmittari, joka mittaa kiihtyvyyttä putoamissuunnassa.

| 1.2 | Päätä edustavan kappaleen kokonaismassan on oltava kiihtyvyysmittari mukaan lukien 2,75 ±0,05 kg. |
| --- | --- |

1.2

Päätä edustavan kappaleen kokonaismassan on oltava kiihtyvyysmittari mukaan lukien 2,75 ±0,05 kg.

Kuva A

Päätä edustava kappale

Image

Mitat millimetreissä

2.   LAITTEET

Kiihtyvyys kirjataan testin aikana käyttäen laitteistoa, jonka taajuusluokka on 1 000 määriteltynä ISO 6487 -standardin uusimman version mukaisesti.

3.   MENETTELY

| 3.1 | Testi on suoritettava käyttäen täydellisesti asennettua lasten turvajärjestelmää, jota on muutettu mahdollisimman vähän vain siltä osin kuin on tarpeen tukialustan (suoraan iskukohdan alapuolella) ja iskulaitteen käytön takia ja niin, että muutokset vaikuttavat käyttäytymiseen hyvin vähän. |
| --- | --- |

3.1

Testi on suoritettava käyttäen täydellisesti asennettua lasten turvajärjestelmää, jota on muutettu mahdollisimman vähän vain siltä osin kuin on tarpeen tukialustan (suoraan iskukohdan alapuolella) ja iskulaitteen käytön takia ja niin, että muutokset vaikuttavat käyttäytymiseen hyvin vähän.

| 3.2 | Paikalleen asennetun lasten turvajärjestelmän on oltava täysin tuettu ulkopinnaltaan iskualueella, ja se on tuettava suoraan iskukohdan alapuolelta sileälle ja jäykälle alustalle, kuten tukevalle betonijalustalle. |
| --- | --- |

3.2

Paikalleen asennetun lasten turvajärjestelmän on oltava täysin tuettu ulkopinnaltaan iskualueella, ja se on tuettava suoraan iskukohdan alapuolelta sileälle ja jäykälle alustalle, kuten tukevalle betonijalustalle.

| 3.3 | Päätä edustava kappale nostetaan 100 — 0 / + 5 mm:n korkeudelle, mitattuna näytteen yläpinnasta päätä edustavan kappaleen alimpaan kohtaan, ja päästetään putoamaan. Päätä edustavan kappaleen kiihtyvyys iskun aikana kirjataan. |
| --- | --- |

3.3

Päätä edustava kappale nostetaan 100 — 0 / + 5 mm:n korkeudelle, mitattuna näytteen yläpinnasta päätä edustavan kappaleen alimpaan kohtaan, ja päästetään putoamaan. Päätä edustavan kappaleen kiihtyvyys iskun aikana kirjataan.

---

LIITE 18

MENETTELY PÄÄN ISKUALUEEN MÄÄRITTÄMISEKSI SELKÄNOJALLA VARUSTETUISSA LAITTEISSA JA SIVU-ULOKKEIDEN VÄHIMMÄISKOON MÄÄRITTÄMISEKSI SELKÄ MENOSUUNTAAN SUUNNATUISSA LAITTEISSA

| 1. | Laite asetetaan liitteessä 6 määritellylle testausistuimelle. Kallistettavat laitteet asetetaan mahdollisimman pystysuoraan asentoon. Pienin nukke asetetaan laitteeseen valmistajan ohjeiden mukaisesti. Selkänojaan merkitään piste A samalle vaakakorkeudelle kuin pienimmän nuken olkapää, 2 cm käsivarren ulkoreunan sisäpuolelle. Kaikki pisteen A kautta kulkevien vaakasuorien tasojen yläpuolelle jäävät sisäpinnat ovat erityisiä energiaa vaimentavia materiaaleja, jotka on testattava liitteen 17 mukaisesti. Tällä materiaalilla on päällystettävä selkänojan ja sivu-ulokkeiden sisäpinnat, näiden sisäkulmat (sädevyöhyke) mukaan lukien. Energiaa vaimentava materiaali voi olla lasten turvaistuimen erottamaton osa. Kun testinuken symmetrinen asentaminen kantokoppatyyppiseen laitteeseen ei ole mahdollista laitteen ja valmistajan ohjeiden mukaisesti, siihen alueeseen, jolla on käytettävä liitteen 17 vaatimukset täyttäviä materiaaleja, kuuluvat kaikki alueet, jotka sijaitsevat nuken hartioiden etupuolella pään suuntaan, kun nukke on kantokopassa valmistajan ohjeiden mukaisesti epäedullisimmassa asennossa ja kantokoppa on paikallaan testauspenkissä.
  Jos testinuken symmetrinen asentaminen kantokoppaan on mahdollista, koko sisäpinnan on oltava vuorattu liitteen 17 vaatimukset täyttävällä materiaalilla. Tämän materiaalin on täytettävä tarkoituksensa yhdessä sisäpuolisen sivurakenteen kanssa. Tekninen tutkimuslaitos voi arvioida tämän ominaisuuden lisätestien avulla. |
| --- | --- |

1.

Laite asetetaan liitteessä 6 määritellylle testausistuimelle. Kallistettavat laitteet asetetaan mahdollisimman pystysuoraan asentoon. Pienin nukke asetetaan laitteeseen valmistajan ohjeiden mukaisesti. Selkänojaan merkitään piste A samalle vaakakorkeudelle kuin pienimmän nuken olkapää, 2 cm käsivarren ulkoreunan sisäpuolelle. Kaikki pisteen A kautta kulkevien vaakasuorien tasojen yläpuolelle jäävät sisäpinnat ovat erityisiä energiaa vaimentavia materiaaleja, jotka on testattava liitteen 17 mukaisesti. Tällä materiaalilla on päällystettävä selkänojan ja sivu-ulokkeiden sisäpinnat, näiden sisäkulmat (sädevyöhyke) mukaan lukien. Energiaa vaimentava materiaali voi olla lasten turvaistuimen erottamaton osa. Kun testinuken symmetrinen asentaminen kantokoppatyyppiseen laitteeseen ei ole mahdollista laitteen ja valmistajan ohjeiden mukaisesti, siihen alueeseen, jolla on käytettävä liitteen 17 vaatimukset täyttäviä materiaaleja, kuuluvat kaikki alueet, jotka sijaitsevat nuken hartioiden etupuolella pään suuntaan, kun nukke on kantokopassa valmistajan ohjeiden mukaisesti epäedullisimmassa asennossa ja kantokoppa on paikallaan testauspenkissä.

Jos testinuken symmetrinen asentaminen kantokoppaan on mahdollista, koko sisäpinnan on oltava vuorattu liitteen 17 vaatimukset täyttävällä materiaalilla. Tämän materiaalin on täytettävä tarkoituksensa yhdessä sisäpuolisen sivurakenteen kanssa. Tekninen tutkimuslaitos voi arvioida tämän ominaisuuden lisätestien avulla.

| 2. | Selkä menosuuntaan suunnatuissa laitteissa on sivu-ulokkeet, joiden syvyys on vähintään 90 mm selkänojan pinnan keskiviivan kohdalta mitattuna. Näiden sivu-ulokkeiden on alettava pisteen A kautta kulkevalta vaakatasolta ja jatkuttava istuimen selkänojan yläreunaan saakka. Alkaen kohdasta, joka on 90 mm istuimen selkänojan alapuolella, sivu-ulokkeiden syvyys voi asteittain vähetä. |
| --- | --- |

2.

Selkä menosuuntaan suunnatuissa laitteissa on sivu-ulokkeet, joiden syvyys on vähintään 90 mm selkänojan pinnan keskiviivan kohdalta mitattuna. Näiden sivu-ulokkeiden on alettava pisteen A kautta kulkevalta vaakatasolta ja jatkuttava istuimen selkänojan yläreunaan saakka. Alkaen kohdasta, joka on 90 mm istuimen selkänojan alapuolella, sivu-ulokkeiden syvyys voi asteittain vähetä.

| 3. | Edellä 2 kohdassa oleva vaatimus sivu-ulokkeiden vähimmäiskoosta ei koske massaryhmiin II ja III ja luokkaan ”autotyyppikohtainen” kuuluvia lasten turvalaitteita, jotka on tarkoitettu käytettäväksi tämän säännön 6.1.2 kohdan mukaisesti auton tavaratilassa. |
| --- | --- |

3.

Edellä 2 kohdassa oleva vaatimus sivu-ulokkeiden vähimmäiskoosta ei koske massaryhmiin II ja III ja luokkaan ”autotyyppikohtainen” kuuluvia lasten turvalaitteita, jotka on tarkoitettu käytettäväksi tämän säännön 6.1.2 kohdan mukaisesti auton tavaratilassa.

---

LIITE 19

KUVAUS SUORAAN LASTEN TURVALAITTEISIIN ASENNETTUJEN SÄÄTÖLAITTEIDEN KÄSITTELYSTÄ

Kuva 1

Image

1.   MENETELMÄ

| 1.1 | Hihnasto asetetaan 8.2.7 kohdassa kuvattuun perusasentoon ja vähintään 50 mm integroidun valjasvyön hihnastosta vedetään ulos tarttumalla sen vapaaseen päähän. |
| --- | --- |

1.1

Hihnasto asetetaan 8.2.7 kohdassa kuvattuun perusasentoon ja vähintään 50 mm integroidun valjasvyön hihnastosta vedetään ulos tarttumalla sen vapaaseen päähän.

| 1.2 | Integroidun valjasvyön säädettävä osa kiinnitetään vetolaitteeseen A. |
| --- | --- |

1.2

Integroidun valjasvyön säädettävä osa kiinnitetään vetolaitteeseen A.

| 1.3 | Säätölaite aktivoidaan ja vähintään 150 mm hihnastosta vedetään integroituun valjasvyöhön. Tämä muodostaa puolet liikesarjasta ja vetolaite A on nyt hihnaston äärimmäisessä vetoasennossa. |
| --- | --- |

1.3

Säätölaite aktivoidaan ja vähintään 150 mm hihnastosta vedetään integroituun valjasvyöhön. Tämä muodostaa puolet liikesarjasta ja vetolaite A on nyt hihnaston äärimmäisessä vetoasennossa.

| 1.4 | Hihnaston vapaa pää liitetään vetolaitteeseen B. |
| --- | --- |

1.4

Hihnaston vapaa pää liitetään vetolaitteeseen B.

2.   LIIKESARJAAN KUULUU:

| 2.1 | Vetolaitteella B vedetään vähintään 150 mm samalla, kun vetolaite A ei kohdista integroituun valjasvyöhön kiristysvoimaa. |
| --- | --- |

2.1

Vetolaitteella B vedetään vähintään 150 mm samalla, kun vetolaite A ei kohdista integroituun valjasvyöhön kiristysvoimaa.

| 2.2 | Säätölaitteet aktivoidaan ja vetolaite A vetää samalla, kun vetolaite B ei kohdista kiristysvoimaa hihnaston vapaaseen päähän. |
| --- | --- |

2.2

Säätölaitteet aktivoidaan ja vetolaite A vetää samalla, kun vetolaite B ei kohdista kiristysvoimaa hihnaston vapaaseen päähän.

| 2.3 | Liikkeen lopussa säätölaite vapautetaan. |
| --- | --- |

2.3

Liikkeen lopussa säätölaite vapautetaan.

| 2.4 | Liikesarjaa toistetaan 7.2.2.7 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

2.4

Liikesarjaa toistetaan 7.2.2.7 kohdan mukaisesti.

---

LIITE 20

TYYPILLINEN VYÖLUKON LUJUUSTESTAUSLAITE

Image

---

LIITE 21

DYNAAMINEN TÖRMÄYSTESTAUSLAITE

Image

1.   MENETELMÄ

1.1   Vain lantiovyö

Kuormitusanturi 1 asetetaan reuna-asentoon edellä kuvatulla tavalla. Lasten turvalaite asetetaan paikalleen ja testausvyö kiristetään reuna-asennossa niin, että siihen kohdistuu 75 ± 5 N:n kuorma.

1.2   Lantio- ja olkavyö

| 1.2.1 | Kuormitusanturi 1 asetetaan reuna-asentoon edellä kuvatulla tavalla. Lasten turvalaite asetetaan oikeaan asentoonsa. Jos lasten turvalaitteeseen on asennettu olkavyössä toimiva lukituslaite, kuormitusanturi 2 asetetaan sopivaan paikkaan lasten turvalaitteen taakse lukituslaitteen ja vyölukon väliin edellä kuvatulla tavalla. Jos lukituslaitetta ei ole asennettu tai lukituslaite on asennettu vyölukon yhteyteen, kuormitusanturi sijoitetaan sopivaan paikkaan pilarilenkin ja lasten turvalaitteen välille. |
| --- | --- |

1.2.1

Kuormitusanturi 1 asetetaan reuna-asentoon edellä kuvatulla tavalla. Lasten turvalaite asetetaan oikeaan asentoonsa. Jos lasten turvalaitteeseen on asennettu olkavyössä toimiva lukituslaite, kuormitusanturi 2 asetetaan sopivaan paikkaan lasten turvalaitteen taakse lukituslaitteen ja vyölukon väliin edellä kuvatulla tavalla. Jos lukituslaitetta ei ole asennettu tai lukituslaite on asennettu vyölukon yhteyteen, kuormitusanturi sijoitetaan sopivaan paikkaan pilarilenkin ja lasten turvalaitteen välille.

| 1.2.2 | Testausvyön lantiohihna säädetään niin, että se tuottaa kuormitusanturiin 1 vetokuormituksen 50 ± 5 N. Hihnastoon tehdään liidulla merkki kohtaan, jossa se kulkee simuloidun vyölukon läpi. Vyö pidetään tässä asennossa ja olkahihna säädetään niin, että se tuottaa kuormitusanturiin 2 vetokuormituksen 50 ± 5 N, joko lukitsemalla hihnasto lasten turvalaitteen hihnanlukitsimella tai vetämällä vyötä lähellä vakiokelauslaitetta. |
| --- | --- |

1.2.2

Testausvyön lantiohihna säädetään niin, että se tuottaa kuormitusanturiin 1 vetokuormituksen 50 ± 5 N. Hihnastoon tehdään liidulla merkki kohtaan, jossa se kulkee simuloidun vyölukon läpi. Vyö pidetään tässä asennossa ja olkahihna säädetään niin, että se tuottaa kuormitusanturiin 2 vetokuormituksen 50 ± 5 N, joko lukitsemalla hihnasto lasten turvalaitteen hihnanlukitsimella tai vetämällä vyötä lähellä vakiokelauslaitetta.

| 1.2.3 | Hihnasto vedetään ulos kelauslaitteen kelalta ja kelataan takaisin niin, että kireys vyön ja pilarilenkin välillä on 4 ± 3 N. Kela lukitaan ennen dynaamista testiä. Dynaaminen törmäystesti suoritetaan. |
| --- | --- |

1.2.3

Hihnasto vedetään ulos kelauslaitteen kelalta ja kelataan takaisin niin, että kireys vyön ja pilarilenkin välillä on 4 ± 3 N. Kela lukitaan ennen dynaamista testiä. Dynaaminen törmäystesti suoritetaan.

| 1.2.4 | Ennen testivalmistelujen aloittamista tarkistetaan, että lasten turvalaite vastaa 6.2.1.3 kohdan vaatimuksia. Jos laitteen kiristysvoima on muuttunut kulmakertoimen muutoksen vuoksi, kokeillaan, missä asennossa laite on löysimmillään, testivalmistelut tehdään ja kiristysvoima asetetaan kireimmilleen. Lasten turvalaite asetetaan uudelleen epäedullisimpaan asentoon ilman, että aikuisen turvavyötä kiristetään uudelleen. Dynaaminen testi suoritetaan. |
| --- | --- |

1.2.4

Ennen testivalmistelujen aloittamista tarkistetaan, että lasten turvalaite vastaa 6.2.1.3 kohdan vaatimuksia. Jos laitteen kiristysvoima on muuttunut kulmakertoimen muutoksen vuoksi, kokeillaan, missä asennossa laite on löysimmillään, testivalmistelut tehdään ja kiristysvoima asetetaan kireimmilleen. Lasten turvalaite asetetaan uudelleen epäedullisimpaan asentoon ilman, että aikuisen turvavyötä kiristetään uudelleen. Dynaaminen testi suoritetaan.

1.3   ISOFIX-kiinnitys

Lasten ISOFIX-turvajärjestelmä, jossa on säädettävät istuimen taitekohdan ISOFIX-kiinnityspisteet: Kiinnitä kuormittamaton lasten ISOFIX-turvajärjestelmä istuimen taitekohdan kiinnityspisteisiin H1-H2 asianmukaiseen testauspaikkaan. Anna lasten ISOFIX-turvajärjestelmän kiinnitysmekanismien vetää kuormittamaton ISOFIX-järjestelmä kohti istuimen taitekohtaa. Käytä 135 ± 15 N:n lisävoimaa yhdensuuntaisesti testipenkin istuintyynyn pinnan kanssa istuimen taitekohdan suuntaan ISOFIX-turvajärjestelmän ja istuintyynyn välisen kitkan voittamiseksi ja kiinnitysmekanismin kiristymisen helpottamiseksi. Voima kohdistetaan lasten ISOFIX-turvajärjestelmän keskilinjalle tai tasaisesti sen molemmin puolin korkeudella, joka on enintään 100 mm testipenkin istuintyynyn pinnan yläpuolella. Tarvittaessa yläkiinnityshihna säädetään vetokuormitukselle 50 ± 5 N. (1) Kun lasten ISOFIX-turvajärjestelmä on asennettu tällä tavoin, turvalaitteeseen asetetaan soveltuva testinukke.

Huom.

| 1. | Kohtien 1.1 ja 1.2 osalta asennus tehdään sen jälkeen, kun nukke on asetettu turvalaitteeseen. |
| --- | --- |

1.

Kohtien 1.1 ja 1.2 osalta asennus tehdään sen jälkeen, kun nukke on asetettu turvalaitteeseen.

| 2. | Koska vaahtomuovinen testauspehmuste painuu kokoon lasten turvalaitteen paikalleen asettamisen jälkeen, dynaaminen testi on suoritettava enintään 10 minuutin kuluttua siitä, kun testivalmistelut on mahdollista suorittaa. Jotta pehmuste voi palautua, kahden testin välillä, joissa käytetään samaa pehmustetta, on oltava 20 minuutin tauko. |
| --- | --- |

2.

Koska vaahtomuovinen testauspehmuste painuu kokoon lasten turvalaitteen paikalleen asettamisen jälkeen, dynaaminen testi on suoritettava enintään 10 minuutin kuluttua siitä, kun testivalmistelut on mahdollista suorittaa. Jotta pehmuste voi palautua, kahden testin välillä, joissa käytetään samaa pehmustetta, on oltava 20 minuutin tauko.

| 3. | Suoraan vyöhihnastoon kiinnitetyistä kuormitusantureista voidaan kytkeä pois virta, mutta ne on jätettävä dynaamisen testin ajaksi paikoilleen. Antureiden massa saa olla enintään 250 grammaa kappaleelta. Lantiovyön kuormitusanturi voidaan korvata vaihtoehtoisella kiinnityspisteeseen kytketyllä kuormitusanturilla. |
| --- | --- |

3.

Suoraan vyöhihnastoon kiinnitetyistä kuormitusantureista voidaan kytkeä pois virta, mutta ne on jätettävä dynaamisen testin ajaksi paikoilleen. Antureiden massa saa olla enintään 250 grammaa kappaleelta. Lantiovyön kuormitusanturi voidaan korvata vaihtoehtoisella kiinnityspisteeseen kytketyllä kuormitusanturilla.

| 4. | Jos laitteistoilla varustetut turvalaitteet lisäävät aikuisten turvavyön vetämiskuormitusta, testausmenetelmänä käytetään seuraavaa: Lasten turvajärjestelmä asetetaan paikalleen tässä liitteessä vaaditulla tavalla ja käytetään valmistajan ohjeiden mukaista vetämislaitetta. Jos laitetta ei voi käyttää liiallisen kiristysvoiman vuoksi, sitä ei voida pitää hyväksyttävänä laitteena. |
| --- | --- |

4.

Jos laitteistoilla varustetut turvalaitteet lisäävät aikuisten turvavyön vetämiskuormitusta, testausmenetelmänä käytetään seuraavaa: Lasten turvajärjestelmä asetetaan paikalleen tässä liitteessä vaaditulla tavalla ja käytetään valmistajan ohjeiden mukaista vetämislaitetta. Jos laitetta ei voi käyttää liiallisen kiristysvoiman vuoksi, sitä ei voida pitää hyväksyttävänä laitteena.

| 5. | Lasten turvajärjestelmään ei saa kohdistaa muita voimia kuin mitä vähintään tarvitaan oikeiden asennusvoimien saavuttamiseksi 1.1 ja 1.2.2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

5.

Lasten turvajärjestelmään ei saa kohdistaa muita voimia kuin mitä vähintään tarvitaan oikeiden asennusvoimien saavuttamiseksi 1.1 ja 1.2.2 kohdan mukaisesti.

| 6. | Kun kysymyksessä on 8.1.3.5.6 kohdan mukaisesti asennettu kantokoppa, aikuisen turvavyön ja turvajärjestelmän välinen liitos on simuloitava. Aikuisen turvavyö, jonka pituus on 500 mm ja jossa on vapaa pää (mitattuna liitteessä 13 kuvatulla tavalla) kiinnitetään liitteessä 13 tarkoitetuilla kiinnityslaatoilla määrättyihin kiinnityspisteisiin. Turvajärjestelmä kiinnitetään sitten päästä vapaisiin aikuisen turvavöihin. Aikuisen turvavyön kireyden mitattuna kiinnityspisteen ja turvalaitteen väliltä on oltava 50 ± 5 N. |
| --- | --- |

6.

Kun kysymyksessä on 8.1.3.5.6 kohdan mukaisesti asennettu kantokoppa, aikuisen turvavyön ja turvajärjestelmän välinen liitos on simuloitava. Aikuisen turvavyö, jonka pituus on 500 mm ja jossa on vapaa pää (mitattuna liitteessä 13 kuvatulla tavalla) kiinnitetään liitteessä 13 tarkoitetuilla kiinnityslaatoilla määrättyihin kiinnityspisteisiin. Turvajärjestelmä kiinnitetään sitten päästä vapaisiin aikuisen turvavöihin. Aikuisen turvavyön kireyden mitattuna kiinnityspisteen ja turvalaitteen väliltä on oltava 50 ± 5 N.

---

(1)  Jos turvalaite on varustettu laitteella, jonka tarkoituksena on lisätä yläkiinnityshihnan kiristystä, testausmenetelmänä käytetään seuraavaa:

Lasten ISOFIX-turvajärjestelmä asetetaan paikalleen tässä liitteessä vaaditulla tavalla ja käytetään valmistajan ohjeiden mukaista kiristyslaitetta. Jos laitetta ei voi käyttää liiallisen kiristysvoiman vuoksi, sitä ei voida pitää hyväksyttävänä laitteena.

---

LIITE 22

VARTALON ALAOSAA EDUSTAVAN KAPPALEEN TESTAUS

Kuva 1

Katkaistu P10-nuken kappale

Materiaali: EPS (40—45 g/l)

Image

Kuva 2

Koroketyynyn vetotesti käyttäen nuken vartalokappaletta

Image

---