# Europeiska unionens C 81/18 f

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 81 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 65 årgången18 februari 2022 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 81

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

65 årgången18 februari 2022

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 23 och 24 juni 2021ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2021–2022Sammanträdena den 23 och 24 juni 2021ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen, 23 juni 2021 |
| 2022/C 81/01 | Europaparlamentets resolution av den 23 juni 2021 om utmaningar och möjligheter för fiskerisektorn i Svarta havet (2019/2159(INI)) | 2 |
| 2022/C 81/02 | Europaparlamentets resolution av den 23 juni 2021 om rollen för EU:s utvecklingssamarbete och humanitära bistånd i hanteringen av följderna av covid-19-pandemin (2020/2118(INI)) | 13 |
| | Torsdagen, 24 juni 2021 |
| 2022/C 81/03 | Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (2021/2025(INI)) | 27 |
| 2022/C 81/04 | Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om situationen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU, inom ramen för kvinnors hälsa (2020/2215(INI)) | 43 |
| 2022/C 81/05 | Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om 25-årsdagen för den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD25) (toppmötet i Nairobi) (2019/2850(RSP)) | 63 |
| 2022/C 81/06 | Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om unionsrättens ändamålsenlighet samt subsidiaritet och proportionalitet – rapporten om bättre lagstiftning avseende 2017, 2018 och 2019 (2020/2262(INI)) | 74 |
| 2022/C 81/07 | Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Bosnien och Hercegovina (2019/2171(INI)) | 82 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 23 juni 2021

2022/C 81/01

Europaparlamentets resolution av den 23 juni 2021 om utmaningar och möjligheter för fiskerisektorn i Svarta havet (2019/2159(INI))

2

2022/C 81/02

Europaparlamentets resolution av den 23 juni 2021 om rollen för EU:s utvecklingssamarbete och humanitära bistånd i hanteringen av följderna av covid-19-pandemin (2020/2118(INI))

13

Torsdagen, 24 juni 2021

2022/C 81/03

Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (2021/2025(INI))

27

2022/C 81/04

Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om situationen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU, inom ramen för kvinnors hälsa (2020/2215(INI))

43

2022/C 81/05

Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om 25-årsdagen för den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD25) (toppmötet i Nairobi) (2019/2850(RSP))

63

2022/C 81/06

Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om unionsrättens ändamålsenlighet samt subsidiaritet och proportionalitet – rapporten om bättre lagstiftning avseende 2017, 2018 och 2019 (2020/2262(INI))

74

2022/C 81/07

Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Bosnien och Hercegovina (2019/2171(INI))

82

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen, 23 juni 2021 |
| 2022/C 81/08 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD))Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) | 96 |
| 2022/C 81/09 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD)) | 98 |
| 2022/C 81/10 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för yttre åtgärder (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD)) | 99 |
| 2022/C 81/11 | P9_TA(2021)0301Bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/833 av den 20 maj 2019 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2019/833 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del | 100 |
| 2022/C 81/12 | P9_TA(2021)0302Gränsöverskridande betalningar i unionen (kodifiering) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gränsöverskridande betalningar i unionen (kodifiering) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om gränsöverskridande betalningar i unionen (kodifiering) | 101 |
| 2022/C 81/13 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP)) | 102 |
| 2022/C 81/14 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Konungariket Thailand enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE)) | 112 |
| 2022/C 81/15 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Indonesien enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE)) | 113 |
| 2022/C 81/16 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Argentina enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE)) | 114 |
| | Torsdagen, 24 juni 2021 |
| 2022/C 81/17 | P9_TA(2021)0309Europeisk klimatlag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) | 115 |
| 2022/C 81/18 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 juni 2021 om förslaget till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE)) | 117 |
| 2022/C 81/19 | P9_TA(2021)0311Lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning | 182 |
| 2022/C 81/20 | Europaparlamentets ändringar antagna den 24 juni 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))[Ändringar 1 – 7, om inte annat anges] | 184 |

III   Förberedande akter

Europaparlamentet

Onsdagen, 23 juni 2021

2022/C 81/08

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD))Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

96

2022/C 81/09

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD))

98

2022/C 81/10

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för yttre åtgärder (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD))

99

2022/C 81/11

P9_TA(2021)0301Bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/833 av den 20 maj 2019 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))P9_TC1-COD(2020)0095Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2019/833 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del

100

2022/C 81/12

P9_TA(2021)0302Gränsöverskridande betalningar i unionen (kodifiering) ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gränsöverskridande betalningar i unionen (kodifiering) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))P9_TC1-COD(2020)0145Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om gränsöverskridande betalningar i unionen (kodifiering)

101

2022/C 81/13

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

102

2022/C 81/14

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Konungariket Thailand enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE))

112

2022/C 81/15

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Indonesien enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE))

113

2022/C 81/16

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Argentina enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE))

114

Torsdagen, 24 juni 2021

2022/C 81/17

P9_TA(2021)0309Europeisk klimatlag ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))P9_TC1-COD(2020)0036Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag)

115

2022/C 81/18

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 juni 2021 om förslaget till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE))

117

2022/C 81/19

P9_TA(2021)0311Lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))P9_TC1-COD(2020)0100Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning

182

2022/C 81/20

Europaparlamentets ändringar antagna den 24 juni 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD))[Ändringar 1 – 7, om inte annat anges]

184

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

18.2.2022

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2021–2022

Sammanträdena den 23 och 24 juni 2021

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen, 23 juni 2021

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/2 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/2

---

P9_TA(2021)0307

Utmaningar och möjligheter för fiskerisektorn i Svarta havet

Europaparlamentets resolution av den 23 juni 2021 om utmaningar och möjligheter för fiskerisektorn i Svarta havet (2019/2159(INI))

(2022/C 81/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2019/2236 av den 16 december 2019 om fastställande för 2020 av de fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som är tillämpliga i Medelhavet och Svarta havet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2019/2236 av den 16 december 2019 om fastställande för 2020 av de fiskemöjligheter för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd som är tillämpliga i Medelhavet och Svarta havet (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken (2),

| — | med beaktande av FN:s mål 14 för hållbar utveckling ”Hav och marina resurser”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål 14 för hållbar utveckling ”Hav och marina resurser”,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektivet om en marin strategi) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/56/EG av den 17 juni 2008 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (ramdirektivet om en marin strategi) (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/982 av den 5 juni 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1343/2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/982 av den 5 juni 2019 om ändring av förordning (EU) nr 1343/2011 om vissa bestämmelser om fiske i AKFM:s avtalsområde (Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet) (4),

| — | med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (habitatdirektivet) (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (habitatdirektivet) (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/89/EU av den 23 juli 2014 om upprättandet av en ram för havsplanering (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden (7) (EHFF), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 508/2014 av den 15 maj 2014 om Europeiska havs- och fiskerifonden (7) (EHFF),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden och om ändring av förordning (EU) 2017/1004,

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 11 mars 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1224/2009, och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 768/2005, (EG) nr 1967/2006, och (EG) nr 1005/2008 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 vad gäller fiskerikontroll (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 11 mars 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1224/2009, och om ändring av rådets förordningar (EG) nr 768/2005, (EG) nr 1967/2006, och (EG) nr 1005/2008 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/1139 vad gäller fiskerikontroll (8),

| — | med beaktande av AKFM:s strategi på medellång sikt (2017–2020) för ett hållbart fiske i Medelhavet och Svarta havet och dess beslut om en ny strategi för 2021–2025, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AKFM:s strategi på medellång sikt (2017–2020) för ett hållbart fiske i Medelhavet och Svarta havet och dess beslut om en ny strategi för 2021–2025,

| — | med beaktande av AKFM:s beslut om att tillsammans utarbeta en ny strategi för fiske och vattenbruk i Medelhavet och Svarta havet för 2021–2025, som fattades under högnivåmötet den 3 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AKFM:s beslut om att tillsammans utarbeta en ny strategi för fiske och vattenbruk i Medelhavet och Svarta havet för 2021–2025, som fattades under högnivåmötet den 3 november 2020,

| — | med beaktande av kommissionens förslag avseende den europeiska gröna given och EU:s strategi för biologisk mångfald 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag avseende den europeiska gröna given och EU:s strategi för biologisk mångfald 2030,

| — | med beaktande av ministerförklaringarna om en gemensam havsagenda för Svarta havet, antagna vid mötena i Burgas den 31 maj 2018 och i Bukarest den 9 maj 2019, vilka har undertecknats av alla sex kuststater vid Svarta havet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerförklaringarna om en gemensam havsagenda för Svarta havet, antagna vid mötena i Burgas den 31 maj 2018 och i Bukarest den 9 maj 2019, vilka har undertecknats av alla sex kuststater vid Svarta havet,

| — | med beaktande av stadgan för Organisationen för ekonomiskt samarbete i Svartahavsområdet, som har till syfte att förbättra den politiska dialogen och flera strategier i fråga om miljöskydd och utbyte av statistiska uppgifter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stadgan för Organisationen för ekonomiskt samarbete i Svartahavsområdet, som har till syfte att förbättra den politiska dialogen och flera strategier i fråga om miljöskydd och utbyte av statistiska uppgifter,

| — | med beaktande av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för Svarta havet, som lanserades 2019 och som syftar till att främja en gemensam vision om en produktiv, sund, motståndskraftig och hållbar Svartahavsregion senast 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska forsknings- och innovationsagendan för Svarta havet, som lanserades 2019 och som syftar till att främja en gemensam vision om en produktiv, sund, motståndskraftig och hållbar Svartahavsregion senast 2030,

| — | med beaktande av förklaringarna från högnivåkonferenserna om fiske och vattenbruk i Svarta havet som ägde rum i Bukarest 2016 och i Sofia 2018 (ministerförklaringen från Sofia), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringarna från högnivåkonferenserna om fiske och vattenbruk i Svarta havet som ägde rum i Bukarest 2016 och i Sofia 2018 (ministerförklaringen från Sofia),

| — | med beaktande av högnivåkonferenserna för berörda parter i Svartahavsregionen om den blå ekonomin som ägde rum i Bukarest (2014), Sofia (2015), Odessa (2016) och Batumi (2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av högnivåkonferenserna för berörda parter i Svartahavsregionen om den blå ekonomin som ägde rum i Bukarest (2014), Sofia (2015), Odessa (2016) och Batumi (2017),

| — | med beaktande av 1992 års konvention om skydd av Svarta havet mot föroreningar (Bukarestkonventionen) och dess protokoll, som Bulgarien och Rumänien är part i och i vilka EU har ställning som observatör, och med beaktande också av Svartahavskommissionens arbete på grundval av denna konvention, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1992 års konvention om skydd av Svarta havet mot föroreningar (Bukarestkonventionen) och dess protokoll, som Bulgarien och Rumänien är part i och i vilka EU har ställning som observatör, och med beaktande också av Svartahavskommissionens arbete på grundval av denna konvention,

| — | med beaktande av ministerförklaringen om skydd av Svarta havet av den 7 april 1993, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ministerförklaringen om skydd av Svarta havet av den 7 april 1993,

| — | med beaktande av Svartahavskommissionens program för integrerad övervakning och bedömning av Svarta havet för åren 2017–2022 (BSIMAP 2017-2022), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Svartahavskommissionens program för integrerad övervakning och bedömning av Svarta havet för åren 2017–2022 (BSIMAP 2017-2022),

| — | med beaktande av projektet BlackSea4Fish, som får ekonomiskt stöd från EU och som har en årlig budget på cirka 1 100 000 euro för att säkerställa en hållbar förvaltning av fiskbestånden i Svarta havet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av projektet BlackSea4Fish, som får ekonomiskt stöd från EU och som har en årlig budget på cirka 1 100 000 euro för att säkerställa en hållbar förvaltning av fiskbestånden i Svarta havet,

| — | med beaktande av AKFM:s rekommendation från 2018 om ett regionalt forskningsprogram avseende fiske efter snäckan Rapana venosa i Svarta havet, som har som syfte att bedöma utbredningen, förekomsten, storleken och åldersstrukturen hos populationen av Rapana venosa i de deltagande länderna (Bulgarien, Rumänien, Turkiet, Georgien och Ukraina), |
| --- | --- |

—

med beaktande av AKFM:s rekommendation från 2018 om ett regionalt forskningsprogram avseende fiske efter snäckan Rapana venosa i Svarta havet, som har som syfte att bedöma utbredningen, förekomsten, storleken och åldersstrukturen hos populationen av Rapana venosa i de deltagande länderna (Bulgarien, Rumänien, Turkiet, Georgien och Ukraina),

| — | med beaktande av rapporten från kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerinäringen av den 11 december 2020 om bedömningen av balansindikatorer för viktiga flottsegment och granskningen av nationella rapporter om medlemsstaternas ansträngningar för att uppnå balans mellan flottkapacitet och fiskemöjligheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionens vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommitté för fiskerinäringen av den 11 december 2020 om bedömningen av balansindikatorer för viktiga flottsegment och granskningen av nationella rapporter om medlemsstaternas ansträngningar för att uppnå balans mellan flottkapacitet och fiskemöjligheter,

| — | med beaktande av 2010 års rapport från Europaparlamentets utredningsavdelning B om fisket i Svarta havet (”Fisheries in the Black Sea”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2010 års rapport från Europaparlamentets utredningsavdelning B om fisket i Svarta havet (”Fisheries in the Black Sea”),

| — | med beaktande av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations uppförandekod från 1995 för ett ansvarsfullt fiske, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations uppförandekod från 1995 för ett ansvarsfullt fiske,

| — | med beaktande av rapporterna från EU:s och FN:s utvecklingsprograms regionala initiativ (Emblas-I- och Emblas-II-projekten), som bidragit till att stärka tre länders kapacitet (Georgien, Ukraina och Ryssland) att på biologisk och kemisk väg övervaka vattenkvaliteten i Svarta havet i enlighet med EU:s vattenlagstiftning och som genomfördes mellan 2013 och 2014 (Emblas-I) och mellan 2014 och 2018 (Emblas-II), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från EU:s och FN:s utvecklingsprograms regionala initiativ (Emblas-I- och Emblas-II-projekten), som bidragit till att stärka tre länders kapacitet (Georgien, Ukraina och Ryssland) att på biologisk och kemisk väg övervaka vattenkvaliteten i Svarta havet i enlighet med EU:s vattenlagstiftning och som genomfördes mellan 2013 och 2014 (Emblas-I) och mellan 2014 och 2018 (Emblas-II),

| — | med beaktande av AKFM:s rekommendation från 2009 om upprättande av en förteckning över fartyg som förmodas ha bedrivit olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) i AKFM:s tillämpningsområde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AKFM:s rekommendation från 2009 om upprättande av en förteckning över fartyg som förmodas ha bedrivit olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU-fiske) i AKFM:s tillämpningsområde,

| — | med beaktande av AKFM:s regionala databas för nationell lagstiftning (GFCM-Lex), en onlineplattform som för närvarande omfattar nationell lagstiftning om bevarande av marina levande resurser och ekosystem i tre AKFM-länder och som AKFM har för avsikt att utvidga så att den i framtiden täcker in hela AKFM:s område (inklusive Svarta havet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av AKFM:s regionala databas för nationell lagstiftning (GFCM-Lex), en onlineplattform som för närvarande omfattar nationell lagstiftning om bevarande av marina levande resurser och ekosystem i tre AKFM-länder och som AKFM har för avsikt att utvidga så att den i framtiden täcker in hela AKFM:s område (inklusive Svarta havet),

| — | med beaktande av konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö från 1979 (Bernkonventionen), konventionen om skydd av flyttande vilda djur från 1979, konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter från 1973, konventionen om biologisk mångfald från 1992 och den paneuropeiska handlingsplanen för skydd av stör från 2018, som antagits inom ramen för Bernkonventionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd av europeiska vilda djur och växter samt deras naturliga miljö från 1979 (Bernkonventionen), konventionen om skydd av flyttande vilda djur från 1979, konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter från 1973, konventionen om biologisk mångfald från 1992 och den paneuropeiska handlingsplanen för skydd av stör från 2018, som antagits inom ramen för Bernkonventionen,

| — | med beaktande av AKFM:s rapport från 2020 om tillståndet för fisket i Medelhavet och Svarta havet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AKFM:s rapport från 2020 om tillståndet för fisket i Medelhavet och Svarta havet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om nuvarande och framtida förvaltning av fisket i Svarta havet (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2011 om nuvarande och framtida förvaltning av fisket i Svarta havet (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om mer fisk i haven – för att främja återhämtning av bestånd över maximal hållbar avkastning, inbegripet återhämtningsområden för fisk och marina skyddsområden (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 januari 2021 om mer fisk i haven – för att främja återhämtning av bestånd över maximal hållbar avkastning, inbegripet återhämtningsområden för fisk och marina skyddsområden (10),

| — | med beaktande av stödmekanismen för Svarta havet, som syftar till att ge vägledning och stöd till regeringar, privata investerare, handels- och industriorganisationer, forskningsinstitut, universitet och allmänheten när det gäller möjligheterna att delta i havsrelaterad verksamhet inom den blå ekonomin i Svartahavsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stödmekanismen för Svarta havet, som syftar till att ge vägledning och stöd till regeringar, privata investerare, handels- och industriorganisationer, forskningsinstitut, universitet och allmänheten när det gäller möjligheterna att delta i havsrelaterad verksamhet inom den blå ekonomin i Svartahavsområdet,

| — | med beaktande av EU:s initiativ för svartahavssynergin och de tre rapporterna från kommissionen om genomförandet av svartahavssynergin av den 19 juni 2008 (COM(2008)0391), den 20 januari 2015 (SWD(2015)0006) och den 5 mars 2019 (SWD(2019)0100), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s initiativ för svartahavssynergin och de tre rapporterna från kommissionen om genomförandet av svartahavssynergin av den 19 juni 2008 (COM(2008)0391), den 20 januari 2015 (SWD(2015)0006) och den 5 mars 2019 (SWD(2019)0100),

| — | med beaktande av EU-strategin för Donauområdet, som bland annat syftar till att underlätta och samordna viktiga frågor, såsom biologisk mångfald och socioekonomisk utveckling i länderna i Donaubäckenet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-strategin för Donauområdet, som bland annat syftar till att underlätta och samordna viktiga frågor, såsom biologisk mångfald och socioekonomisk utveckling i länderna i Donaubäckenet,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0170/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0170/2021), och av följande skäl:

| A. | Svarta havet är ett halvslutet hav som endast förbinds med en ocean genom Medelhavet, via Marmarasjön och Egeiska havet, och som omges av sex länder (Bulgarien, Rumänien, Turkiet, Georgien, Ukraina och Ryssland), av vilka bara två är medlemsstater i EU (Bulgarien och Rumänien). |
| --- | --- |

A.

Svarta havet är ett halvslutet hav som endast förbinds med en ocean genom Medelhavet, via Marmarasjön och Egeiska havet, och som omges av sex länder (Bulgarien, Rumänien, Turkiet, Georgien, Ukraina och Ryssland), av vilka bara två är medlemsstater i EU (Bulgarien och Rumänien).

| B. | Svarta havet har sedan 1960-talet genomgått dramatiska miljöförändringar till följd av påfrestningar såsom eutrofiering, introduktionen av invasiva arter och överfiske. |
| --- | --- |

B.

Svarta havet har sedan 1960-talet genomgått dramatiska miljöförändringar till följd av påfrestningar såsom eutrofiering, introduktionen av invasiva arter och överfiske.

| C. | De miljörelaterade systemskiftena i Svarta havet utlöstes av att toppredatorerna i den pelagiska näringsväven försvann och av att förekomsten av planktonätande fisk därefter minskade. |
| --- | --- |

C.

De miljörelaterade systemskiftena i Svarta havet utlöstes av att toppredatorerna i den pelagiska näringsväven försvann och av att förekomsten av planktonätande fisk därefter minskade.

| D. | I en stor del av Svarta havet råder syrebrist (87 %) och den syrehaltiga delen av havet har reducerats med 20–25 meter under de 20 senaste åren. Mänsklig verksamhet, såsom föroreningar, förstörelse av livsmiljöer och överfiske, ledde till en allvarlig försämring av ekosystemen i Svarta havet under 1980-talet. Med undantag för ett fåtal anaeroba bakterier finns det inget liv i havet på 50–200 meters djup. |
| --- | --- |

D.

I en stor del av Svarta havet råder syrebrist (87 %) och den syrehaltiga delen av havet har reducerats med 20–25 meter under de 20 senaste åren. Mänsklig verksamhet, såsom föroreningar, förstörelse av livsmiljöer och överfiske, ledde till en allvarlig försämring av ekosystemen i Svarta havet under 1980-talet. Med undantag för ett fåtal anaeroba bakterier finns det inget liv i havet på 50–200 meters djup.

| E. | Åtta arter som fiskas i Svarta havet är av stort intresse för fiskerinäringen (ansjovis (Engraulis encrasicolus), skarpsill (Sprattus sprattus), taggmakrill (Trachurus mediterraneus), piggvar (Scophthalmus maximus), vitling (Merlangius merlangus), röd mulle (Mullus barbatus), snäckan Rapana venosa (Rapana venosa) och pigghaj (Squalus acanthias)), och av dessa tillhör de flesta gemensamma bestånd, medan två arter är föremål för kvoter, nämligen skarpsill, som har en autonom kvot, och piggvar, som har en kvot för total tillåten fångstmängd som fastställs av AKFM. Andra arter, såsom pigghaj, vitling och ansjovis, åtnjuter fortfarande inget skydd. Kvoten för skarpsill för 2020–2022 är densamma som 2011 med 11 445 ton per år för EU (8 032,5 ton för Bulgarien och 3 442,5 ton för Rumänien), medan EU:s kvot för piggvar har höjts från 114 ton till 150 ton per år och är jämnt fördelad mellan Bulgarien och Rumänien. |
| --- | --- |

E.

Åtta arter som fiskas i Svarta havet är av stort intresse för fiskerinäringen (ansjovis (Engraulis encrasicolus), skarpsill (Sprattus sprattus), taggmakrill (Trachurus mediterraneus), piggvar (Scophthalmus maximus), vitling (Merlangius merlangus), röd mulle (Mullus barbatus), snäckan Rapana venosa (Rapana venosa) och pigghaj (Squalus acanthias)), och av dessa tillhör de flesta gemensamma bestånd, medan två arter är föremål för kvoter, nämligen skarpsill, som har en autonom kvot, och piggvar, som har en kvot för total tillåten fångstmängd som fastställs av AKFM. Andra arter, såsom pigghaj, vitling och ansjovis, åtnjuter fortfarande inget skydd. Kvoten för skarpsill för 2020–2022 är densamma som 2011 med 11 445 ton per år för EU (8 032,5 ton för Bulgarien och 3 442,5 ton för Rumänien), medan EU:s kvot för piggvar har höjts från 114 ton till 150 ton per år och är jämnt fördelad mellan Bulgarien och Rumänien.

| F. | Ett system med maximal hållbar avkastning för de ekonomiskt viktiga arterna i Svartahavsländerna kommer att gynna den biologiska mångfalden, liksom fiskerisektorns hållbarhet på medellång och lång sikt. Rumänien har infört en nationell kvot för andra arter än de två som är kvotbelagda på EU-nivå – såsom snäckan Rapana venosa (Rapana venosa), medelhavsblåmussla (Mytilus galloprovincialis), smörbult (Ponticola cephalargoides), randig venusmussla (Chamelea gallina), vitling och pigghaj. |
| --- | --- |

F.

Ett system med maximal hållbar avkastning för de ekonomiskt viktiga arterna i Svartahavsländerna kommer att gynna den biologiska mångfalden, liksom fiskerisektorns hållbarhet på medellång och lång sikt. Rumänien har infört en nationell kvot för andra arter än de två som är kvotbelagda på EU-nivå – såsom snäckan Rapana venosa (Rapana venosa), medelhavsblåmussla (Mytilus galloprovincialis), smörbult (Ponticola cephalargoides), randig venusmussla (Chamelea gallina), vitling och pigghaj.

| G. | Enligt siffror från 2018 ligger den årliga konsumtionen av fisk per invånare i Bulgarien (7,00 kg) och i Rumänien (7,99 kg) långt under genomsnittet i EU (24,36 kg), vilket kan ses som en tillväxtmöjlighet för den lokala fiskerisektorn. |
| --- | --- |

G.

Enligt siffror från 2018 ligger den årliga konsumtionen av fisk per invånare i Bulgarien (7,00 kg) och i Rumänien (7,99 kg) långt under genomsnittet i EU (24,36 kg), vilket kan ses som en tillväxtmöjlighet för den lokala fiskerisektorn.

| H. | I genomsnitt består fiskeflottan i samtliga sex Svartahavsländer till 91 procent av små fartyg. Nästan 95 procent av den bulgariska flottan och 87 procent av den rumänska flottan faller inom denna kategori. |
| --- | --- |

H.

I genomsnitt består fiskeflottan i samtliga sex Svartahavsländer till 91 procent av små fartyg. Nästan 95 procent av den bulgariska flottan och 87 procent av den rumänska flottan faller inom denna kategori.

| I. | Enligt AKFM har den småskaliga sektorn i Svarta havet betydande bifångster av sårbara arter av hajar och rockor och marina däggdjur, såsom delfiner och tumlare. |
| --- | --- |

I.

Enligt AKFM har den småskaliga sektorn i Svarta havet betydande bifångster av sårbara arter av hajar och rockor och marina däggdjur, såsom delfiner och tumlare.

| J. | Småskaligt fiske är kännetecknande för Svartahavsområdet och nedre Donauområdet. |
| --- | --- |

J.

Småskaligt fiske är kännetecknande för Svartahavsområdet och nedre Donauområdet.

| K. | I Svarta havet finns det fartyg som ägnar sig åt IUU-fiske, och kuststaterna har begränsad kapacitet att kontrollera fiskeinsatserna. Enligt de senast tillgängliga uppgifterna från AKFM av den 4–8 november 2019 har 65 fartyg identifierats som IUU-fiskefartyg. |
| --- | --- |

K.

I Svarta havet finns det fartyg som ägnar sig åt IUU-fiske, och kuststaterna har begränsad kapacitet att kontrollera fiskeinsatserna. Enligt de senast tillgängliga uppgifterna från AKFM av den 4–8 november 2019 har 65 fartyg identifierats som IUU-fiskefartyg.

| L. | EHFF har anslagit över 88 miljoner euro till Bulgarien och över 168 miljoner euro till Rumänien för perioden 2014–2020. Enligt den senast tillgängliga informationen från den 31 december 2020 är utnyttjandegraden i båda länderna fortfarande en av de lägsta i EU; Bulgarien hade endast utnyttjat 36,34 procent av de anslagna medlen och Rumänien endast 33,72 procent. Lägre utnyttjandegrader skulle kunna innebära förlorade möjligheter för fiskesamhällena i dessa länder. |
| --- | --- |

L.

EHFF har anslagit över 88 miljoner euro till Bulgarien och över 168 miljoner euro till Rumänien för perioden 2014–2020. Enligt den senast tillgängliga informationen från den 31 december 2020 är utnyttjandegraden i båda länderna fortfarande en av de lägsta i EU; Bulgarien hade endast utnyttjat 36,34 procent av de anslagna medlen och Rumänien endast 33,72 procent. Lägre utnyttjandegrader skulle kunna innebära förlorade möjligheter för fiskesamhällena i dessa länder.

| M. | Den rådgivande nämnden för Svarta havet är operationell och deltar i utformningen av EU:s strategier för fiske i Svarta havet. AKFM är det organ som handhar fiskeriförvaltningen för Svarta havet. |
| --- | --- |

M.

Den rådgivande nämnden för Svarta havet är operationell och deltar i utformningen av EU:s strategier för fiske i Svarta havet. AKFM är det organ som handhar fiskeriförvaltningen för Svarta havet.

| N. | Svartahavskommissionen agerar på uppdrag av Svartahavsländerna (Bulgarien, Georgien, Rumänien, Ryssland, Turkiet och Ukraina) som har undertecknat och kort därefter ratificerat Bukarestkonventionen. Enligt denna konvention är alla avtalsslutande parter skyldiga att förhindra, begränsa och kontrollera föroreningar i Svarta havet för att skydda och bevara denna marina miljö. |
| --- | --- |

N.

Svartahavskommissionen agerar på uppdrag av Svartahavsländerna (Bulgarien, Georgien, Rumänien, Ryssland, Turkiet och Ukraina) som har undertecknat och kort därefter ratificerat Bukarestkonventionen. Enligt denna konvention är alla avtalsslutande parter skyldiga att förhindra, begränsa och kontrollera föroreningar i Svarta havet för att skydda och bevara denna marina miljö.

| O. | Klimatförändringarna bidrar till en höjning av lufttemperaturen i Svartahavsregionen, vilket påverkar temperaturen i havet och följaktligen påverkar den biologiska mångfalden och de marina arterna. Denna förändring påverkar fiskerisektorn eftersom de resurser den är beroende av påverkas. |
| --- | --- |

O.

Klimatförändringarna bidrar till en höjning av lufttemperaturen i Svartahavsregionen, vilket påverkar temperaturen i havet och följaktligen påverkar den biologiska mångfalden och de marina arterna. Denna förändring påverkar fiskerisektorn eftersom de resurser den är beroende av påverkas.

| P. | Europeiska kommissionen har föreslagit den europeiska gröna given och EU:s strategi för biologisk mångfald 2030, som ligger till grund för lagstiftningspaket som ändrar gemenskapens regelverk på miljöområdet. Detta skulle kunna skapa nya möjligheter och åtgärder för att bättre integrera miljöfrågorna i sektorspolitiken, liksom för återställa arter och livsmiljöer och främja mer miljövänliga investeringar och strategier. |
| --- | --- |

P.

Europeiska kommissionen har föreslagit den europeiska gröna given och EU:s strategi för biologisk mångfald 2030, som ligger till grund för lagstiftningspaket som ändrar gemenskapens regelverk på miljöområdet. Detta skulle kunna skapa nya möjligheter och åtgärder för att bättre integrera miljöfrågorna i sektorspolitiken, liksom för återställa arter och livsmiljöer och främja mer miljövänliga investeringar och strategier.

| Q. | Svarta havets särdrag, såsom dess stora avrinningsområde, gör det till ett särskilt känsligt område för föroreningar i form av marint skräp och ansamling av mikroplast. Enligt den rapport som utarbetades som en del av projektet Emblas-Plus om Svarta havet finns det nästan dubbelt så mycket avfall i detta hav som i Medelhavet, vilket utan tvekan får konsekvenser för den biologiska mångfalden, fiskbestånden och fiskerisektorn. |
| --- | --- |

Q.

Svarta havets särdrag, såsom dess stora avrinningsområde, gör det till ett särskilt känsligt område för föroreningar i form av marint skräp och ansamling av mikroplast. Enligt den rapport som utarbetades som en del av projektet Emblas-Plus om Svarta havet finns det nästan dubbelt så mycket avfall i detta hav som i Medelhavet, vilket utan tvekan får konsekvenser för den biologiska mångfalden, fiskbestånden och fiskerisektorn.

| R. | I Svarta havet finns det tre inhemska underarter av val, nämligen sadeldelfin, underarten i Svarta havet (Delphinus delphis ponticus), öresvin, underarten i Svarta havet (Tursiops truncatus ponticus) och tumlare, underarten i Svarta havet (Phocoena phocoena relicta), vilka alla klassificeras som utrotningshotade, och två av dem, nämligen öresvin, underarten i Svarta havet och tumlare, underarten i Svarta havet, omfattas av habitatdirektivet. Alla är köttätare och livnär sig huvudsakligen på fisk. |
| --- | --- |

R.

I Svarta havet finns det tre inhemska underarter av val, nämligen sadeldelfin, underarten i Svarta havet (Delphinus delphis ponticus), öresvin, underarten i Svarta havet (Tursiops truncatus ponticus) och tumlare, underarten i Svarta havet (Phocoena phocoena relicta), vilka alla klassificeras som utrotningshotade, och två av dem, nämligen öresvin, underarten i Svarta havet och tumlare, underarten i Svarta havet, omfattas av habitatdirektivet. Alla är köttätare och livnär sig huvudsakligen på fisk.

| S. | Snäckan Rapana venosa betraktas som en invasiv art utan naturliga fiender i Svarta havet som utgör ett allvarligt hot mot bestånden av andra organismer. Samtidigt har den blivit en viktig inkomstkälla och är också en art som är föremål för kommersiellt fiske. |
| --- | --- |

S.

Snäckan Rapana venosa betraktas som en invasiv art utan naturliga fiender i Svarta havet som utgör ett allvarligt hot mot bestånden av andra organismer. Samtidigt har den blivit en viktig inkomstkälla och är också en art som är föremål för kommersiellt fiske.

| T. | Svarta havets ekosystem är beroende av flera av de stora europeiska floderna såsom Donau för vattentillrinningen. Detta beroende skapar en nära koppling mellan å ena sidan Donaus och andra floders ekologiska status och å andra sidan Svarta havets ekologiska status. Dessa floder transporterar stora mängder naturligt och antropogent skräp från inlandskällor. Både Donau och Svarta havet är hem för vissa arter, inklusive stör (Acipenseriformes) och svartahavsstaksill (Alosa immaculata). |
| --- | --- |

T.

Svarta havets ekosystem är beroende av flera av de stora europeiska floderna såsom Donau för vattentillrinningen. Detta beroende skapar en nära koppling mellan å ena sidan Donaus och andra floders ekologiska status och å andra sidan Svarta havets ekologiska status. Dessa floder transporterar stora mängder naturligt och antropogent skräp från inlandskällor. Både Donau och Svarta havet är hem för vissa arter, inklusive stör (Acipenseriformes) och svartahavsstaksill (Alosa immaculata).

| U. | Försämring av dessa arters livsmiljö, störning av deras vandringsvägar, överexploatering av dem för kaviarframställning och för deras kötts skull samt föroreningar har nästintill utrotat stören från Donau och Svarta havet. Till följd av den kraftiga minskningen av antalet störar med fortplantningsförmåga kan denna art nuförtiden endast mycket sällan reproducera sig i vilt tillstånd. Både Donau och Svarta havet hade tidigare stora störbestånd. |
| --- | --- |

U.

Försämring av dessa arters livsmiljö, störning av deras vandringsvägar, överexploatering av dem för kaviarframställning och för deras kötts skull samt föroreningar har nästintill utrotat stören från Donau och Svarta havet. Till följd av den kraftiga minskningen av antalet störar med fortplantningsförmåga kan denna art nuförtiden endast mycket sällan reproducera sig i vilt tillstånd. Både Donau och Svarta havet hade tidigare stora störbestånd.

| V. | Den kraftiga nedgången i antalet lekmogna fiskar, vilket är en följd av minskade bestånd, leder till att störens naturliga fortplantning misslyckas genom att sannolikheten minskar för att de få återstående hanarna och honorna ska träffas och leka. |
| --- | --- |

V.

Den kraftiga nedgången i antalet lekmogna fiskar, vilket är en följd av minskade bestånd, leder till att störens naturliga fortplantning misslyckas genom att sannolikheten minskar för att de få återstående hanarna och honorna ska träffas och leka.

| W. | Uppgifter från olika forskningsinstitut visar att populationerna av störarter är fragmenterade och att vissa generationer saknas, att störens naturliga fortplantning är otillräcklig, att antalet vuxna som migrerar till Donau för fortplantning är extremt lågt och att fem störarter (sterlett (Acipenser ruthenus), rysk stör (Acipenser gueldenstaedtii), stjärnstör (Acipenser stellatus), europeisk stör (Acipenser sturio) och belugastör (Huso huso)) är på väg att dö ut, medan arten glattdick (Acipenser nudiventris) redan anses vara utdöd. |
| --- | --- |

W.

Uppgifter från olika forskningsinstitut visar att populationerna av störarter är fragmenterade och att vissa generationer saknas, att störens naturliga fortplantning är otillräcklig, att antalet vuxna som migrerar till Donau för fortplantning är extremt lågt och att fem störarter (sterlett (Acipenser ruthenus), rysk stör (Acipenser gueldenstaedtii), stjärnstör (Acipenser stellatus), europeisk stör (Acipenser sturio) och belugastör (Huso huso)) är på väg att dö ut, medan arten glattdick (Acipenser nudiventris) redan anses vara utdöd.

| X. | EU:s fiskerisektor tillämpar redan nu höga standarder, som måste ses över och anpassas för att säkerställa miljömässig och social hållbarhet längs hela värdekedjan, inbegripet arbetstagares rättigheter och djurs hälsa och välbefinnande, och för att tillhandahålla fiskeriprodukter av hög kvalitet. |
| --- | --- |

X.

EU:s fiskerisektor tillämpar redan nu höga standarder, som måste ses över och anpassas för att säkerställa miljömässig och social hållbarhet längs hela värdekedjan, inbegripet arbetstagares rättigheter och djurs hälsa och välbefinnande, och för att tillhandahålla fiskeriprodukter av hög kvalitet.

| Y. | Fritidsfisket kan erbjuda möjligheter, såsom verksamhets- eller inkomstdiversifiering, samtidigt som det är förenligt med miljömålen, med tanke på att fritidsfiske är en mycket selektiv form av fiske. |
| --- | --- |

Y.

Fritidsfisket kan erbjuda möjligheter, såsom verksamhets- eller inkomstdiversifiering, samtidigt som det är förenligt med miljömålen, med tanke på att fritidsfiske är en mycket selektiv form av fiske.

| Z. | Covid-19-pandemin har fått allvarliga konsekvenser för fiskerisektorn i Svarta havet. Undersökningar visar att fiskerisektorn i Svarta havet har drabbats hårt under pandemin, i och med att de aktiva fartygens verksamhet har minskat med upp till 80 procent och att produktionen inledningsvis minskade med omkring 75 procent. |
| --- | --- |

Z.

Covid-19-pandemin har fått allvarliga konsekvenser för fiskerisektorn i Svarta havet. Undersökningar visar att fiskerisektorn i Svarta havet har drabbats hårt under pandemin, i och med att de aktiva fartygens verksamhet har minskat med upp till 80 procent och att produktionen inledningsvis minskade med omkring 75 procent.

| AA. | Covid-19-krisen har framhävt fiskets och vattenbrukets betydelse för att säkerställa tillgången till mat. |
| --- | --- |

AA.

Covid-19-krisen har framhävt fiskets och vattenbrukets betydelse för att säkerställa tillgången till mat.

Tillståndet för de artbestånd i Svarta havet som har stor ekonomisk betydelse

| 1. | Europaparlamentet understryker de stora strategiska och geopolitiska intressen som står på spel i Svartahavsområdet, på grund av bl.a. de mycket speciella miljöförhållandena, som särskilt måste uppmärksammas och som kräver en skräddarsydd strategi, långtgående miljöstandarder och gemensamma åtgärder för att få till stånd en hållbar blå ekonomi och tillväxt. Parlamentet betonar behovet av att ytterligare stärka och fördjupa samarbetet mellan Svartahavsländerna för att få till stånd en effektiv förvaltning av fiskbestånden och hantera utmaningarna, inklusive genom AKFM. Parlamentet efterlyser i detta avseende en regional kapacitetsplan, som säkerställer en lämplig balans mellan tillgängliga naturresurser, miljösäkerhet och upprätthållandet av samtliga Svartahavsländers flottkapacitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att det redan i ministerförklaringen från Sofia av den 7 juni 2018 trycktes på behovet av en gemensam strategi för att hantera fiskeproblematiken i Svarta havet, såsom de marina resursernas hållbarhet, bättre datainsamling och bekämpning av IUU-fiske. Parlamentet uppmanar kommissionen att publicera en rapport om genomförandet av ministerförklaringen från Sofia. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhäver att det krävs samarbete på lika villkor inom fiskeriförvaltningen i Svartahavsregionen på grund av de gemensamma bestånden och de globala utmaningarna, som inte stannar vid de nationella gränserna. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Beträffande Medelhavet och Svarta havet framhäver Europaparlamentet att alla utom ett av de 65 flottsegment för vilka den så kallade indikatorn för hållbart nyttjande kunde beräknas uppvisade ett resultat som inte var i balans 2018. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar vikten av att främja åtgärder för att stödja insamlingen och behandlingen av vetenskapliga uppgifter. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet förespråkar enträget att alla Svartahavsländer ska inkluderas i GFCM-Lexprojektet för att främja den gemensamma förvaltningen av fiskbestånden och bättre och snabbare samordna den. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är bekymrat över att många decennier av allt större påverkan från mänsklig verksamhet på Svarta havets och Donaus ekosystem och fiskeresurser har lett till att bara ett bestånd (skarpsill) enligt de senaste uppgifterna anses vara hållbart nyttjat och att andra bestånd är överfiskade, i så stor utsträckning att några av dem är på väg att utarmas. Parlamentet noterar att det har skett en viss positiv utveckling under de senaste åren för vissa bestånd, t.ex. piggvar, vars kvot för total tillåten fångstmängd har höjts för 2020–2022, men att det rent allmänt inte har skett någon betydande förbättring hittills för Svarta havet. Parlamentet betonar att all utveckling av bestånden av piggvar och skarpsill i Svarta havet måste åtföljas av fortsatta skyddsåtgärder, såsom förvaltningsplaner. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet erkänner den roll som innehas av myndigheterna i hela Svartahavsområdet, vilka har olika strategier, genomför övervakning, kontroll och hållbar förvaltning och bidrar till att förbättra fiskerisektorns hållbarhet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de bulgariska och rumänska myndigheterna att hjälpa sektorn genom att säkerställa resurser som är specifikt inriktade på att förbättra fiskefartygens selektivitet genom nät med bättre maskor. Parlamentet anser att en sådan skräddarsydd åtgärd kommer att minska de oavsiktliga bifångsterna och leda till att färre sorter berörs. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet förespråkar att Svartahavsländernas institutionella kapital och humankapital ska sammanföras för gemensam forskning och tillämpad verksamhet i syfte att förbättra Svarta havets biologiska resurser och bestånden av ekonomiskt viktiga arter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att avsaknaden av tillräcklig information om fiskeverksamheten, fångstmängder, fångstsammansättning och fiskets påverkan på fiskbeståndens aktuella tillstånd är en avgörande fråga för Svartahavsregionen. Parlamentet understryker därför att det är nödvändigt att anslå tillräcklig finansiering till forskningsorgan som studerar fiskbestånd i Svarta havet, inbegripet vandrande arter som stör, svartahavsstaksill, utrotningshotade valar och andra bestånd än fisk (snäckan Rapana venosa, musslor etc.), liksom de parametrar som är knutna till det marina ekosystemet. Parlamentet efterlyser större samarbete mellan medlemsstaterna om kontrollfrågor med användning av relevant digital teknik och specifika obligatoriska vetenskapliga instrument, såsom kameror ombord eller obligatorisk närvaro av observatörer ombord, där så är tillämpligt och om det är förenligt med tillämplig EU-lagstiftning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar det regionala forskningsprogram om beståndet av snäckan Rapana venosa som har inletts av AKFM eftersom det kommer att göra det lättare att nå ett samförstånd om arten. Parlamentet anser att detta kommer att bidra till att det utvecklas ett vetenskapligt grundat nyttjande, som skulle kunna föra med sig socioekonomiska fördelar för samhällena och miljöfördelar för Svarta havets ekosystem genom att begränsa påverkan av denna invasiva art. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att införa en nolltoleranspolitik beträffande IUU-fiske i Svarta havet. Parlamentet välkomnar AKFM:s insatser i detta avseende och uppmanar enträget alla kuststater att sätta in och kombinera insatser för att sätta stopp för IUU-fiske i sina vatten. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar enträget alla kuststater att främja hållbart fiske, vilket bl.a. inbegriper att bekämpa överfiske och/eller att helt stoppa bifångsterna av utrotningshotade arter, såsom stör, svartahavsstaksill m.fl. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar enträget alla mellanstatliga institutioner och organ, tillsammans med bl.a. samtliga kuststater runt Svarta havet, att främja och övervaka sina fiskeresurser och att i linje med sina åtaganden utbyta data om dessa resurser på ett detaljerat och inkluderande sätt för att säkerställa att dessa marina livsmiljöers ekosystem är friska. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att tillförlitlig officiell statistik, som regelbundet samlas in genom en harmoniserad metod i alla kuststater, regelbunden övervakning och gemensamma regleringsåtgärder är avgörande för att med goda resultat bedriva en passande fiskeriförvaltning för Svarta havet. Parlamentet uppmanar i detta avseende de respektive myndigheterna både i medlemsstaterna och i de samarbetande länderna att bedriva regelbunden och grundlig forskning om fiskeresurserna, för vilken nationell finansiering och nationellt stöd är avgörande. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att det krävs samarbete i kommunikationsfrågor på lokal och regional nivå i de olika kuststaterna runt Svarta havet, så att man får till stånd en gemensam och samstämd strategi för förvaltningen av fiskbestånden. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet erinrar om den nya teknikens potential och det stora mervärde den kan skapa för forskningen och för planeringen av fiskeriförvaltningen. Parlamentet påminner om att EHFF finansierar projekt som bl.a. syftar till att kartlägga havsbottnen och dess utforskning liksom förekomsten av plast där. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar enträget Svartahavsländerna att investera i digitaliseringen av statistik och data om fiskbestånden i Svartahavsområdet så att det blir möjligt att förvalta dessa bestånd på ett bättre och mer hållbart sätt. Parlamentet efterlyser en gemensam metod för att lägga fram och använda sådana data. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar fiskerinäringen i regionen att överväga att begagna sig av de underskattade och inte använda fiskbestånden, som också utgör proteinkällor. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar forskarsamhällena i medlemsstaterna att undersöka potentialen i en syrelös miljö. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet framhäver den icke-statliga sektorns roll i beslutsfattandet avseende Svarta havet. Parlamentet rekommenderar att man inrättar en mekanism för att involvera den icke-statliga sektorn i denna process. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar det stöd som fiskeri- och vattenbrukssektorerna har fått genom EHFF-programmen för att mildra de skadliga effekterna av covid-19-pandemin för den lokala fiskerisektorn. Parlamentet påminner emellertid om att alla berörda parter inte hade möjlighet att utnyttja detta stöd på grund av administrativa krav och hinder, vilket har gjort att vissa har hamnat i ett mer ofördelaktigt läge än andra. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet understryker det viktiga arbete som den rådgivande nämnden för Svarta havet gör på både regional nivå och EU-nivå genom att tillhandahålla sakkunskap om fiskerisektorn och om de tendenser som påverkar den. Parlamentet uppmanar i detta avseende de bulgariska och rumänska myndigheterna att se till att nämnden kan bedriva sin verksamhet för att hjälpa den att fullgöra sina uppgifter och även göra det möjligt för alla berörda parter, inbegripet småskaliga fiskare, att delta i nämndens arbete och beslutsfattande. |
| --- | --- |

24.

Kommersiella aspekter

| 25. | Europaparlamentet understryker att det genom fiskerisektorn är möjligt att erbjuda produkter från havet på de lokala marknader där konsumtionen av sådana produkter är låg. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna i Bulgarien och Rumänien att hjälpa fiskeri- och vattenbrukssektorerna att öka medvetenheten om lokal konsumtion och om de ackumulerade positiva effekter som ett hållbart fiske och vattenbruk har för den lokala ekonomin. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar och understryker att Svartahavsfisket i betydande utsträckning bidrar till den regionala och lokala ekonomin genom att generera direkta intäkter och inkomster, stimulera mer allmänna utgifter och tillhandahålla viktiga arbetstillfällen, antingen på egen hand eller genom samarbete med andra sektorer, såsom turism och transport. Parlamentet efterlyser ett förstärkt samarbete mellan alla sektorer som utnyttjar den marina miljön, i syfte att uppnå bättre resultat och en bättre balans mellan miljöintressen, näringens intressen och de småskaliga yrkesfiskarnas intressen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att importerade produkter har minskat de traditionellt tillverkade produkternas popularitet och lett till att priset på dem sjunkit under gränsen för vad som är lönsamt, vilket har äventyrat de traditionella företagsmodeller som bygger på fiske. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att fiskeflottan i Svarta havet till största del består av småskaliga fiskefartyg, vilket understryker behovet av fler skräddarsydda angreppssätt och strategier för denna del av fiskerisektorn. Parlamentet oroar sig för att småskaliga fiskare har instabilare och lägre inkomster jämfört med dem som arbetar i andra sektorer, vilket gör dem mer utsatta för oförutsägbara händelser och kriser. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna vid Svarta havet att involvera företrädare för den småskaliga fiskerisektorn i utarbetandet av strategier och i diskussioner på ett transparent och inkluderande sätt. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att den globala efterfrågan på proteiner ökar och att både fiskeri- och vattenbrukssektorn i stor utsträckning kan bidra till att denna efterfrågan tillmötesgås. Parlamentet anser att stöd för havsbruk skulle kunna hjälpa sektorn att utvecklas och växa under de kommande åren och att detta även skulle kunna minska trycket på de vilda fiskbestånden. Parlamentet anser att ett hållbart vattenbruk även skulle behöva ytterligare vetenskaplig forskning om frågor som densitet och sidoeffekter, som måste beaktas när man utformar strategier för vattenbrukssektorn i Svarta havet. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar de lokala fiskesamhällena att överväga att införa ursprungsbeteckningar för produkter från Svarta havet som kommer från områden av regional eller lokal betydelse. Parlamentet uppmanar de lokala och regionala myndigheterna att hjälpa dessa samhällen i deras arbete med detta. |
| --- | --- |

30.

En riktad politik för sektorn

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna i regionen att överväga att hjälpa sektorn genom att inkludera den i sina nationella program för 2021–2027 eller andra nationella instrument och anslag för kampanjer för att förmedla fördelarna med att äta fisk och betydelsen av ett hållbart fiske, att hjälpa sektorn genom att skapa lokala livsmedelskedjor för att underlätta marknadstillträdet, särskilt för småskaliga fiskare, och att utveckla, förbättra och främja uppförandet av fiskeriinfrastruktur (t.ex. fiskmarknader eller fiskauktioner) där så är tillämpligt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna i regionen att investera mera i genomförandet, övervakningen och upprätthållandet av EU:s miljö- och fiskerilagstiftning. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar enträget de behöriga myndigheterna i Rumänien och Bulgarien att i sina respektive operativa program inom ramen för Europeiska havs-, fiskeri-och vattenbruksfonden för 2021–2027 inkludera ett anslag för ett riktat system för unga fiskare i syfte att locka yngre människor till sektorn, inbegripet bidrag för fiskare som för första gången förvärvar ett fiskefartyg, och också åtgärder för att minska föroreningarna genom att stöd utgår för ersättandet av gamla fiskefartygsmotorer med nya mer miljövänliga motorer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker att fiskeri- och vattenbrukssektorerna inte ensamma bör bära bördan av anpassningen till nya utmaningar, eftersom de redan tillämpar höga miljöstandarder och sociala standarder. Parlamentet betonar därför att man även bör koncentrera sig på andra marina verksamheter, såsom fritidsfiske, kustturism, hamn- och sjöfartsverksamhet samt resursutvinningsverksamhet, vilka måste höja sina standarder för att en lyckad övergång till den blå ekonomin ska kunna säkerställas. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker den roll som de lokala aktionsgrupperna inom fisket spelar för utbytet och främjandet av bästa praxis som är av intresse för forskningen, lokala berörda aktörer och näringen bland medlemmarna av de respektive fiskarsamhällena, och även genom internationellt samarbete. Parlamentet uppmanar enträget de behöriga myndigheterna i Bulgarien och Rumänien att på nationell nivå stödja utbytet av bästa praxis med övriga Svartahavsländer, som tillämpar god praxis vad gäller förvaltningen av bestånden av ekonomiskt viktiga arter, exempelvis piggvar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar behovet av att bevara god praxis i fiskerinäringen genom att minska de ekonomiska bördorna för småskaliga fiskare och deras organisationer. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att göra såväl högstadie- och gymnasieutbildning som högre utbildning inom sektorn mer attraktiv, t.ex. genom målinriktade informationskampanjer och öppet hus-dagar för blivande studenter i samarbete med den offentliga och privata sektorn. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påminner om att den låga utbildningsnivån bland yrkesfiskare (11 procent av de bulgariska yrkesfiskarna och 53 procent av de rumänska yrkesfiskarna har inte någon gymnasieexamen) kräver proaktiva åtgärder på olika nivåer för att säkerställa en kompetent och välutbildad arbetskraft, som är insatt i nödvändiga tekniska, sociala och miljömässiga standarder och som kan bidra till att förbättra beståndens hållbarhet. Parlamentet efterlyser en stark samhällsdimension inom ramen för den hållbara blå tillväxten i Svartahavsregionen vad gäller några av de centrala principerna i den europeiska pelaren för sociala rättigheter, särskilt med avseende på arbetstagare med otrygga, säsongsbundna och odeklarerade anställningar och kvinnors tillträde till sektorn. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar insatserna för att inrätta demonstrationscentrum i Rumänien, Turkiet och Bulgarien i samarbete med AKFM, vilka har potential att öka fiskets attraktionskraft för lokala företag och berörda aktörer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet efterlyser ett fullständigt och snabbt genomförande av ramdirektivet om en marin strategi. |
| --- | --- |

39.

Miljö, biologisk mångfald och klimatförändringar

| 40. | Europaparlamentet efterlyser riktade åtgärder och tillräckliga resurser för att minska föroreningarna och bifångsterna av känsliga hajar och rockor (såsom pigghaj) och marina däggdjur, och en snabb intensifiering av insatserna för att skydda miljön och den biologiska mångfalden i hela Svartahavsområdet med hjälp av gemensamma program och budgetar, i synnerhet genom att utnyttja de ekonomiska resurser som är tillgängliga genom Europeiska havs-, fiskeri-och vattenbruksfonden. Parlamentet efterlyser omfattande forskning om och uppskattningar av plastföroreningarna och plastens och andra föroreningars påverkan på de levande organismerna i Svarta havet. Parlamentet efterlyser systematiska mätningar av kväveföroreningarna i Svartahavsområdet. Parlamentet efterlyser vidare områdestäckande undersökningar för att möjliggöra jämförelser inom och mellan länder av vad det marina skräpet består av och i vilka mängder det förekommer. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner om att fiskeri- och vattenbrukssektorerna inte förorsakar temperaturhöjningar och klimatförändringar, utan snarare är offer för konsekvenserna av dem, såsom högre lufttemperatur, vilket ökar temperaturen i havets övre vattenskikt. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt inrättande av övervakningsnätverk och övervakningsprogram som systematiskt mäter miljösituationen i Svarta havet, vilket är ett krav enligt Bukarestkonventionen. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet betonar vikten av åtgärder för att förhindra IUU-fiske. Parlamentet uppmanar kuststaterna att skärpa insatserna mot IUU-fisket i Svarta havet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar Svartahavsländerna att investera i vetenskaplig forskning och datainsamling med avseende på klimatförändringarnas konsekvenser för ekosystemen i Svarta havet och nedre Donau. Parlamentet påminner om att detta bör inbegripa att forskarsamhället får tillräckliga resurser för att kunna bedriva forskning på plats om vandringsvägar, övervintring, föda och könsmognad, vilket också kommer att inverka på beståndens egenskaper och tillgången på dem. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att det är avgörande att minska föroreningarna från landbaserade källor för att minska både eutrofieringen och förekomsten av skadliga ämnen som påverkar de marina levande resursernas status. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar de marina skyddsområdenas betydelse för att bevara den biologiska mångfalden och hejda den pågående förlusten i den marina miljön eller återställa den, och understryker att marina skyddsområden är utformade för att skydda ekologiskt värdefulla livsmiljöer. För att sådana områden ska kunna avsättas betonar parlamentet att det behövs socioekonomiska studier och kompensatoriska lösningar för de boende i kustsamhällena. Parlamentet anser att genomförandet av marina skyddsområden bör bygga på bästa tillgängliga kunskap i samordning med alla berörda aktörer, såsom lokala myndigheter, forskarsamhället och yrkesfiskares organisationer. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet är mycket oroat över den faktiska risken för att de återstående fem störarterna i Svarta havet och Donaus delta ska dö ut. Parlamentet konstaterar de insatser som gjorts av myndigheterna i Bulgarien och Rumänien, vilka införde ett totalförbud för störfiske i Svarta havet 2008 och i Donau 2011, ett förbud som just har förlängts med ytterligare fem år (till 2026). Parlamentet välkomnar de insatser för återinsättning av stör i dessa områden som har genomförts och understötts av experter från icke-statliga och statliga organisationer och som kontinuerligt bör övervakas. Parlamentet anser att insatserna även bör omfatta vattenbruksanläggningar. Parlamentet uppmanar samtliga kuststater att införa stränga bevarandeåtgärder för stör och återinsättningsprogram för hela Svarta havet. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet är bekymrat över att det inte forskas tillräckligt om klimatförändringarna och deras effekter på Svarta havet, trots att forskningen kommer att vara avgörande även under de kommande åren. Parlamentet uppmanar kuststaterna att finansiera sådan forskning, som omfattar fiskarter (deras fysiologi, vandringsvägar och fortplantning) och förändringar i deras näringskedja, vilket påverkar bestånden. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet anser att det behövs regelbundna mätningar av förändringarna i bestånden för att lämpliga förvaltningsåtgärder ska kunna utformas. Parlamentet påminner om att, på grund av överfiske och antropogena påfrestningar, är bestånden av ekonomiskt viktiga arter mer känsliga och utsatta för klimatförändringarna. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar enträget de respektive kontrollmyndigheterna att noggrant övervaka Natura 2000-områden och marina skyddsområden i Svarta havet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla ex situ-uppfödningen av stör, som har till syfte att återställa den lokala populationen för icke-kommersiella ändamål. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att erbjuda omskolningsprogram och andra försörjningsformer för störfiskare i syfte att minska de olagliga fångsterna. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja uppförandet av fisktrappor för att stör och andra vandrande arter ska kunna ta sig förbi dammarna vid Porțile de Fier (Järnporten) och Gabčíkovo. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av att inrätta områden där vilda bestånd av stör, svartahavsstaksill och andra fiskarter kan återhämta sig. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna i de berörda medlemsstaterna att lägga fram förslag i detta avseende, som både gynnar bevarandet av den biologiska mångfalden och fiskeriförvaltningen. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att undersöka möjligheten att bli parter i Barcelonakonventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion, i syfte att anpassa målen för skydd av arter och livsmiljöer i denna konvention till målen i Bukarestkonventionen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet påminner om att det behövs ytterligare vetenskaplig forskning om vissa blötdjurspopulationer, såsom randig venusmussla (Chamelea gallina), i syfte att bättre kartlägga utbredningen av denna art och även undersöka möjligheten att använda den inom havsbruket. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kuststaterna runt Svarta havet att utveckla en gemensam strategi för att hjälpa valarna att nå stabila populationsnivåer och förbättra deras bevarandestatus. Parlamentet efterlyser riktade åtgärder, såsom ljudskrämmare och andra lämpliga resurser för att förbättra statusen för utrotningshotade arter i Svarta havet, såsom delfiner. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och de behöriga myndigheterna i Bulgarien och Rumänien att finansiera forskning om statusen för svartahavsstaksill (Alosa spp.) som för närvarande är förtecknad i bilaga V till habitatdirektivet, inklusive vetenskapliga och socioekonomiska analyser för att bedöma behovet av att flytta den till detta direktivs bilaga 2 eller till och med bilaga 1, om nödvändiga villkor är uppfyllda. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål överväga att överföra stör, som för närvarande är förtecknad i bilaga V till habitatdirektivet, till direktivets bilaga 2 eller till och med bilaga 1. |
| --- | --- |

58.

Konkreta åtgärder

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att inrätta en flerårig förvaltningsplan för Svarta havet i likhet med dem som finns för andra havsområden. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen varje år i sitt meddelande om läget avseende den gemensamma fiskeripolitiken och samrådet om fiskemöjligheterna rapporterar att bestånden i Svarta havet överfiskas. Parlamentet anser således att det är mycket brådskande att agera för att förbättra situationen. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att analysera läget avseende genomförandet av den gemensamma fiskeripolitiken i Svarta havet och att särskilt uppmärksamma hur de medlemsstater som ligger vid Svarta havet har använt EHFF 2014–2020 för att säkerställa en hållbar förvaltning av bestånden och förbättra den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, medlemsstaternas regeringar och parlament, Ukrainas, Ryska federationens, Georgiens, Turkiets regeringar och parlament, Allmänna kommissionen för fiske i Medelhavet och Svarta havet, Organisationen för ekonomiskt samarbete i Svartahavsområdet och Svartahavskommissionen. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EUT L 336, 30.12.2019, s. 14.

(2)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 22.

(3)  EUT L 164, 25.6.2008, s. 19.

(4)  EUT L 164, 20.6.2019, s. 1.

(5)  EUT L 206, 22.7.1992, s. 7.

(6)  EUT L 257, 28.8.2014, s. 135.

(7)  EUT L 149, 20.5.2014, s. 1.

(8)  Antagna texter, P9_TA(2021)0076.

(9)  EUT C 51 E, 22.2.2013, s. 37.

(10)  Antagna texter, P9_TA(2021)0017.

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/13 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/13

---

P9_TA(2021)0308

Rollen för EU:s utvecklingssamarbete och humanitära bistånd i hanteringen av följderna av covid-19-pandemin

Europaparlamentets resolution av den 23 juni 2021 om rollen för EU:s utvecklingssamarbete och humanitära bistånd i hanteringen av följderna av covid-19-pandemin (2020/2118(INI))

(2022/C 81/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) uttalande av den 30 januari 2020, enligt vilket covid-19 klassas som ett internationellt hot mot människors hälsa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) uttalande av den 30 januari 2020, enligt vilket covid-19 klassas som ett internationellt hot mot människors hälsa,

| — | med beaktande av de inledande orden från WHO:s generaldirektör vid pressbriefingen om covid-19 den 11 mars 2020, där han meddelade att covid-19 är en pandemi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de inledande orden från WHO:s generaldirektör vid pressbriefingen om covid-19 den 11 mars 2020, där han meddelade att covid-19 är en pandemi,

| — | med beaktande av FN:s rapport från mars 2020 Shared Responsibility, Global Solidarity: Responding to the socio-economic impacts of COVID-19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s rapport från mars 2020 Shared Responsibility, Global Solidarity: Responding to the socio-economic impacts of COVID-19,

| — | med beaktande av Världsbanksgruppens och Internationella valutafondens gemensamma uttalande av den 25 mars 2020 med en uppmaning till insatser i fråga om skulder för de länder som Internationella utvecklingsfonden arbetar med, och kommunikén från G20-ländernas finansministrar och centralbankschefer av den 15 april 2020 om ett tidsbundet uppskov av skuldavbetalningar för de fattigaste länder som begär anstånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världsbanksgruppens och Internationella valutafondens gemensamma uttalande av den 25 mars 2020 med en uppmaning till insatser i fråga om skulder för de länder som Internationella utvecklingsfonden arbetar med, och kommunikén från G20-ländernas finansministrar och centralbankschefer av den 15 april 2020 om ett tidsbundet uppskov av skuldavbetalningar för de fattigaste länder som begär anstånd,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 74/270 av den 2 april 2020 om global solidaritet för att bekämpa sjukdomen covid-19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 74/270 av den 2 april 2020 om global solidaritet för att bekämpa sjukdomen covid-19,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 74/274 av den 20 april 2020 om internationellt samarbete för att säkerställa global tillgång till läkemedel, vaccin och medicinsk utrustning för att hantera covid-19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 74/274 av den 20 april 2020 om internationellt samarbete för att säkerställa global tillgång till läkemedel, vaccin och medicinsk utrustning för att hantera covid-19,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 april 2020 om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 8 april 2020 om EU:s globala svar på covid-19-pandemin (JOIN(2020)0011),

| — | med beaktande av den internationella givarkonferens som anordnades av EU tillsammans med WHO och andra partner den 4 maj 2020 och som samlade in 7,4 miljarder euro i inledande finansiering för att sätta fart på det globala forskningssamarbetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella givarkonferens som anordnades av EU tillsammans med WHO och andra partner den 4 maj 2020 och som samlade in 7,4 miljarder euro i inledande finansiering för att sätta fart på det globala forskningssamarbetet,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 28 maj 2020 till rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin (COM(2020)0441), i vilket det föreslås att upp till 5 miljarder euro i 2018 års priser ska avsättas för humanitärt bistånd utanför unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 28 maj 2020 till rådets förordning om inrättande av Europeiska unionens återhämtningsinstrument för att stödja återhämtningen efter covid-19-pandemin (COM(2020)0441), i vilket det föreslås att upp till 5 miljarder euro i 2018 års priser ska avsättas för humanitärt bistånd utanför unionen,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2020 om det globala Team Europe-svaret på covid-19-pandemin, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 8 juni 2020 om det globala Team Europe-svaret på covid-19-pandemin,

| — | med beaktande av förslaget i rådets utkast till slutsatser av den 10 juli 2020 om att tillhandahålla 5 miljarder euro till humanitärt bistånd via instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, inom ramen för instrumentet Next Generation EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget i rådets utkast till slutsatser av den 10 juli 2020 om att tillhandahålla 5 miljarder euro till humanitärt bistånd via instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen, inom ramen för instrumentet Next Generation EU,

| — | med beaktande av rådets förslag i utkastet till slutsatser av den 10 juli 2020 om ett fastställande av tydliga kriterier och villkor för tilldelningen av anslaget till den nya reserven för solidaritet och katastrofbistånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förslag i utkastet till slutsatser av den 10 juli 2020 om ett fastställande av tydliga kriterier och villkor för tilldelningen av anslaget till den nya reserven för solidaritet och katastrofbistånd,

| — | med beaktande av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) komponent i 2020 års globala humanitära åtgärdsplan för covid-19, som presenteras i dokumentet Addressing the impacts of COVID-19 in food crises, April-December 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations (FAO) komponent i 2020 års globala humanitära åtgärdsplan för covid-19, som presenteras i dokumentet Addressing the impacts of COVID-19 in food crises, April-December 2020,

| — | med beaktande av FN:s barnfonds (Unicef) artikel Protecting the most vulnerable children from the impact of coronavirus: An agenda for action, som publicerades den 3 april 2020 och uppdaterades den 21 september 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s barnfonds (Unicef) artikel Protecting the most vulnerable children from the impact of coronavirus: An agenda for action, som publicerades den 3 april 2020 och uppdaterades den 21 september 2020,

| — | med beaktande av Världslivsmedelsprogrammets rapport av den 29 september 2020WFP Global Response to Covid-19, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världslivsmedelsprogrammets rapport av den 29 september 2020WFP Global Response to Covid-19,

| — | med beaktande av rapporten av den 20 april 2020 från nätverket för information om tryggad livsmedelsförsörjning 2020 Global Report on Food Crises 2020: Joint Analysis for Better Decisions, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 20 april 2020 från nätverket för information om tryggad livsmedelsförsörjning 2020 Global Report on Food Crises 2020: Joint Analysis for Better Decisions,

| — | med beaktande av rapporten av den 19 november 2020 från FN:s konferens om handel och utveckling Impact of the COVID-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 19 november 2020 från FN:s konferens om handel och utveckling Impact of the COVID-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal,

| — | med beaktande av rapporten från FAO, Internationella jordbruksutvecklingsfonden, Unicef, Världslivsmedelsprogrammet och WHO från 2020 The State of Food Security and Nutrition in the World 2020: Transforming food systems for affordable healthy diets, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FAO, Internationella jordbruksutvecklingsfonden, Unicef, Världslivsmedelsprogrammet och WHO från 2020 The State of Food Security and Nutrition in the World 2020: Transforming food systems for affordable healthy diets,

| — | med beaktande av diskussionsunderlaget från högnivåpanelen för tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition i kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning (CFS) från september 2020 Impacts of Covid-19 on food security and nutrition: developing effective policy responses to address the hunger and malnutrition pandemic, |
| --- | --- |

—

med beaktande av diskussionsunderlaget från högnivåpanelen för tryggad livsmedelsförsörjning och nutrition i kommittén för globalt tryggad livsmedelsförsörjning (CFS) från september 2020 Impacts of Covid-19 on food security and nutrition: developing effective policy responses to address the hunger and malnutrition pandemic,

| — | med beaktande av Världshälsoförsamlingens resolution av den 28 maj 2019 om vatten, sanitet och hygien vid hälso- och sjukvårdsinrättningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoförsamlingens resolution av den 28 maj 2019 om vatten, sanitet och hygien vid hälso- och sjukvårdsinrättningar,

| — | med beaktande av lägesrapporten av den 23 november 2020 från Unaids programsamordningsstyrelse COVID-19 and HIV: Progress Report 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lägesrapporten av den 23 november 2020 från Unaids programsamordningsstyrelse COVID-19 and HIV: Progress Report 2020,

| — | med beaktande av FN:s politiska deklaration av den 23 september 2019 från generalförsamlingens högnivåmöte om allmän hälso- och sjukvård Universal Health Coverage: Moving together to build a healthier world , |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s politiska deklaration av den 23 september 2019 från generalförsamlingens högnivåmöte om allmän hälso- och sjukvård Universal Health Coverage: Moving together to build a healthier world ,

| — | med beaktande av WHO:s rapport av den 15 oktober 2020Global Tuberculosis Report 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s rapport av den 15 oktober 2020Global Tuberculosis Report 2020,

| — | med beaktande av rekommendationerna av den 5 maj 2004 från WHO:s samråd om zoonoser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationerna av den 5 maj 2004 från WHO:s samråd om zoonoser,

| — | med beaktande av EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet för 2021–2025 – en ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet för 2021–2025 – en ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder,

| — | med beaktande av policydokumentet av den 9 april 2020 från FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) The Impact of COVID-19 on Women, |
| --- | --- |

—

med beaktande av policydokumentet av den 9 april 2020 från FN:s enhet för jämställdhet och kvinnors egenmakt (UN Women) The Impact of COVID-19 on Women,

| — | med beaktande av rapporten av den 27 april 2020 från FN: s befolkningsfond (UNFPA) Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 27 april 2020 från FN: s befolkningsfond (UNFPA) Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage,

| — | med beaktande av UNFPA:s artikel av den 28 april 2020Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNFPA:s artikel av den 28 april 2020Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic,

| — | med beaktande av WHO:s internationella hälsoreglemente från 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s internationella hälsoreglemente från 2005,

| — | med beaktande av det nya europeiska samförståndet om utveckling från 2018 Vår värld, vår värdighet, vår framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nya europeiska samförståndet om utveckling från 2018 Vår värld, vår värdighet, vår framtid,

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd från 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd från 2008,

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2015 om ebolakrisen: långsiktiga lärdomar och hur hälso- och sjukvårdssystemen i utvecklingsländerna kan stärkas för att förebygga framtida kriser (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2015 om ebolakrisen: långsiktiga lärdomar och hur hälso- och sjukvårdssystemen i utvecklingsländerna kan stärkas för att förebygga framtida kriser (1),

| — | med beaktande av professor Sabine Oertelt-Prigiones studie av den 27 maj 2020The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic, |
| --- | --- |

—

med beaktande av professor Sabine Oertelt-Prigiones studie av den 27 maj 2020The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (2),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för kultur och utbildning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för kultur och utbildning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0151/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling (A9-0151/2021), och av följande skäl:

| A. | Covid-19 är en global pandemi som drabbar alla länder i världen. |
| --- | --- |

A.

Covid-19 är en global pandemi som drabbar alla länder i världen.

| B. | Enligt den särskilda rapporten från FN:s konferens för handel och utveckling Impact of the Covid-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal från 2020 har de störningar som orsakats av covid-19 på ett verkligt och oproportionerligt sätt drabbat utsatta och missgynnade låginkomsthushåll, migranter, arbetstagare i den informella sektorn och ofta kvinnor, särskilt i utvecklingsländer, där befolkningarna inte omfattas av sociala skyddsnät men samtidigt drabbas särskilt hårt av den ökande arbetslösheten. |
| --- | --- |

B.

Enligt den särskilda rapporten från FN:s konferens för handel och utveckling Impact of the Covid-19 pandemic on trade and development: transitioning to a new normal från 2020 har de störningar som orsakats av covid-19 på ett verkligt och oproportionerligt sätt drabbat utsatta och missgynnade låginkomsthushåll, migranter, arbetstagare i den informella sektorn och ofta kvinnor, särskilt i utvecklingsländer, där befolkningarna inte omfattas av sociala skyddsnät men samtidigt drabbas särskilt hårt av den ökande arbetslösheten.

| C. | Covid-19-pandemin har lett till ett ökat könsrelaterat våld och fler barnäktenskap samt förstorat existerande ojämlikheter, särskilt när det gäller tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, däribland tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och har redan raderat vissa av de framsteg som gjorts på jämställdhetsområdet under de senaste årtiondena. |
| --- | --- |

C.

Covid-19-pandemin har lett till ett ökat könsrelaterat våld och fler barnäktenskap samt förstorat existerande ojämlikheter, särskilt när det gäller tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, däribland tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och har redan raderat vissa av de framsteg som gjorts på jämställdhetsområdet under de senaste årtiondena.

| D. | Det humanitära biståndet är kraftigt underfinansierat, vilket gör det svårt att hantera effekterna av covid-19-pandemin i utvecklingsländerna på ett adekvat sätt. |
| --- | --- |

D.

Det humanitära biståndet är kraftigt underfinansierat, vilket gör det svårt att hantera effekterna av covid-19-pandemin i utvecklingsländerna på ett adekvat sätt.

| E. | De ekonomiska och sociala effekterna av covid-19-pandemin har känts av främst i utvecklingsländerna. Den globala extrema fattigdomen förväntas öka 2020 för första gången på mer än 20 år, och detta leder till att utsatta individer avyttrar sina tillgångar, ökar sin upplåning och använder sina besparingar. |
| --- | --- |

E.

De ekonomiska och sociala effekterna av covid-19-pandemin har känts av främst i utvecklingsländerna. Den globala extrema fattigdomen förväntas öka 2020 för första gången på mer än 20 år, och detta leder till att utsatta individer avyttrar sina tillgångar, ökar sin upplåning och använder sina besparingar.

| F. | Kortsiktigt humanitärt bistånd måste kombineras med stöd för att hantera befintliga utmaningar som säkerhet, fattigdom, fred, demokrati och klimatförändringar, i syfte att stärka den långsiktiga resiliensen. |
| --- | --- |

F.

Kortsiktigt humanitärt bistånd måste kombineras med stöd för att hantera befintliga utmaningar som säkerhet, fattigdom, fred, demokrati och klimatförändringar, i syfte att stärka den långsiktiga resiliensen.

| G. | Smittorisken är oproportionerligt hög för miljontals flyktingar i hela världen, som ofta bor i tätbefolkade flyktingläger och uppsamlingscentrum, där enbart antalet barn beräknas uppgå till ca 3,7 miljoner. |
| --- | --- |

G.

Smittorisken är oproportionerligt hög för miljontals flyktingar i hela världen, som ofta bor i tätbefolkade flyktingläger och uppsamlingscentrum, där enbart antalet barn beräknas uppgå till ca 3,7 miljoner.

| H. | Covid-19-pandemin har haft en enorm inverkan på tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, särskilt för kvinnor och unga människor, på grund av nedprioriteringen av och störningarna i tillhandahållandet av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt reserestriktioner och förändringar i beteende när det gäller att söka vård. 49 miljoner fler kvinnor har haft ett icke tillgodosett behov av moderna preventivmedel på grund av covid-19. |
| --- | --- |

H.

Covid-19-pandemin har haft en enorm inverkan på tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, särskilt för kvinnor och unga människor, på grund av nedprioriteringen av och störningarna i tillhandahållandet av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt reserestriktioner och förändringar i beteende när det gäller att söka vård. 49 miljoner fler kvinnor har haft ett icke tillgodosett behov av moderna preventivmedel på grund av covid-19.

| I. | Klimatförändringarna, den kontinuerliga globala förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av naturliga livsmiljöer ökar kraftigt risken för zoonotiska sjukdomar. Covid-19-pandemin får inte på något sätt användas som en ursäkt för att försena arbetet med att ta itu med klimat- och miljönödläget. Det finns ett akut behov av en grön, social återuppbyggnad av den globala ekonomin efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

I.

Klimatförändringarna, den kontinuerliga globala förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av naturliga livsmiljöer ökar kraftigt risken för zoonotiska sjukdomar. Covid-19-pandemin får inte på något sätt användas som en ursäkt för att försena arbetet med att ta itu med klimat- och miljönödläget. Det finns ett akut behov av en grön, social återuppbyggnad av den globala ekonomin efter covid-19-pandemin.

| J. | Covid-19-pandemin har avsevärt förvärrat utvecklingsländernas befintliga skuldproblem, och därmed ytterligare äventyrat deras ansträngningar för att mobilisera tillräckliga resurser i syfte att uppnå målen för hållbar utveckling, samtidigt som den också har lett till kraftigt minskade globala remitteringar och utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

J.

Covid-19-pandemin har avsevärt förvärrat utvecklingsländernas befintliga skuldproblem, och därmed ytterligare äventyrat deras ansträngningar för att mobilisera tillräckliga resurser i syfte att uppnå målen för hållbar utveckling, samtidigt som den också har lett till kraftigt minskade globala remitteringar och utländska direktinvesteringar.

| K. | Under Covid-19-pandemin har trycket på offentliga hälso- och sjukvårdssystem och nedstängningsåtgärderna gjort tillgången till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter ännu mer begränsad, vilket äventyrar kvinnors hälsa. |
| --- | --- |

K.

Under Covid-19-pandemin har trycket på offentliga hälso- och sjukvårdssystem och nedstängningsåtgärderna gjort tillgången till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter ännu mer begränsad, vilket äventyrar kvinnors hälsa.

| L. | Enligt Unicef berördes 1,6 miljarder barn och ungdomar över hela världen av skolstängningar när dessa kulminerade 2020, och många hade inte tillgång till internet hemma. Minst 24 miljoner elever kan komma att hoppa av skolan på grund av covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

L.

Enligt Unicef berördes 1,6 miljarder barn och ungdomar över hela världen av skolstängningar när dessa kulminerade 2020, och många hade inte tillgång till internet hemma. Minst 24 miljoner elever kan komma att hoppa av skolan på grund av covid-19-pandemin.

| M. | Covid-19-pandemin ökar behoven i samhällen som drabbats av extrema väderförhållanden, naturkatastrofer och klimatförändringar. |
| --- | --- |

M.

Covid-19-pandemin ökar behoven i samhällen som drabbats av extrema väderförhållanden, naturkatastrofer och klimatförändringar.

| N. | Störningarna i utbildningssystem runt om i världen till följd av covid-19-pandemin saknar sannolikt motstycke i modern tid, och stängningarna av skolor och utbildningsinrättningar har enligt Unesco drabbat 94 % av världens elever och studenter, och riskerar att ge bestående konsekvenser för många unga människors, särskilt flickors, långsiktiga framtidsutsikter. Skolstängningar till följd av pandemin har berövat utsatta barn skolmåltider och näringstjänster som är grundläggande för deras hälsa, och därigenom ökat antalet barn som går hungriga med 36 miljoner under 2020, och dessutom gjort dem mer utsatta för våld och övergrepp. |
| --- | --- |

N.

Störningarna i utbildningssystem runt om i världen till följd av covid-19-pandemin saknar sannolikt motstycke i modern tid, och stängningarna av skolor och utbildningsinrättningar har enligt Unesco drabbat 94 % av världens elever och studenter, och riskerar att ge bestående konsekvenser för många unga människors, särskilt flickors, långsiktiga framtidsutsikter. Skolstängningar till följd av pandemin har berövat utsatta barn skolmåltider och näringstjänster som är grundläggande för deras hälsa, och därigenom ökat antalet barn som går hungriga med 36 miljoner under 2020, och dessutom gjort dem mer utsatta för våld och övergrepp.

| O. | Pandemin har visat hur sköra de globala leveranskedjorna är, särskilt i livsmedels- och hälso- och sjukvårdssektorerna, och den har gjort de utvecklingsländer som är beroende av dem mer sårbara. Pandemin innebär en möjlighet att utveckla mer hållbara och resilienta leveranskedjor, bland annat regionala värdekedjor, och att främja regional integration. Osäker livsmedelsförsörjning och undernäring ökar som en sekundär effekt av pandemin. |
| --- | --- |

O.

Pandemin har visat hur sköra de globala leveranskedjorna är, särskilt i livsmedels- och hälso- och sjukvårdssektorerna, och den har gjort de utvecklingsländer som är beroende av dem mer sårbara. Pandemin innebär en möjlighet att utveckla mer hållbara och resilienta leveranskedjor, bland annat regionala värdekedjor, och att främja regional integration. Osäker livsmedelsförsörjning och undernäring ökar som en sekundär effekt av pandemin.

| P. | Utbildning är viktig för att bryta den onda cirkeln av fattigdom och minska ojämlikheterna. Mål nr 4 för hållbar utveckling är att säkerställa jämlik utbildning av hög kvalitet för alla och främja möjligheter till livslångt lärande för alla, och detta är en förutsättning för att andra mål för hållbar utveckling ska kunna uppnås. Kulturens bidrag till hållbar utveckling lyfts fram i flera mål för hållbar utveckling, särskilt i mål nr 4. |
| --- | --- |

P.

Utbildning är viktig för att bryta den onda cirkeln av fattigdom och minska ojämlikheterna. Mål nr 4 för hållbar utveckling är att säkerställa jämlik utbildning av hög kvalitet för alla och främja möjligheter till livslångt lärande för alla, och detta är en förutsättning för att andra mål för hållbar utveckling ska kunna uppnås. Kulturens bidrag till hållbar utveckling lyfts fram i flera mål för hållbar utveckling, särskilt i mål nr 4.

| Q. | Pandemin kommer att få förödande konsekvenser för människor i länder med underfinansierade hälso- och sjukvårdssystem, särskilt kvinnor och flickor, och för människor som lever i konfliktdrabbade länder. Till följd av pandemin kommer över 47 miljoner kvinnor och flickor runt om i världen att falla under fattigdomsgränsen 2021. |
| --- | --- |

Q.

Pandemin kommer att få förödande konsekvenser för människor i länder med underfinansierade hälso- och sjukvårdssystem, särskilt kvinnor och flickor, och för människor som lever i konfliktdrabbade länder. Till följd av pandemin kommer över 47 miljoner kvinnor och flickor runt om i världen att falla under fattigdomsgränsen 2021.

| R. | De ekonomiska konsekvenserna av de åtgärder som har vidtagits för att hantera covid-19-pandemin i utvecklingsländerna kommer att förvärra befintliga ojämlikheter och sårbarheter, bland annat genom att ytterligare försvaga hälso- och sjukvårdsinfrastrukturen, försvåra livsmedelsförsörjningen, göra utbildningsklyftorna större och öka fattigdomen och det sociala utanförskapet. |
| --- | --- |

R.

De ekonomiska konsekvenserna av de åtgärder som har vidtagits för att hantera covid-19-pandemin i utvecklingsländerna kommer att förvärra befintliga ojämlikheter och sårbarheter, bland annat genom att ytterligare försvaga hälso- och sjukvårdsinfrastrukturen, försvåra livsmedelsförsörjningen, göra utbildningsklyftorna större och öka fattigdomen och det sociala utanförskapet.

| S. | Omkring 1,8 miljarder människor löper en förhöjd risk att smittas av covid-19 och andra sjukdomar eftersom de använder eller arbetar i hälso- och sjukvårdsinrättningar som saknar grundläggande vattentjänster, enligt en rapport från WHO och Unicef från december 2020. |
| --- | --- |

S.

Omkring 1,8 miljarder människor löper en förhöjd risk att smittas av covid-19 och andra sjukdomar eftersom de använder eller arbetar i hälso- och sjukvårdsinrättningar som saknar grundläggande vattentjänster, enligt en rapport från WHO och Unicef från december 2020.

| T. | Covid-19-pandemin har fått allvarliga konsekvenser för rutinmässiga immuniseringsprogram och andra grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster, vilket sätter människors liv på spel. |
| --- | --- |

T.

Covid-19-pandemin har fått allvarliga konsekvenser för rutinmässiga immuniseringsprogram och andra grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster, vilket sätter människors liv på spel.

| U. | Enligt aktuella uppgifter från FN:s befolkningsfond beräknas förseningar och avbrott i program för uppsökande verksamhet och utbildning om skadliga sedvänjor globalt leda till 2 miljoner ytterligare fall av kvinnlig könsstympning och 13 miljoner ytterligare barnäktenskap under det närmaste årtiondet jämfört med uppskattningarna före pandemin. |
| --- | --- |

U.

Enligt aktuella uppgifter från FN:s befolkningsfond beräknas förseningar och avbrott i program för uppsökande verksamhet och utbildning om skadliga sedvänjor globalt leda till 2 miljoner ytterligare fall av kvinnlig könsstympning och 13 miljoner ytterligare barnäktenskap under det närmaste årtiondet jämfört med uppskattningarna före pandemin.

| V. | Nedstängningarna har drabbat personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar särskilt hårt. |
| --- | --- |

V.

Nedstängningarna har drabbat personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar särskilt hårt.

| W. | Det krävs bättre samordning, kapacitetsutbyte och samarbete i internationella insatser för att främja en effektiv och resilient koppling mellan humanitärt bistånd, utvecklingsåtgärder och fred. |
| --- | --- |

W.

Det krävs bättre samordning, kapacitetsutbyte och samarbete i internationella insatser för att främja en effektiv och resilient koppling mellan humanitärt bistånd, utvecklingsåtgärder och fred.

| X. | Under covid-19-pandemin har personer som lever med hiv, hbti-personer och andra utsatta grupper upplevt fler kränkningar av de mänskliga rättigheterna och en större stigmatisering och diskriminering, vilket visar att covid-19-åtgärder absolut måste vara fast förankrade i mänskliga rättigheter och jämlikhet, liksom vi har sett i hanteringen av hiv. Nyckelpopulationer har ibland nekats tillgång till tjänster eller utsatts för diskriminerande tillämpning av reglerna för covid-19-nedstängningar. |
| --- | --- |

X.

Under covid-19-pandemin har personer som lever med hiv, hbti-personer och andra utsatta grupper upplevt fler kränkningar av de mänskliga rättigheterna och en större stigmatisering och diskriminering, vilket visar att covid-19-åtgärder absolut måste vara fast förankrade i mänskliga rättigheter och jämlikhet, liksom vi har sett i hanteringen av hiv. Nyckelpopulationer har ibland nekats tillgång till tjänster eller utsatts för diskriminerande tillämpning av reglerna för covid-19-nedstängningar.

| Y. | Konsekvenserna av covid-19 på medellång sikt kommer sannolikt att vara förödande, eftersom de raderar flera års utveckling, och kommer att kräva ett globalt samarbete på en aldrig tidigare skådad nivå. |
| --- | --- |

Y.

Konsekvenserna av covid-19 på medellång sikt kommer sannolikt att vara förödande, eftersom de raderar flera års utveckling, och kommer att kräva ett globalt samarbete på en aldrig tidigare skådad nivå.

| Z. | Krisen till följd av pandemin har påskyndat den digitala omställningen och övergången till nya lärandeverktyg, såsom distansstudier och blandat lärande. |
| --- | --- |

Z.

Krisen till följd av pandemin har påskyndat den digitala omställningen och övergången till nya lärandeverktyg, såsom distansstudier och blandat lärande.

| AA. | Vi måste återigen fastställa att för att uppnå målen för hållbar utveckling och målen i Parisavtalet så måste vi investera i mänsklig utveckling och anta en rättighetsbaserad strategi, och samtidigt respektera Busanprinciperna för effektivt utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

AA.

Vi måste återigen fastställa att för att uppnå målen för hållbar utveckling och målen i Parisavtalet så måste vi investera i mänsklig utveckling och anta en rättighetsbaserad strategi, och samtidigt respektera Busanprinciperna för effektivt utvecklingssamarbete.

Team Europe-strategin

| 1. | Europaparlamentet välkomnar EU:s globala kamp mot covid-19-pandemin, som demonstrerar dess ambition att leda och visa solidaritet med alla partnerländer, även de som är drabbade av konflikter och humanitära kriser. Parlamentet påpekar dock att de nuvarande medlen i huvudsak omfördelas från andra budgetposter och att problemet med förhandstilldelning av bistånd måste lösas. Parlamentet begär att fördelningskriterierna för anslagen ska uppdateras i enlighet med hur pandemin har påverkat partnerländerna. Parlamentet efterlyser därför betydande nya flexibla medel som kan mobiliseras för att hjälpa utvecklingsländer i hela världen att hantera de direkta och indirekta konsekvenserna av covid-19-pandemin och tillgodose deras kritiska behov i samband med hälsoförvaltning och epidemiologisk övervakning. Parlamentet betonar att ett av de första stegen måste vara att göra säkra vacciner, behandlingar, utrustning, behandlingsmetoder och diagnostik tillgängliga globalt på ett snabbt, jämlikt och ekonomiskt överkomligt sätt. Parlamentet betonar dessutom att vaccin i första hand ska ges till hälso- och sjukvårdspersonal samt socialarbetare, och sedan till lärare och annan personal inom kritiska yrkesgrupper samt till de personer som löper högst risk för att drabbas av komplikationer till följd av covid-19. Parlamentet uppmanar med kraft givare att snabbt öka det officiella utvecklingsstödet för att komma upp till de nivåer som man har förbundit sig till tidigare men aldrig levererat. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar i detta hänseende Covax, världens inrättning för att säkerställa rättvis och allmän tillgång till covid-19-vaccin, och det kraftfulla stödet från Team Europe, som är den största givaren och som hittills har anslagit över 850 miljoner euro till detta initiativ, och EU:s och tredjeländers tillkännagivande att de avser att donera sina vaccinöverskott via Covax. Parlamentet välkomnar WHO:s tillkännagivande att den globala leveransen till 91 berättigade länder påbörjades under det första kvartalet 2021 och att man hittills har levererat 2 miljarder vaccindoser. Parlamentet understryker att säkra vacciner bör göras allmänt tillgängliga, överkomliga och lättillgängliga för alla i syfte att tygla pandemin. Parlamentet betonar att hälso- och sjukvårdspersonal och de som är mest utsatta måste prioriteras. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Team Europe att stärka effektiva mekanismer för att säkerställa en konsekvent politik för hållbar utveckling, så att de används av alla EU-institutioner och medlemsstater på ett systematiskt och effektivt sätt. Parlamentet betonar att EU bör utföra bedömningar av konsekvenserna för hållbar utveckling på alla politikområden, även för de åtgärder som har vidtagits för att hantera pandemin. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att den dynamik som har skapats genom den gemensamma Team Europe-strategin i fråga om gemensam analys, gemensam programplanering och gemensamt genomförande måste omsättas i en ny standard för samarbete på områdena humanitärt bistånd och utvecklingspolitik, både i lagstiftningen och i praktiken. Parlamentet anser att EU bör främja tanken på ett ökat samarbete, inte bara mellan medlemsstaterna utan även med givarländer utanför EU, för att göra det internationella samarbetet och det humanitära biståndet så effektivt och ändamålsenligt som möjligt. Parlamentet framhåller den betydelse som instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen har för att säkerställa finansiering för mänsklig utveckling, inbegripet hälso- och sjukvård, nutrition, vatten, sanitet och hygien (Wash), socialt skydd och skydd av barn samt till utbildningssektorn. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att prioritera mänsklig utveckling och hälsa i sin gemensamma programplanering. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att använda humanitära instrument och utvecklingsinstrument på ett flexibelt sätt, i linje med en integrerad strategi för kopplingen mellan säkerhet och utveckling, särskilt när det gäller finansiering och distribution av vaccin. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar EU att säkerställa att lokala organisationer i det civila samhället och internationella icke-statliga organisationer som är verksamma i första ledet ges medel för att genomföra program och projekt för att hantera covid-19-pandemin och dess konsekvenser på lokalsamhällesnivå, för att nå de människor som har hamnat mest på efterkälken. Parlamentet understryker att man måste säkerställa att EU-medlen kompletterar varandra så mycket som möjligt, eftersom det inte finns några ytterligare resurser för insatser mot och återhämtning från covid-19, och eftersom de flesta medel går till geografiska anslag. |
| --- | --- |

5.

Finansiering av humanitärt bistånd

| 6. | Europaparlamentet varnar för att pandemin riskerar att utlösa en humanitär kris. Parlamentet är därför djupt oroat över underfinansieringen av EU:s budget för humanitärt bistånd, med tanke på de extra humanitära behov som uppstår i samband med pandemin. Parlamentet efterlyser en tydlig fördelning av anslaget till reserven för solidaritet och katastrofbistånd som bör syfta till att på ett balanserat sätt uppfylla reservens skyldigheter enligt följande: Insatser såväl i som utanför EU får tilldelas högst 60 % av reservens årliga belopp. Minst en fjärdedel av det årliga beloppet måste fortfarande finnas tillgängligt den 1 oktober varje år för att täcka behov som uppkommer fram till det årets slut. Från och med den 1 oktober får återstående medel utnyttjas för att täcka behov som uppstår fram till årets slut. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar behovet av att tillhandahålla humanitärt bistånd, såsom personal och medicinsk utrustning, däribland personlig skyddsutrustning och testutrustning, till de mest utsatta befolkningsgrupperna. Parlamentet välkomnar i detta hänseende inrättandet av EU:s humanitära luftbro 2020. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen EU och medlemsstaterna att tilldela ytterligare pengar till de länder som drabbas allra hårdast av pandemin för att hantera direkta och indirekta konsekvenser av den, och insisterar på att man behöver påskynda genomförandet av program för katastrofbistånd i form av livsmedel som riktar sig till dem som identifierats som utsatta redan före covid-19-krisen, och samtidigt driva igenom förfaranden för att minska risken för spridning. |
| --- | --- |

8.

Tryggad livsmedelsförsörjning

| 9. | Europaparlamentet betonar att pandemin hotar livsmedelstryggheten på landsbygden, i städer och i stadsnära områden. Parlamentet understryker att betesdjurhållning är en ekologiskt sund, miljövänlig och lokal livsmedelsproduktionsmetod som ingår i ett hållbart livsmedelssystem. Parlamentet påpekar att nomadiserande boskapsskötare är särskilt utsatta för störningar i livsmedelstryggheten och effekterna av klimatförändringarna. Parlamentet anser att man måste stödja nomadiserande boskapsskötare genom att se till att de ges säker tillgång till lokala marknader under pandemin, så att de kan fortsätta att förse lokalbefolkningen med proteinrika livsmedel, att gränsöverskridande rörlighet för personer och boskap tillåts, att deras besättningar har tillgång till vatten och bete och att lokala mobila One health-team övervakar situationen och ingriper i enskilda fall men också, vid behov, för att upprätthålla folkhälsan. Parlamentet efterlyser kontantöverföringar till nomadiserande boskapsskötare för att säkerställa att deras grundläggande behov, bland annat livsmedel och foder, tillgodoses, och efterlyser foderstöd till besättningar som en del av försörjningsstödet i form av humanitärt bistånd, när så behövs. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker behovet av att stödja familjejordbruk och lokala små och medelstora företag, särskilt i den agroindustriella sektorn, för att öka livsmedelstryggheten och resiliensen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar behovet av att stödja FN:s organs insatser, särskilt FAO:s och Världslivsmedelsprogrammets, Röda korsets och Röda halvmånens samt internationella icke-statliga organisationers insatser för att minska hunger, undernäring och förlust av försörjningsmöjligheter och bygga upp resilienta livsmedelssystem, såsom insatser för att inrätta en global datacentral för tillhandahållande av snabb information om humanitära behov, för att tillhandahålla stöd för livsmedelsproduktion och tillgång till livsmedel, organisera kontantöverföringar och kuponger eller livsmedelsdistribution in natura och skolmåltider, för att utveckla kopplingar till chockanpassade system för socialt skydd, stabilisera livsmedelssystemen och säkerställa att lokala livsmedelsmarknader, värdekedjor och system fungerar, samtidigt som man fokuserar på småbrukare och småskaliga fiskare genom att vidta sanitära åtgärder i syfte att förhindra spridningen av covid-19, och för att hantera andra kriser, ekonomiska nedgångar och konflikter såsom den kraftiga ökningen av ökengräshoppor i Östafrika. Parlamentet anser att den ekonomiska återhämtningsprocessen innebär en möjlighet att bättre integrera småbrukare och småproducenter i lokala och regionala marknader och att skapa mer hållbara försörjningsmöjligheter. Parlamentet betonar betydelsen av teknik och digitalisering i detta hänseende som ett medel för att främja marknadskännedom och tillträde till marknaden, samt expansion av små företag med hjälp av verktyg såsom mobila betaltjänster. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att man till 2050 kommer att behöva tillhandahålla säkra och överkomliga livsmedel till en global befolkning på ca 10 miljarder människor, samtidigt som anständiga sysselsättnings- och försörjningsmöjligheter säkerställs i hela livsmedelsvärdekedjan, så att de mest utsatta i landsbygdsområden, såsom urbefolkningar, migranter och informella och tillfälliga arbetstagare, skyddas och extrem prisvolatilitet för livsmedel motverkas på nationella och internationella livsmedelsmarknader. Parlamentet konstaterar att nutrition spelar en avgörande roll för att stärka motståndskraften. Parlamentet efterlyser en mer integrerad strategi för att förebygga, diagnostisera och behandla hunger och undernäring i både humanitära insatser och utvecklingsinsatser, särskilt i de länder som är mest utsatta för klimatförändringar. Parlamentet betonar att det lokala jordbruket måste utvecklas för lokal konsumtion för att minska utvecklingsländernas beroende av import och export och eventuella störningar utmed livsmedelskedjan. Parlamentet understryker att uppnåendet av målen för hållbar utveckling nr 1 och 2 kräver ett tvärvetenskapligt tillvägagångssätt för att ställa om livsmedelssystemen i fråga om hur livsmedel produceras, bearbetas, konsumeras och handlas. Parlamentet betonar i detta avseende behovet av en holistisk omställning för att påskynda rättvisa, säkra och hälsosamma livsmedelssystem, där FN:s toppmöte om livsmedelssystem 2021 behöver utgöra en vändpunkt utifrån vilken man kan bygga bättre system efter covid-19-krisen. Parlamentet uppmanar EU att främja hållbarhet utmed hela livsmedelsförsörjningskedjorna, från produktion till konsumtion, i linje med den europeiska gröna given och från jord till bord-strategin. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påpekar att covid-19-pandemin försvårar den redan extremt allvarliga situationen för livsmedelstrygghet i Östafrika och Mellanöstern till följd av gräshoppsinvasionen, eftersom restriktioner försenar leveransen av bekämpningsmedel och utrustning för kontroll av gräshopporna. Parlamentet betonar att det behövs ett ökat samarbete för att hjälpa länder i Östafrika och Mellanöstern att klara av förlusten av grödor. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påpekar att många olika globala bördor, såsom den snabba befolkningsökningen, klimatförändringarna, bristen på naturresurser och förändrade konsumtionsmönster, försvårar för våra livsmedelssystem att säkerställa livsmedelstrygghet och livsmedelstillgänglighet på ett socialt och miljömässigt hållbart sätt för alla. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att det krävs tillräckliga åtgärder för att förbättra den nuvarande situationen i afrikanska länder, som står inför en snabb befolkningsökning i kombination med osäkerhet om huruvida deras jordbrukssektorer har kapacitet att säkerställa livsmedelsproduktion och tillämpa åtgärder för anpassning till klimatförändringarna. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att begränsad marktillgång, markförstöring, vattenbrist och begränsad livsmedelsproduktion utgör allvarliga hinder för ett ökat utbud av jordbruksprodukter och ökad jordbruksproduktivitet, och att detta är kopplat till socioekonomisk och institutionell osäkerhet i utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

16.

Fattigdom och socialt skydd

| 17. | Europaparlamentet understryker att den extrema fattigdomen i världen förväntas öka dramatiskt under 2020 för första gången på över 20 år, särskilt för barn, då covid-19-pandemin förvärrar orsakerna bakom konflikter, undermålig samhällsstyrning och klimatförändringar och har en särskilt stor inverkan på kvinnor och flickor (ytterligare 47 miljoner människor förväntas leva i extrem fattigdom 2021), informella och migrerande arbetstagare (som utgör en fjärdedel av den globala arbetskraften), turismsektorn och Latinamerikas, Västindiens och Afrikas ekonomier. Mot bakgrund av denna extrema kris framhåller parlamentet vikten av ett universellt socialt skydd och dialog mellan arbetsmarknadens parter. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillsammans med partnerländerna utarbeta strategier för ekonomisk återhämtning och skapande av arbetstillfällen och för att förbättra de sociala trygghetssystemen i syfte att främja en utvidgning av det sociala skyddet till att omfatta informella arbetstagare i landsbygdssektorer. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet betonar att de mest utsatta drabbas hårdast av pandemin, särskilt flyktingar, internflyktingar och migranter som lever under otrygga förhållanden, som drabbas av tre kriser – en hälsokris, en socioekonomisk kris och en skyddskris. Parlamentet betonar att barn på flykt är särskilt utsatta på grund av att de har begränsade tillgång till grundläggande tjänster såsom rent vatten, sanitet och hygien, utbildning och hälso- och sjukvårdstjänster, vilket i hög grad äventyrar dessa barns utveckling, framtid och hälsa. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet betonar att konsekvenserna av covid-19-pandemin i oproportionerligt hög grad drabbar de fattigaste och personer i de mest missgynnade, marginaliserade och oskyddade samhällsklasserna, inklusive personer med fysiska och intellektuella funktionsnedsättningar, personer med kroniska medicinska åkommor, personer med psykiska hälsoproblem och äldre personer, som redan har begränsad eller ingen tillgång till grundläggande hygien och behandling för sina hälsobehov och som har blivit ännu mer utsatta på grund av pandemin. |
| --- | --- |

19.

Flyktingar och fördrivna personer

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ta itu med flyktingars, migranters och internflyktingars särskilda behov genom att upprätthålla folkhälsonätverkens vägledande princip om att ingen ska lämnas på efterkälken och avstå från att hindra biståndsarbetare i det främsta ledet från att ha direktkontakt med de människor som de hjälper. Parlamentet påminner med oro om att flyktingar, migranter och internflyktingar är några av de mest utsatta befolkningsgrupperna i denna hälsokris, eftersom de ofta lever under mer otrygga levnadsvillkor och tenderar att ha sämre tillgång till grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster än lokala befolkningsgrupper. Parlamentet betonar att alla drabbade personer behöver ha lika tillgång till covid-19-behandlingar och andra hälso- och sjukvårdstjänster och skyddsnätsprogram, oavsett deras nationalitet, rättslig status, ursprung, kön, sexuell läggning, könsidentitet eller andra egenskaper. Parlamentet betonar vikten av att stödja flyktingar och internflyktingar för att ta itu med den oproportionerliga socioekonomiska effekten av pandemin genom att stärka försörjningsstöd och inkomstbringande verksamhet, jämte deras tillgång till säkerhet. Parlamentet understryker att EU:s politik bör syfta till att stödja deras tillgång till sysselsättning, utbildning och medborgardokumentation. Parlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att skapa möjligheter för barn och ungdomar i flyktingläger att få tillgång till utbildning, bland annat möjligheter till distansstudier, särskilt för grundläggande utbildning. |
| --- | --- |

20.

Förstärkning av hälso- och sjukvårdssektorn

| 21. | Europaparlamentet understryker att covid-19-pandemin har förvärrat det ihållande problemet med läkemedelsbrister globalt, vilket får akuta konsekvenser för utvecklingsländerna. Parlamentet understryker att utvecklingsbistånd främst bör syfta till att tillhandahålla ett ”horisontellt” system för hälso- och sjukvård med allmän täckning genom en holistisk och rättighetsbaserad strategi, som bland annat tar full hänsyn till att hälsa är flerdimensionell (med nära kopplingar till kön, livsmedelstrygghet och nutrition, vatten och sanitet, utbildning och fattigdom). Parlamentet efterlyser särskilt en översyn av föreslagna eller befintliga strategier och partnerskap i syfte att ytterligare stärka och stödja offentliga hälso- och sjukvårdssystem i partnerländerna, särskilt när det gäller beredskap för pandemier och organisation och förvaltning av hälso- och sjukvårdssystem, inbegripet tillhandahållande av allmän hälso- och sjukvård, vaccinationer, hälsoövervakning och hälsoinformation (däribland övervakning av sjukdomar), utbildning, rekrytering och behållande av medicinsk personal, diagnostisk kapacitet och tillgång till läkemedel. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påminner om att stärkandet av hälso- och sjukvårdssystem inte bara måste beakta de epidemiologiska effekterna av covid-19 på partnerländerna, utan även ta hänsyn till faktorer såsom behovet av att hantera den tilltagande undernäringen till följd av störningar i livsmedelsförsörjningskedjan eller de psykologiska effekterna av åtgärder för att begränsa covid-19-utbrotten. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att EU:s väletablerade partnerorganisationer, bland annat Globala fonden, på ett värdefullt sätt bidrar till att snabbt skaffa fram och sätta in personlig skyddsutrustning, diagnostik och behandlingar för covid-19, samtidigt som de spelar en avgörande roll i att bygga upp och stärka hälso- och sjukvårdssystemen och tillhandahålla givare. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar behovet av att så snart som möjligt komma ikapp med rutinmässiga immuniseringsprogram och säkerställa att tillhandahållandet av andra grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster återupptas. Parlamentet efterlyser adekvat finansiering för initiativ såsom vaccinalliansen (Gavi) och Coalition for Epidemic Preparedness Innovations (Cepi). Parlamentet är bekymrat över de utkontrakterade, fragmenterade globala vaccinstyrningssystemen som har lett till konkurrens om vaccin, diagnostik och behandlingar snarare än samarbete. Parlamentet uppmanar med kraft EU och medlemsstaterna att leda krav på jämlik och överkomlig vaccintillgång i hela världen på grundval av principen om global solidaritet. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU:s globala insatser mot covid-19-pandemin inte undergräver EU:s finansiering av andra livsviktiga hälsoprogram, inbegripet en minsta uppsättning tjänster som är tillgängliga inom sexuell och reproduktiv hälsa (Minimum Initial Services Package – MISP) och program som är inriktade på kvinnors och gravida kvinnors hälsa. Parlamentet uppmanar eftertryckligen alla medlemsstater och kommissionen att fortsätta att stödja partnerländerna i tillhandahållandet av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och att samtidigt säkerställa säkerheten för lokalsamhällen och vårdpersonal. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att man måste genomföra viktiga lärdomar från tidigare hälsokriser, såsom ebolaepidemin. Parlamentet betonar i detta hänseende betydelsen av att arbeta med lokala ledare för att sprida viktiga folkhälsobudskap och mobilisera samhällen. Parlamentet understryker den viktiga roll som organisationer i det civila samhället och nationella och internationella icke-statliga organisationer spelar för att tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster till de fattigaste samhällena. Parlamentet konstaterar att sådana organisationer kommer att vara mycket viktiga partner i distributionen av covid-19-vaccin. Parlamentet uppmanar EU att stödja kapacitetsuppbyggandet i dessa organisationer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker hälsoundervisningens roll för att förebygga och mildra effekten av pandemier och för beredskapen inför folkhälsonödlägen i framtiden. Parlamentet betonar fördelarna med idrott när det gäller att hantera fysiska och psykiska hälsokonsekvenser av förlängd begränsad rörelsefrihet och skolstängningar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att förbinda sig att göra pandemivaccin och pandemibehandlingar till en global kollektiv nyttighet som är tillgänglig för alla. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att kontinuiteten i de grundläggande hälso- och sjukvårdstjänsterna, bland annat nutrition, behövs i insatsen mot och återhämtningen från covid-19. Parlamentet understryker att nutritionstjänster av hög kvalitet bör tillhandahållas som en del av primärvården, däribland förebyggande, bedömning, diagnos och behandling av alla former av undernäring. Parlamentet konstaterar att hälsopersonal i lokalsamhällen spelar en viktig roll som arbetstagare i det främsta ledet, och att de behöver stödjas, bland annat med utbildning. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet understryker att forskning och innovation har spelat en mycket viktig roll i den globala hanteringen av covid-19, genom framtagandet av brådskande nödvändiga behandlingar, vaccin och diagnostik. Parlamentet betonar att forsknings- och innovationsverksamhet behöver inriktas på verktyg som fungerar i miljöer med små resurser för att verkligen kunna användas globalt. Parlamentet betonar att liknande insatser behövs för att ta itu med befintliga forsknings- och produktluckor för att bekämpa andra epidemier, i synnerhet fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar som drabbar miljarder människor i hela världen men som erbjuder begränsade marknadsincitament för investeringar från den privata sektorn, och för att sätta stopp för beroendet av rika länder när det gäller deras forskning om sjukdomar som inte direkt påverkar dem. Parlamentet uppmanar därför EU och medlemsstaterna att öka möjligheterna för transnationellt samarbete mellan forskare och uppmuntra utvecklingen av den mänskliga forskningspotentialen i partnerländer, med särskilt fokus på kvinnor. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet stöder WHO:s viktiga arbete och framhåller dess centrala roll som ledande och samordnande myndighet för hanteringen av covid-19, samtidigt som man konstaterar att WHO behöver reformeras, bland annat, men inte enbart, genom reformen av det internationella hälsoreglementet, efter hanteringen av den akuta krisen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker behovet av brådskande åtgärder, ökad finansiering och bättre samordning av insatserna för hygienvanor och hygienmetoder som ett av de viktigaste försvaren för att förebygga, begränsa och behandla covid-19. Parlamentet understryker behovet av tillförlitlig försörjning av rent vatten för att hålla bostäder och skolor liksom hälso- och sjukvårdsinrättningar rena, och betonar betydelsen av tillgången till infrastruktur, tjänster och artiklar för vatten, sanitet och hygien som är säkra, eftersom de är mycket viktiga för att bygga upp resiliens mot framtida sjukdomsutbrott. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att avsevärt öka sin finansiering av vatten, sanitet och hygien som en del av sin covid-19-insats och att stärka den globala resiliensen mot framtida kriser. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som samhällsledda organisationer och organisationer i det civila samhället spelar för att tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster till de mest marginaliserade och missgynnade samhällena. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa politiskt, ekonomiskt och tekniskt stöd till organisationer i det civila samhället som tillhandahåller samhällsbaserade tjänster för att se till att de som inte kan ta sig till sjukvårdskliniker får tillgång till särskilt anpassade och lämpliga tjänster. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att en mer rättvis distribution av vacciner runt om i världen är avgörande för att effektivt bekämpa spridningen av covid-19 och dess mutationer. Parlamentet påminner också om att medicinsk utrustning för covid-19 bör vara ekonomiskt överkomlig, säker, effektiv, lätt att administrera och allmänt tillgänglig, och att den bör betraktas som en global allmän nyttighet. |
| --- | --- |

33.

Mänskliga rättigheter, samhällsstyrning och demokrati

| 34. | Europaparlamentet är bekymrat över att många regeringar sedan covid-19-krisens början har utnyttjat nödläget för att rättfärdiga begränsningar av demokratiska processer och det medborgerliga utrymmet, bland annat begränsningar av tillträde för humanitärt bistånd, och för att förtrycka minoriteter. Parlamentet fördömer i synnerhet censur och gripanden av och hot mot journalister, oppositionspersoner, vårdpersonal och andra personer för att de kritiserar regeringarna, bland annat deras krishantering. Parlamentet uppmärksammar mer allmänt de allt större negativa effekterna av covid-19 på alla mänskliga rättigheter, demokratin och rättsstatsprincipen, och efterlyser därför en förstärkning av biståndet, den politiska dialogen och stödet till det civila samhället samt institutionsuppbyggnad på alla dessa områden, med särskild fokus på människorättsförsvarare och aktivister i civilsamhället. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar att forskning globalt visar att stigmatisering och diskriminering fortsätter att påverka personer som lever med hiv, särskilt nyckelpopulationer och utsatta grupper. Parlamentet påminner om Unaids slutsatser att även personer och grupper som förknippas med covid-19 har mött negativa uppfattningar och handlingar. Parlamentet betonar att utsatta och marginaliserade befolkningsgrupper fortsätter att stigmatiseras, bland annat genom att förknippas med hiv och covid-19, som exempelvis personer som lever i fattigdom, hemlösa, flyktingar, migranter, sexarbetare, droganvändare, homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexpersoner. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker att konsekvenserna av en hälsopandemi i kombination med en global recession allvarligt kommer att undergräva utvecklingsländernas, och särskilt de minst utvecklade ländernas, förmåga att uppnå målen för hållbar utveckling. Parlamentet påminner om FN:s begäran om ett coronaviruskrispaket på 2,5 biljoner US-dollar till utvecklingsländer som lider en aldrig tidigare skådad ekonomisk skada till följd av covid-19-krisen. Parlamentet efterlyser långtgående politiska insatser på grundval av den centrala principen i Agenda 2030 om att ingen ska lämnas på efterkälken. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker att undantagstillstånd har negativa effekter på de mänskliga rättigheterna och grundläggande friheterna och därför alltid måste tidsbegränsas, vederbörligen motiveras genom demokratiska och rättsliga förfaranden, stå i proportion till nödläget och respektera den konstitutionella ordningen och internationell människorättslagstiftning. Parlamentet insisterar på att hälsonödlägen aldrig ska användas som förevändning för att undergräva rättsstatsprincipen, demokratiska institutioner, demokratisk ansvarsskyldighet eller rättslig kontroll. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet är bekymrat över de våldsamma attackerna på humanitär och medicinsk personal och på humanitära och medicinska anläggningar, samt över byråkratiska hinder såsom otydliga, föränderliga tillträdeskrav eller begränsningar av antalet personal och fordon i partnerländer. Parlamentet understryker hur viktigt det är att man fortsätter att ta upp dessa attacker och hinder på både diplomatisk och politisk nivå. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja parlament eftersom de fortsätter att spela en aktiv roll i granskningen av statliga åtgärder för att begränsa covid-19-pandemin och i bedömningen av folkhälsoåtgärders konsekvenser för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar att hälso- och sjukvårdssektorn i många länder är korruptionsbenägen och att ansvarsskyldigheten och tillsynen behöver stärkas. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet framhåller de särskilt allvarliga konsekvenserna av nedstängningarna i samband med covid-19 och de negativa bieffekter som kvinnor, flickor och barn har drabbats av, särskilt ökningen av könsrelaterat våld, inklusive kvinnlig könsstympning, det ökade antalet barnäktenskap, tidiga och oönskade graviditeter och begränsad tillgång till hälso- och sjukvårdstjänster, inbegripet tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, men även kvinnors exponering för covid-19 på grund av att kvinnor utgör en oproportionerligt hög andel av den globala hälso- och sjukvårdspersonalen. Parlamentet konstaterar att kvinnor i många partnerländer är anställda inom kvinnodominerade sektorer, såsom konfektionsindustrin, som har drabbats hårt. Parlamentet betonar att instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen behöver stimulera kvinnors möjligheter till sysselsättning efter krisen. Parlamentet efterlyser åtgärder för att uppväga den oproportionerliga omsorgsbörda som kvinnor bär och eventuella försämringar när det gäller säkerhet, hälsa, frigörelse, ekonomiskt oberoende och egenmakt samt utbildning, genom särskilda program såsom Spotlight-initiativet och den tredje handlingsplanen för jämställdhet, och genom att omorientera det europeiska stödet. Parlamentet begär större insatser för att bättre förebygga och ta itu med våld i hemmet. Parlamentet begär att kvinnor ska involveras på ett meningsfullt sätt i beslut som påverkar deras hälsa och arbetsliv. Parlamentet understryker behovet av att integrera ett jämställdhetsperspektiv i EU:s hantering av covid-19, verka för inkluderande beslutsfattande organ och samla in köns- och åldersuppdelade uppgifter för jämställdhetsanalys. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påminner om att de ekonomiska och sociala effekterna av pandemin drabbar kvinnor oproportionerligt hårt och riskerar att rasera årtionden av framsteg för jämställdhet och kvinnors egenmakt. För att ta itu med denna utmaning och säkerställa en hållbar återhämtning uppmanar parlamentet eftertryckligen EU och dess medlemsstater att öka det externa stödet till insatser som syftar till att stärka kvinnors röst och deltagande i beslutsfattandet, förbättra utbildning för kvinnor, undanröja diskriminering när det gäller tillgång till kredit och verkställa lagar mot könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

41.

Skuldbetalningar och sunda budgetar

| 42. | Europaparlamentet välkomnar det tillfälliga uppskov av skuldbetalningar för de fattigaste länderna som G20 har tillkännagivit, och ansluter sig till uppmaningen till privata fordringsägare och statsägda affärsbanker att följa detta exempel. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja ett fullständigt genomförande av G20:s initiativ om uppskov av skuldavbetalningar och G20:s nya gemensamma ram för skuldhantering utöver initiativet om uppskov av skuldavbetalningar. Parlamentet understryker att omfattningen av den ekonomiska och sociala krisen i utvecklingsländerna kräver mer djupgående och långtgående åtgärder och uppmuntrar kommissionen att stödja internationella insatser i detta avseende. Parlamentet anser att den ränta som sparas in tack vare detta uppskov i stället bör investeras i hälso- och sjukvårdssektorn, som ofta är kraftigt underfinansierad i utvecklingsländerna. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen och medlemsstaterna att även stödja initiativ på internationell nivå som föreslår flexibla mekanismer för skuldminskning med koppling till inrättandet av motpartsmedel i lokal valuta för att främja investeringar som syftar till att uppnå målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påpekar att många utvecklingsländer redan före pandemin hade betydande skuldnivåer, vilket förhindrade adekvata investeringar i krisförebyggande, hälso- och sjukvårdssystem och socialt skydd. Parlamentet understryker att en hållbar skuldsättning i partnerländerna behöver tas upp som en prioriterad fråga. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta nya initiativ för att ta itu med problemen med olagliga finansiella flöden, skatteundandragande och skattebedrägerier i syfte att förbättra utvecklingsländernas skattebaser. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU i detta avseende att säkerställa att dess handel, dubbelbeskattning och investeringsavtal är förenliga med målet att AVS-länderna ska mobilisera inhemska resurser, och omsätts i konkreta och hållbara utvecklingsresultat, i linje med principen om en konsekvent politik för utveckling såsom denna fastställs i artikel 208 i Lissabonavtalet. Parlamentet efterlyser mer allmänt ett inrättande av ett globalt skatteorgan på FN-nivå som ska hjälpa till att samordna skattepolitiken. Parlamentet begär dessutom att budgetstödet ska inriktas på grundläggande samhällstjänster, särskilt tillgång till grundläggande hälso- och sjukvårds-, vatten- och sanitetstjänster, och resiliens. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att planera mer stöd till de mest sårbara länderna för att hantera covid-19-pandemin och ge tillgång till hälso- och sjukvård utan att bortse från befintliga utmaningar såsom extrem fattigdom, säkerhet, tillgång till utbildning och arbetstillfällen av god kvalitet, demokrati, lika möjligheter och klimatförändringar. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet betonar att det minskade inflödet av remitteringar i utvecklingsländerna kommer att försämra levnadsvillkoren för de hushåll som förlitar sig på denna inkomstkälla för att finansiera konsumtionen av varor och tjänster såsom livsmedel, hälso- och sjukvård samt utbildning. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU och givarsamfundet att vidta beslutsamma åtgärder för att uppfylla sitt löfte om att bidra till att minska kostnaderna för remitteringsavgifter till nära noll, och åtminstone till 3 %, i enlighet med mål 10 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

45.

Utbildning och digitalisering

| 46. | Europaparlamentet understryker att covid-19-pandemin har lett till att ett rekordhögt antal elever missar månader av undervisning, vilket är ett stort bakslag för insatserna inom utbildningssektorn, särskilt när det gäller kvinnors, flickors och fördrivna personers utbildning. Parlamentet uppmanar med kraft regeringar att stänga skolor endast som en sista utväg i kampen mot pandemin. Parlamentet stöder kontinuiteten i och prioriteringen av investeringar i utbildning i krissituationer och andra humanitära miljöer. Parlamentet begär att utbildning ska förbli en utgiftsprioritet för EU:s utvecklingspolitik och att vederbörlig hänsyn tas till skolornas sociala och kulturella funktion. Parlamentet uppmanar med kraft regeringarna att i detta sammanhang prioritera stöd till de mest marginaliserade barnen och deras familjer, eftersom ekonomiska och sociala ojämlikheter är djupt kopplade till att unga lämnar skolan med högst grundskoleutbildning och dåliga resultat från tidig barndom, vilket äventyrar anställbarhetsutsikterna i vuxenlivet. Parlamentet betonar att de mest utsatta barnen, särskilt de som har en funktionsnedsättning och som bor i konfliktdrabbade områden, är de som har drabbats hårdast av denna pandemi. Parlamentet rekommenderar att EU stöder Unicefs insatser och att EU:s medlemsstater delar med sig av sina strategier för att hålla igång undervisning även i kristider, och uppmanar EU och dess medlemsstater att utnyttja potentialen i distansundervisning (appar offline, radio, tv, trycksaker) och digitalt lärande i sina internationella stödprogram så att inget barn står utan utbildning. Parlamentet stöder därför öppen, säker och överkomlig tillgång till internet (inbegripet mobildata) och lika tillgång till samt användning och utveckling av digital teknik för att överbrygga digitala klyftor, däribland digitala köns- och åldersklyftor, och insatser för att inkludera dem som missgynnas eller marginaliseras av den digitala omställningen. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet begär att kultur till följd av sitt inneboende värde ska beaktas som den hållbara utvecklingens fjärde fristående och övergripande pelare, tillsammans med sociala, ekonomiska och miljömässiga dimensioner. Parlamentet uppmanar EU att integrera kulturell hållbarhet på alla nivåer av utvecklingssamarbetet och att systematiskt inkludera den kulturella dimensionen i förhandlingarna om associeringsavtal samt i alla externa relationer och utrikespolitiska instrument. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar betydelsen av livslångt lärande och omskolning, även på lång sikt efter covid-19-pandemin, eftersom det inte bara kommer att vara allmän praxis utan också ett nödvändigt krav för arbetande medborgare, med tanke på hur snabbt tekniken utvecklas. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet understryker att behovet av att stödja och lyfta fram lärare, som spelar en avgörande roll i utbildning och för att bygga upp ett aktivt medborgarskap, har förtydligats ytterligare av pandemin. Parlamentet betonar vikten av att investera i lärarutbildningar för att på ett adekvat sätt förbereda lärare för nya lärandemodeller, såsom e-lärande och blandat lärande, som ett krav för att säkerställa fortsatt utbildning när det personliga lärandet äventyras. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar oberoende mediers roll i främjandet av kulturell mångfald och interkulturell kompetens, och behovet av att stärka sådana medier i egenskap av källor till trovärdig information, särskilt i tider av kris och osäkerhet. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmärksammar det höga pris som pandemin har kostat den kulturella och den kreativa sektorn, världsarvsplatser, immateriella kulturarv och kulturarvsturismen runt om i världen, särskilt i de minst utvecklade länderna, där dessa sektorer är särskilt sårbara. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ge ekonomiskt bistånd till dessa sektorer inom ramen för utvecklingssamarbete, genom särskilt avsatta medel med tematiska och geografiska prioriteringar, samt tekniskt stöd, bland annat initiativ för digitalt stöd för att mildra de negativa effekterna av nedstängningsåtgärderna, och att utnyttja synergieffekter mellan å ena sidan lokala förvaltningar, kulturorganisationer och icke-statliga organisationer och å andra sidan EU:s delegationer och medlemsstaternas kulturinstituts utländska filialer. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet påminner om att utbildningsandelen i det totala utvecklingsbiståndet har minskat stadigt det senaste årtiondet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att investera 10 % av sitt officiella utvecklingsstöd i utbildning senast 2024 och 15 % senast 2030, däribland investeringar i digital utbildning, infrastruktur och konnektivitet, för att hantera den digitala klyfta som förvärrar de socioekonomiska nackdelarna. |
| --- | --- |

52.

Resiliens

| 53. | Europaparlamentet understryker vikten av att utbyta bästa praxis med och bistå partnerländerna, (inbegripet kapacitetsuppbyggnad i deras lokala och regionala förvaltningar) och att utbyta bästa praxis med och bistå organisationer i det lokala civilsamhället för att identifiera sårbarheter, bygga upp mekanismer för krisförebyggande och krishantering samt skydda kritisk infrastruktur för att bättre kunna hantera framtida systemchocker av alla slag. Parlamentet understryker dessutom att en One Health-modell behöver antas på alla nivåer, från central förvaltning ner till samhällsnivå, för att förebygga eller bekämpa zoonoser. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet är oroat över att extrema väderförhållanden till följd av klimatförändringarna kommer att förvärra svårigheterna i samband med covid-19-krisen, så att ekonomier, staters förmåga att fungera och tillhandahållandet av humanitärt bistånd sätts under ännu större press. Parlamentet kräver därför att återhämtningsstrategin ska eftersträva målen i Agenda 2030 för hållbar utveckling och Parisavtalet om klimatförändringar. Parlamentet anser dessutom att ekonomiska stimulansåtgärder bör bana väg för en koldioxidfri och klimattålig framtid, och efterlyser stöd till bevarandet av frösorter inom ramen för det internationella fördraget om växtgenetiska resurser för livsmedel och jordbruk, i syfte att hjälpa samhällen att återinföra sorter efter katastrofer till följd av klimatförändringar. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet anser att pandemin utgör en möjlighet att bygga upp något bättre och att EU:s humanitära politik och utvecklingspolitik bör stödja detta mål i partnerländerna. Parlamentet betonar särskilt behovet av att stödja utvecklingsländer för att få till stånd framsteg i den digitala ekonomin på områden som hälsa, utbildning och andra offentliga tjänster. Parlamentet välkomnar lanseringen av plattformen för digitalisering för utveckling (D4D) i december 2020, och uppmuntrar EU att investera mer i digitaliseringsansträngningar i partnerländerna, bland annat genom att fungera som hävstång för investeringar från den privata sektorn. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet påminner om att resiliens i slutändan handlar om både allmän beredskap och en förmåga att anpassa sig till nya förhållanden. Parlamentet påminner i detta hänseende om att samhällen som genomför sina egna lösningar som är särskilt anpassade till deras specifika sammanhang är mer engagerade under hela återhämtningsprocessen, och i slutändan får till stånd en starkare återuppbyggnad. Parlamentet betonar att om vi övervinner denna kris i en anda av solidaritet med våra partner så kommer EU:s relationer med utvecklingsländerna att bli starkare och mer resilienta. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet påminner om att investeringar från den privata sektorn kan spela en viktig roll för den ekonomiska återhämtningen och uppnåendet av målen för hållbar utveckling, mot bakgrund av de ökade behoven till följd av pandemin. Parlamentet begär att den privata sektorns och blandfinansieringens roll ska utforskas ytterligare som en del av åtgärderna för återhämtning och resiliensuppbyggnad. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet påpekar att pandemier ofta är av zoonotiskt ursprung, Parlamentet understryker därför behovet av att stödja utbildningsprogram om farorna med jakt på och handel med vilda djur samt striktare skydd och återställande av ekosystem och livsmiljöer, och att ta itu med de utmaningar som följer av industriellt jordbruk. Parlamentet uppmanar till ett ökat stöd till partnerländerna i deras kamp mot tjuvjakt och handel med vilda djur, särskilt genom att lokalsamhällen involveras i naturskydd. Parlamentet anser att mer EU-medel behöver beviljas för föregripande forskning om kopplingarna mellan människors hälsa, djurhälsa och ekosystem för att öka beredskapen att ingripa vid framtida hälsokriser till följd av virusmutationer av zoonotiskt ursprung. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet anser att resiliens mot framtida folkhälsokriser även måste bygga på forskning om sjukdomar som orsakar regelbundna dödliga utbrott i utvecklingsländer. Parlamentet beklagar att det för närvarande inte finns tillräcklig forskning om framtagande av vacciner som effektivt förhindrar sjukdomar som återkommer i utvecklingsländer, såsom malaria och zika. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att finansiera mer forskning för att ta fram vacciner som förhindrar framtida utbrott av sådana sjukdomar. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet påpekar att även i kristider måste produktion och distribution av livsmedel vara en absolut prioritet. Parlamentet anser att beroendet av externa källor för livsmedel, växter, utsäde och gödningsmedel bör minskas, samtidigt som lokal och diversifierad jordbruksproduktion bör utökas. Parlamentet välkomnar i detta hänseende EU:s stöd till agroekologi, som behöver stärkas ytterligare. Parlamentet efterlyser stöd för att utbyta kunskap om nya, gamla och mer motståndskraftiga agroekologiska frön. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet påminner om att utvecklingsländer historiskt sett är mer utsatta för externa chocker på grund av smala exportbaser och mindre diversifierade ekonomier. Parlamentet betonar därför att en av de viktigaste utmaningarna för utvecklingsländerna är att klättra upp i den globala värdekedjan med hjälp av ekonomisk diversifiering och att ställa om från en exportinriktad produktionsmodell till en utveckling som är baserad på inhemska och regionala marknader. Parlamentet betonar i detta hänseende den avgörande roll som det regionala ekonomiska samarbetet, den inhemska industripolitiken och främjandet av investeringar spelar för att öka den nationella och regionala autonomin i produktionen av nödvändiga varor och tjänster. Parlamentet anser mot bakgrund av detta att det är mycket viktigt att utnyttja finansierings- och företagsmetoder för att främja integreringen av hållbarhetsstandarder i hela investeringskedjan. Parlamentet upprepar att obligatorisk tillbörlig aktsamhet för företag i fråga om mänskliga rättigheter och miljön är en nödvändig förutsättning för att man ska kunna förebygga och mildra framtida kriser och säkerställa hållbara värdekedjor. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet understryker att investeringar i återhämtningsåtgärder behöver vara ansvarsfulla, i linje med CFS fakultativa riktlinjer för ansvarsfull förvaltning av markområden, fiskevatten och skogar mot bakgrund av den nationella livsmedelstryggheten och med dess principer för ansvarsfulla investeringar i jordbruk och livsmedelssystem, för att mildra klimatförändringarna och göra utsatta befolkningsgrupper mer resilienta. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar EU att på ett bättre sätt integrera barns rättigheter i kampen mot klimatförändringarna och i insatserna för att främja resiliens och katastrofberedskap direkt i sociala sektorer såsom utbildning, hälsa, vatten, sanitet och hygien, nutrition, socialt skydd och skydd av barn. |
| --- | --- |

63.

Kopplingen mellan humanitärt bistånd, utveckling och fred

| 64. | Europaparlamentet understryker att genomförandet av kopplingen mellan humanitärt bistånd, utveckling och fred måste prioriteras i programplaneringen inom ramen för instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete – Europa i världen i sårbara länder. Parlamentet uppmanar kommissionens GD Europeiskt civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (Echo), GD Internationella partnerskap och GD Grannskapspolitik och utvidgningsförhandlingar att genomföra kompletterande program som är anpassade till lokala förhållanden och lokala möjligheter, när så är möjligt, för att ömsesidigt förstärka de olika aspekterna av kopplingen. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet understryker behovet av att arbeta tillsammans med lokalsamhällen och det civila samhällets organisationer i utformningen och genomförandet av insatserna i samband med covid-19-krisen. Parlamentet betonar Europeiska solidaritetskårens roll när det gäller att på plats stödja det civila samhällets organisationer som tillhandahåller stöd till behövande människor. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet begär att lokalsamhällen ska ges större egenmakt och möjlighet att delta i humanitära insatser och utvecklingsåtgärder, tillsammans med lokala civilsamhällesorganisationer, bland annat kyrkor, religiösa organisationer och andra lokala företrädare. |
| --- | --- |

66.

o

o o

| 67. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Europeiska rådets ordförande, rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas regeringar och parlament, regeringarna och parlamenten i länderna i Afrikanska unionen, FN:s generalsekreterare och Världshälsoorganisationen. |
| --- | --- |

67.

---

(1)  EUT C 355, 20.10.2017, s. 2.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

---

Torsdagen, 24 juni 2021

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/27 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/27

---

P9_TA(2021)0313

2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen

Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om 2020 års rapport från kommissionen om rättsstatsprincipen (2021/2025(INI))

(2022/C 81/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 295 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 295 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget)

| — | med särskilt beaktande av artiklarna 2, 3.1, 3.3 andra stycket, 4.3, 5, 6, 7 och 11 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med särskilt beaktande av artiklarna 2, 3.1, 3.3 andra stycket, 4.3, 5, 6, 7 och 11 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av de artiklar i EUF-fördraget som handlar om att respektera, skydda och främja demokratin, rättsstatligheten och de grundläggande rättigheterna i unionen, däribland artiklarna 70, 258, 259, 260, 263 och 265, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de artiklar i EUF-fördraget som handlar om att respektera, skydda och främja demokratin, rättsstatligheten och de grundläggande rättigheterna i unionen, däribland artiklarna 70, 258, 259, 260, 263 och 265,

| — | med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, vilka fogats till fördragen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, och protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, vilka fogats till fördragen,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan),

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols rättspraxis,

| — | med beaktande av artikel 49 i EU-fördraget, Köpenhamnskriterierna och den uppsättning EU-regler som ett kandidatland måste uppfylla om det önskar bli medlem i unionen (EU:s regelverk), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 49 i EU-fördraget, Köpenhamnskriterierna och den uppsättning EU-regler som ett kandidatland måste uppfylla om det önskar bli medlem i unionen (EU:s regelverk),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 20202020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 20202020 års rapport om rättsstatsprincipen – Rättsstatssituationen i EU (COM(2020)0580),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (1) (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2020/2092 av den 16 december 2020 om en generell villkorlighetsordning för skydd av unionsbudgeten (1) (förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 och rådets förordning (EU) nr 390/2014 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/692 av den 28 april 2021 om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1381/2013 och rådets förordning (EU) nr 390/2014 (2),

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av FN:s instrument för skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och rekommendationerna och rapporterna från FN:s allmänna återkommande utvärdering samt rättspraxis från FN:s konventionsorgan och människorättsrådets särskilda förfaranden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s instrument för skydd av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och rekommendationerna och rapporterna från FN:s allmänna återkommande utvärdering samt rättspraxis från FN:s konventionsorgan och människorättsrådets särskilda förfaranden,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna av den 8 mars 1999, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om försvarare av de mänskliga rättigheterna av den 8 mars 1999,

| — | med beaktande av rekommendationer och rapporter från kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, högkommissarien för nationella minoriteter, representanten för mediefrihet och andra organ inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationer och rapporter från kontoret för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter, högkommissarien för nationella minoriteter, representanten för mediefrihet och andra organ inom Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE),

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den europeiska sociala stadgan, rättspraxis i Europadomstolen och Europeiska kommittén för sociala rättigheter, samt konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter, europeiska kommission mot rasism och intolerans, styrkommitté för antidiskriminering, mångfald och integration, Venedigkommission och övriga organ, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, den europeiska sociala stadgan, rättspraxis i Europadomstolen och Europeiska kommittén för sociala rättigheter, samt konventionerna, rekommendationerna, resolutionerna och rapporterna från Europarådets parlamentariska församling, ministerkommitté, kommissarie för mänskliga rättigheter, europeiska kommission mot rasism och intolerans, styrkommitté för antidiskriminering, mångfald och integration, Venedigkommission och övriga organ,

| — | med beaktande av samförståndsavtalet mellan Europarådet och Europeiska unionen av den 23 maj 2007 och rådets slutsatser av den 8 juli 2020 om EU:s prioriteringar för samarbetet med Europarådet 2020–2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samförståndsavtalet mellan Europarådet och Europeiska unionen av den 23 maj 2007 och rådets slutsatser av den 8 juli 2020 om EU:s prioriteringar för samarbetet med Europarådet 2020–2022,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot korruption, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot korruption,

| — | med beaktande av FN:s internationella konvention om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s internationella konvention om avskaffandet av alla former av rasdiskriminering,

| — | med beaktande av Europarådets verktygslåda för medlemsstaterna Respecting democracy, rule of law and human rights in the framework of the COVID-19 sanitary crisis (”Respekten för demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna i samband med covid-19-krisen”), av den 7 april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets verktygslåda för medlemsstaterna Respecting democracy, rule of law and human rights in the framework of the COVID-19 sanitary crisis (”Respekten för demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna i samband med covid-19-krisen”), av den 7 april 2020,

| — | med beaktande av interimsrapporten om de åtgärder som vidtagits i EU:s medlemsstater till följd av covid-19-krisen och deras inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna, vilken antogs av Venedigkommissionen vid dess 124:e plenarsession den 8 oktober 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsrapporten om de åtgärder som vidtagits i EU:s medlemsstater till följd av covid-19-krisen och deras inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna, vilken antogs av Venedigkommissionen vid dess 124:e plenarsession den 8 oktober 2020,

| — | med beaktande av partnerorganisationernas årsrapport för 2020 till Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistiken och säkerheten för journalister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerorganisationernas årsrapport för 2020 till Europarådets plattform för att främja skyddet av journalistiken och säkerheten för journalister,

| — | med beaktande av kommissionens motiverade förslag till rådets beslut av den 20 december 2017 om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen, utfärdat i enlighet med artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen (COM(2017)0835), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens motiverade förslag till rådets beslut av den 20 december 2017 om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen, utfärdat i enlighet med artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen (COM(2017)0835),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juli 2019 Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan (COM(2019)0343), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 juli 2019 Att stärka rättsstatsprincipen inom unionen – En åtgärdsplan (COM(2019)0343),

| — | med beaktande av 2020 års resultattavla för rättskipningen i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2020 års resultattavla för rättskipningen i EU,

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 juni 2019Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen – Läget idag och vägar framåt, i vilket det föreslås att det ska inrättas ett årligt forum för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 19 juni 2019Att ytterligare stärka rättsstatsprincipen inom unionen – Läget idag och vägar framåt, i vilket det föreslås att det ska inrättas ett årligt forum för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av rapporten från Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs grupp för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen från juni 2020 om den nationella utvecklingen ur civilsamhällets perspektiv (”National developments from a civil society perspective 2018-2019”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs grupp för grundläggande rättigheter och rättsstatsprincipen från juni 2020 om den nationella utvecklingen ur civilsamhällets perspektiv (”National developments from a civil society perspective 2018-2019”),

| — | med beaktande av rapporten från EU:s byrå för grundläggande rättigheter om utmaningar för civilsamhällesorganisationer som arbetar med människorättsfrågor i EU (Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU), offentliggjord den 17 januari 2018, byråns bulletiner från 2020 om covid-19-pandemins konsekvenser för grundläggande rättigheter i EU samt dess andra rapporter, uppgifter och verktyg, i synnerhet Europeiska unionens informationssystem för grundläggande rättigheter (Efris), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från EU:s byrå för grundläggande rättigheter om utmaningar för civilsamhällesorganisationer som arbetar med människorättsfrågor i EU (Challenges facing civil society organisations working on human rights in the EU), offentliggjord den 17 januari 2018, byråns bulletiner från 2020 om covid-19-pandemins konsekvenser för grundläggande rättigheter i EU samt dess andra rapporter, uppgifter och verktyg, i synnerhet Europeiska unionens informationssystem för grundläggande rättigheter (Efris),

| — | med beaktande av rapporten från EU:s byrå för grundläggande rättigheter av den 10 september 2020Antisemitism: Overview of antisemitic incidents recorded in the European Union (”Antisemitism: översikt av antisemitiska incidenter som dokumenterats i Europeiska unionen”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från EU:s byrå för grundläggande rättigheter av den 10 september 2020Antisemitism: Overview of antisemitic incidents recorded in the European Union (”Antisemitism: översikt av antisemitiska incidenter som dokumenterats i Europeiska unionen”),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets rapport av den 5 mars 2020 om den femte översynen av medlemsstaternas genomförande av handlingsplanen från Peking (”Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets rapport av den 5 mars 2020 om den femte översynen av medlemsstaternas genomförande av handlingsplanen från Peking (”Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States”),

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd och medlemsstaterna, församlade i rådet, om att säkerställa respekt för rättsstatsprincipen av den 16 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska unionens råd och medlemsstaterna, församlade i rådet, om att säkerställa respekt för rättsstatsprincipen av den 16 december 2014,

| — | med beaktande av EU:s jämställdhetsstrategi för 2020–2025, EU:s hbtqi-jämställdhetsstrategi för 2020–2025, EU-strategin för barnets rättigheter för 2021–2024 och strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s jämställdhetsstrategi för 2020–2025, EU:s hbtqi-jämställdhetsstrategi för 2020–2025, EU-strategin för barnets rättigheter för 2021–2024 och strategin för rättigheter för personer med funktionsnedsättning 2021–2030,

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 och EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och deltagande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan mot rasism 2020–2025 och EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och deltagande,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om kommissionens beslut att aktivera artikel 7.1 i EU-fördraget i fråga om situationen i Polen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 1 mars 2018 om kommissionens beslut att aktivera artikel 7.1 i EU-fördraget i fråga om situationen i Polen (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om behovet av att inrätta ett instrument för europeiska värden till stöd för civilsamhällesorganisationer som på lokal och nationell nivå främjar grundläggande värden inom Europeiska unionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om behovet av att inrätta ett instrument för europeiska värden till stöd för civilsamhällesorganisationer som på lokal och nationell nivå främjar grundläggande värden inom Europeiska unionen (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om skyddet för undersökande journalister i Europa: fallet med den slovakiske journalisten Ján Kuciak samt Martina Kušnírová (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 april 2018 om skyddet för undersökande journalister i Europa: fallet med den slovakiske journalisten Ján Kuciak samt Martina Kušnírová (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om ett förslag med en begäran till rådet att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2018 om ett förslag med en begäran till rådet att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (7),

| — | med beaktande av resolution av den 13 november 2018 om rättsstatsprincipen i Rumänien (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution av den 13 november 2018 om rättsstatsprincipen i Rumänien (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om behovet av en övergripande EU-mekanism för skydd av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2018 om behovet av en övergripande EU-mekanism för skydd av demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 28 mars 2019 om situationen avseende rättsstaten och kampen mot korruption inom EU, särskilt i Malta och Slovakien (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 28 mars 2019 om situationen avseende rättsstaten och kampen mot korruption inom EU, särskilt i Malta och Slovakien (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om rättsstatssituationen i Malta efter de senaste avslöjandena kring mordet på Daphne Caruana Galizia (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om rättsstatssituationen i Malta efter de senaste avslöjandena kring mordet på Daphne Caruana Galizia (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 december 2019 om allmän diskriminering och hatpropaganda som drabbar hbti-personer samt ”hbti-fria zoner” (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2018 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om mänskliga rättigheter och demokrati i världen och Europeiska unionens politik på området – årsrapport 2018 (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2020 om de pågående utfrågningarna inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget: Polen och Ungern (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2020 om en samordnad EU-insats mot covid-19-pandemin och dess konsekvenser (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om protesterna mot rasism till följd av George Floyds död (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om protesterna mot rasism till följd av George Floyds död (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om återupptagandet av utredningen av Tjeckiens premiärminister för missbruk av EU-medel och potentiella intressekonflikter (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 juni 2020 om återupptagandet av utredningen av Tjeckiens premiärminister för missbruk av EU-medel och potentiella intressekonflikter (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om förslaget till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 september 2020 om förslaget till rådets beslut om fastslående av att det finns en klar risk för att Republiken Polen allvarligt åsidosätter rättsstatsprincipen (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (20) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 oktober 2020 om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (20)

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Bulgarien (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2020 om rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Bulgarien (21),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om stärkandet av mediernas frihet: skyddet av journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2020 om stärkandet av mediernas frihet: skyddet av journalister i Europa, hatpropaganda, desinformation och plattformarnas roll (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen – årsrapport för 2018–2019 (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen – årsrapport för 2018–2019 (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027, det interinstitutionella avtalet, EU:s återhämtningsinstrument och förordningen om rättsstatsprincipen (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om den fleråriga budgetramen 2021–2027, det interinstitutionella avtalet, EU:s återhämtningsinstrument och förordningen om rättsstatsprincipen (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2021 om förklaringen om EU som en frihetszon för hbtqi-personer (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 mars 2021 om tillämpning av förordning (EU, Euratom) 2020/2092, den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om mordet på Daphne Caruana Galizia och rättsstatssituationen i Malta (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 29 april 2021 om mordet på Daphne Caruana Galizia och rättsstatssituationen i Malta (27),

| — | med beaktande av sin bedömning av det europeiska mervärdet som åtföljde lagstiftningsinitiativbetänkandet om en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter från oktober 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin bedömning av det europeiska mervärdet som åtföljde lagstiftningsinitiativbetänkandet om en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter från oktober 2016,

| — | med beaktande av sin preliminära bedömning av det europeiska mervärdet av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter av den 23 april 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin preliminära bedömning av det europeiska mervärdet av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter av den 23 april 2020,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från budgetkontrollutskottet, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från budgetkontrollutskottet, utskottet för rättsliga frågor, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för framställningar,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0199/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A9-0199/2021), och av följande skäl:

| A. | Unionen bygger på de gemensamma värden som stadfästs i artikel 2 i EU-fördraget: respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter – värden som är gemensamma för EU-medlemsstaterna och som kandidatländer måste följa för att få gå med i unionen. Demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter är ömsesidigt förstärkande värden. Om de undergrävs kan det uppstå ett systemhot mot unionen. Respekten för rättsstaten är bindande för unionen som en helhet och dess medlemsstater på alla förvaltningsnivåer, inklusive subnationella enheter. |
| --- | --- |

A.

Unionen bygger på de gemensamma värden som stadfästs i artikel 2 i EU-fördraget: respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter – värden som är gemensamma för EU-medlemsstaterna och som kandidatländer måste följa för att få gå med i unionen. Demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter är ömsesidigt förstärkande värden. Om de undergrävs kan det uppstå ett systemhot mot unionen. Respekten för rättsstaten är bindande för unionen som en helhet och dess medlemsstater på alla förvaltningsnivåer, inklusive subnationella enheter.

| B. | Den årliga granskningscykeln för rättsstatsprincipen är ett välkommet komplement till de verktyg som finns tillgängliga för att upprätthålla de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, eftersom den innebär att situationen i alla EU:s medlemsstater granskas utifrån fyra pelare med direkt inverkan på respekten för rättsstatsprincipen. Mekanismen är utformad som en årlig cykel som ska säkerställa rättsstatsprincipen och förhindra att problem uppstår eller förvärras. |
| --- | --- |

B.

Den årliga granskningscykeln för rättsstatsprincipen är ett välkommet komplement till de verktyg som finns tillgängliga för att upprätthålla de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, eftersom den innebär att situationen i alla EU:s medlemsstater granskas utifrån fyra pelare med direkt inverkan på respekten för rättsstatsprincipen. Mekanismen är utformad som en årlig cykel som ska säkerställa rättsstatsprincipen och förhindra att problem uppstår eller förvärras.

| C. | Kommissionens första rapport om rättsstatsprincipen (2020 års rapport) har ett begränsat tillämpningsområde, eftersom den inte omfattar alla EU:s värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

C.

Kommissionens första rapport om rättsstatsprincipen (2020 års rapport) har ett begränsat tillämpningsområde, eftersom den inte omfattar alla EU:s värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget.

| D. | I och med Lissabonfördragets ikraftträdande integrerades stadgan i fördragen fullt ut, och den är därmed rättsligt bindande för EU:s institutioner, organ och byråer, liksom för medlemsstaterna i samband med tillämpning av EU-lagstiftningen. En verklig kultur av grundläggande rättigheter måste utvecklas, främjas och stärkas inte bara inom EU-institutionerna, utan också inom medlemsstaterna, framför allt då de tillämpar och genomför EU-lagstiftningen, både internt och i förbindelser med tredjeländer. |
| --- | --- |

D.

I och med Lissabonfördragets ikraftträdande integrerades stadgan i fördragen fullt ut, och den är därmed rättsligt bindande för EU:s institutioner, organ och byråer, liksom för medlemsstaterna i samband med tillämpning av EU-lagstiftningen. En verklig kultur av grundläggande rättigheter måste utvecklas, främjas och stärkas inte bara inom EU-institutionerna, utan också inom medlemsstaterna, framför allt då de tillämpar och genomför EU-lagstiftningen, både internt och i förbindelser med tredjeländer.

| E. | Även om 2020 års rapport ökar medvetenheten om oroväckande förhållanden innehåller den inte en tillräcklig bedömning av effektiviteten i de förändringar som genomförs av varje land, och inte heller några konkreta landsspecifika rekommendationer eller någon undersökning av hur väl ett land följer rättsstaten över tid, vilket skulle kunna äventyra dess avsedda förebyggande effekter. |
| --- | --- |

E.

Även om 2020 års rapport ökar medvetenheten om oroväckande förhållanden innehåller den inte en tillräcklig bedömning av effektiviteten i de förändringar som genomförs av varje land, och inte heller några konkreta landsspecifika rekommendationer eller någon undersökning av hur väl ett land följer rättsstaten över tid, vilket skulle kunna äventyra dess avsedda förebyggande effekter.

| F. | Utan en effektiv uppföljning genom årlig övervakning kan det hända att 2020 års rapport inte förhindrar, upptäcker eller effektivt tar itu med de systemutmaningar och den tillbakagång för rättsstatsprincipen som har kunnat observeras i flera EU-medlemsstater under de senaste åren. Upprätthållandet av rättsstatsprincipen är en nödvändig förutsättning för efterlevnad av principen om sund ekonomisk förvaltning och för skyddet av unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

F.

Utan en effektiv uppföljning genom årlig övervakning kan det hända att 2020 års rapport inte förhindrar, upptäcker eller effektivt tar itu med de systemutmaningar och den tillbakagång för rättsstatsprincipen som har kunnat observeras i flera EU-medlemsstater under de senaste åren. Upprätthållandet av rättsstatsprincipen är en nödvändig förutsättning för efterlevnad av principen om sund ekonomisk förvaltning och för skyddet av unionens ekonomiska intressen.

| G. | Under de senaste åren har parlamentet i flera resolutioner påtalat allvarliga rättsstatsproblem i en rad medlemsstater (28). |
| --- | --- |

G.

Under de senaste åren har parlamentet i flera resolutioner påtalat allvarliga rättsstatsproblem i en rad medlemsstater (28).

| H. | Tillbakagången när det gäller rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i vissa länder påverkar allvarligt det ömsesidiga förtroendet för funktionsdugligheten för området med frihet, säkerhet och rättvisa och hotar unionens mål, som fastställs i artikel 3 i EU-fördraget, vilket visas av åtskilliga fall där den europeiska arresteringsordern satts under press på grund av djupgående tvivel på rättssystemets oberoende. |
| --- | --- |

H.

Tillbakagången när det gäller rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i vissa länder påverkar allvarligt det ömsesidiga förtroendet för funktionsdugligheten för området med frihet, säkerhet och rättvisa och hotar unionens mål, som fastställs i artikel 3 i EU-fördraget, vilket visas av åtskilliga fall där den europeiska arresteringsordern satts under press på grund av djupgående tvivel på rättssystemets oberoende.

| I. | Ombudsmannainstitutionerna och likabehandlingsorganen i medlemsstaterna spelar en avgörande roll för att slå vakt om de centrala rättsstatliga principerna, såsom transparens, ansvarsskyldighet och rättssäkerhet. |
| --- | --- |

I.

Ombudsmannainstitutionerna och likabehandlingsorganen i medlemsstaterna spelar en avgörande roll för att slå vakt om de centrala rättsstatliga principerna, såsom transparens, ansvarsskyldighet och rättssäkerhet.

| J. | De nödåtgärder som vidtagits som svar på covid-19-pandemin har påverkat utövandet av EU-medborgarnas grundläggande rättigheter – såsom rätten till fri rörlighet, tillgång till rättvisa, tillgång till offentlig information, privatliv, föreningsfrihet och mötesfrihet – och har inverkat på systemet med demokratiska kontroller och motvikter. Det är därför helt avgörande att se till att det finns ändamålsenliga kontrollåtgärder i förhållande till regeringarnas åtgärder, till försvar av EU-medborgarnas rättigheter. |
| --- | --- |

J.

De nödåtgärder som vidtagits som svar på covid-19-pandemin har påverkat utövandet av EU-medborgarnas grundläggande rättigheter – såsom rätten till fri rörlighet, tillgång till rättvisa, tillgång till offentlig information, privatliv, föreningsfrihet och mötesfrihet – och har inverkat på systemet med demokratiska kontroller och motvikter. Det är därför helt avgörande att se till att det finns ändamålsenliga kontrollåtgärder i förhållande till regeringarnas åtgärder, till försvar av EU-medborgarnas rättigheter.

| K. | Flera medlemsstater har rasat i internationella rankningar av pressfrihet, och våldet mot journalister har ökat. Hoten mot mediefriheten inbegriper trakasserier och angrepp mot journalister, åsidosättande av deras rättsliga skydd samt övertagande av medier och åtgärder som motiveras av ekonomiska eller politiska syften i mediesektorn. Den oroande utvecklingen mot att urholka yttrandefriheten och pressfriheten ger fel signaler inom EU och för EU-kandidatländerna. |
| --- | --- |

K.

Flera medlemsstater har rasat i internationella rankningar av pressfrihet, och våldet mot journalister har ökat. Hoten mot mediefriheten inbegriper trakasserier och angrepp mot journalister, åsidosättande av deras rättsliga skydd samt övertagande av medier och åtgärder som motiveras av ekonomiska eller politiska syften i mediesektorn. Den oroande utvecklingen mot att urholka yttrandefriheten och pressfriheten ger fel signaler inom EU och för EU-kandidatländerna.

| L. | Det är nödvändigt att förstärka och effektivisera de befintliga mekanismerna och utveckla en effektiv EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter för att se till att de fördragsstadgade principerna och värdena upprätthålls överallt i unionen. |
| --- | --- |

L.

Det är nödvändigt att förstärka och effektivisera de befintliga mekanismerna och utveckla en effektiv EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter för att se till att de fördragsstadgade principerna och värdena upprätthålls överallt i unionen.

| M. | Respekt för minoriteters rättigheter är ett av de politiska kriterier som ett kandidatland måste uppfylla vid anslutningen. Unionen har en viktig roll när det gäller att säkerställa respekt för nationella och språkliga minoriteter i kandidatländerna. Parlamentet har redan uppmanat kommissionen (29) att anta en gemensam ram med EU-minimistandarder för skydd av rättigheter för personer som tillhör minoriteter, väl förankrade i en rättslig ram som garanterar demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i hela unionen. |
| --- | --- |

M.

Respekt för minoriteters rättigheter är ett av de politiska kriterier som ett kandidatland måste uppfylla vid anslutningen. Unionen har en viktig roll när det gäller att säkerställa respekt för nationella och språkliga minoriteter i kandidatländerna. Parlamentet har redan uppmanat kommissionen (29) att anta en gemensam ram med EU-minimistandarder för skydd av rättigheter för personer som tillhör minoriteter, väl förankrade i en rättslig ram som garanterar demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i hela unionen.

I.   
  2020 års rapport om rättsstatsprincipen: lärdomar för 2021

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens första årliga rapport om rättsstatsprincipen. Parlamentet anser att det är av grundläggande vikt att bygga upp en europeisk struktur för övervakning och efterlevnadskontroll av rättsstaten i unionen. Parlamentet upprepar vikten av att i tid upptäcka risker och förhindra brott mot grundläggande rättigheter enligt rättsstaten i stället för att reagera i efterhand när sådana brott upprepas. Parlamentet uppmuntrar därför till vidareutveckling av detta nya verktyg. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet gläder sig över att rättssystem, korruptionsbekämpningsramar, mediepluralism och vissa institutionella frågor som rör maktfördelning, inklusive i viss mån det medborgerliga utrymmet, ingår i kommissionens årliga genomgång av rättsstatssituationen i medlemsstaterna. Parlamentet efterlyser vidare att det i årsrapporterna tas med vissa viktiga delar av Venedigkommissionens förteckning över rättsstatskriterier från 2016, såsom rättsliga skyddsåtgärder för att förebygga godtycklighet och maktmissbruk från offentliga myndigheter, juristkårens oberoende och opartiskhet samt likhet inför lagen och icke-diskriminering. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att också lyfta fram positiva tendenser i medlemsstaterna som skulle kunna tjäna som goda exempel för andra. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar med tillfredsställelse att rapporten innehåller landsspecifika kapitel. Parlamentet berömmer kommissionens insatser för att samarbeta med såväl nationella regeringar och parlament som det civila samhället och andra nationella aktörer i länderna. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att bemöda sig mer om att fördjupa de landsspecifika analyserna, i syfte att bättre bedöma hur allvarliga utmaningarna för rättsstaten är. Parlamentet anser att kommissionen bör ägna mer tid åt sina landsbesök, inklusive på plats, för att kunna åstadkomma ett bredare samarbete och dialog med ländernas nationella myndigheter och civila samhälle. Parlamentet anser att kommissionen bör höja medvetenheten om dessa besök, för att främja en rättsstatskultur på nationell nivå. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet gläder sig över att alla medlemsstater granskas enligt samma indikatorer och metod. Parlamentet betonar dock att presentationer av olika slags överträdelser även riskerar att trivialisera de allvarligaste överträdelserna av rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att nyansera sin rapportering genom att skilja mellan systemiska överträdelser av rättsstaten och enskilda, fristående överträdelser. Parlamentet betonar att den årliga rapporten om rättsstatsprincipen kan medföra fördelar av förebyggande karaktär. Det behövs en grundligare utvärdering för att bedöma om rapporten har haft en tillräcklig förebyggande effekt. Hur som helst är det uppenbart att så inte fallet när det gäller de medlemsstater som omfattas av förfarandet enligt artikel 7.1 i EU-fördraget. Parlamentet anser att 2020 års rapport skulle ha kunnat innehålla grundligare och mer transparenta bedömningar, och att det borde ha angetts om det var fråga om allvarliga brister, en risk för en allvarlig överträdelse eller en faktisk överträdelse av EU:s värden i var och en av de pelare som analyseras i landskapitlen. Dessa bedömningar är nödvändiga för att formulera slutsatser om läget för rättsstaten och för att identifiera uppföljningsåtgärder och korrigerande åtgärder och verktyg. Parlamentet efterlyser ett syntetiskt arbetssätt i framtida rapporter för att tydligt kunna identifiera var i alla medlemsstaterna de mest framträdande riskerna och problemen finns. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera sin metod i enlighet med detta och att utan onödigt dröjsmål informera parlamentet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet anser att 2020 års rapport är alltför deskriptiv och inte tillräckligt analytisk. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra framtida rapporter mer analytiska. Parlamentet anser det nödvändigt att framtida rapporter innehåller landsspecifika rekommendationer om hur man tar itu med konstaterade problem eller åtgärdar överträdelser. Rapporterna bör också, om så är lämpligt, innehålla tidsfrister för genomförandet och de riktmärken som ska följas upp. Parlamentet uppmanar kommissionen att i rapporterna ta med indikationer på uppföljningen av dess rekommendationer och korrigerande åtgärder. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet är oroat över de spridningseffekter som urholkningen av mediernas frihet får på andra områden som analyseras i rapporten. Parlamentet anser att smutskastningskampanjer mot akademiker, journalister, domare, jurister, civilsamhällesorganisationer och aktivister, i synnerhet strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande, syftar till att begränsa deras oberoende och handlingsförmåga och därigenom har avskräckande effekter. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser därför en mer integrerad analys av sambandet mellan de fyra pelarna i rapporten och av frågan om hur kombinerade brister kan utgöra systematiska överträdelser av rättsstaten eller risker för sådana, och vill ha signaler om huruvida dessa påverkar eller riskerar att påverka unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att de årliga rapporterna bör identifiera övergripande trender på EU-nivå. Parlamentet anser att det saknas ett EU-perspektiv i 2020 års rapport. Kommissionen uppmanas att identifiera fall där vissa åtgärder eller viss praxis som undergräver rättsstatsprincipen, mediernas frihet, kontroller och motvikter eller korruptionsbekämpning i en medlemsstat blir modeller för andra, eller där denna praxis är så allvarlig och omfattande att den kan påverka unionen som helhet. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur sådana angrepp äventyrar kvaliteten på demokratin i unionen. Parlamentet ser gärna att rapporternas analyser prioriterar dessa trender, inklusive de nationella författningsdomstolarnas tilltagande utmaningar av EU:s rättsliga struktur, så att de kan ligga till grund för avhjälpande åtgärder på EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att tydligt påvisa systematiska kampanjer för desinformation och utländsk inblandning med syftet att undergräva allmänhetens förtroende för statliga institutioner och oberoende medier och samtidigt pressa medlemsstaterna i riktning mot styrningsstrukturer i auktoritär stil. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet beklagar att inte alla frågor som rör rättsstaten behandlades tillräckligt detaljerat i årsrapporten för 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla sin landsspecifika expertis och kapacitet för att reagera mer skyndsamt på negativ utveckling i medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas att ägna tillräckliga resurser åt att övervaka och verkställa rättsstatens principer i EU. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaternas lagar, iakttagande av rättsstatsprincipen, maktfördelningssystem och demokratiska institutioner samt oberoendet för dessa måste fungera inte bara de jure utan även de facto. |
| --- | --- |

10.

Rättssystem

| 11. | Europaparlamentet välkomnar övervakningen av oberoendet, kvaliteten och effektiviteten när det gäller medlemsstaternas rättssystem, inklusive de nationella åklagarmyndigheterna och deras kapacitet att tillhandahålla ändamålsenligt rättsligt skydd för att säkerställa efterlevnad av EU-lagstiftningen. Parlamentet anser också att frågan om huruvida det finns gynnsamma förutsättningar för tillgång till rättslig prövning för alla, inklusive på EU-nivå, och de insatser och resurser som ägnas åt att säkerställa tillgång till rättslig prövning, bör övervakas. Parlamentet är bekymrat över bristen på en direkt klagomåls- och prövningsmekanism som EU-medborgarna kan tillgripa för att försvara sina rättigheter enligt stadgan. Rapporterna bör inte bara ge en statisk årlig ögonblicksbild, utan också innehålla all relevant information i landskapitlen om läget för rättsstaten och om relevanta tidigare händelser och det politiska sammanhang där ny utveckling sker, i syfte att möjliggöra en korrekt, dynamisk och heltäckande bedömning av rättssystemens oberoende de jure och de facto, inbegripet oberoendet för advokater och jurister, och rapporterna bör omfatta en längre tidsperiod än den tidigare på tolv månader. Parlamentet framhåller att lämpliga normer för rättsstatlighet bör tillförsäkras EU-medborgare och personer som är bosatta inom EU, i samband med att de utövar sin rätt till fri rörlighet inom EU. Parlamentet betonar att en effektiv tillgång till rättslig prövning för alla medborgare är en hörnsten i rättsstatsprincipen som på grund av deras sårbarhet särskilt måste garanteras säsongsarbetare och gränsarbetare när dessa förvärvsarbetar i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att ändamålsenliga, oberoende och effektiva rättssystem är avgörande för att upprätthålla rättsstatsprincipen. Parlamentet påminner om att unionens rättsliga struktur innefattar de nationella rättssystemen. Parlamentet understryker att rättssystemet och domarna, för att skydda EU-medborgarnas grundläggande rättigheter och friheter, måste vara oberoende och alltså skyddas mot alla direkta eller indirekta former av press, hot eller inblandning från alla håll, däribland från politiska myndigheter. Parlamentet gläder sig åt att de rättsliga organens sammansättning och utnämningsmetoder också har tagits med bland indikatorerna på rättsväsendets oberoende, utöver mekanismerna för anställningstiden och grunderna för avslag och entledigande, karriäravancemang, disciplinförfaranden och sanktioner. Parlamentet betonar att övervakningen av dessa parametrar måste ske ständigt och vara en del av en heltäckande bedömning av alla kontroller och motvikter, och att man samtidigt måste avstå från att fokusera bara på ett begränsat antal parametrar när man kontrollerar om rättsväsendet i medlemsstaterna verkligen är oberoende. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet noterar att 2020 års rapport med rätta tar upp behovet av att digitalisera rättsliga förfaranden och utbildningen för domare. Parlamentet påminner om att det fortfarande finns betydande skillnader mellan medlemsstaterna när det gäller deltagandet i utbildning för juridiska yrken. Parlamentet beklagar att utbildning för advokater inte tas upp i rapporten. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet är oroat över att oberoendet för vissa medlemsstaters rättssystem kraftigt har försämrats och över den ökande och flagranta bristen på efterlevnad av EU-lagstiftningen, däribland EU-domstolens domar. Parlamentet noterar att rättsväsendets oberoende fortsätter att vara ett allvarligt problem i vissa medlemsstater, vilket framgår av vissa landskapitel. Kommissionen uppmanas att tydligt bedöma och lyfta fram sådana brister och andra förhållanden som anses utgöra en klar risk för att rättsstatsprincipen allvarligt åsidosätts. Parlamentet är djupt oroat av att kommissionen inte kunnat reagera skyndsamt och med lagliga medel på de allvarliga risker för rättsstaten som identifierats i landskapitlen, framför allt när dessa allvarliga risker har lett till faktiska överträdelser av rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en meningsfull, enkel och tydlig bedömning av de olika nationella rättssystemen och att belysa var bästa praxis för jämförbara system skulle kunna tillämpas och hur liknande brister skulle kunna åtgärdas. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller att kommissionen, i enlighet med artikel 17.1 i EU-fördraget, ska säkerställa tillämpningen av fördragen och sekundärlagstiftningen, inklusive i fall där risker för allvarliga överträdelser av de värden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget, och som identifieras i landskapitlen, har förverkligats i praktiken efter att 2020 års rapport offentliggjordes. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet fördömer de politiska påtryckningar som används i Ungern och Polen för att hindra nationella domstolar från att inleda ett förfarande om förhandsavgörande vid EU-domstolen i enlighet med artikel 267 i EUF-fördraget, vilket har till syfte att förhindra nationella domare från att ställa frågor till EU-domstolen när det gäller rättsväsendets oberoende. Parlamentet anser att detta bruk går emot fördragen och EU-domstolens etablerade tolkning av de relevanta bestämmelserna. Parlamentet är bestört över den tilltagande och avsiktliga bristen på efterlevnad av EU-domstolens avgöranden. Denna olagliga utveckling utgör ett systemhot mot enhetligheten och konsekvensen i EU-rätten och mot unionens själva funktionssätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att i dess framtida rapporter ta med detaljerade uppgifter om hur väl medlemsstaterna efterlever EU-domstolens avgöranden. Parlamentet anser därför att man vid bedömningen, i de framtida årliga rapporterna, bör betrakta bristande efterlevnad av EU-domstolens avgöranden som allvarliga överträdelser. Parlamentet vädjar till kommissionen att säkerställa omedelbara och adekvata rättsliga svarsåtgärder såsom talan enligt artikel 260 i EUF-fördraget, vid vägranden att genomföra och respektera EU-domstolens avgöranden. Parlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka vad nationella domstolar beslutar angående EU-rättens företräde över nationella konstitutionella normer och inleda överträdelseförfaranden mot medlemsstater som konsekvent bryter mot denna princip. Parlamentet beklagar dessutom djupt att Polens premiärminister har begärt att den polska författningsdomstolen ska slå fast att de nationella konstitutionella bestämmelserna har företräde framför EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar att de långsamma civilrättsliga, straffrättsliga och administrativa rättsliga domstolsförfarandena utgör en stor fara, inte minst för respekten för rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar kommissionen att i sina framtida rapporter inkludera en bedömning av fängelseförhållanden, eftersläpningar i domstolar samt hur länge rättegångar i genomsnitt varar i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

17.

Regelverk för korruptionsbekämpning

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att det i varje landskapitel finns ett särskilt kapitel om insatserna mot korruption, då systemkorruption undergräver både rättsstatens funktion och EU-medborgarnas tillit till de beslut som tas av myndigheter, tjänstepersoner och rättsväsende. Parlamentet understryker att korruption, genom att förhindra att offentliga medel går till de avsedda offentliga användningsområdena, minskar de offentliga tjänsternas omfattning och kvalitet och därmed även undergräver de grundläggande rättigheterna. Även om förekomsten av nationella strategier, policyer och strategier mot korruption kan betraktas som framsteg, är genomförandet av dem och deras påföljande effektivitet på plats något avgörande för rättsstaten som därför också måste bedömas. Parlamentet understryker att ramarna för korruptionsbekämpning bör omfatta områden såsom etiska regler, medvetandehöjande åtgärder, regler om redovisning av tillgångar, oförenligheter och intressekonflikter, offentlig upphandling, interna kontrollmekanismer, regler om lobbyverksamhet och svängdörrsproblematik. Medlemsstaterna och institutionerna uppmanas att ta fram effektiva verktyg för att förebygga, upptäcka, stoppa och bestraffa fall av korruption och bedrägeri, samt mekanismer för att återkräva vinsten från dessa fall, särskilt genom att regelbundet kontrollera hur offentliga medel, från både EU och medlemsstaterna, används. I 2020 års rapport saknas det fortfarande i allt väsentligt en bedömning av om regelverket för korruption klarar av att hantera korruptionsrelaterade risker inom offentlig upphandling. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fokusera mer på missbruk av EU-medel, särskilt med tanke på förordningen om villkorlighet i samband med rättsstatsprincipen, och att granska utredningsmyndigheterna och de allmänna åklagarmyndigheterna i varje medlemsstat så att de fungerar korrekt när det gäller att utreda och lagföra bedrägerier, däribland skattebedrägerier, korruption eller andra överträdelser av EU-lagstiftningen i fråga om genomförandet av EU:s budget eller skyddet av unionens ekonomiska intressen. Parlamentet uttrycker sin oro över den potentiellt ökande risken för att unionens budget missbrukas som ett sätt att försvaga rättsstatsprincipen i vissa medlemsstater. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet är mycket bekymrat över det växande hot som orsakas av korruptionsrelaterade brott. Parlamentet uppmanar kommissionen att där så är nödvändigt uppdatera och förbättra unionens lagstiftning mot korruption, och då använda sig av slutsatserna i rapporten för att bättre reagera på de brister som identifieras, och att anta lämpliga politiska åtgärder för att bekämpa den rättsliga korruptionen i medlemsstaterna. Parlamentet understryker att den växande korruptionen riskerar att hota sammanhållningen i unionens rättsordning, effektiviteten i EU:s gemensamma politik, skyddet av grundläggande rättigheter, EU:s internationella trovärdighet och funktionen av EU:s inre marknad, där respekten för rättsstatsprincipen spelar en avgörande roll. Kommissionen uppmanas att beskriva bästa praxis, identifiera områden som är särskilt känsliga för korruption och ta fram landsspecifika rekommendationer för förbättringar, samt att använda denna kunskap för att uppdatera och förbättra unionens regelverk för korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om visselblåsarnas roll när det gäller att bekämpa organiserad brottslighet, korruption och penningtvätt. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet varnar för att avsaknaden av enhetlig, uppdaterad och konsoliderad statistik i alla medlemsstater, tillsammans med utmaningarna i förbindelse med insamlingen av uppgifter om mottagarna av stöd från EU-program, hindrar bedömningen och jämförelsen av uppgifter om utredningen och lagföringen av korruptionsbrott. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att stödja och främja en unionsomfattande harmonisering av definitionerna av sådana brott samt säkerställa en bättre användning av befintliga dataset och metoder för att utveckla nya dataset i syfte att ta fram jämförbara uppgifter i hela EU om behandlingen av korruptionsfall. Parlamentet betonar vikten av att stödja och stärka samarbetet mellan EU-institutionerna, medlemsstaterna, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska åklagarmyndigheten i kampen mot korruption. Parlamentet anser att kampen mot korruption inte bara kräver ett starkt mandat, utan också en större budget, mer resurser och alla former av stöd som ovannämnda institutioner och organ behöver. |
| --- | --- |

22.

Yttrandefrihet: mediernas frihet och mångfald, konstnärlig frihet och akademisk frihet

| 23. | Europaparlamentet välkomnar införandet i rapporten av ett särskilt kapitel om övervakning av mediefriheten och mediepluralismen. Parlamentet välkomnar i synnerhet tonvikten på journalisters säkerhetssituation. Kommissionen uppmanas med kraft att göra en bedömning av effektiviteten och ändamålsenligheten i de nationella systemen för skydd av mediernas frihet och mångfald. Parlamentet betonar att det är viktigt att bedöma och övervaka situationen för medierna i medlemsstaterna, särskilt genom att utreda åtgärder som vidtagits av någon regering för att tysta kritiska medier och/eller undergräva frihet och mångfald, i syfte att undanröja risken att informationen i ännu högre grad samlas i händerna på några få, vilket skulle kunna hindra spridningen av fri och oberoende information. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet beklagar djupt att det saknas en bedömning av den offentliga och privata mediesektorn på nationell nivå och av denna sektors oberoende, de jure och de facto, gentemot nationella myndigheter, politiska partier eller andra aktörer. Likaså beklagar parlamentet djupt att det inte har gjorts en bedömning av potentiella intressekonflikter och av mediekoncentrationen och insynen i medieägandet. Parlamentet framhåller behovet att säkerställa ekonomiskt oberoende och förutsättningar för privata medieoperatörers hållbara verksamhet, i syfte att undvika politiska ingripanden i medierna. Parlamentet betonar public service-mediernas oersättliga roll och betonar att det är av avgörande betydelse att deras oberoende och frihet från politisk inblandning säkerställs och upprätthålls. Parlamentet beklagar djupt att det inte finns någon bedömning av oberoendet, de jure och de facto, hos de nationella tillsynsmyndigheterna för medier. Parlamentet anser att ett korrekt genomförande av artikel 30 i direktivet om audiovisuella medietjänster från 2018 (30) bör övervakas noga, och att det, när det är befogat, bör inledas överträdelseförfaranden kort efter denna process. Parlamentet uppmanar här kommissionen att utreda försök att hota och förtala journalister, i synnerhet från public service-företag, inklusive direkta angrepp mot utländska journalister som utmålas som samhällsfiender på grund av sina undersökande reportage. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet är bekymrat över att mediernas frihet och mångfald har försämrats alltmer i vissa medlemsstater sedan offentliggörandet av 2020 års rapport. Parlamentet uttrycker djup oro över de fysiska, psykiska och ekonomiska hot, övergrepp, brott och dödliga attacker som riktas mot journalister och mediearbetare i unionen på grund av deras verksamhet, och påminner om att denna form av angrepp ofta leder till självcensur. Kommissionen uppmanas att i landskapitlen i framtida rapporter ta med en översikt av attackerna mot journalister runtom i unionen, med särskild tonvikt på mord på journalister. Kommissionen uppmanas också att ange de efterföljande brottsutredningarnas och straffrättsliga förfarandenas faktiska oberoende från politisk inblandning, och de svarsåtgärder som medlemsstaterna vidtagit i detta avseende. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar med oro att hoten mot mediefriheten hänger nära samman med undergrävandet av den konstnärliga friheten och den akademiska friheten. Parlamentet begär därför att denna pelare utvidgas till att omfatta alla aspekter av yttrandefriheten, inklusive kampen mot hatpropaganda, och att titeln på pelaren anpassas därefter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uttrycker oro över att regeringar och mäktiga privatpersoner använder sig av juridiska åtgärder för att tysta kritiker, till exempel strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande (SLAPP) eller lagar som inskränker rätten till yttrandefrihet på ett sätt som är oförenligt med enskilda individers grundläggande rättigheter. Medlemsstaterna uppmanas att lagstifta för att erbjuda skydd för journalister mot sådana metoder. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå EU-lagstiftning mot strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande för att skydda journalister från ogrundade stämningar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet observerar att försämringen av mediernas frihet håller på att leda till ökad svartmålning och utpekande av minoriteter, ofta från regeringsnivå, exempelvis mot hbti-personer, migranter och flyktingar, vilket leder till ökad hatpropaganda mot dessa grupper och censurering av medierna. Parlamentet uppmanar kommissionen att i framtida rapporter bedöma hur hatbrott och hatpropaganda påverkar diskriminering. |
| --- | --- |

28.

Andra institutionella frågor som rör kontroller och motvikter, inbegripet skyddet av ett möjliggörande medborgerligt utrymme

| 29. | Europaparlamentet välkomnar rapportens pelare om kontroller och motvikter och dess granskning av de undantagsåtgärder som vidtagits för att bekämpa covid-19-pandemin. Parlamentet påminner om att regeringarna behöver vidta nödåtgärder som respekterar rättsstatliga principer, grundläggande rättigheter och demokratisk ansvarsskyldighet för att bekämpa pandemin, och sådana åtgärder bör vara hörnstenen i alla insatser för att stävja spridningen av covid-19. Befogenheter i nödlägen kräver ytterligare granskning för att de inte ska användas som förevändning för att ändra maktbalansen mer permanent. Parlamentet är bestört över att covid-19-akutåtgärder används som förevändning för att snabbt få igenom diskriminerande lagstiftning. Kommissionen uppmanas att fortsätta sin övervakning av undantagsåtgärder för att säkerställa att lagar bereds och antas i god tid och på ett öppet sätt, så att de är nödvändiga, proportionella, socialt rättvisa och tidsbegränsade och så att tillgången till rättslig prövning inte påverkas i oproportionell utsträckning av stängningen av domstolarna. Parlamentet understryker i detta sammanhang betydelsen av parlamentarisk kontroll och samråd med det civila samhället. Kommissionen uppmanas att fortsätta att aktivt övervaka det gradvisa upphävandet av åtgärderna. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att se till att medlemsstaterna respekterar, skyddar och upprätthåller EU-medborgarnas rättigheter under och efter covid-19-pandemin. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet påminner om vikten av oberoende nationella människorättsinstitutioner och ombudsmannaorganisationer, i full överensstämmelse med Parisprinciperna, samt jämställdhetsorgan för att bevara EU-medborgarnas rättigheter och kunna försvara rättsstaten på nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet är djupt bekymrat över de senaste försöken i Polen att undergräva den nationella ombudsmannens oberoende gentemot den verkställande makten. Parlamentet välkomnar hänvisningen till ombudsmannainstitutionernas roll i 2020 års rapport. Parlamentet uppmanar kommissionen att under nästa årliga cykel vara mer uppmärksam på nationella ombudsmäns och likebehandlingsorgans verksamhet genom att se närmare på hur de fungerar, deras grad av oberoende och deras reella bidrag för att se till att lämpliga skyddsåtgärder är på plats. Parlamentet betonar särskilt att oberoendet för vissa medlemsstaters likabehandlingsorgan har minskat sedan 2020 års rapport offentliggjordes, vilket utgör ett direkt hot mot medborgares grundläggande rättigheter. Parlamentet upprepar sin oro över det alltmer krympande utrymmet för det oberoende civila samhället i vissa medlemsstater, särskilt för kvinnors rättigheter, minoriteter och människorättsförsvarare, inbegripet kriminalisering av verksamhet, orimliga administrativa bördor, begränsningar i tillgången till finansiering, minskat ekonomiskt stöd för opinionsbildning samt begränsningar av mötes- och organisationsfriheten. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet understryker hur viktigt det är med ett sunt medborgerligt utrymme för att främja och övervaka EU:s värden och ställa regeringar till svars när det gäller deras efterlevnad av dessa värden och för att motverka urholkningen av rättsstaten och främja en rättsstatskultur. Parlamentet uppmanar kommissionen att fördjupa sin granskning av det medborgerliga utrymmet i sin rapport för 2021. Parlamentet anser det vara positivt att undersöka definitionen av tydliga riktmärken för ett möjliggörande medborgerligt utrymme för att ytterligare stärka detta analysområde på lång sikt, vilket bland annat inbegriper en rättslig miljö som är gynnsam för utövandet av medborgerliga rättigheter, en ram för samhällsorganisationers ekonomiska bärkraft och hållbarhet, inklusive frågan om statligt organiserade icke-statliga organisationer (GONGO), tillgång till och deltagande i beslutsfattande, rätten till information, säkra utrymmen, inbegripet vad gäller förekomsten av och reaktioner på verbala och fysiska angrepp, smutskastningskampanjer och juridiska, administrativa och finansiella trakasserier, bland annat genom strategiska rättegångar mot allmänhetens deltagande (SLAPP), den förlamande effekt dessa får och de långsiktiga konsekvenserna för ett aktivt medborgarskap i landet. Parlamentet upprepar att EU:s institutioner bör upprätthålla en öppen, synlig och regelbunden dialog med intresseorganisationerna och civilsamhället. Parlamentet uppmanar kommissionen att i framtida rapporter bedöma om EU-medborgares utövande av politiska rättigheter garanteras i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att Ungern har underlåtit att efterleva en dom från EU-domstolen avseende de olagliga restriktioner som införts på civilsamhällesorganisationers mottagande av finansiering från personer med hemvist utanför Ungern. Denna underlåtelse utgör i sig själv en allvarlig överträdelse av rättsstatsprincipen, och har inneburit att det civila samhället i landet har fått se sitt utrymme krympa ännu mer. Parlamentet uppmanar kraftfullt kommissionen att omgående hänvisa Ungern till EU-domstolen och begära avskräckande ekonomiska sanktioner i enlighet med artikel 260 i EUF-fördraget. Parlamentet noterar med oro att allt fler medlemsstater är i färd med att anta lagstiftning som allvarligt begränsar civilsamhällesorganisationers förenings- och yttrandefrihet och därigenom bidrar till ett minskat utrymme för det civila samhället. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet beklagar att rapporten inte tydligt erkänner den medvetna process att undertrycka demokratin och rättsstaten som drivs av nationella myndigheter i vissa av EU:s medlemsstater och det efterföljande och gradvisa inrättandet av (semi)autokratiska regimer, som bygger på ett gradvist tillintetgörande av alla kontroller och motvikter. Parlamentet uppmanar kommissionen att erkänna och beakta de många och officiella årliga rapporter och index av respekterade och etablerade organisationer som mäter medlemsstaternas uppfyllande av demokrati, rättsstatlighet och mänskliga rättigheter över tid. |
| --- | --- |

33.

Rapportens räckvidd – de områden som saknas

| 34. | Europaparlamentet beklagar att 2020 års rapport inte fullt ut omfattar de värden i artikel 2 i EU-fördraget som avser demokrati och grundläggande rättigheter och som omedelbart påverkas när länder börjar tumma på rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera landskapitel för alla kandidatländer och potentiella kandidatländer för EU-medlemskap och en djuplodande analys av deras rättssystem, regelverk för korruptionsbekämpning, situation när det gäller mediefrihet och mediepluralism och institutionella kontroller och motvikter. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar på nytt den inneboende kopplingen mellan rättsstatlighet, demokrati och grundläggande rättigheter och behovet att öka medvetenheten om de värden som nämns i artikel 2 i EU-fördraget och stadgan. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att i framtida rapporter inkludera tillämpningen av alla rättigheter som garanteras genom stadgan. Parlamentet betonar att varje åtgärd som vidtas av en medlemsstat inom unionsrättens tillämpningsområde måste vara förenlig med rättigheterna och principerna i stadgan. Parlamentet insisterar därför på att behålla kopplingen mellan upprätthållandet av rättsstaten och likhet inför lagen, rätten till ett effektivt rättsmedel inför en oberoende och opartisk domstol, rätten till en rättvis rättegång och rätten att få rådgivning, försvaras eller företrädas och rätten till oberoende rättshjälp för dem som saknar tillräckliga medel samt rätten till god förvaltning enligt artikel 41 i stadgan. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet fördömer starkt att EU-lagstiftning och internationell lagstiftning inte respekteras fullt ut i vissa medlemsstater, till exempel när det gäller antidiskriminering eller asyl, vilket bland annat framgår av Ungerns underlåtelse att efterleva flera domar från EU-domstolen och Europadomstolen beträffande tillgång till asylförfarandet, inklusive automatiska och olagliga frihetsberövanden och undanhållande av mat, vilket kränker migranters och asylsökandes rätt att ansöka om internationellt skydd. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet betonar sin oro över att människor i utsatta situationer, inbegripet personer med funktionsnedsättning, barn, religiösa minoriteter, särskilt i tider av ökande antisemitism och islamofobi i Europa, romer och andra personer som tillhör etniska och språkliga minoriteter, migranter, asylsökande, flyktingar, hbtqi+-personer och äldre personer samt kvinnor fortfarande inte får sina rättigheter respekterade fullt ut i hela unionen, vilket strider mot artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet betonar den uppenbara kopplingen mellan urholkade rättsstatliga principer och kränkningar av de grundläggande rättigheterna och minoriteters rättigheter i de berörda medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas att granska de återkommande kränkningarna av demokratin och grundläggande rättigheter överallt i unionen, inklusive angrepp på personer i utsatta situationer. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande av sin strategi för att stärka tillämpningen av stadgan. Om man varje år fokuserar på ett på förhand bestämt ämne skulle det inte vara möjligt att belysa andra allvarliga kränkningar av stadgan som sker ett visst år. Parlamentet anser att en sådan årlig översyn bör ge underlag för en heltäckande övervakningsmekanism och att dess metod, cykel och tillämpningsområde därför bör anpassas efter de årliga rapporterna. Parlamentet uttrycker beklagande och oro över kommissionens tveksamhet inför att inleda förfaranden om överträdelse vid brott mot stadgan. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta årliga rapporter om demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, inbegripet jämlikhet och rättigheter för personer som tillhör en minoritet. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet påpekar att unionens årliga rapporteringsmekanism bör befästa och ersätta befintliga instrument, i syfte att undvika dubbelarbete, särskilt den årliga rapporten om rättsstatsprincipen, kommissionens ram för rättsstatsprincipen, kommissionens årsrapport om tillämpning av stadgan, rådets rättsstatsdialog och samarbets- och kontrollmekanismen, och samtidigt säkerställa ökad komplementförmåga och överensstämmelse med andra tillgängliga verktyg, till exempel förfaranden enligt artikel 7 i EU-fördraget, överträdelseförfaranden och budgetvillkor. Parlamentet anser att de tre institutionerna bör använda slutsatserna från den årliga övervakningscykeln i sin bedömning i syfte att utlösa artikel 7 i EU-fördraget och budgetvillkor. Parlamentet betonar att rollerna och befogenheterna för var och en av de tre institutionerna måste respekteras. Parlamentet förbinder sig att föra samman sitt årliga arbete med rapporter om rättsstatsprincipen och rapporter om de grundläggande rättigheterna i en bred årlig övervakningscykel på grundval av artikel 2 i EU-fördraget, och att börja arbeta på den omedelbart efter det att kommissionen har offentliggjort sin rapport om rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet efterlyser en utvärdering för att fastställa huruvida tillämpningsområdet för icke-diskrimineringsklausulen i stadgan är tillräckligt brett för att göra upprätthållandet av rättsstatsprincipen i medlemsstaterna och unionen förenligt med artikel 14 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, och vilka ytterligare åtgärder EU-institutionerna kan vidta för att se till att den tillämpas på rätt sätt. Parlamentet påminner om att stadgan tillämpas av rättsliga myndigheter endast när de tillämpar EU-lagstiftningen, men att det för att främja en gemensam rättsstatskultur är viktigt att de rättigheter som fastställs i stadgan alltid beaktas i förfarandena. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att även överväga utbildningsmoduler inriktade på stadgan för domare och rättstillämpare. |
| --- | --- |

42.

Rapportens källor och metoder

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka den regelbundna, inkluderande och strukturerade dialogen med regeringar och nationella parlament, icke-statliga organisationer, nationella människorättsinstitutioner, ombudsmannaorganisationer och jämställdhetsorgan, yrkesorganisationer och andra berörda parter. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att fortsätta att möjliggöra både offentlig och konfidentiell rapportering, i syfte att skydda och stödja människorättsförsvarare och sakkunniga på rättsstaten som riskerar rättegångar som syftar till att tysta dem, förföljelse eller trakasserier av nationella myndigheter eller deras ombud. Parlamentet välkomnar att 24 medlemsstater öppet offentliggjorde sina bidrag till 2020 års rapport, men beklagar att tre medlemsstater vägrade att göra det. Parlamentet efterlyser full insyn i processen och begär att alla medlemsstaters bidrag offentliggörs. Parlamentet anser att civilsamhällesorganisationer bör delta aktivt i alla granskningscykelns faser. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen inte rådfrågade berörda parter, inbegripet parlamentet, om utformningen av metoden och förberedelseförfarandet för 2020 års rapport, och att den inte heller ville ha synpunkter om genomförbarheten. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen måste beakta relevant information från relevanta källor och erkända institutioner. Parlamentet påminner om att uppgifter från relevanta internationella organ, såsom de under ledning av FN, OSSE och Europarådet, är av avgörande betydelse för bedömningen av situationen i medlemsstaterna. Parlamentet anser att Efris är en källa till information i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att bjuda in EU:s byrå för grundläggande rättigheter för att ge råd om metoder och genomföra riktad komparativ forskning för att fylla luckorna och tillföra detaljerad information på viktiga områden i rapporten om rättsstatsprincipen. Parlamentet betonar behovet att i rapporten om rättsstatsprincipen involvera en panel av oberoende experter i samarbete med EU:s byrå för grundläggande rättigheter och Venedigkommissionen, i syfte att kartlägga den viktigaste positiva och negativa utvecklingen i varje medlemsstat. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att det civila samhället är en viktig partner när det gäller att identifiera kränkningar av rättsstatsprincipen och främja demokrati och grundläggande rättigheter. Parlamentet anser bestämt att kommissionen bör inleda en formell och kontinuerlig dialog med representanter för det civila samhället om dessa frågor och se till att de på ett meningsfullt sätt deltar i utarbetandet av den årliga rapporten om rättsstatsprincipen. Parlamentet betonar i detta sammanhang, på grundval av icke-statliga organisationers erfarenheter från 2020 års cykel, att tematiskt strukturerade samråd inom ramen för diskussioner om rättsstaten skulle öka förfarandets effektivitet och antalet värdefulla synpunkter från civilsamhället. Parlamentet betonar att frågeformulären för samråd bör göra det möjligt för berörda parter att rapportera in aspekter som ligger utanför det tillämpningsområde som kommissionen planerat, vilket skulle kunna bidra till att ytterligare bedöma huruvida de författningsmässiga arrangemangen tillhandahåller effektiva mekanismer för att begränsa utövandet av maktbefogenheter. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet anser att tidsfristerna för samråd med det civila samhället ofta kan anses vara för korta och att de bör vara lämpligt anpassade och flexibla för att möjliggöra ett fullständigt och omfattande inhämtande av synpunkter. Parlamentet påpekar att detta har gjort det svårare för berörda parter, särskilt civilsamhällesorganisationer, att förbereda och planera sina bidrag samt den inhemska medvetandehöjande verksamhet som de avser att ägna sig åt inför framläggandet av rapporten. Parlamentet konstaterar att bidragen försvagas om samråd anordnas före det årliga offentliggörandet av offentlig statistik. Parlamentet uppmanar kommissionen att tillåta flerspråkiga bidrag. Parlamentet föreslår att ramen för berörda parters bidrag ska bli mer förutsägbar och mindre strikt. Parlamentet noterar dock att samrådet kan förbättras genom att man bland annat säkerställer uppföljning med det civila samhällets aktörer om de synpunkter som de har lämnat. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet anser att samarbete inom den årliga övervakningscykeln med Europarådet och dess parlamentariska församling, bland annat genom ett mer strukturerat partnerskap, är av särskild betydelse för att främja demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att i landskapitlen ta med uppgifter om bristfälligt genomförande av domar från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna såsom de bedömts av ministerkommittén. Parlamentet påminner om att unionens anslutning till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna är en rättslig skyldighet enligt artikel 6.2 i EU-fördraget. Parlamentet upprepar behovet av ett snabbt slutförande av denna anslutningsprocess för att säkerställa en enhetlig ram för skyddet av de mänskliga rättigheterna i hela Europa och för att ytterligare stärka skyddet av grundläggande rättigheter och friheter inom EU. |
| --- | --- |

48.

II.   
  Institutionella aspekter av EU-mekanismen för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter

| 49. | Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen och rådet att bifalla parlamentets begäran i sin resolution av den 7 oktober 2020 om en gemensam EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter, som bör omfatta hela tillämpningsområdet för de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget. Parlamentet upprepar att en sådan mekanism är nödvändig för att förstärka främjandet av och respekten för EU:s värden. Parlamentet påminner om att denna årliga cykel bör vara övergripande, objektiv, opartisk, evidensbaserad och tillämpas på ett jämlikt och rättvist sätt på alla medlemsstater. |
| --- | --- |

49.

Landsspecifika rekommendationer

| 50. | Europaparlamentet uppmanar på nytt kommissionen att föreskriva en riktig bedömning av situationen vad gäller värdena i artikel 2 i EU-fördraget i medlemsstaterna och att fastställa tydliga landsspecifika rekommendationer om hur de ska ta itu med konstaterade problem eller åtgärda de berörda överträdelserna. De landsspecifika rekommendationerna bör också, om så är lämpligt, innehålla tidsfrister för genomförandet och de riktmärken som ska följas upp, inklusive tidsplaner och mål och konkreta åtgärder som bör vidtas, i syfte att hjälpa medlemsstaterna att ta itu med de svagheter som fastställts i rapporten. Parlamentet begär att dessa initiativ ska följas upp i efterkommande årliga eller brådskande rapporter. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att anpassa sina rekommendationer till de verktyg som kan användas för att åtgärda de identifierade bristerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbättra sin uppföljning av de berörda medlemsstaternas genomförande av de landsspecifika kapitlen och att vid behov aktivera andra verktyg för rättsstatlighet, för att uppnå resultat i de fall då rekommendationerna inte genomförs. Parlamentet anser att kommissionen i högre grad skulle kunna använda sig av överträdelseförfaranden vid EU-domstolen. Parlamentet understryker betydelsen av att identifiera tydliga positiva och negativa trender i varje medlemsstat och behovet att särskild uppmärksamhet ägnas åt jämförelser med rapporten från föregående år. |
| --- | --- |

51.

Interinstitutionellt avtal

| 52. | Europaparlamentet anser att det befintliga institutionella arrangemanget bakom den årliga rapporten inte lever upp till parlamentets förväntningar. Parlamentet förväntar sig att tre institutioner inrättar en permanent interinstitutionell arbetsgrupp såsom föreslogs av parlamentet i dess resolution av den 7 oktober 2020. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och rådet att omedelbart inleda förhandlingar med parlamentet om ett interinstitutionellt avtal i enlighet med artikel 295 i EUF-fördraget i syfte att komplettera de befintliga verktygen med inrättandet av en rättsstatsmekanism. Detta bör ske genom en rättsakt som förbinder de tre institutionerna att följa en mer transparent och reglerad process med tydligt definierade ansvarsområden och involvera en panel av oberoende experter som ska ge råd till arbetsgruppen och de tre institutionerna i nära samarbete med EU:s byrå för grundläggande rättigheter, så att skyddet och främjandet av EU:s värden blir en bestående och synlig del av unionens agenda. Parlamentet anser att förslaget i bilagan till parlamentets resolution av den 7 oktober 2020 om inrättandet av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter utgör en lämplig grund för sådana förhandlingar. Parallellt med detta skulle ett pilotprojekt med oberoende experter som bedömer efterlevnaden av EU:s värden kunna bidra till att bygga upp den kunskap och expertis som krävs. |
| --- | --- |

53.

Komplementaritet med andra rättsstatsinstrument

| 54. | Europaparlamentet upprepar att mekanismen för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter måste komplettera och förstärka – och på intet sätt ersätta – de aktuella och framtida förfarandena enligt artikel 7 i EU-fördraget. Parlamentet beklagar starkt rådets oförmåga att göra meningsfulla framsteg när det gäller att se till att EU:s värden efterlevs i pågående förfaranden enligt artikel 7 i EU-fördraget. Parlamentet konstaterar att rådets tveksamhet att tillämpa artikel 7 i EU-fördraget i själva verket möjliggör ett fortsatt åsidosättande av de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget, inklusive flagrant underlåtenhet att efterleva EU-domstolens domar och trakasserier av dem som försöker upprätthålla rättsstaten i vissa medlemsstater. Parlamentet beklagar att rådet under förebärande av covid-19 inte har anordnat utfrågningar trots att inte finns någon som helst juridisk skyldighet att begära fysiska utfrågningar i stället för utfrågningar via videokonferens. Parlamentet begär att eventuella rättsliga yttranden från rådets rättstjänst som uttrycker en annan åsikt ska offentliggöras. Rådet uppmanas med kraft att gå vidare med förfarandena enligt artikel 7.1 i EU-fördraget och att se till att utfrågningarna återupptas så snart som möjligt och att de även går in på senaste utvecklingen. Parlamentet upprepar sin uppmaning till rådet att följa upp utfrågningarna med att framföra konkreta rekommendationer till ifrågavarande medlemsstater, såsom det står i artikel 7.1 i EU-fördraget, som en uppföljning av utfrågningarna, och att ange tidsfrister för när dessa rekommendationer ska ha genomförts. Parlamentet ser gärna att man i samband med konferensen om Europas framtid överväger en översyn av artikel 7 i EU-fördraget, bl.a. omröstningsreglerna, i syfte att göra förfarandet mer effektivt, särskilt när det gäller att slopa kravet på enhällighet för införande av sanktioner. Parlamentet insisterar på att dess roll och befogenheter måste respekteras, särskilt rätten att bli vederbörligen informerad om förfarandena i förbindelse med rättsstatsinstrumenten, bl.a. utfrågningarna inom ramen för artikel 7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet anser att rapporten visserligen är ett viktigt övervakningsverktyg men att det likväl är absolut nödvändigt med tydliga rekommendationer om de utmaningar som identifierats och vilka uppföljningsåtgärder som krävs. Vid underlåtelse att avhjälpa bristerna och genomföra rekommendationerna bör den årliga rapporten ligga till grund för beslut om huruvida man ska aktivera ett eller flera relevanta instrument, t.ex. förfarandet i artikel 7 i EU-fördraget, villkorlighetsmekanismen, huruvida man ska aktivera ramen för rättsstatsprincipen eller huruvida man ska inleda överträdelseförfaranden, inklusive påskyndade förfaranden, ansökningar om interimistiska åtgärder vid EU-domstolen och åtgärder som rör bristande genomförande av EU-domstolens domar om skydd av EU:s värden. Parlamentet betonar att rapporten i vilket fall bör åtföljas av genomförbara rekommendationer, inbegripet tidsfrister för genomförande. Parlamentet påminner om att överträdelseförfaranden kan inledas samtidigt när det gäller fall som identifieras i motiverade förslag inom ramen för artikel 7.1 i EU-fördraget såsom redan fastställts av EU-domstolen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att på ett kraftfullt sätt använda sig av överträdelseförfaranden när så är lämpligt för att förhindra en tillbakagång när det gäller rättsstatsprincipen i de nationella rättssystemen. Parlamentet anser att konferensen om Europas framtid ytterligare bör befästa, i fördragsbestämmelser, den väletablerade rättsliga principen om EU-lagstiftningens företräde. Parlamentet uppmanar konferensen om Europas framtid att överväga att stärka EU-domstolens roll när det gäller att skydda unionens grundläggande värden. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet välkomnar att den gemensamma förklaringen om konferensen om Europas framtid anger ”europeiska rättigheter och värden inbegripet rättsstaten” som ett av konferensens diskussionsämnen. Parlamentet ser gärna att konferensen om Europas framtid inbegriper en reflektion över effektiviteten hos unionens befintliga verktyg för att övervaka, förhindra och hantera överträdelser av principerna i artikel 2 i EU-fördraget och lägger fram konkreta förslag till åtgärder för att stärka unionens verktygslåda. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar att tillämpligheten av, syftet med och räckvidden för förordningen om villkorlighet i samband med rättsstaten tydligt definieras i lagtexten i förordning (EU, Euratom) 2020/2092. Parlamentet betonar att förordningen om villkorlighet i samband med rättsstaten har trätt i kraft, har varit direkt tillämplig sedan den 1 januari 2021 och är till alla delar bindande för alla åtagande- och betalningsbemyndiganden i alla medlemsstater, särskilt när det gäller utbetalning av medel från det europeiska återhämtningsinstrumentet, och att EU-institutionernas tillämpning av den inte är beroende av antagandet av riktlinjer eller rättslig tolkning. Parlamentet anser att Europeiska rådets slutsatser av den 10 och 11 december 2020 om förordningen om villkorlighet i samband med rättsstaten strider mot artiklarna 15 och 17 i EU-fördraget och artikel 288 i EUF-fördraget, eftersom de inför onödig juridisk osäkerhet när det gäller de kompletterande riktlinjerna från kommissionen och ett uppskjutet antagande av förordningen i de fall då artikel 263 i EUF-fördraget tillämpas, vilket nu är aktuellt, efter det att Ungern och Polen nyligen väckt talan om ogiltigförklaring. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att omedelbart vidta åtgärder inom ramen för förordningen om villkorlighet i samband med rättsstaten för att fullt ut använda sina befintliga utredningsverktyg utan ytterligare dröjsmål, i syfte att åtgärda sådana överträdelser av rättsstatsprincipen i medlemsstaterna som skulle kunna påverka eller riskera att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av EU-budgeten på ett tillräckligt direkt sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att mer strikt tillämpa förordningen om gemensamma bestämmelser (31) och budgetförordningen (32) för att ta itu med den diskriminerande användningen av EU-medel, som den gjorde när den höll inne medel för kommunala eller lokala myndigheter som beskrev sig själva som ”fria från hbtqi-ideologi”. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda den årliga rapportens slutsatser i sin bedömning, som utgör grunden för mekanismen för att skydda budgeten mot överträdelser av rättsstatsprincipen, samt i andra relevanta bedömningar med avseende på befintliga och kommande budgetverktyg. Parlamentet uppmanar återigen kommissionen att i sina årliga rapporter om rättsstatsprincipen inkludera ett särskilt avsnitt med en analys av fall där överträdelser av rättsstatens principer i en viss medlemsstat skulle kunna påverka eller riskera att allvarligt påverka den sunda ekonomiska förvaltningen av EU-budgeten på ett tillräckligt direkt sätt, vilket sedan skulle kunna användas som grund för att utlösa villkorlighetsmekanismen. Kommissionen uppmanas med kraft att stärka synergierna mellan sina årliga rapporter om rättsstatsprincipen och förordningen om villkorlighet i samband med rättsstaten, och att använda dem som tydligt åtskilda med kompletterande verktyg. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet erkänner att kommissionen måste använda den årliga rapporten om rättsstatsprincipen som en viktig informationskälla när den sammanställer dokumentation för tillämpningen av förordningen om villkorlighet i samband med rättsstaten, som bl.a. bör omfatta information från rapporter från revisionsrätten, Olaf och Eppo, granskningsrapporter från kommissionen och nationella revisionsmyndigheter, domar från EU-domstolen och nationella domstolar, analyser från EU.s byrå för grundläggande rättigheter och information från olika system, såsom systemen för tidig upptäckt och uteslutning i syfte att säkra ett bättre skydd av unionens ekonomiska intressen (Edes) och Arachne. Kommissionen uppmanas att i den använda metoden klargöra kopplingen mellan rapporten om rättsstatsprincipen och den till rättsstaten kopplade villkorlighetsmekanismen. Parlamentet påminner om att det är viktigt att de slutliga mottagarnas och bidragsmottagarnas legitima intressen skyddas på ett adekvat sätt när åtgärder antas till följd av överträdelser av rättsstatens principer. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja en kultur av respekt för de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget, bl.a. genom stärkta ansträngningar för att främja utbildning i EU-medborgarskap och i rättsstatsprincipen. Parlamentet uppmanar kommissionen att grunda ett särskilt program som stöder innovativa initiativ med syftet att främja utbildning i EU-medborgarskap. Parlamentet uppmanar rådet och kommissionen att ställa tillräcklig information och finansiering till förfogande för EU-omfattande, nationella, regionala och lokala civilsamhällesorganisationer och oberoende journalistik, särskilt genom att strategiskt använda finansieringsmöjligheter inom ramen för förordningen om inrättande av programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, för att hjälpa dem att öka medvetenheten om och främja EU-värden och tillämpbara verktyg, bl.a. den årliga rapporten, i syfte att motverka de hot mot rättsstaten som påtalats i den årliga rapporten, i synnerhet när överträdelser eller brister har konstaterats. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att dra lärdom av bästa praxis, åtgärda de brister som påvisats och vidta åtgärder för att förbättra situationen när det gäller alla fyra huvudsakliga pelare som identifieras i rapporten om rättsstatsprincipen. Parlamentet framhåller att EU-medborgare och personer bosatta inom EU måste medvetandegöras om vilka medel och förfaranden som finns att tillgå på nationell nivå och EU-nivå för att värna respekten för rättsstatsprincipen och rapportera överträdelser. |
| --- | --- |

60.

III.   
  Uppföljning och konsekvenser av rapporten

| 61. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i återkommande rapporter bedöma vad som hänt med problemen inom de områden som analyserats i tidigare rapporter, hur de har lösts, riskerar att förvärras eller har förvärrats ytterligare, att identifiera positiva och negativa trender och övergripande problem, framför allt systematiska eller återkommande mönster när det gäller överträdelser av rättsstatsprincipen, samt att lägga fram tydliga rekommendationer för att åtgärda eventuella risker eller bakslag som identifierats. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar vikten av att informera om slutsatserna i den årliga rapporten på nationell nivå. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att främja diskussion om rapporten i nationella parlament och föra dialog med civilsamhällesorganisationer när rapporten följs upp. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sina årliga rapporter om rättsstatsprincipen klargöra att inte alla brister och överträdelser när det gäller rättsstatsprincipen är av samma slag och/eller intensitet och att medlemsstaterna, när de under en längre period avsiktligt, allvarligt, permanent och systematiskt åsidosätter de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget, kanske inte uppfyller alla kriterier som kännetecknar en demokrati, utan i stället har blivit auktoritära regimer. Parlamentet betonar att kommissionens viktigaste prioritering bör vara att verkställa EU-lagstiftning när det sker överträdelser av artikel 2 i EU-fördraget samt att dess årliga rapport om rättsstatsprincipen huvudsakligen bör främja detta ändamål. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra en separat och djuplodande bedömning av länder i pågående rättsliga förfaranden inom ramen för artikel 7 i EU-fördraget för att visa hur rättsstaten på ett strukturellt sätt har undergrävts för att underlätta befästandet av styrningsstrukturer av auktoritärt snitt. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet understryker att denna rapport bör ligga till grund för prioriteringen av uppföljningsåtgärder från EU:s sida avseende de medlemsstater där brister eller tillkortakommanden har observerats, och att rapportens bidrag bör vara ett viktigt inslag i den övergripande mekanismen för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet förbinder sig till att påbörja sitt arbete med rapporten för 2021 så snart som möjligt efter att den har offentliggjorts. |
| --- | --- |

65.

o

o o

| 66. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

66.

---

(1)  EUT L 433 I, 22.12.2020, s. 1.

(2)  EUT L 156, 5.5.2021, s. 1

(3)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 162.

(4)  EUT C 129, 5.4.2019, s. 13.

(5)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 117.

(6)  EUT C 390, 18.11.2019, s. 111.

(7)  EUT C 433, 23.12.2019, s. 66.

(8)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 8.

(9)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 45.

(10)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 102.

(11)  EUT C 108, 26.3.2021, s. 107.

(12)  Antagna texter, P9_TA(2019)0103.

(13)  Antagna texter, P9_TA(2019)0101.

(14)  Antagna texter, P9_TA(2020)0007.

(15)  Antagna texter, P9_TA(2020)0014.

(16)  Antagna texter, P9_TA(2020)0054.

(17)  Antagna texter, P9_TA(2020)0173.

(18)  Antagna texter, P9_TA(2020)0164.

(19)  Antagna texter, P9_TA(2020)0225.

(20)  Antagna texter, P9_TA(2020)0251.

(21)  Antagna texter, P9_TA(2020)0264.

(22)  Antagna texter, P9_TA(2020)0320.

(23)  Antagna texter, P9_TA(2020)0328.

(24)  Antagna texter, P9_TA(2020)0360.

(25)  Antagna texter, P9_TA(2021)0089.

(26)  Antagna texter, P9_TA(2021)0103.

(27)  Antagna texter, P9_TA(2021)0148.

(28)  Se till exempel parlamentets resolutioner av den 1 mars 2018, 19 april 2018, 13 november 2018, 28 mars 2019, 18 december 2019, 19 juni 2020, 8 oktober 2020 och 29 april 2021.

(29)  Resolution av den 13 november 2018 om minimistandarder för minoriteter i EU (EUT C 363, 28.10.2020, s. 13).

(30)  EUT L 303, 28.11.2018, s. 69.

(31)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(32)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/43 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/43

---

P9_TA(2021)0314

Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU, inom ramen för kvinnors hälsa

Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om situationen för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU, inom ramen för kvinnors hälsa (2020/2215(INI))

(2022/C 81/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 5, 6 och 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5, 6 och 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av 1994 års internationella konferens om befolkning och utveckling (ICPD) som hölls i Kairo 1994, dess handlingsprogram samt resultaten från dess översynskonferenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1994 års internationella konferens om befolkning och utveckling (ICPD) som hölls i Kairo 1994, dess handlingsprogram samt resultaten från dess översynskonferenser,

| — | med beaktande av Nairobiuttalandet av den 1 november 2019 om 25-årsdagen för den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD25), Accelerating the Promise, och av de nationella åtaganden, partneråtaganden och gemensamma åtgärder som tillkännagavs vid toppmötet i Nairobi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nairobiuttalandet av den 1 november 2019 om 25-årsdagen för den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD25), Accelerating the Promise, och av de nationella åtaganden, partneråtaganden och gemensamma åtgärder som tillkännagavs vid toppmötet i Nairobi,

| — | med beaktande av handlingsplanen från Peking och resultaten från dess översynskonferenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen från Peking och resultaten från dess översynskonferenser,

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs den 25 september 2015 och trädde i kraft den 1 januari 2016, och i synnerhet dess mål för hållbar utveckling 3, 5 och 16 samt de relaterade indikatorerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs den 25 september 2015 och trädde i kraft den 1 januari 2016, och i synnerhet dess mål för hållbar utveckling 3, 5 och 16 samt de relaterade indikatorerna,

| — | med beaktande av 2017, 2018, 2019 och 2020 års ”Contraception Atlases” som rangordnar tillgången till preventivmedel i det geografiska Europa och lyfter fram ojämlikheter i hela Europa samt det faktum att det icke tillgodosedda behovet av preventivmedel i vissa delar av Europa till stor del har gått obemärkt förbi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2017, 2018, 2019 och 2020 års ”Contraception Atlases” som rangordnar tillgången till preventivmedel i det geografiska Europa och lyfter fram ojämlikheter i hela Europa samt det faktum att det icke tillgodosedda behovet av preventivmedel i vissa delar av Europa till stor del har gått obemärkt förbi,

| — | med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess allmänna rekommendationer nr 21 (1994), nr 24 (1999), nr 28 (2010), nr 33 (2015) och nr 35 (2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention av den 18 december 1979 om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och dess allmänna rekommendationer nr 21 (1994), nr 24 (1999), nr 28 (2010), nr 33 (2015) och nr 35 (2017),

| — | med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (Istanbulkonventionen),

| — | med beaktande av artikel 6 i FN:s konvention av den 3 maj 2008 om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 6 i FN:s konvention av den 3 maj 2008 om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 25 november 2020EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet – en ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik av den 25 november 2020EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet – en ambitiös agenda för jämställdhet och kvinnors egenmakt i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2020)0017),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om det faktiska förbudet mot rätten till abort i Polen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2020 om det faktiska förbudet mot rätten till abort i Polen (1),

| — | med beaktande av beslutet från kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor av den 28 februari 2020 i målet S.F.M. mot Spanien, 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet från kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor av den 28 februari 2020 i målet S.F.M. mot Spanien, 2020,

| — | med beaktande av rapporten av den 25 september 2017 från Europarådets kommitté för jämlikhet och icke-diskriminering om främjande av mänskliga rättigheter för och undanröjande av diskriminering av intersexuella personer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 25 september 2017 från Europarådets kommitté för jämlikhet och icke-diskriminering om främjande av mänskliga rättigheter för och undanröjande av diskriminering av intersexuella personer,

| — | med beaktande av rapporten av den 2 april 2015 från Europarådets kommitté för jämlikhet och icke-diskriminering om diskriminering av transpersoner i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 2 april 2015 från Europarådets kommitté för jämlikhet och icke-diskriminering om diskriminering av transpersoner i Europa,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2020En jämlikhetsunion: jämställdhetsstrategi för 2020–2025 (COM(2020)0152),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om intersexuella personers rättigheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2019 om intersexuella personers rättigheter (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522 av den 24 mars 2021 om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet (programmet EU för hälsa) för perioden 2021–2027 och om upphävande av förordning (EU) nr 282/2014 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/522 av den 24 mars 2021 om inrättande av ett program för unionens åtgärder på hälsoområdet (programmet EU för hälsa) för perioden 2021–2027 och om upphävande av förordning (EU) nr 282/2014 (3),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets rapport av den 22 november 2019Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets rapport av den 22 november 2019Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States,

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens, WHO:s, regionkontor för Europa Handlingsplan för sexuell och reproduktiv hälsa: att uppnå Agenda 2030 för hållbar utveckling i Europa – ingen ska lämnas utanför, som har tre nära sammanflätade mål: ”att göra det möjligt för alla människor att fatta informerade beslut om sin sexuella och reproduktiva hälsa och säkerställa att deras mänskliga rättigheter respekteras, skyddas och uppfylls”, ”att säkerställa att alla människor får åtnjuta den högsta standard för sexuell och reproduktiv hälsa och välbefinnande som går att få” och ”att garantera universell tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och undanröja jämlikhetsbrister”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens, WHO:s, regionkontor för Europa Handlingsplan för sexuell och reproduktiv hälsa: att uppnå Agenda 2030 för hållbar utveckling i Europa – ingen ska lämnas utanför, som har tre nära sammanflätade mål: ”att göra det möjligt för alla människor att fatta informerade beslut om sin sexuella och reproduktiva hälsa och säkerställa att deras mänskliga rättigheter respekteras, skyddas och uppfylls”, ”att säkerställa att alla människor får åtnjuta den högsta standard för sexuell och reproduktiv hälsa och välbefinnande som går att få” och ”att garantera universell tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och undanröja jämlikhetsbrister”,

| — | med beaktande av rapporten från European Network of the International Planned Parenthood Federation (IPPF EN) och Federal Centre for Health Education (BZgA) Sexuality Education in Europe and Central Asia: State of the Art and Recent Developments, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från European Network of the International Planned Parenthood Federation (IPPF EN) och Federal Centre for Health Education (BZgA) Sexuality Education in Europe and Central Asia: State of the Art and Recent Developments,

| — | med beaktande av IPPF EN:s partnerundersökning om abortlagstiftning och dess genomförande i Europa och Centralasien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av IPPF EN:s partnerundersökning om abortlagstiftning och dess genomförande i Europa och Centralasien,

| — | med beaktande av studien The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis, som parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik offentliggjorde den 30 september 2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis, som parlamentets generaldirektorat för unionens interna politik offentliggjorde den 30 september 2020 (4),

| — | med beaktande av policydokumentet av den 9 april 2020 från UN Women The Impact of COVID-19 on Women, |
| --- | --- |

—

med beaktande av policydokumentet av den 9 april 2020 från UN Women The Impact of COVID-19 on Women,

| — | med beaktande av FN:s rapport av den 23 april 2020COVID-19 and Human Rights: We are all in this together, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s rapport av den 23 april 2020COVID-19 and Human Rights: We are all in this together,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s befolkningsfond (UNFPA) av den 27 april 2020Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s befolkningsfond (UNFPA) av den 27 april 2020Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, Female Genital Mutilation and Child Marriage,

| — | med beaktande av UNFPA:s uttalande av den 28 april 2020Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic, |
| --- | --- |

—

med beaktande av UNFPA:s uttalande av den 28 april 2020Millions more cases of violence, child marriage, female genital mutilation, unintended pregnancy expected due to the COVID-19 pandemic,

| — | med beaktande av policydokumentet från Europeiskt kvinnoforum Women must not pay the price for COVID-19!, |
| --- | --- |

—

med beaktande av policydokumentet från Europeiskt kvinnoforum Women must not pay the price for COVID-19!,

| — | med beaktande av professor Sabine Oertelt-Prigiones studie The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic, offentliggjord den 27 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av professor Sabine Oertelt-Prigiones studie The impact of sex and gender in the COVID-19 pandemic, offentliggjord den 27 maj 2020,

| — | med beaktande av WHO:s vägledning Safe abortion: technical and policy guidance for health systems, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s vägledning Safe abortion: technical and policy guidance for health systems,

| — | med beaktande av WHO:s globala strategi för att snabbare utrota livmoderhalscancer som ett folkhälsoproblem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s globala strategi för att snabbare utrota livmoderhalscancer som ett folkhälsoproblem,

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 november 2020 om covid-19-åtgärdernas inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 november 2020 om covid-19-åtgärdernas inverkan på demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna (5),

| — | med beaktande av den gemensamma rapporten av den 22 april 2020 från Europaparlamentets forum för sexuella och reproduktiva rättigheter och IPPF EN Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma rapporten av den 22 april 2020 från Europaparlamentets forum för sexuella och reproduktiva rättigheter och IPPF EN Sexual and Reproductive Health and Rights during the COVID-19 pandemic,

| — | med beaktande av artikel 12 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 12 i den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter,

| — | med beaktande av den allmänna kommentaren nr 22 från FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter av den 2 maj 2016 om rätten till sexuell och reproduktiv hälsa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna kommentaren nr 22 från FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter av den 2 maj 2016 om rätten till sexuell och reproduktiv hälsa,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 7, 17 och 26 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 7, 17 och 26 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,

| — | med beaktande av den allmänna kommentaren nr 36 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna av den 30 oktober 2018 om artikel 6 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, om rätten till liv, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna kommentaren nr 36 från FN:s kommitté för de mänskliga rättigheterna av den 30 oktober 2018 om artikel 6 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, om rätten till liv,

| — | med beaktande av interimsrapporten av den 3 augusti 2011 från FN:s särskilda rapportör om vars och ens rätt att åtnjuta bästa möjliga fysiska och psykiska hälsa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av interimsrapporten av den 3 augusti 2011 från FN:s särskilda rapportör om vars och ens rätt att åtnjuta bästa möjliga fysiska och psykiska hälsa,

| — | med beaktande av rapporten av den 4 april 2016 från FN:s särskilda rapportör för vars och ens rätt att åtnjuta bästa möjliga fysiska och psykiska hälsa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 4 april 2016 från FN:s särskilda rapportör för vars och ens rätt att åtnjuta bästa möjliga fysiska och psykiska hälsa,

| — | med beaktande av rapporterna från FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser, inbegripet rapporten av den 11 juli 2019 om ett människorättsbaserat synsätt på felbehandling och våld mot kvinnor inom reproduktiv hälso- och sjukvård, med fokus på förlossning och obstetriskt våld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporterna från FN:s särskilda rapportör om våld mot kvinnor, dess orsaker och konsekvenser, inbegripet rapporten av den 11 juli 2019 om ett människorättsbaserat synsätt på felbehandling och våld mot kvinnor inom reproduktiv hälso- och sjukvård, med fokus på förlossning och obstetriskt våld,

| — | med beaktande av WHO:s uttalande från 2015 om att förebygga och eliminera respektlöshet och övergrepp i samband med förlossning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s uttalande från 2015 om att förebygga och eliminera respektlöshet och övergrepp i samband med förlossning,

| — | med beaktande av rapporten från Europarådets kommitté för jämlikhet och icke-diskriminering av den 16 september 2019 om obstetriskt och gynekologiskt våld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Europarådets kommitté för jämlikhet och icke-diskriminering av den 16 september 2019 om obstetriskt och gynekologiskt våld,

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster (6),

| — | med beaktande av rapporten av den 8 april 2016 från FN:s arbetsgrupp för frågor som rör rättslig och faktisk diskriminering av kvinnor, som lades fram vid det 32:a mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter i juni 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 8 april 2016 från FN:s arbetsgrupp för frågor som rör rättslig och faktisk diskriminering av kvinnor, som lades fram vid det 32:a mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter i juni 2016,

| — | med beaktande av avsnitt II i rapporten av den 14 maj 2018 från FN:s arbetsgrupp för frågor som rör rättslig och faktisk diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avsnitt II i rapporten av den 14 maj 2018 från FN:s arbetsgrupp för frågor som rör rättslig och faktisk diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av avsnitt III i rapporten av den 8 april 2016 från FN:s arbetsgrupp för frågor som rör rättslig och faktisk diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avsnitt III i rapporten av den 8 april 2016 från FN:s arbetsgrupp för frågor som rör rättslig och faktisk diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av rapporten av den 10 januari 2019 från FN:s särskilda rapportör för människorättsförsvarares situation, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 10 januari 2019 från FN:s särskilda rapportör för människorättsförsvarares situation,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/83/EG av den 6 november 2001 om upprättande av gemenskapsregler för humanläkemedel (8),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, samt Europaparlamentet och kommissionen av den 19 november 2018Det nya europeiska samförståndet om utveckling: Vår värld, vår värdighet, vår framtid, där EU bekräftar sitt engagemang för främjandet, skyddet och förverkligandet av allas rätt att utöva full kontroll över och besluta fritt och ansvarsfullt i frågor som rör ens sexualitet och sexuella och reproduktiva hälsa, utan diskriminering, tvång eller våld, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, samt Europaparlamentet och kommissionen av den 19 november 2018Det nya europeiska samförståndet om utveckling: Vår värld, vår värdighet, vår framtid, där EU bekräftar sitt engagemang för främjandet, skyddet och förverkligandet av allas rätt att utöva full kontroll över och besluta fritt och ansvarsfullt i frågor som rör ens sexualitet och sexuella och reproduktiva hälsa, utan diskriminering, tvång eller våld,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 november 2019 om kriminalisering av sexualundervisning i Polen (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 november 2019 om kriminalisering av sexualundervisning i Polen (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 februari 2019 om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om främjande av jämställdhet inom psykisk hälsa och klinisk forskning (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om främjande av jämställdhet inom psykisk hälsa och klinisk forskning (11),

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011,

| — | med beaktande av rådets rekommendation av den 2 december 2003 om cancerscreening (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets rekommendation av den 2 december 2003 om cancerscreening (12),

| — | med beaktande av de europeiska riktlinjerna för kvalitetssäkring vid screening av livmoderhalscancer av den 7 maj 2008 och de europeiska riktlinjerna för kvalitetssäkring vid bröstcancerscreening och bröstcancerdiagnos av den 12 april 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de europeiska riktlinjerna för kvalitetssäkring vid screening av livmoderhalscancer av den 7 maj 2008 och de europeiska riktlinjerna för kvalitetssäkring vid bröstcancerscreening och bröstcancerdiagnos av den 12 april 2006,

| — | med beaktande av dokumentet från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter från december 2017 om kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter från december 2017 om kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter i Europa,

| — | med beaktande av WHO:s strategi för 2017–2021 om kvinnors hälsa och välbefinnande i WHO:s europeiska region och 2016 års handlingsplan för sexuell och reproduktiv hälsa: att uppnå Agenda 2030 för hållbar utveckling i Europa – ingen ska lämnas utanför, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s strategi för 2017–2021 om kvinnors hälsa och välbefinnande i WHO:s europeiska region och 2016 års handlingsplan för sexuell och reproduktiv hälsa: att uppnå Agenda 2030 för hållbar utveckling i Europa – ingen ska lämnas utanför,

| — | med beaktande av WHO:s globala strategi för kvinnors, barns och ungdomars hälsa 2016–2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s globala strategi för kvinnors, barns och ungdomars hälsa 2016–2030,

| — | med beaktande av de standarder som WHO:s regionkontor för Europa och det tyska förbundskontoret för utbildning i hälsofrågor (BZgA) utarbetat för sexualundervisningen i Europa: en ram för beslutsfattare, myndigheter och specialister inom områdena utbildning och hälsovård, och av Unescos internationella tekniska vägledning om sexualundervisning: ett evidensbaserat tillvägagångssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de standarder som WHO:s regionkontor för Europa och det tyska förbundskontoret för utbildning i hälsofrågor (BZgA) utarbetat för sexualundervisningen i Europa: en ram för beslutsfattare, myndigheter och specialister inom områdena utbildning och hälsovård, och av Unescos internationella tekniska vägledning om sexualundervisning: ett evidensbaserat tillvägagångssätt,

| — | med beaktande av beslutet från Europeiska kommittén för sociala rättigheter av den 30 mars 2009 om det kollektiva klagomålet nr 45/2007 från International Centre for the Legal Protection of Human Rights (INTERIGHTS) mot Kroatien och den allmänna kommentaren nr 15 från FN:s kommitté för barnets rättigheter av den 17 april 2013 om barnets rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa (artikel 24), där det betonas att ungdomar bör ha tillgång till lämplig och objektiv information om sexuella och reproduktiva frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet från Europeiska kommittén för sociala rättigheter av den 30 mars 2009 om det kollektiva klagomålet nr 45/2007 från International Centre for the Legal Protection of Human Rights (INTERIGHTS) mot Kroatien och den allmänna kommentaren nr 15 från FN:s kommitté för barnets rättigheter av den 17 april 2013 om barnets rätt att åtnjuta bästa uppnåeliga hälsa (artikel 24), där det betonas att ungdomar bör ha tillgång till lämplig och objektiv information om sexuella och reproduktiva frågor,

| — | med beaktande av rapporten från FN:s befolkningsfond om världens befolkningssituation 2019 Unfinished Business: the pursuit of rights and choices FOR ALL, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s befolkningsfond om världens befolkningssituation 2019 Unfinished Business: the pursuit of rights and choices FOR ALL,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0169/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A9-0169/2021), och av följande skäl:

| A. | Sexuell och reproduktiv hälsa är ett tillstånd av fysiskt, emotionellt, psykiskt och socialt välbefinnande i förhållande till alla aspekter av sexualitet och reproduktion, inte bara frånvaro av dysfunktion, svaghet eller dödlighet, och alla har rätt att fatta beslut om sin egen kropp (13), utan diskriminering, tvång eller våld, och få tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa som stöder den rätten och har en positiv inställning till sexualitet och reproduktion, då sexualitet är en integrerad del av människans existens. |
| --- | --- |

A.

Sexuell och reproduktiv hälsa är ett tillstånd av fysiskt, emotionellt, psykiskt och socialt välbefinnande i förhållande till alla aspekter av sexualitet och reproduktion, inte bara frånvaro av dysfunktion, svaghet eller dödlighet, och alla har rätt att fatta beslut om sin egen kropp (13), utan diskriminering, tvång eller våld, och få tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa som stöder den rätten och har en positiv inställning till sexualitet och reproduktion, då sexualitet är en integrerad del av människans existens.

| B. | Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är enligt WHO en paraplyterm för olika frågor som berör alla människor och som representerar fyra olika områden: Sexuell hälsa och sexuella rättigheter, reproduktiv hälsa och reproduktiva rättigheter, och de bygger på allas rätt att bli respekterad i fråga om sin fysiska integritet, privatliv och sitt personliga självbestämmande, att bli respekterad fullt ut för sin sexuella läggning och könsidentitet, att bestämma huruvida, tillsammans med vem och när man ska vara sexuellt aktiv, att ha säkra sexuella erfarenheter, bestämma huruvida, när och med vem man ska gifta sig, huruvida och hur man ska skaffa ett barn eller flera barn, och hur många barn, att under hela sin livstid ha tillgång till den information, de resurser, de tjänster och det stöd som krävs för att uppnå ovanstående utan diskriminering, tvång, utnyttjande och våld, |
| --- | --- |

B.

Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är enligt WHO en paraplyterm för olika frågor som berör alla människor och som representerar fyra olika områden: Sexuell hälsa och sexuella rättigheter, reproduktiv hälsa och reproduktiva rättigheter, och de bygger på allas rätt att bli respekterad i fråga om sin fysiska integritet, privatliv och sitt personliga självbestämmande, att bli respekterad fullt ut för sin sexuella läggning och könsidentitet, att bestämma huruvida, tillsammans med vem och när man ska vara sexuellt aktiv, att ha säkra sexuella erfarenheter, bestämma huruvida, när och med vem man ska gifta sig, huruvida och hur man ska skaffa ett barn eller flera barn, och hur många barn, att under hela sin livstid ha tillgång till den information, de resurser, de tjänster och det stöd som krävs för att uppnå ovanstående utan diskriminering, tvång, utnyttjande och våld,

| C. | Sexuella och reproduktiva rättigheter skyddas som mänskliga rättigheter i internationell och europeisk människorättslagstiftning såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, och utgör en central del i tillhandahållandet av heltäckande hälso- och sjukvård. Rättigheter på hälsoområdet, särskilt i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa, hör till kvinnors grundläggande rättigheter, som bör förstärkas och inte på något sätt får urvattnas eller dras in. Förverkligandet av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är en central del av den mänskliga värdigheten och nära kopplat till uppnåendet av jämställdhet och till kampen mot könsrelaterat våld. En individs kropp, deras val, och således deras fullständiga självbestämmande bör garanteras. |
| --- | --- |

C.

Sexuella och reproduktiva rättigheter skyddas som mänskliga rättigheter i internationell och europeisk människorättslagstiftning såsom den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor och den europeiska konventionen om de mänskliga rättigheterna, och utgör en central del i tillhandahållandet av heltäckande hälso- och sjukvård. Rättigheter på hälsoområdet, särskilt i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa, hör till kvinnors grundläggande rättigheter, som bör förstärkas och inte på något sätt får urvattnas eller dras in. Förverkligandet av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är en central del av den mänskliga värdigheten och nära kopplat till uppnåendet av jämställdhet och till kampen mot könsrelaterat våld. En individs kropp, deras val, och således deras fullständiga självbestämmande bör garanteras.

| D. | Europeiska unionen har direkt befogenhet att agera genom att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i sina yttre åtgärder. Europeiska unionen har ingen direkt befogenhet att agera när det gäller att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter inom unionen, utan samarbetet mellan medlemsstaterna sker genom den öppna samordningsmetoden. Europeiska unionen uppmanar och uppmuntrar medlemsstaterna att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för alla, och stöder dem i detta arbete. |
| --- | --- |

D.

Europeiska unionen har direkt befogenhet att agera genom att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i sina yttre åtgärder. Europeiska unionen har ingen direkt befogenhet att agera när det gäller att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter inom unionen, utan samarbetet mellan medlemsstaterna sker genom den öppna samordningsmetoden. Europeiska unionen uppmanar och uppmuntrar medlemsstaterna att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för alla, och stöder dem i detta arbete.

| E. | Det könsrelaterade våldet är utbrett och har förvärrats av covid-19-pandemin. Uppskattningsvis utsätts 25 % av alla kvinnor någon gång under livet för någon form av könsrelaterat våld och hur många kvinnor som helst utsätts för sexuella övergrepp och trakasserier i intima förbindelser och på offentliga platser på grund av inrotade könsstereotyper och de sociala normer som de skapar. |
| --- | --- |

E.

Det könsrelaterade våldet är utbrett och har förvärrats av covid-19-pandemin. Uppskattningsvis utsätts 25 % av alla kvinnor någon gång under livet för någon form av könsrelaterat våld och hur många kvinnor som helst utsätts för sexuella övergrepp och trakasserier i intima förbindelser och på offentliga platser på grund av inrotade könsstereotyper och de sociala normer som de skapar.

| F. | Kränkningar av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter utgör brott mot de mänskliga rättigheterna, särskilt rätten till liv, fysisk och psykisk integritet, jämlikhet, icke-diskriminering, hälsa och utbildning, värdighet, integritet och frihet från omänsklig och förnedrande behandling. Kränkningar av kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter är en form av våld mot kvinnor och flickor och utgör hinder för uppnåendet av jämställdhet (14). |
| --- | --- |

F.

Kränkningar av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter utgör brott mot de mänskliga rättigheterna, särskilt rätten till liv, fysisk och psykisk integritet, jämlikhet, icke-diskriminering, hälsa och utbildning, värdighet, integritet och frihet från omänsklig och förnedrande behandling. Kränkningar av kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter är en form av våld mot kvinnor och flickor och utgör hinder för uppnåendet av jämställdhet (14).

| G. | Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är mål inom ramen för FN:s mål 3 för hållbar utveckling, och bekämpning av könsrelaterat våld och skadliga sedvänjor är mål inom mål 5 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

G.

Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är mål inom ramen för FN:s mål 3 för hållbar utveckling, och bekämpning av könsrelaterat våld och skadliga sedvänjor är mål inom mål 5 för hållbar utveckling.

| H. | Även om EU har bland de högsta standarderna för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i världen, och en del medlemsstater har infört politiska strategier och program som upprätthåller sexuella och reproduktiva rättigheter, finns det fortfarande utmaningar, bristande tillgång och oskäliga kostnader, luckor, skillnader och ojämlikheter när det gäller förverkligandet av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, både runtom i EU och inom medlemsstaterna, som bygger på ålder, kön, genus, ras, etnisk tillhörighet, klass, religiös tillhörighet eller övertygelse, civilstånd, socioekonomisk status, funktionsnedsättning, hiv-status (eller status avseende sexuellt överförbara sjukdomar), nationellt eller socialt ursprung, rättslig ställning eller migrationsstatus, språk, sexuell läggning eller könsidentitet. |
| --- | --- |

H.

Även om EU har bland de högsta standarderna för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i världen, och en del medlemsstater har infört politiska strategier och program som upprätthåller sexuella och reproduktiva rättigheter, finns det fortfarande utmaningar, bristande tillgång och oskäliga kostnader, luckor, skillnader och ojämlikheter när det gäller förverkligandet av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, både runtom i EU och inom medlemsstaterna, som bygger på ålder, kön, genus, ras, etnisk tillhörighet, klass, religiös tillhörighet eller övertygelse, civilstånd, socioekonomisk status, funktionsnedsättning, hiv-status (eller status avseende sexuellt överförbara sjukdomar), nationellt eller socialt ursprung, rättslig ställning eller migrationsstatus, språk, sexuell läggning eller könsidentitet.

| I. | Utmaningar och hinder för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter kan bland annat vara rättsliga, ekonomiska, kulturella och informationsrelaterade hinder, såsom bristande tillgång till allmänna, tillgängliga tjänster av god kvalitet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, brist på allsidig, åldersanpassad och evidensbaserad sexualundervisning, särskilt med tanke på att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för hbti-personer allvarligt kan hindras av att olika sexuella läggningar utelämnas i sexualundervisningen; könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper; brist på moderna tillgängliga preventivmedel; nekande av medicinsk vård baserat på personliga övertygelser; rättsliga begränsningar och praktiska hinder för tillgång till aborttjänster; nekande av abortvård; tvångsaborter; könsrelaterat våld; gynekologiskt och obstetriskt våld; tvångssterilisering, även inom ramen för rättsligt erkännande av könstillhörighet; hot, grym och förnedrande behandling; skillnader och klyftor i mödradödlighet och stöd för psykisk hälsa; alltfler kejsarsnitt; bristande tillgång till behandling för livmoderhalscancer; begränsad tillgång till assisterad befruktning och fertilitetsbehandlingar; svårigheter att få tillgång till de produkter som krävs för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter; hög andel sexuellt överförbara infektioner och hiv-fall; hög andel tonårsgraviditeter; skadliga könsstereotyper och sedvänjor såsom kvinnlig könsstympning och intersexuell könsstympning; barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap samt hedersmord och så kallad omvandlingsbehandling som kan ta formen av sexuellt våld, såsom ”korrigerande våldtäkt” mot lesbiska och bisexuella kvinnor och flickor samt transpersoner; föråldrade eller ideologiskt drivna lagar som begränsar sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

I.

Utmaningar och hinder för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter kan bland annat vara rättsliga, ekonomiska, kulturella och informationsrelaterade hinder, såsom bristande tillgång till allmänna, tillgängliga tjänster av god kvalitet för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, brist på allsidig, åldersanpassad och evidensbaserad sexualundervisning, särskilt med tanke på att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för hbti-personer allvarligt kan hindras av att olika sexuella läggningar utelämnas i sexualundervisningen; könsidentitet, könsuttryck och könsegenskaper; brist på moderna tillgängliga preventivmedel; nekande av medicinsk vård baserat på personliga övertygelser; rättsliga begränsningar och praktiska hinder för tillgång till aborttjänster; nekande av abortvård; tvångsaborter; könsrelaterat våld; gynekologiskt och obstetriskt våld; tvångssterilisering, även inom ramen för rättsligt erkännande av könstillhörighet; hot, grym och förnedrande behandling; skillnader och klyftor i mödradödlighet och stöd för psykisk hälsa; alltfler kejsarsnitt; bristande tillgång till behandling för livmoderhalscancer; begränsad tillgång till assisterad befruktning och fertilitetsbehandlingar; svårigheter att få tillgång till de produkter som krävs för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter; hög andel sexuellt överförbara infektioner och hiv-fall; hög andel tonårsgraviditeter; skadliga könsstereotyper och sedvänjor såsom kvinnlig könsstympning och intersexuell könsstympning; barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap samt hedersmord och så kallad omvandlingsbehandling som kan ta formen av sexuellt våld, såsom ”korrigerande våldtäkt” mot lesbiska och bisexuella kvinnor och flickor samt transpersoner; föråldrade eller ideologiskt drivna lagar som begränsar sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.

| J. | Tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa ingår i de grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster som bör vara tillgängliga för alla och omfatta allsidig, evidensbaserad och åldersanpassad sexual- och samlevnadsundervisning; information, konfidentiella och opartiska rådgivningstjänster samt tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och välbefinnande; information och rådgivning om moderna preventivmedel samt tillgång till flera olika moderna preventivmedel; vård före, under och efter förlossning; barnmorskevård; obstetrisk vård och vård av nyfödda; säker och laglig abortvård samt säkra och lagliga aborttjänster, inbegripet behandling av komplikationer till följd av osäkra aborter; förebyggande och behandling av hiv och andra sexuellt överförbara infektioner (STI); tjänster som syftar till att upptäcka, förebygga och behandla sexuellt och könsrelaterat våld; förebyggande, upptäckt och behandling av reproduktionscancer, bland annat livmoderhalscancer, och fertilitetsvård och fertilitetsbehandling. |
| --- | --- |

J.

Tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa ingår i de grundläggande hälso- och sjukvårdstjänster som bör vara tillgängliga för alla och omfatta allsidig, evidensbaserad och åldersanpassad sexual- och samlevnadsundervisning; information, konfidentiella och opartiska rådgivningstjänster samt tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och välbefinnande; information och rådgivning om moderna preventivmedel samt tillgång till flera olika moderna preventivmedel; vård före, under och efter förlossning; barnmorskevård; obstetrisk vård och vård av nyfödda; säker och laglig abortvård samt säkra och lagliga aborttjänster, inbegripet behandling av komplikationer till följd av osäkra aborter; förebyggande och behandling av hiv och andra sexuellt överförbara infektioner (STI); tjänster som syftar till att upptäcka, förebygga och behandla sexuellt och könsrelaterat våld; förebyggande, upptäckt och behandling av reproduktionscancer, bland annat livmoderhalscancer, och fertilitetsvård och fertilitetsbehandling.

| K. | Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är mänskliga rättigheter och måste upprätthållas av EU-medlemsstaterna, i enlighet med internationella människorättsnormer. Respekt för mänskliga rättigheter är nödvändigt för att en demokrati ska fungera. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen är alla beroende av varandra. Alla dessa EU-värden måste respekteras fullt ut av alla EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

K.

Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är mänskliga rättigheter och måste upprätthållas av EU-medlemsstaterna, i enlighet med internationella människorättsnormer. Respekt för mänskliga rättigheter är nödvändigt för att en demokrati ska fungera. Mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen är alla beroende av varandra. Alla dessa EU-värden måste respekteras fullt ut av alla EU-medlemsstater.

| L. | Sexuell hälsa är grundläggande för människors, pars och familjers allmänna hälsa och välbefinnande, liksom den sociala och ekonomiska utvecklingen i samhällen och länder, och tillgång till hälsa, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa, är en mänsklig rättighet. I de flesta medlemsstaterna är någon form av sexual- och hälsoundervisning redan obligatorisk. |
| --- | --- |

L.

Sexuell hälsa är grundläggande för människors, pars och familjers allmänna hälsa och välbefinnande, liksom den sociala och ekonomiska utvecklingen i samhällen och länder, och tillgång till hälsa, inbegripet sexuell och reproduktiv hälsa, är en mänsklig rättighet. I de flesta medlemsstaterna är någon form av sexual- och hälsoundervisning redan obligatorisk.

| M. | WHO definierar infertilitet som ”en sjukdom i reproduktionssystemet som kännetecknas av att inte kunna uppnå en klinisk graviditet efter tolv eller flera månader med regelbundna oskyddade samlag”. I denna definition innefattas inte verkligheten för lesbiska och bisexuella kvinnor eller transpersoner i samkönade par eller ensamstående kvinnor som är intresserade av fertilitetsalternativ, något som förvärrar de sociala och rättsliga utmaningar som de redan står inför vad gäller tillgång till assisterad befruktning eftersom fokus ligger på att motverka infertilitet. Lesbiska och bisexuella kvinnor kan kanske inte bevisa sin ”infertilitet” och kan därför nekas tillgång till assisterad befruktning (15). |
| --- | --- |

M.

WHO definierar infertilitet som ”en sjukdom i reproduktionssystemet som kännetecknas av att inte kunna uppnå en klinisk graviditet efter tolv eller flera månader med regelbundna oskyddade samlag”. I denna definition innefattas inte verkligheten för lesbiska och bisexuella kvinnor eller transpersoner i samkönade par eller ensamstående kvinnor som är intresserade av fertilitetsalternativ, något som förvärrar de sociala och rättsliga utmaningar som de redan står inför vad gäller tillgång till assisterad befruktning eftersom fokus ligger på att motverka infertilitet. Lesbiska och bisexuella kvinnor kan kanske inte bevisa sin ”infertilitet” och kan därför nekas tillgång till assisterad befruktning (15).

| N. | Under vissa omständigheter kan även transmän och icke-binära personer genomgå graviditet och bör i sådana fall kunna få ta del av åtgärder för graviditets- och förlossningsrelaterad vård utan diskriminering på grund av deras könsidentitet. |
| --- | --- |

N.

Under vissa omständigheter kan även transmän och icke-binära personer genomgå graviditet och bör i sådana fall kunna få ta del av åtgärder för graviditets- och förlossningsrelaterad vård utan diskriminering på grund av deras könsidentitet.

| O. | Ingen bör dö i samband med en förlossning och tillgång till evidensbaserad och tillgänglig mödravård av god kvalitet, graviditets- och förlossningsrelaterad vård är en mänsklig rättighet som måste garanteras utan diskriminering. |
| --- | --- |

O.

Ingen bör dö i samband med en förlossning och tillgång till evidensbaserad och tillgänglig mödravård av god kvalitet, graviditets- och förlossningsrelaterad vård är en mänsklig rättighet som måste garanteras utan diskriminering.

| P. | Gravida personer utsätts för olika påtvingade och våldsamma medicinska ingrepp vid förlossningen, däribland fysiska och verbala övergrepp, suturering av förlossningsskador utan smärtlindring, deras beslut ignoreras och deras informerade samtycke respekteras inte, vilket kan ta sig uttryck i våld och i grym och omänsklig behandling. |
| --- | --- |

P.

Gravida personer utsätts för olika påtvingade och våldsamma medicinska ingrepp vid förlossningen, däribland fysiska och verbala övergrepp, suturering av förlossningsskador utan smärtlindring, deras beslut ignoreras och deras informerade samtycke respekteras inte, vilket kan ta sig uttryck i våld och i grym och omänsklig behandling.

| Q. | En allsidig, evidensbaserad, icke-diskriminerande och åldersanpassad sexualundervisning som baseras på en rättighetsbaserad och genusinriktad strategi, i enlighet med Unescos internationella tekniska vägledning, underlättar ett ansvarsfullt sexuellt beteende och stärker barn och ungdomar, eftersom den ger vetenskapligt korrekt och åldersanpassad information om sexualitet och tar upp frågor som rör sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet, men inte begränsat till, mänsklig utveckling; sexuell och reproduktiv anatomi och fysiologi; samtycke, pubertet och menstruation; reproduktion, moderna preventivmedel, graviditet och förlossning; sexuellt överförbara infektioner, och bekämpar könsrelaterat våld, inbegripet skadliga sedvänjor som barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap samt kvinnlig könsstympning. En åldersanpassad allsidig sexualundervisning är nödvändig för att bygga upp barns och ungas förmåga att forma sunda, jämlika och trygga relationer, särskilt om könsnormer, jämställdhet, maktdynamik i relationer och samtycke samt respekt för gränser, och bidrar till att uppnå jämställdhet. |
| --- | --- |

Q.

En allsidig, evidensbaserad, icke-diskriminerande och åldersanpassad sexualundervisning som baseras på en rättighetsbaserad och genusinriktad strategi, i enlighet med Unescos internationella tekniska vägledning, underlättar ett ansvarsfullt sexuellt beteende och stärker barn och ungdomar, eftersom den ger vetenskapligt korrekt och åldersanpassad information om sexualitet och tar upp frågor som rör sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet, men inte begränsat till, mänsklig utveckling; sexuell och reproduktiv anatomi och fysiologi; samtycke, pubertet och menstruation; reproduktion, moderna preventivmedel, graviditet och förlossning; sexuellt överförbara infektioner, och bekämpar könsrelaterat våld, inbegripet skadliga sedvänjor som barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap samt kvinnlig könsstympning. En åldersanpassad allsidig sexualundervisning är nödvändig för att bygga upp barns och ungas förmåga att forma sunda, jämlika och trygga relationer, särskilt om könsnormer, jämställdhet, maktdynamik i relationer och samtycke samt respekt för gränser, och bidrar till att uppnå jämställdhet.

| R. | Bristande tillgång till vetenskapligt korrekt och evidensbaserad information och undervisning strider mot individers rättigheter, är negativt för dem när det gäller att fatta välgrundade beslut om sin egen sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, och motverkar ett hälsosamt sätt att se på jämställdhet. |
| --- | --- |

R.

Bristande tillgång till vetenskapligt korrekt och evidensbaserad information och undervisning strider mot individers rättigheter, är negativt för dem när det gäller att fatta välgrundade beslut om sin egen sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, och motverkar ett hälsosamt sätt att se på jämställdhet.

| S. | Sexuella och reproduktiva rättigheter innefattar såväl hygien och sanitet i samband med menstruation som de systemiska och socioekonomiska faktorer som rör stigmatisering och diskriminering kopplad till menstruation. Fattigdom i kombination med menstruation, som syftar på begränsad tillgång till sanitetsprodukter, drabbar ungefär var tionde kvinna i Europa och förvärras av en könsdiskriminerande skatt på de hygienprodukter som används i samband med menstruation i EU. Skam, obehandlad mensvärk och diskriminerande traditioner leder till avhopp från skolan och lägre närvarosiffror för flickor i skolan och för kvinnor på arbetet. De negativa attityder och myter som finns kring menstruation påverkar besluten om reproduktiv hälsa. Att förstå sambanden mellan menstruationshygien och sjukligheten, dödligheten och infertiliteten bland mödrar, sexuellt överförbara infektioner/hiv och livmoderhalscancer kan underlätta tidig upptäckt och rädda liv. |
| --- | --- |

S.

Sexuella och reproduktiva rättigheter innefattar såväl hygien och sanitet i samband med menstruation som de systemiska och socioekonomiska faktorer som rör stigmatisering och diskriminering kopplad till menstruation. Fattigdom i kombination med menstruation, som syftar på begränsad tillgång till sanitetsprodukter, drabbar ungefär var tionde kvinna i Europa och förvärras av en könsdiskriminerande skatt på de hygienprodukter som används i samband med menstruation i EU. Skam, obehandlad mensvärk och diskriminerande traditioner leder till avhopp från skolan och lägre närvarosiffror för flickor i skolan och för kvinnor på arbetet. De negativa attityder och myter som finns kring menstruation påverkar besluten om reproduktiv hälsa. Att förstå sambanden mellan menstruationshygien och sjukligheten, dödligheten och infertiliteten bland mödrar, sexuellt överförbara infektioner/hiv och livmoderhalscancer kan underlätta tidig upptäckt och rädda liv.

| T. | Moderna preventivmedel spelar en viktig roll för att uppnå jämställdhet och förebygga oavsiktliga graviditeter, och även för att förverkliga individens rätt att fatta familjebeslut genom att på ett proaktivt och ansvarsfullt sätt planera antalet barn, tidpunkten för barn och mellanrummen mellan dem. Vissa moderna preventivmedel minskar också förekomsten av hiv/sexuellt överförbara infektioner. Tillgång till moderna preventivmetoder hindras fortfarande av praktiska, ekonomiska, sociala och kulturella barriärer, däribland myter kring preventivmedel, föråldrade attityder gentemot kvinnors sexualitet och preventivmedel samt en stereotypisk uppfattning att endast kvinnor är ansvariga för preventivmedel. |
| --- | --- |

T.

Moderna preventivmedel spelar en viktig roll för att uppnå jämställdhet och förebygga oavsiktliga graviditeter, och även för att förverkliga individens rätt att fatta familjebeslut genom att på ett proaktivt och ansvarsfullt sätt planera antalet barn, tidpunkten för barn och mellanrummen mellan dem. Vissa moderna preventivmedel minskar också förekomsten av hiv/sexuellt överförbara infektioner. Tillgång till moderna preventivmetoder hindras fortfarande av praktiska, ekonomiska, sociala och kulturella barriärer, däribland myter kring preventivmedel, föråldrade attityder gentemot kvinnors sexualitet och preventivmedel samt en stereotypisk uppfattning att endast kvinnor är ansvariga för preventivmedel.

| U. | Abortlagar är grundade på nationell lagstiftning. Även om abort är lagligt finns det ofta en rad lagliga, halvlagliga och informella hinder för att få abort, bland annat begränsade tidsperioder och de grunder på vilka man får abort; medicinskt obefogade väntetider; brist på utbildad och villig hälso- och sjukvårdspersonal, och nekad medicinsk vård baserad på personliga övertygelser, diskriminerande och obligatorisk rådgivning, avsiktligt felaktig information eller tillstånd från tredje part, medicinskt onödiga tester, krav på att uppvisa lidande, sammanhängande kostnader och utebliven ersättning. |
| --- | --- |

U.

Abortlagar är grundade på nationell lagstiftning. Även om abort är lagligt finns det ofta en rad lagliga, halvlagliga och informella hinder för att få abort, bland annat begränsade tidsperioder och de grunder på vilka man får abort; medicinskt obefogade väntetider; brist på utbildad och villig hälso- och sjukvårdspersonal, och nekad medicinsk vård baserad på personliga övertygelser, diskriminerande och obligatorisk rådgivning, avsiktligt felaktig information eller tillstånd från tredje part, medicinskt onödiga tester, krav på att uppvisa lidande, sammanhängande kostnader och utebliven ersättning.

| V. | Vissa medlemsstater har fortfarande mycket restriktiva lagar som förbjuder abort, utom under strängt definierade omständigheter, vilket tvingar kvinnor att göra olagliga aborter, åka utomlands eller gå igenom graviditeten mot sin vilja, vilket är en kränkning av de mänskliga rättigheterna och en form av könsrelaterat våld (16), som påverkar kvinnors och flickors rätt till liv, fysisk och psykisk integritet, jämlikhet, icke-diskriminering och hälsa, och vissa medlemsstater som har legaliserat abort på begäran eller på breda sociala grunder fortsätter ändå att ha särskilda straffrättsliga påföljder för aborter som utförs utanför tillämplig lagstiftning. |
| --- | --- |

V.

Vissa medlemsstater har fortfarande mycket restriktiva lagar som förbjuder abort, utom under strängt definierade omständigheter, vilket tvingar kvinnor att göra olagliga aborter, åka utomlands eller gå igenom graviditeten mot sin vilja, vilket är en kränkning av de mänskliga rättigheterna och en form av könsrelaterat våld (16), som påverkar kvinnors och flickors rätt till liv, fysisk och psykisk integritet, jämlikhet, icke-diskriminering och hälsa, och vissa medlemsstater som har legaliserat abort på begäran eller på breda sociala grunder fortsätter ändå att ha särskilda straffrättsliga påföljder för aborter som utförs utanför tillämplig lagstiftning.

| W. | Flera medlemsstater försöker för närvarande att ytterligare begränsa tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter genom mycket restriktiva lagar som leder till könsdiskriminering och negativa konsekvenser för kvinnors hälsa. |
| --- | --- |

W.

Flera medlemsstater försöker för närvarande att ytterligare begränsa tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter genom mycket restriktiva lagar som leder till könsdiskriminering och negativa konsekvenser för kvinnors hälsa.

| X. | Motståndare till sexuella och reproduktiva rättigheter utnyttjar ofta frågor som det nationella intresset eller demografiska förändringar för att undergräva sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och bidrar på så sätt till urholkningen av de personliga friheterna och demokratins principer. All politik som rör demografisk förändring måste vara rättighetsbaserad, människocentrerad, specialanpassad och evidensbaserad, och måste upprätthålla sexuella och reproduktiva rättigheter. |
| --- | --- |

X.

Motståndare till sexuella och reproduktiva rättigheter utnyttjar ofta frågor som det nationella intresset eller demografiska förändringar för att undergräva sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och bidrar på så sätt till urholkningen av de personliga friheterna och demokratins principer. All politik som rör demografisk förändring måste vara rättighetsbaserad, människocentrerad, specialanpassad och evidensbaserad, och måste upprätthålla sexuella och reproduktiva rättigheter.

| Y. | Motståndarna till sexuella och reproduktiva rättigheter och kvinnors oberoende har haft ett stort inflytande på nationell rätt och politik, då bakåtsträvande initiativ har tagits i flera medlemsstater för att försöka undergräva sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, vilket parlamentet konstaterade i sina resolutioner om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU och om rätten till abort i Polen, och Europeiska jämställdhetsinstitutet i sin rapport av den 22 november 2019Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States. Dessa initiativ och denna tillbakagång hindrar förverkligandet av människors rättigheter och länders utveckling och undergräver europeiska värden och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

Y.

Motståndarna till sexuella och reproduktiva rättigheter och kvinnors oberoende har haft ett stort inflytande på nationell rätt och politik, då bakåtsträvande initiativ har tagits i flera medlemsstater för att försöka undergräva sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, vilket parlamentet konstaterade i sina resolutioner om bakslag för kvinnors rättigheter och jämställdhet i EU och om rätten till abort i Polen, och Europeiska jämställdhetsinstitutet i sin rapport av den 22 november 2019Beijing + 25: the fifth review of the implementation of the Beijing Platform for Action in the EU Member States. Dessa initiativ och denna tillbakagång hindrar förverkligandet av människors rättigheter och länders utveckling och undergräver europeiska värden och grundläggande rättigheter.

| Z. | Åtskilliga rapporter visar att tjänsterna för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter under covid-19-pandemin och nedstängningarna varit begränsade och/eller indragna (17), och att det fanns avbrott i tillgången till nödvändiga sjukvårdstjänster som preventivmedel och abortvård, hiv- och STI-tester, i tillgången till centrum för förebyggande av och information om kvinnlig könsstympning, och till screening av reproduktiv cancer samt till en respektfull mödravård, vilket har haft allvarliga konsekvenser för kvinnors grundläggande rätt till kroppsligt självbestämmande. Covid-19-pandemin har visat att det finns ett behov av att stärka hälso- och sjukvårdssystemens motståndskraft mot sådana kriser för att tjänster med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter ska fortsätta vara fullt tillgängliga och tillhandahållas i tid. |
| --- | --- |

Z.

Åtskilliga rapporter visar att tjänsterna för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter under covid-19-pandemin och nedstängningarna varit begränsade och/eller indragna (17), och att det fanns avbrott i tillgången till nödvändiga sjukvårdstjänster som preventivmedel och abortvård, hiv- och STI-tester, i tillgången till centrum för förebyggande av och information om kvinnlig könsstympning, och till screening av reproduktiv cancer samt till en respektfull mödravård, vilket har haft allvarliga konsekvenser för kvinnors grundläggande rätt till kroppsligt självbestämmande. Covid-19-pandemin har visat att det finns ett behov av att stärka hälso- och sjukvårdssystemens motståndskraft mot sådana kriser för att tjänster med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter ska fortsätta vara fullt tillgängliga och tillhandahållas i tid.

| AA. | Man försöker hela tiden utnyttja covid-19-hälsokrisen som en förevändning för att anta ännu mer restriktiva åtgärder vad gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (18), vilket leder till en omfördelning av resurser. Detta har en omfattande och långsiktigt negativ effekt på utövandet av den grundläggande rätten till hälsa, på jämställdheten och på kampen mot diskriminering och könsrelaterat våld, och innebär en risk för kvinnors och flickors välbefinnande, hälsa och liv. |
| --- | --- |

AA.

Man försöker hela tiden utnyttja covid-19-hälsokrisen som en förevändning för att anta ännu mer restriktiva åtgärder vad gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (18), vilket leder till en omfördelning av resurser. Detta har en omfattande och långsiktigt negativ effekt på utövandet av den grundläggande rätten till hälsa, på jämställdheten och på kampen mot diskriminering och könsrelaterat våld, och innebär en risk för kvinnors och flickors välbefinnande, hälsa och liv.

| AB. | Marginaliserade personer och grupper, däribland etniska och religiösa minoriteter, migranter, personer från en missgynnad socioekonomisk bakgrund, personer utan sjukförsäkring, personer på landsbygden, personer med funktionsnedsättning, hbtq-personer och våldsoffer, stöter ofta på ytterligare hinder, diskriminering och våld på flera grunder i tillgången till hälso- och sjukvård, eftersom lagar och politik tillåter tvångsmetoder och misslyckanden inom sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård för att säkerställa rimlig anpassning i tillgången till vård och information av hög kvalitet. Det råder brist på väsentliga uppgifter om frågan obstetriskt våld mot rasifierade kvinnor i Europa. Denna diskriminering leder till högre mödradödlighet och sjuklighet (till exempel bland svarta kvinnor), en högre risk för övergrepp och våld (för kvinnor med funktionsnedsättning), bristande tillgång till information och allmän orättvisa och ojämlikhet när det gäller tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

AB.

Marginaliserade personer och grupper, däribland etniska och religiösa minoriteter, migranter, personer från en missgynnad socioekonomisk bakgrund, personer utan sjukförsäkring, personer på landsbygden, personer med funktionsnedsättning, hbtq-personer och våldsoffer, stöter ofta på ytterligare hinder, diskriminering och våld på flera grunder i tillgången till hälso- och sjukvård, eftersom lagar och politik tillåter tvångsmetoder och misslyckanden inom sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård för att säkerställa rimlig anpassning i tillgången till vård och information av hög kvalitet. Det råder brist på väsentliga uppgifter om frågan obstetriskt våld mot rasifierade kvinnor i Europa. Denna diskriminering leder till högre mödradödlighet och sjuklighet (till exempel bland svarta kvinnor), en högre risk för övergrepp och våld (för kvinnor med funktionsnedsättning), bristande tillgång till information och allmän orättvisa och ojämlikhet när det gäller tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.

| AC. | Infertilitet och nedsatt fertilitet drabbar var sjätte person i Europa och är en global folkhälsofråga. Det finns ett behov av att minska ojämlikheten i tillgången till fertilitetsinformation och fertilitetsbehandlingar, och att förbjuda diskriminering grundad på kön, genus, sexuell läggning, hälsostatus eller civilstånd. |
| --- | --- |

AC.

Infertilitet och nedsatt fertilitet drabbar var sjätte person i Europa och är en global folkhälsofråga. Det finns ett behov av att minska ojämlikheten i tillgången till fertilitetsinformation och fertilitetsbehandlingar, och att förbjuda diskriminering grundad på kön, genus, sexuell läggning, hälsostatus eller civilstånd.

| AD. | Enligt EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, Europakonventionen och Europadomstolens rättspraxis hör kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa samman med ett flertal mänskliga rättigheter, bland annat rätten till liv och värdighet, frihet från omänsklig och förnedrande behandling, rätten till hälso- och sjukvård, rätten till ett privatliv, rätten till utbildning och förbudet mot diskriminering. |
| --- | --- |

AD.

Enligt EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, Europakonventionen och Europadomstolens rättspraxis hör kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa samman med ett flertal mänskliga rättigheter, bland annat rätten till liv och värdighet, frihet från omänsklig och förnedrande behandling, rätten till hälso- och sjukvård, rätten till ett privatliv, rätten till utbildning och förbudet mot diskriminering.

| AE. | Europaparlamentet tog upp sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i sin ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 13 november 2020 om programmet för unionens åtgärder på hälsoområdet för perioden 2021–2027 (”programmet EU för hälsa”), för att säkerställa att det i god tid finns tillgång till de produkter som behövs för ett säkert tillhandahållande av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (t.ex. mediciner, preventivmedel och medicinteknisk utrustning). |
| --- | --- |

AE.

Europaparlamentet tog upp sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i sin ståndpunkt som antogs vid första behandlingen den 13 november 2020 om programmet för unionens åtgärder på hälsoområdet för perioden 2021–2027 (”programmet EU för hälsa”), för att säkerställa att det i god tid finns tillgång till de produkter som behövs för ett säkert tillhandahållande av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter (t.ex. mediciner, preventivmedel och medicinteknisk utrustning).

| AF. | Tonåringar möter ofta hinder när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter på grund av bristen på ungdomsanpassade tjänster. |
| --- | --- |

AF.

Tonåringar möter ofta hinder när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter på grund av bristen på ungdomsanpassade tjänster.

| AG. | EU och FN har startat initiativet Spotlight för att bekämpa våld, inbegripet sexuellt våld, mot kvinnor och flickor, och initiativet syftar bland annat till att förbättra tillgången till sexualundervisning och tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

AG.

EU och FN har startat initiativet Spotlight för att bekämpa våld, inbegripet sexuellt våld, mot kvinnor och flickor, och initiativet syftar bland annat till att förbättra tillgången till sexualundervisning och tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa.

| AH. | Vattenförsörjnings-, sanitets- och hygientjänster är avgörande för den sexuella och reproduktiva hälsan, men dessa tjänster är alltför ofta otillgängliga, särskilt i avlägset belägna områden. |
| --- | --- |

AH.

Vattenförsörjnings-, sanitets- och hygientjänster är avgörande för den sexuella och reproduktiva hälsan, men dessa tjänster är alltför ofta otillgängliga, särskilt i avlägset belägna områden.

Skapa konsensus och hantera utmaningar med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som EU-utmaningar

| 1. | I enlighet med subsidiaritetsprincipen och i linje med nationella befogenheter uppmanar Europaparlamentet medlemsstaterna att skydda allas rätt, oavsett ålder, kön, genus, ras, etniskt ursprung, samhällsklass, kast, religiös tillhörighet och övertygelse, civilstånd eller socioekonomisk status, funktionsnedsättning, hiv- eller STI-status, nationellt eller socialt ursprung, rättslig status eller migrationsstatus, språk, sexuell läggning eller könsidentitet, att fatta egna välgrundade beslut när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, att säkerställa rätten till kroppslig integritet och personligt självbestämmande, och att ge alla de möjligheter som krävs för att åtnjuta sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om EU:s engagemang för främjandet, skyddet och förverkligandet av alla individers och alla kvinnors och flickors rätt att utöva full kontroll över och besluta fritt och ansvarsfullt i frågor som rör deras sexualitet och sexuella och reproduktiva rättigheter, utan diskriminering, tvång eller våld (19). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar EU, dess organ och byråer att stödja och främja allmän och full tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter vid utövandet av sina befogenheter genom att främja jämställdhet, respekt för personligt självbestämmande, tillgänglighet, respekt, välgrundade val, samtycke och respekt, icke-diskriminering och icke-våld, och uppmanar medlemsstaterna att säkerställa tillgång till ett komplett utbud av omfattande och tillgängliga tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter av hög kvalitet, och att undanröja samtliga rättsliga, politiska, ekonomiska och övriga hinder som gör att inte alla har full tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang ett underlättande av regelbundna utbyten och ett främjande av god praxis mellan medlemsstaterna och berörda parter i fråga om könsrelaterade hälsoaspekter. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar än en gång att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är avgörande för jämställdhet, ekonomisk tillväxt och utveckling, skydd av barn och avskaffande av könsrelaterat våld, människohandel och fattigdom. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta itu med de fortsatta utmaningarna när det gäller att få tillgång till eller utöva sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och att säkerställa tillgängliga tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa av hög kvalitet för alla, oavsett socioekonomisk status, så att ingen lämnas utanför och inte kan utöva sin rätt till hälsa. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet erkänner betydelsen av offentlig information om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet påminner om att all politik som rör sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter bör grundas på tillförlitliga och objektiva bevis från organisationer såsom WHO, andra FN-organ och Europarådet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet upprepar kravet från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter till sina medlemsstater (20) att garantera tillräckliga budgetanslag för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och att säkerställa att det finns tillräckliga personalresurser och nödvändiga produkter på alla nivåer i hälso- och sjukvårdssystemet, i både stads- och landsbygdsområden, att identifiera och ta itu med rättsliga, politiska och ekonomiska hinder som försämrar tillgången till sexuell och reproduktiv hälsovård och att integrera tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i de befintliga offentliga sjukförsäkringssystemen och subventions- eller ersättningssystemen, för att kunna åstadkomma allmän hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om de uppfattningar som godkänts av Europarådets ministerkommitté, som rekommenderar att transspecifik hälsovård såsom hormonbehandling och operation bör vara tillgängligt och ersättas genom de offentliga sjukförsäkringssystemen (21). |
| --- | --- |

8.

Sexuell och reproduktiv hälsa som en viktig del av god hälsa

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram ändamålsenliga strategier och övervakningsprogram som garanterar åtnjutande av och allmän tillgång till ett komplett utbud av tillgängliga tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter av hög kvalitet i enlighet med internationella hälsostandarder, oavsett ekonomiska, praktiska och sociala hinder och utan diskriminering, med särskild hänsyn till marginaliserade grupper, däribland men inte begränsat till kvinnor från etniska och religiösa minoriteter, migrantkvinnor, kvinnor från landsbygdsområden och de yttersta randområdena där geografiska begränsningar hindrar direkt och omedelbar tillgång till sådana tjänster, kvinnor med funktionsnedsättning, kvinnor utan sjukförsäkring, hbti-personer, offer för sexuellt och könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att rättvis tillgång, vård av kvalitet och ansvarsutkrävande när det gäller hälso- och sjukvård samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är grundläggande för respekten för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar vidare att tjänster, varor och vårdinrättningar måste beakta de krav som avser könsaspekter och som gäller livet igenom, och att respektera konfidentialitet och informerat samtycke. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att systematiskt samla in robusta jämställdhetsdata uppdelade på bland annat kön, ålder, etniskt ursprung och sexuell läggning, kulturell och socioekonomisk bakgrund, samt statistik om alla tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, på anonym grund, för att upptäcka och åtgärda eventuella skillnader i resultaten av tillhandahållandet av sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att använda all sin behörighet inom hälso- och sjukvårdspolitiken och att ge medlemsstaterna stöd när det gäller att säkerställa allmän tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter inom ramen för programmet EU för hälsa 2021–2027; att främja hälsoupplysning och hälsoundervisning; att stärka de nationella hälso- och sjukvårdssystemen och uppåtgående konvergens av hälso- och sjukvårdsstandarder för att minska ojämlikhet i hälsa inom och mellan medlemsstaterna, och att underlätta utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna när det gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utvecklas i riktning mot en allmän hälso- och sjukvård, där sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är av avgörande betydelse, bland annat genom att vid behov använda programmet EU för hälsa och Europeiska socialfonden (ESF +). |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar behovet av ett positivt och proaktiv sätt att se på hälso- och sjukvård under hela livscykeln genom att säkerställa allmän hälso- och sjukvård med stöd av tillräckliga resurser. Parlamentet framhåller att EU kan ge stöd till medlemsstaterna för integrerade och intersektionella modeller för förebyggande, diagnos, behandling och vård och även stödja medlemsstaternas åtgärder för att säkerställa tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande läkemedel, även på den globala marknaden. Parlamentet efterlyser ökad användning av ny teknik för att tillhandahålla de bästa och senaste behandlingarna och diagnosmetoderna, så att patienterna kan dra full nytta av den digitala revolutionen. Parlamentet betonar behovet av att fullt ut utnyttja Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa för att främja dessa prioriteringar. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att öka kvinnors medvetenhet om vikten av regelbunden screening och att säkerställa att den offentliga vården erbjuder screening såsom mammografi och bröstultraljud, cellprov och bentäthetsmätning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar vikten av att förebygga sjukdomar genom utbildning. Parlamentet betonar dessutom vikten av vaccinering för att förebygga sjukdomar när vaccinationer finns tillgängliga. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna och kommissionen att utvidga EU:s inköp av vaccin för att bekämpa covid-19 till att också omfatta köp av vaccin mot humant papillom virus (HPV) för att säkerställa att alla i EU har tillgång till det. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att alla medicinska ingrepp som rör sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter måste genomföras med personligt och på förhand fullt informerat samtycke. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bekämpa gynekologiskt och obstetriskt våld genom att förstärka förfaranden som säkerställer respekt för fritt och på förhand informerat samtycke och skydd mot omänsklig och förnedrande behandling på hälso- och sjukvårdsinrättningar, inbegripet genom utbildning av sjukvårdspersonal. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med denna särskilda form av könsrelaterat våld i sin verksamhet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är djupt oroat över att kvinnor och flickor med funktionsnedsättning alltför ofta nekas tillgång till faciliteter på området sexuell och reproduktiv hälsa, rätten till informerat samtycke beträffande användning av preventivmedel samt rentav riskerar tvångssterilisering. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lagstiftningsåtgärder för att skydda fysisk integritet, valfrihet och sexuellt och reproduktivt självbestämmande för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan dröjsmål förbjuda och vidta effektiva åtgärder för att förhindra alla former av diskriminering av rasifierade kvinnor, inbegripet etnisk segregering på vårdinrättningar, och att säkerställa allmän tillgång till sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård av god kvalitet, fri från diskriminering, tvång och övergrepp, samt att ta upp, åtgärda och förhindra kränkningar av de mänskliga rättigheterna som drabbar dessa kvinnor. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar än en gång medlemsstaterna att anta lagstiftning som säkerställer att intersexuella personer slipper utsättas för onödig medicinsk eller kirurgisk behandling under spädbarnsåldern eller barndomen, samt att deras rätt till kroppslig integritet, oberoende, självbestämmande och informerat samtycke ska respekteras fullt ut. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar behovet av att beakta särskilda hälsobehov i samband med sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, såsom infertilitet, menopaus och särskilda typer av reproduktiv cancer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla alla nödvändiga rehabiliteringstjänster och stödmekanismer, inbegripet nödvändig psykisk och fysisk hälso- och sjukvård, till alla vars sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter kränkts. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge information om bidragen från EU:s program för att främja och stödja reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om beslutet från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i målet A.P. Gaçon och Nicot mot Frankrike, där det fastslogs att en medlemsstats krav på sterilisering innan en process att ändra juridiskt kön innebär underlåtenhet att säkerställa den sökandens rätt till skydd för sitt privatliv. Parlamentet påminner om FN:s bekräftelse att tvångssterilisering är en kränkning av rätten till frihet från tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (22). Parlamentet beklagar djupt att sterilisering kvarstår som en nödvändig förutsättning för att få ändra juridiskt kön i vissa av EU:s medlemsstater. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att avskaffa steriliseringskravet och att skydda transpersoners rätt till självbestämmande (23). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Parlamentet betonar behovet av att beakta miljöförändringarnas inverkan på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt på fertiliteten, inbegripet, men inte begränsat till, vatten- och luftföroreningar och det ökade intaget av kemikalier. Parlamentet begär att detta undersöks ytterligare genom Horisont Europa och åtgärdas genom den europeiska gröna given. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att vårdgivare inom sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är viktiga för tillgången till ett allsidigt utbud av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inbegripet fysisk och psykisk hälsa. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ta hänsyn till den egna situationens särdrag när de planerar för att tillhandahålla hälso- och sjukvården i stort. |
| --- | --- |

23.

| a) | Tillgång till säkra, rättvisa och cirkulära mensskydd för alla |
| --- | --- |

a)

Tillgång till säkra, rättvisa och cirkulära mensskydd för alla

| 24. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att uppmuntra till bred tillgång till giftfria och återanvändbara mensskydd, särskilt på stora försäljningsställen och apotek i hela landet (med ett minst lika stort utbud som utbudet av engångsprodukter), samt att vidta åtgärder för att öka medvetenheten om fördelarna med återanvändbara mensskydd, jämfört med engångsprodukter. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar den så kallade tampongskattens negativa effekter på jämställdheten. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att avskaffa den så kallade vård- och tampongskatten genom att utnyttja den flexibilitet som införts i momsdirektivet och tillämpa undantag eller 0 % momssatser på dessa viktiga basvaror. |
| --- | --- |

25.

| b) | Allsidig sexualundervisning blir till nytta för de unga |
| --- | --- |

b)

Allsidig sexualundervisning blir till nytta för de unga

| 26. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att säkerställa att alla barn i grundskolan och gymnasiet, samt barn som inte går i skolan, överlag får tillgång till vetenskapligt korrekt, evidensbaserad, åldersriktig, icke-fördömande och allsidig sexualundervisning och upplysning, i enlighet med WHO:s standarder för sexualundervisning och handlingsplanen för sexuell och reproduktiv hälsa, utan diskriminering på någon som helst grund. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa allsidig undervisning om menstruationen och dess koppling till sexualitet och fertilitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta välutvecklade, ordentligt finansierade och tillgängliga ungdomsvänliga tjänster, tillsammans med lärarutbildning och resurser för att stödkontor och hälsoundervisningscentrum ska kunna fungera ordentligt. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att undervisning och upplysning om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är ett av de viktigaste instrumenten för att uppfylla åtagandena från den 25:e internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD25), nämligen noll icke tillgodosedda behov av familjeplanering, noll mödradödlighet som kan förhindras och frånvaro av könsrelaterat våld och skadliga sedvänjor mot kvinnor, flickor och unga. Parlamentet betonar att detta i hög grad kan bidra till att minska sexuellt våld och sexuella trakasserier när det kompletteras med EU-medel och EU-projekt som stärker samarbetet, samordningen av folkhälsopolitiken och utformningen och spridningen av god praxis. Parlamentet betonar vikten av allsidig och åldersriktig sexualundervisning, relationsfostran och sexualupplysande information och dess betydelse för familjeplanering och tillgång till reproduktiv hälsa, samt dess konsekvenser för oönskade graviditeter och sjukdomar med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet påminner om att det fortfarande är vanligt i våra samhällen med stereotyper och tabuföreställningar kring menstruationen, och att detta kan fördröja diagnoser av sjukdomar såsom endometrios. Endometrios drabbar en av tio kvinnor i fertil ålder och är den främsta orsaken både till kvinnors infertilitet och till kroniska bäckensmärtor, men trots allt detta tar det i snitt åtta år innan den diagnostiseras och det finns inget botemedel för den. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa allsidig och vetenskapligt exakt undervisning om menstruationen och ordna brett upplagda informationskampanjer om endometrios, riktade till allmänheten, hälso- och sjukvårdspersonal och lagstiftare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att alla barn kan delta i mensupplysningsprogram, så att de som har mens kan göra informerade val om sin mens och sina kroppar. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att ta itu med mensfattigdom genom att säkerställa att alla som behöver mensskydd kan få dem gratis. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillbakavisa och bekämpa spridningen av diskriminerande och farlig desinformation om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter eftersom den utsätter alla personer för fara, särskilt kvinnor, hbti-personer och unga. Parlamentet erkänner den roll som spelas av medier, sociala medier, offentliga informationsinstanser och andra berörda parter för säkerställandet av exakt och vetenskapsbaserad information, och uppmanar dem att bannlysa desinformation och falsk information om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter från sina program, material och verksamheter. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna dels att utarbeta åldersriktiga och allsidiga läroplaner för sexualundervisning och relationsfostran och därvid ta hänsyn till att man vid upplysningsarbetet bör låta det framgå att det finns många olika sexuella läggningar, könsidentiteter, könsuttryck och könskaraktäristika för att motverka falsk information som bygger på stereotyper eller är vinklad, dels att, via de offentliga hälso- och sjukvårdstjänsterna, förbättra skyddet för rätten till reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

29.

| c) | Modern preventivteknik: en strategi för jämställdhetsförverkligande |
| --- | --- |

c)

Modern preventivteknik: en strategi för jämställdhetsförverkligande

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa allmän tillgång till en rad moderna metoder och förnödenheter inom preventivtekniken, vilka håller hög kvalitet och går att få tag på, liksom också till rådgivning och information om preventivteknik för alla, varjämte medlemsstaterna uppmanas dels att åtgärda allt som hindrar tillgången till preventivteknik, såsom ekonomiska och sociala hinder, dels att säkerställa ett åtkomligt utbud av medicinsk rådgivning och möjligheter att konsultera hälso- och sjukvårdspersonal, så att alla fritt kan välja den preventivmetod som passar dem bäst och den grundläggande rätten till hälsa och valfrihet således skyddas och värnas. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa tillgången till modern, effektiv och åtkomlig preventivteknik, varvid hänsyn ska tas till i vilken utsträckning den i ett längre tidsperspektiv uppnår åsyftad verkan. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna till insikt om att denna täckning bör utsträckas till alla människor i fertil ålder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att alla hälso- och sjukvårdstjänster ger lämplig regelbunden medicinsk och psykologisk vård som främjar och värnar kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa hela livet igenom. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet påminner om att medlemsstaterna och offentliga myndigheter har ansvar att tillhandahålla evidensbaserad, korrekt information om preventivteknik och inrätta strategier för att ta itu med och undanröja hinder, myter, stigman och missuppfattningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att inrätta medvetandehöjande program och kampanjer om moderna valmöjligheter inom preventivtekniken och om hela utbudet av preventivmedel, samt att låta hälso- och sjukvårdspersonalen tillhandahålla moderna preventivtjänster och rådgivning av hög kvalitet och i linje med WHO:s normer, inbegripet receptfria akut-p-piller, vilka läkare i vissa länder ofta nekar att skriva ut på grund av personliga övertygelser. |
| --- | --- |

32.

| d) | Säker och laglig abort med förankring i kvinnors hälsa och rättigheter |
| --- | --- |

d)

Säker och laglig abort med förankring i kvinnors hälsa och rättigheter

| 33. | Europaparlamentet understryker att beslut om abort alltid måste vara frivilliga och bygga på frivillig begäran, i enlighet med medicinska normer, samt tillgänglighet, åtkomst, rimlig prissättning och säkerhet, som bygger på WHO:s riktlinjer, och uppmanar medlemsstaterna att säkerställa allmän tillgång till säkra och lagliga aborter och respekt för rätten till frihet, personlig integritet och bästa möjliga hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att sluta straffbelägga aborter och att undanröja och bekämpa hindren för laglig abort och påminner om att de har ett ansvar att säkerställa att kvinnor kan åtnjuta sina lagstadgade rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att förbättra de nuvarande metoderna för vård med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och att undersöka, dels nya metoder för givandet av sådan vård, dels olika sätt att åtgärda de luckor i vårdgivandet som framkommit genom covid-19, och att göra detta för alla människor, med särskilt fokus på de mest marginaliserade grupperna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter via EU:s kommande hälsostrategi. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över sin nationella abortlagstiftning och anpassa den till internationella människorättsnormer (24) och regional bästa praxis genom att säkerställa att abort på begäran är laglig i ett tidigt skede av graviditeten och vid behov också ännu senare, om den gravidas hälsa eller liv är i fara. Parlamentet påminner om att det är en form av könsrelaterat våld (25) att totalförbjuda abortvård eller vägra åtkomst till den, och uppmanar med kraft medlemsstaterna att främja bästa praxis inom hälso- och sjukvården genom att inrätta tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa som finns tillgängliga på primärvårdsnivå och kan ge remiss till högre vårdnivåer i samtliga fall där det behövs. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet inser att enskilda läkare av personliga skäl kan åberopa en samvetsklausul. Parlamentet betonar emellertid att sådana samvetsklausuler inte får inkräkta på en patients rätt att få fullständig tillgång till hälso- och sjukvård och tjänster. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och vårdgivarna att beakta sådant här i sitt geografiska utbud av hälso- och sjukvårdstjänster. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet beklagar att gängse praxis i medlemsstaterna ibland ger möjlighet för läkare, och vid vissa tillfällen, för hela inrättningar inom hälso- och sjukvården, att med åberopande av den så kallade samvetsklausulen vägra tillhandahålla hälso- och sjukvårdstjänster, så att abortvård förvägras med åberopande av religion eller samvete och kvinnors liv och rättigheter således sätts på spel. Parlamentet noterar att den här klausulen också ofta används vid tillfällen när varje dröjsmål kan bli till fara för patientens liv eller hälsa. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Parlamentet noterar att denna klausul också hindrar tillgången till prenatal screening, vilket inte bara kränker kvinnors rätt till information om fostrets tillstånd utan också i många fall förhindrar framgångsrik behandling under en graviditet eller omedelbart efteråt. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra ändamålsenliga lagstiftnings- och verkställighetsåtgärder för att säkerställa att ”samvetsklausulen” inte blir ett hot mot att kvinnor hinner få vård inom området sexuell och reproduktiv hälsa i rätt tid. |
| --- | --- |

38.

| e) | Tillgång till fertilitetsbehandling |
| --- | --- |

e)

Tillgång till fertilitetsbehandling

| 39. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa att alla personer i fertil ålder har tillgång till fertilitetsbehandling oavsett socioekonomisk situation, civilstånd, könsidentitet eller sexuell läggning. Parlamentet betonar vikten av att fertiliteten inom EU noggrant undersöks som en folkhälsofråga, liksom också förekomsten av infertilitet och nedsatt fertilitet, som är en tung och plågsam verklighet för många familjer och personer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna till en helhetsbetonad, rättighetsbaserad, inkluderande och icke-diskriminerande syn på fertilitetsfrågor, också genom åtgärder för att förebygga infertilitet och säkerställa likvärdig tillgång till tjänster för alla personer i fertil ålder, samt att ordna så att det finns ett utbud av assisterad befruktning att tillgå i Europa. |
| --- | --- |

39.

| f) | Mödra-, graviditets- och förlossningsvård för alla |
| --- | --- |

f)

Mödra-, graviditets- och förlossningsvård för alla

| 40. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att anta åtgärder för att alla, utan diskriminering, vid moderskap, graviditet och förlossning ska få vård av hög kvalitet som är åtkomlig, evidensbaserad och präglad av respekt, innefattar barnmorskevård, mödravård, förlossningsvård och vård efter förlossning, jämte stöd till mödrars psykiska hälsa, och följer nuvarande normer och evidens från WHO. Parlamentet uppmanar följaktligen medlemsstaterna att se över sådana lagar, strategier och förfaringssätt som utestänger vissa grupper från vård i samband med moderskap, graviditet och förlossning, också genom att vid översynsarbetet få bort diskriminerande begränsningar inom lagstiftning och politik som tillämpas på grundval av sexuell läggning eller könsidentitet, nationalitet, ras eller etniskt ursprung och migrantstatus. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att göra sitt yttersta för att säkerställa kvinnors rättigheter och människovärde vid förlossningar, samt att skarpt fördöma och motverka fysisk och verbal misshandel, också i form av gynekologiskt våld och våld vid förlossningar, samt varje annat hithörande slag av könsrelaterat våld inom vården före, under och efter förlossning, eftersom detta kränker kvinnors mänskliga rättigheter och kan handla om könsrelaterat våld. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram gemensamma EU-normer för vården före, under och efter förlossning och att göra det lättare för sakkunniga på området att sinsemellan dela bästa praxis. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra och säkerställa att vårdgivare får utbildning dels om kvinnors mänskliga rättigheter, dels om principerna om fritt och informerat samtycke och informerat val inom vård före, under och efter förlossning. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet påminner om att WHO-regionen Europa har världens lägsta amningsfrekvens. Parlamentet framhåller behovet av större medvetenhet och mer information om fördelarna med amning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att inleda kampanjer med hög profil för att understryka fördelarna med amning. |
| --- | --- |

43.

Tillhandahållande av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter under covid-19-pandemin och i alla andra krissituationer

| 44. | Europaparlamentet påpekar att EU och medlemsstaterna går igenom en ekonomisk och social kris, vid sidan om hälsokrisen. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att anlägga ett jämställdhetsperspektiv på hälsokonsekvenserna av covid-19 och säkerställa att hela utbudet av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa kan fortsätta fungera inom hälso- och sjukvårdssystemen under alla omständigheter, såsom det förutsätts i internationella människorättsnormer. Parlamentet håller fast vid att man måste motverka alla försök att kringskära sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, såväl under den tid pandemin pågår som efter den. Parlamentet uppmanar därtill medlemsstaterna att rikta in ytterligare insatser och resurser på återuppbyggnad av ett hälso- och sjukvårdssystem som erkänner att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är väsentliga för allas hälsa och välbefinnande. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet erkänner covid-19-pandemins effekter på försörjningen med preventivmedel och tillgången till dem och upprepar UNFPA:s beräkningar från april 2020, enligt vilka det förväntas att runt 47 miljoner kvinnor i 114 låg- och medelinkomstländer inte kommer att kunna använda moderna preventivmedel om nedstängningen eller avbrotten i leveranskedjan fortgår i sex månader. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att säkerställa full tillgång till preventivmedel under covid-19-pandemin och att genom gemensamma ansträngningar förhindra avbrott i produktions- och leveranskedjorna. Parlamentet framhåller exempel på god praxis såsom kostnadsfria preventivmedel för alla kvinnor under en viss ålder och/eller telefonrådgivning för att få tillgång till preventivmedel. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet beklagar att tillgången till säker och laglig abort fortsätter att vara begränsad under covid-19-pandemin, och att man försökt totalförbjuda aborter under förevändningen att de är tjänster med lägre prioritet (26). Parlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att vidare införa säker, kostnadsfri och anpassad tillgång till abortvård under covid-19-pandemin och efteråt, till exempel genom abortpillret, och att erkänna abortvård som brådskande och såsom ett medicinskt ingrepp, och på så sätt också undanröja alla hinder för tillgången till abort. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet framhåller vilka negativa effekter för vården i samband med moderskap, graviditet och förlossning det för med sig när hälso- och sjukvården fokuserar på att hantera covid-19, och betonar att utbudet av graviditets- och förlossningsvård genomgår oacceptabla förändringar som inte bygger på vetenskaplig evidens, WHO:s riktlinjer eller riktlinjer från relevanta europeiska yrkessammanslutningar och inte heller står i proportion till de insatser som krävs mot covid-19-pandemin (27). Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att säkerställa att vård av hög kvalitet i samband med moderskap, graviditet och förlossning får de resurser den behöver. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen medlemsstaterna att säkerställa full tillgång till fertilitetsbehandling och fertilitetsvård under covid-19-pandemin och att förhindra avbrott i tillhandahållandet av fertilitetsbehandling, vilket kommer att leda till att färre barn föds med hjälp av medicinskt assisterade reproduktionsbehandlingar, något som i sin tur kan leda till att en del människor fullständigt fråntas rätten att försöka få barn. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, i sina hälsorelaterade politiska åtgärder, ta hänsyn till hur nödsituationer som covid-19 påverkar könsspecifika hälso- och sjukvårdsfrågor, såsom tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att erkänna att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har sitt underlag i grundläggande mänskliga rättigheter och således är en prioritetsfråga både under den nuvarande hälsokrisen och efter den, och att vidta alla nödvändiga åtgärder, också i form av stöd till verksamhet som bedrivs av medlemsstaterna och av civilsamhällesorganisationer inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för att garantera fullständig tillgång till tjänster inom detta område, och därvid hålla i minnet sådana resurser som ESF+ och programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden. |
| --- | --- |

50.

Sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter som pelare för jämställdhet, demokrati och utrotande av könsrelaterat våld

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utöva sin behörighet i fråga om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter genom att sträva efter att fullständigt skydda, respektera och förverkliga de mänskliga rättigheterna, särskilt rätten till hälsa inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och garantera tillgången till ett brett utbud av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, som finns till för alla och är allmänt åtkomliga, håller hög kvalitet och är fria från diskriminering, exempelvis fertilitetsbehandling och behandling av ärftliga sjukdomar genom bevarande av könsceller, samt att säkerställa respekt för principen om icke-tillbakagång, i enlighet med internationell människorättslagstiftning, även för personer som måste resa för att få behandling, exempelvis invånare i avlägsna områden och i de yttersta randområdena. Parlamentet fördömer alla försök att begränsa tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter genom restriktiva lagar. Parlamentet framhåller bestämt att nekande av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är en form av könsrelaterat våld (28). |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar rådet att införa en konstellation för jämställdhet mellan könen, där jämställdhetsansvariga ministrar och statssekreterare sammanförs i ett särskilt forum för att åstadkomma gemensamma och konkreta åtgärder för att lösa utmaningarna med kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan könen samt se till att jämställdhetsfrågor diskuteras på högsta politiska nivå. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar det könsrelaterade våldets mycket skadliga och mångskiftande konsekvenser för hälsan som har visat sig kunna leda till allvarliga fysiska och psykiska hälsoproblem, inbegripet gynekologiska problem och graviditetskomplikationer. Parlamentet efterlyser därför lämpligt skydd för och adekvata resurser till offer för våld i nära relationer, genom ökade resurser och effektiva åtgärder för detta ändamål. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet betonar att det finns flera kopplingar mellan prostitution och människohandel och erkänner att prostitution – såväl i EU som i hela världen – underblåser människohandel med utsatta kvinnor och minderåriga. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionsledamoten med ansvar för demokrati och demografi att inta ett evidensbaserat och människorättsbaserat synsätt för att bemöta de demografiska utmaningarna inom EU och säkerställa att alla invånare i EU, även de som är bosatta i mer avlägsna områden såsom de yttersta randområdena, fullständigt kan förverkliga sin sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, och att särskilt uppmärksamma och ta itu med aktörer som utnyttjar sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för att undergräva EU:s värden och demokratins principer. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionsledamoten med ansvar för hälsa och livsmedelssäkerhet att underlätta och främja skyddet av sexuell och reproduktiv hälsa, såsom ett centralt inslag i förverkligandet av rätten till hälsa, trygghet och jämställdhet, samt att övervaka och främja det fullständiga genomförandet av mål nr 3 för hållbar utveckling, inbegripet delmålet 3.7 i EU, med hjälp av FN:s ram för globala indikatorer. Parlamentet uppmanar kommissionsledamoten att tillsammans med medlemsstaterna samla in systematiska, jämförbara och uppdelade data och genomföra studier för att på ett bättre sätt mäta könsspecifika hälsoskillnader och icke tillgodosedda behov i fråga om tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa i EU i ett intersektionellt perspektiv. Parlamentet uppmanar kommissionsledamoten att främja hälsoinformation och utbildning, inbegripet om sexuell och reproduktiv hälsa, samt att stödja konvergensen uppåt av normer och strategier för hälso- och sjukvård för att minska ojämlikheten i fråga om hälsa inom medlemsstaterna och mellan dem samt att, mot bakgrund av att tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa på ett glädjande sätt tagits med i programmet EU för hälsa, stödja verksamhet som bedrivs av medlemsstaterna och av civilsamhällesorganisationer inom området sexuell och reproduktiv hälsa för att via det programmet göra tjänster inom sistnämnda område tillgängliga. Parlamentet betonar att det behövs avsevärt ökade investeringar i alla tjänster, särskilt tjänster inom hälso- och sjukvård, såsom bidrag till kvinnors oberoende, jämställdhet och emancipation. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionsledamoten med ansvar för jämlikhet att underlätta och främja skyddet av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och att ta med dem i genomförandet av EU:s jämställdhetsstrategi och EU:s jämlikhetsstrategi för hbtqi-personer, samt att skarpt fördöma bakslaget för kvinnors rättigheter och att utveckla konkreta åtgärder mot det. Parlamentet uppmanar kommissionsledamoten att erkänna det organiska sammanhanget mellan förverkligandet dels av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, dels av jämställdhet mellan könen och kampen mot könsrelaterat våld, samt att övervaka och främja det fullständiga genomförandet av mål 5 för hållbar utveckling i EU, inbegripet delmål 5.6. Parlamentet uppmanar kommissionsledamoten att på ett framgångsrikt sätt införa ett jämställdhetsperspektiv i all EU-politik. Parlamentet uppmanar kommissionsledamoten att stödja den verksamhet som bedrivs av civilsamhällesorganisationer inom området sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Likaledes uppmanar parlamentet till underlättande och främjande av utbytet av bästa praxis mellan medlemsstaterna och de berörda parterna om de könsrelaterade aspekterna av hälsa, också sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och till underlättande av synergier mellan programmet EU för hälsa och EU:s jämställdhetsstrategi. Parlamentet betonar att programmet EU för hälsa bör vara jämställdhetsintegrerat, ta hänsyn till könsdiskriminering och utforma genusmedvetna strategier för medvetenhet om sjukdomar, screening, diagnostisering och behandling. Parlamentet betonar vidare att jämställdhetsstrategin bör åtgärda alla slag av könsrelaterat våld, även våld i form av bakslag för eller kränkningar av kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionsledamoten med ansvar för internationella partnerskap att upprätthålla det europeiska samförståndet om utveckling och målen för hållbar utveckling, särskilt delmålen 3.7, 5.6 och 16, för att säkerställa att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter förblir en utvecklingsprioritering inom EU:s alla yttre åtgärder och förbindelser. Parlamentet välkomnar åtagandet om att främja sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i den nya, tredje handlingsplanen för jämställdhet och uppmanar kommissionsledamoten med ansvar för internationella partnerskap att föreslå konkreta åtgärder för att uppnå detta mål. Parlamentet framhåller att EU i sin utvecklingspolitik måste prioritera undanröjandet av alla hinder för tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionsledamoten för främjande av vår europeiska livsstil att säkerställa att det nya särskilda sändebudet för religions- och trosfrihet arbetar utifrån ett människorättsperspektiv, och därför respekterar sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och engagerar sig i att gemensamt arbeta för att garantera rätten till hälsa för alla, i EU och globalt, utan någon som helst diskriminering. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionsledamoten med ansvar för krishantering att ta med ett jämställdhetsperspektiv i EU:s och medlemsstaternas humanitära bistånd och ett perspektiv på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, eftersom tillgång till sexuell och reproduktiv hälsovård är ett grundläggande behov för människor i humanitära sammanhang. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet yrkar på ett omedelbart slut på alla skadliga sedvänjor, såsom kvinnlig könsstympning och barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. Parlamentet betonar att barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap kränker mänskliga rättigheter och ofta leder till att unga flickor riskerar att utsättas för våld, diskriminering och övergrepp. Parlamentet är ytterst oroat över att mer än 200 miljoner flickor och kvinnor världen över har tvingats genomgå könsstympning, liksom över att covid-19-pandemin orsakar förseningar eller avbrott i gemenskapens uppsökande program för och utbildning om skadliga sedvänjor, vilket globalt sett väntas leda till två miljoner ytterligare fall av kvinnlig könsstympning och 13 miljoner ytterligare barnäktenskap under nästa årtionde, jämfört med uppskattningarna före pandemin. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet efterlyser fullständig tillgång till fysisk och psykologisk vård, med interkulturellt kompetent och utbildad personal som vårdgivare. Parlamentet uppmanar med kraft alla EU-länder att ratificera Istanbulkonventionen. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka synergierna mellan EU:s interna och externa program för att säkerställa en samordnad och långsiktig strategi för att kvinnor inte ska könsstympas, vare sig inom eller utanför EU. Parlamentet upprepar i synnerhet sina krav på att förebyggande åtgärder mot kvinnlig könsstympning ska införlivas i alla politikområden – särskilt när det gäller hälso- och sjukvård, asyl, utbildning och sysselsättning – och i samarbetet och människorättsdialogerna med tredjeländer. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet påminner om att vissa EU-bosatta flickor också löper risk att könsstympas vid besök i sina ursprungsländer, främst under familjebesök. Parlamentet anser att alla medlemsstater, inklusive regionala och lokala myndigheter, måste utbyta bästa praxis om protokoll för att förhindra könsstympning av flickor som reser till länder eller regioner där det är mycket vanligt med kvinnlig könsstympning. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater som ännu inte har gjort det att anta särlagstiftning som straffbelägger kvinnlig könsstympning för att skydda offren och lagföra detta brott mer effektivt när det begås utanför deras territorier. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet uppmanar unionen att stödja hälso- och familjeplaneringscentrumen i partnerländerna för att främja ett informationsutbyte och få bort rådande tabun om menstruation, sexualitet och fortplantning och genom att även få unga män att delta fullt ut i kampen mot stereotyper och tabun. Parlamentet betonar vikten av bättre tillgång till preventivmetoder i utvecklingsländer, särskilt för tonårsflickor som löper större risk för komplikationer under en graviditet. Parlamentet bekräftar att alla kvinnor och flickor har rätt till egna fria och informerade val om hälsa och liv i sexuellt och reproduktivt hänseende. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet begär att flickors och kvinnors deltagande i utbildning ska säkerställas, eftersom detta är oumbärligt för kvinnors sociala och ekonomiska egenmakt. Parlamentet påyrkar insatser för att minska flickornas mensfrånvaro genom bättre hygienförhållanden i skolorna, framför allt vattenförsörjnings-, sanitets- och hygientjänsterna, och genom att motverka stigmatisering. Parlamentet betonar behovet av att garantera tillgång till lämplig infrastruktur för vatten, sanitet och hygien i skolor, för att säkerställa sexuell och reproduktiv hälsa, oavsett om det rör sig om preventivmedel, graviditet, förlossning, abort, sexuellt överförbara sjukdomar eller menstruationshygien. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar till att man utnyttjar potentialen hos kommunikationsverktyg som radio, tv och telefon men även digitala verktyg, bl.a. sociala nätverk och meddelandetjänster, för att ge unga bättre tillgång till sexualundervisning och framför allt öka deras kännedom om sexuellt överförbara sjukdomar och riskerna i samband med graviditeter i unga år. Parlamentet anser att detta kommer att kräva insatser mot jämställdhetsbrister i tillgången till digitala tjänster samt mot nätmobbning och våld mot kvinnor och flickor på internet. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet efterlyser en mer framträdande roll för det tematiska politikområdet sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet, med tanke på covid-19-pandemins enorma konsekvenser för kvinnor och flickor i utvecklingsländer. Parlamentet understryker att man med ökad kraft måste främja allas rätt till full kontroll över sin sexualitet och sexuella och reproduktiva hälsa och till fritt och ansvarsfullt beslutsfattande i dithörande frågor. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbinda sig att uppnå målen i den tredje handlingsplanen för jämställdhet, särskilt vad gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utarbeta ”nationella genomförandeplaner” där man prioriterar sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, genom att tillämpa mätbara indikatorer och inkludera övervakningsmekanismer. Parlamentet uppmanar EU:s delegationer att prioritera åtgärder för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter när de genomför den tredje handlingsplanen för jämställdhet. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att säkra tillräcklig och välriktad finansiering för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i sin politik för utvecklingssamarbete och sina instrument för yttre åtgärder, exempelvis instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete. Parlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna att överväga att prioritera sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i EU:s programplanering, bland annat den gemensamma programplaneringen. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att säkerställa att civilsamhällesorganisationer med direkt anknytning till försvaret av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i utvecklingsländer får medverka i politiken för utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet anser att EU behöver underlätta integreringen av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i partnerländernas nationella strategier och riktlinjer för folkhälsan. Parlamentet påminner med oro om att de flesta icke tillgodosedda behov av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter finns hos ungdomar, ogifta, hbtqi-personer, personer med funktionsnedsättning, minoritetsmedlemmar, etniska minoritetsgrupper och fattiga landsbygds- och stadsbor. Parlamentet betonar att tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter bör vara jämställdhetsorienterade, rättighetsbaserade, ungdomsvänliga och tillgängliga för alla, oberoende av ålder, kön, könsidentitet, sexuell läggning, ras, samhällsklass, religion, civilstånd, ekonomiska resurser, nationellt eller socialt ursprung eller funktionsnedsättning, inbegripet i humanitära sammanhang, vid konflikt och katastrofer. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att motverka diskriminering inom tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och att tillämpa ett intersektionellt synsätt för att säkerställa att kvinnor och flickor (både trans- och cispersoner), ickebinära personer, lesbiska samt bisexuella och intersexuella kvinnor får lika tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet påpekar att kvinnor och flickor är särskilt utsatta för våldtäkter och sexuellt våld i områden där kris råder till följd av bland annat konflikter, naturkatastrofer och klimatförändringarnas effekter. Parlamentet uppmanar EU att ta kraftigare tag mot våldtäkt som krigsvapen och säkerställa att våldtäktsoffren får tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skarpt fördöma bakslaget för kvinnors rättigheter och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och använda hela sin förmåga för att ta kraftigare tag mot det. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utöka sitt politiska stöd till människorättsförsvarare, vårdgivare som arbetar med att föra fram sexuella och reproduktiva rättigheter, civilsamhällesorganisationer som arbetar för kvinnors rättigheter samt sexuella och reproduktiva rättigheter och är utslagsgivande för jämställda samhällen och för tillhandahållandet av tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, framför allt dem som arbetar i europeiska sammanhang som innebär en utmaning, samt att fortsättningsvis övervaka och anslå tillräckligt ekonomiskt stöd i enlighet därmed, genom de pågående programmen, såsom programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa jämställdhetsbudgetering i alla instrument i den fleråriga budgetramen för 2021–2027, inbegripet programmet för medborgare, jämlikhet, rättigheter och värden, ESF + och instrumentet för grannskapspolitik, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta konkreta åtgärder för att skydda sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inledningsvis genom att tillsätta ett särskilt EU-sändebud för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och utöka EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati med ett särskilt kapitel om läget för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

76.

o

o o

| 77. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

77.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0336.

(2)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 142.

(3)  EUT L 107, 26.3.2021, s. 1.

(4)  Studie – The gendered impact of the COVID-19 crisis and post-crisis period, Europaparlamentet, generaldirektoratet för unionens interna politik, utredningsavdelning C – medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, den 30 september 2020.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2020)0307.

(6)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(7)  EUT L 88, 4.4.2011, s. 45.

(8)  EGT L 311, 28.11.2001, s. 67.

(9)  EUT C 208, 1.6.2021, s. 24.

(10)  EUT C 449, 23.12.2020, s. 102.

(11)  EUT C 252, 18.7.2018, s. 99.

(12)  EUT L 327, 16.12.2003, s. 34.

(13)  Guttmacher-Lancet Commission, Executive Summary on sexual and reproductive health and rights, The Lancet, London, 2018, https://www.guttmacher.org/guttmacher-lancet-commission/accelerate-progress-executive-summary

(14)  Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR), Informationsserier om sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, tillgängliga på: https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(15)  https://www.who.int/reproductivehealth/topics/infertility/en/

(16)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(17)  Det tekniska meddelandet från FN:s befolkningsfond Impact of the COVID-19 Pandemic on Family Planning and Ending Gender-based Violence, offentliggjord den 27 april 2020, finns här: https://www.unfpa.org/sites/default/files/resource-pdf/COVID-19_impact_brief_for_UNFPA_24_April_2020_1.pdf

(18)  EPF och IPPF EN, op. cit., s. 8.

(19)  Rådets slutsatser av den 13 juli 2020 om EU:s prioriteringar i FN och FN:s 75:e generalförsamling (september 2020 – september 2021).

(20)  Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter, Women’s sexual and reproductive health and rights in Europe, Europarådet, 2017, https://www.coe.int/en/web/commiss ioner/women-s-sexual-and-reproductive-rightsin-europe

(21)  Rapporten från Europarådets styrkommitté för mänskliga rättigheter (CDDH) om genomförandet av rekommendation CM/Rec(2010)5 från ministerkommittén till medlemsstaterna om åtgärder för att bekämpa diskriminering på grund av sexuell läggning eller könsidentitet, finns på https://search.coe.int/cm/Pages/result_details.aspx?ObjectId=09000016809f9ba0

(22)  https://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/HRCouncil/RegularSession/Session22/A.HRC.22.53_English.pdf

(23)  Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna i målet A.P. Gaçon och Nicot mot Frankrike (ansökningarna nr. 79885/12, 52471/13 och 52596/13).

(24)  FN:s råd för mänskliga rättigheter (HRC), General Comment No. 36 (2018), HRC: Mellet v. Ireland, Communication No. 2324/2013 (2016) och Whelan v. Ireland, Communication No. 2425/2014 (2017), HRC: K. L. v. Peru, Communication No. 1153/2003 (2005) och L. M. R. v. Argentina, Communication No. 1608/2007 (2011), CEDAW (2017), General Recommendation No. 35, FN:s kommitté för ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (2016), General Comment No. 22, Report of the Working Group on the issue of discrimination against women in law and in practice, A/HRC/32/448, 8 April 2016, Joint Statement of UN Special Procedures: Internationella dagen för säkra aborter, 28 september 2016; CEDAW General Recommendation No. 35; CEDAW General Recommendation No. 30; CEDAW, L. C. v. Peru, Communication No. 22/2009 (2011).

(25)  https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf

(26)  Moreau, C., Shankar M., Glasier, A., et al., Abortion regulation in Europe in the era of COVID-19: a spectrum of policy responses, BMJ Sexual & Reproductive Health, den 22 oktober 2020, finns på: https://srh.bmj.com/content/familyplanning/early/2021/02/22/bmjsrh-2020-200724.full.pdf

(27)  Human Rights in Childbirth, Human Rights Violations in Pregnancy, Birth and Postpartum during the COVID-19 Pandemic, San Francisco, den 6 maj 2020, finns på http://humanrightsinchildbirth.org/wp-content/uploads/2020/05/Human-Rights-in-Childbirth-Pregnancy-Birth-and-Postpartum-During-COVID19-Report-May-2020.pdf

(28)  Kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Information Series on Sexual and Reproductive Health and Rights, finns på https://www.ohchr.org/Documents/Issues/Women/WRGS/SexualHealth/INFO_Abortion_WEB.pdf.

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/63 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/63

---

P9_TA(2021)0315

25-årsdagen för den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD25) (toppmötet i Nairobi)

Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om 25-årsdagen för den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD25) (toppmötet i Nairobi) (2019/2850(RSP))

(2022/C 81/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av 1994 års internationella konferens om befolkning och utveckling (ICPD) i Kairo 1994, dess handlingsprogram samt resultaten från dess översynskonferenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1994 års internationella konferens om befolkning och utveckling (ICPD) i Kairo 1994, dess handlingsprogram samt resultaten från dess översynskonferenser,

| — | med beaktande av princip 1 i ICPD-handlingsprogrammet, enligt vilken var och en har rätt till frihet och personlig säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av princip 1 i ICPD-handlingsprogrammet, enligt vilken var och en har rätt till frihet och personlig säkerhet,

| — | med beaktande av uttalandet av den 1 november 2019 från toppmötet i Nairobi om ICPD25: Accelerating the Promise, och av de nationella åtaganden och partneråtaganden samt gemensamma insatser som tillkännagavs vid toppmötet i Nairobi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 1 november 2019 från toppmötet i Nairobi om ICPD25: Accelerating the Promise, och av de nationella åtaganden och partneråtaganden samt gemensamma insatser som tillkännagavs vid toppmötet i Nairobi,

| — | med beaktande av handlingsplanen från Peking och resultaten från dess översynskonferenser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen från Peking och resultaten från dess översynskonferenser,

| — | med beaktande av åtagandeförklaringen från Ottawa, som antogs vid den sjunde internationella parlamentarikerkonferensen om genomförandet av ICPD, som ägde rum den 22 och 23 oktober 2018 i Ottawa (Kanada), |
| --- | --- |

—

med beaktande av åtagandeförklaringen från Ottawa, som antogs vid den sjunde internationella parlamentarikerkonferensen om genomförandet av ICPD, som ägde rum den 22 och 23 oktober 2018 i Ottawa (Kanada),

| — | med beaktande av rapporten av den 5 oktober 1999 från FN:s generalsekreterare om den tjugoförsta extra sessionen i FN:s generalförsamling om en övergripande översyn och utvärdering av genomförandet av IPCD-handlingsprogrammet (femårsöversyn av framstegen med genomförandet av handlingsprogrammet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 5 oktober 1999 från FN:s generalsekreterare om den tjugoförsta extra sessionen i FN:s generalförsamling om en övergripande översyn och utvärdering av genomförandet av IPCD-handlingsprogrammet (femårsöversyn av framstegen med genomförandet av handlingsprogrammet),

| — | med beaktande av rapporten från FN:s generalsekreterare om åtgärdsramen för uppföljningen av handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling efter 2014 (ICPD beyond 2014 Global Report), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från FN:s generalsekreterare om åtgärdsramen för uppföljningen av handlingsprogrammet från den internationella konferensen om befolkning och utveckling efter 2014 (ICPD beyond 2014 Global Report),

| — | med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, antagen i september 2015, som trädde i kraft den 1 januari 2016, i synnerhet dess mål 3 och 5 för hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Agenda 2030 för hållbar utveckling, antagen i september 2015, som trädde i kraft den 1 januari 2016, i synnerhet dess mål 3 och 5 för hållbar utveckling,

| — | med beaktande av FN:s världstoppmöte om humanitära frågor som hölls i Istanbul den 23–24 maj 2016, och av den efterföljande rapporten från FN:s generalsekreterare (A/70/709), särskilt agendan för mänskligheten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s världstoppmöte om humanitära frågor som hölls i Istanbul den 23–24 maj 2016, och av den efterföljande rapporten från FN:s generalsekreterare (A/70/709), särskilt agendan för mänskligheten,

| — | med beaktande av sin resolution av den 31 maj 2018 om genomförandet av det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna (SWD(2015)0182) – Jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändring av flickors och kvinnors liv med hjälp av EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 31 maj 2018 om genomförandet av det gemensamma arbetsdokumentet från avdelningarna (SWD(2015)0182) – Jämställdhet och kvinnors egenmakt: förändring av flickors och kvinnors liv med hjälp av EU:s yttre förbindelser 2016–2020 (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2018 om de nästa stegen mot en extern EU-strategi för bekämpning av tidiga äktenskap och tvångsäktenskap (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2018 om de nästa stegen mot en extern EU-strategi för bekämpning av tidiga äktenskap och tvångsäktenskap (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (3),

| — | med beaktade av sin resolution av den 16 december 2015 om förberedelse inför världstoppmötet om humanitära frågor: utmaningar och möjligheter för humanitärt bistånd (4), |
| --- | --- |

—

med beaktade av sin resolution av den 16 december 2015 om förberedelse inför världstoppmötet om humanitära frågor: utmaningar och möjligheter för humanitärt bistånd (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2021 om framtida utmaningar för kvinnors rättigheter i Europa: mer än 25 år sedan Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 februari 2021 om framtida utmaningar för kvinnors rättigheter i Europa: mer än 25 år sedan Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking (5),

| — | med beaktande av FN:s befolkningsfonds (UNFPA) rapport om världens befolkningssituation 2019 Unfinished Business: the pursuit of rights and choices for all, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s befolkningsfonds (UNFPA) rapport om världens befolkningssituation 2019 Unfinished Business: the pursuit of rights and choices for all,

| — | med beaktande av Euromapping-rapporten 2018 Accountability Guide for Reproductive, Maternal, New Born and Child Health and Family Planning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Euromapping-rapporten 2018 Accountability Guide for Reproductive, Maternal, New Born and Child Health and Family Planning,

| — | med beaktande av 2017, 2018 och 2019 års Contraception Atlas som rangordnar tillgången till preventivmedel i Europa efter land och lyfter fram ojämlikheter i hela Europa samt det faktum att det icke tillgodosedda behovet av preventivmedel i vissa delar av Europa till stor del har gått obemärkt förbi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2017, 2018 och 2019 års Contraception Atlas som rangordnar tillgången till preventivmedel i Europa efter land och lyfter fram ojämlikheter i hela Europa samt det faktum att det icke tillgodosedda behovet av preventivmedel i vissa delar av Europa till stor del har gått obemärkt förbi,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2017 och Europeiska unionens politik på området (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 december 2018 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2017 och Europeiska unionens politik på området (6),

| — | med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska jämställdhetspakten (2011–2020), som antogs av rådet den 7 mars 2011 (7),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om jämställdhet i utvecklingssamarbetet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om jämställdhet i utvecklingssamarbetet,

| — | med beaktande av EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet 2021-2025, som offentliggjordes den 25 november 2020 av kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (JOIN(2020)0017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s tredje handlingsplan för jämställdhet 2021-2025, som offentliggjordes den 25 november 2020 av kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (JOIN(2020)0017),

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid, som antogs i maj 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling – Vår värld, vår värdighet, vår framtid, som antogs i maj 2017,

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om 25-årsdagen för den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD25) (toppmötet i Nairobi) (O-000020/2021 – B9-0018/2021 och O-000021/2021 – B9-0019/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om 25-årsdagen för den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD25) (toppmötet i Nairobi) (O-000020/2021 – B9-0018/2021 och O-000021/2021 – B9-0019/2021),

| — | med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 136.5 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män, och av följande skäl:

| A. | År 2019 var det 25 år sedan den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD) hölls i Kairo då ICPD-handlingsprogrammet antogs av 179 regeringar, med ett globalt åtagande för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, i enlighet med handlingsplanen från Peking och handlingsprogrammet i sig, och med det konsoliderade samförståndet att sätta individuella rättigheter och välbefinnande i centrum för agendan för reproduktiv hälsa och demografisk planering. |
| --- | --- |

A.

År 2019 var det 25 år sedan den internationella konferensen om befolkning och utveckling (ICPD) hölls i Kairo då ICPD-handlingsprogrammet antogs av 179 regeringar, med ett globalt åtagande för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, i enlighet med handlingsplanen från Peking och handlingsprogrammet i sig, och med det konsoliderade samförståndet att sätta individuella rättigheter och välbefinnande i centrum för agendan för reproduktiv hälsa och demografisk planering.

| B. | I handlingsprogrammet togs familjeplanering upp i förbindelse med omfattande reproduktiv hälso- och sjukvård, och regeringarna uppmanades att ge tillgång till sådana tjänster som mödravård före och efter förlossningen, säker förlossning, infertilitetsbehandling, säkra aborter där det är lagligt, hantering av konsekvenserna av osäkra aborter och behandling av infektioner i fortplantningsorganen och sexuellt överförbara infektioner, bröstcancer och cancer i fortplantningsorganen samt tillgång till information, utbildning och rådgivning om sexualitet, reproduktiv hälsa och ansvarsfullt föräldraskap, samtidigt som det alltid medges att förebyggande av könsrelaterat våld och andra skadliga sedvänjor bör vara en integrerad del av primärvården. |
| --- | --- |

B.

I handlingsprogrammet togs familjeplanering upp i förbindelse med omfattande reproduktiv hälso- och sjukvård, och regeringarna uppmanades att ge tillgång till sådana tjänster som mödravård före och efter förlossningen, säker förlossning, infertilitetsbehandling, säkra aborter där det är lagligt, hantering av konsekvenserna av osäkra aborter och behandling av infektioner i fortplantningsorganen och sexuellt överförbara infektioner, bröstcancer och cancer i fortplantningsorganen samt tillgång till information, utbildning och rådgivning om sexualitet, reproduktiv hälsa och ansvarsfullt föräldraskap, samtidigt som det alltid medges att förebyggande av könsrelaterat våld och andra skadliga sedvänjor bör vara en integrerad del av primärvården.

| C. | Sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet mödra- och spädbarnsdödlighet och hiv, ingår i mål 3 för hållbar utveckling, och könsrelaterat våld och skadliga sedvänjor ingår i mål 5 för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

C.

Sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet mödra- och spädbarnsdödlighet och hiv, ingår i mål 3 för hållbar utveckling, och könsrelaterat våld och skadliga sedvänjor ingår i mål 5 för hållbar utveckling.

| D. | I målen för hållbar utveckling krävs också att man får till stånd ett allmänt hälso- och sjukvårdssystem, särskilt genom att säkerställa tillgången till grundläggande hälso- och sjukvård av hög kvalitet och säkra, effektiva läkemedel och vacciner till överkomliga priser för alla. Att säkerställa sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och kvinnors rättigheter samt friheten att bestämma över sin egen kropp och sitt liv är en viktig förutsättning för att de övriga målen för hållbar utveckling ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

D.

I målen för hållbar utveckling krävs också att man får till stånd ett allmänt hälso- och sjukvårdssystem, särskilt genom att säkerställa tillgången till grundläggande hälso- och sjukvård av hög kvalitet och säkra, effektiva läkemedel och vacciner till överkomliga priser för alla. Att säkerställa sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och kvinnors rättigheter samt friheten att bestämma över sin egen kropp och sitt liv är en viktig förutsättning för att de övriga målen för hållbar utveckling ska kunna uppnås.

| E. | 25-årsdagen var ett tillfälle för regeringar och andra aktörer runt om i världen att återigen visa sitt engagemang för agendan för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, då dessa fortfarande förvägras i många länder. ICPD är ett universellt dokument, som måste genomföras både inom och utanför EU. |
| --- | --- |

E.

25-årsdagen var ett tillfälle för regeringar och andra aktörer runt om i världen att återigen visa sitt engagemang för agendan för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, då dessa fortfarande förvägras i många länder. ICPD är ett universellt dokument, som måste genomföras både inom och utanför EU.

| F. | Världens befolkning har aldrig ökat så snabbt som nu, och med nuvarande takt kommer den att fördubblas på bara 35 år. |
| --- | --- |

F.

Världens befolkning har aldrig ökat så snabbt som nu, och med nuvarande takt kommer den att fördubblas på bara 35 år.

| G. | Den demografiska utvecklingen kommer att i grunden forma de framtida utvecklingsmöjligheterna. Främjandet av jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt hållbara familjestorlekar går hand i hand. |
| --- | --- |

G.

Den demografiska utvecklingen kommer att i grunden forma de framtida utvecklingsmöjligheterna. Främjandet av jämställdhet, sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt hållbara familjestorlekar går hand i hand.

| H. | För att en sådan kraftig befolkningstillväxt ska kunna åtföljas av hållbar tillväxt och utveckling måste kvinnorna själva ha full kontroll över sina kroppar, sin hälsa och sin fertilitet och kunna definiera sin roll i samhället. |
| --- | --- |

H.

För att en sådan kraftig befolkningstillväxt ska kunna åtföljas av hållbar tillväxt och utveckling måste kvinnorna själva ha full kontroll över sina kroppar, sin hälsa och sin fertilitet och kunna definiera sin roll i samhället.

| I. | Den ökande tillgången på preventivmedel och nya preventivmetoder har spelat en avgörande roll när kvinnor planerar sina graviditeter och således alla andra aspekter av sina liv. |
| --- | --- |

I.

Den ökande tillgången på preventivmedel och nya preventivmetoder har spelat en avgörande roll när kvinnor planerar sina graviditeter och således alla andra aspekter av sina liv.

| J. | Innovation inom moderna preventivmetoder har gjort användningen av dem smidigare och minskat deras biverkningar. Det finns dock fortfarande betydande biverkningar och forskningen på området bör prioritera en minskning av dem. |
| --- | --- |

J.

Innovation inom moderna preventivmetoder har gjort användningen av dem smidigare och minskat deras biverkningar. Det finns dock fortfarande betydande biverkningar och forskningen på området bör prioritera en minskning av dem.

| K. | År 2015 gav 94 % av regeringarna stöd till familjeplanering. |
| --- | --- |

K.

År 2015 gav 94 % av regeringarna stöd till familjeplanering.

| L. | Mellan 1970 och 2015 ökade andelen kvinnor i parförhållande som uppgav att de använder preventivmedel globalt från 36 % till 64 %. |
| --- | --- |

L.

Mellan 1970 och 2015 ökade andelen kvinnor i parförhållande som uppgav att de använder preventivmedel globalt från 36 % till 64 %.

| M. | Tillgång till reproduktiv hälso- och sjukvård är avgörande för att kvinnor ska kunna åtnjuta sina reproduktiva rättigheter. Tillgång innebär inte bara att resurser och tjänster finns tillgängliga, utan också att sociala, ekonomiska, rättsliga och andra hinder undanröjs, inklusive ideologiska hinder. |
| --- | --- |

M.

Tillgång till reproduktiv hälso- och sjukvård är avgörande för att kvinnor ska kunna åtnjuta sina reproduktiva rättigheter. Tillgång innebär inte bara att resurser och tjänster finns tillgängliga, utan också att sociala, ekonomiska, rättsliga och andra hinder undanröjs, inklusive ideologiska hinder.

| N. | I de flesta utvecklingsländerna är tillgången till nödvändig sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård (inklusive omfattande sexundervisning, familjeplanering, moderna preventivmedel, tillgång till säkra och lagliga aborter, lämplig mödravård före och efter förlossningen, stöd vid förlossningen) i dag i allmänhet lägst bland den fattigaste femtedelen av hushållen och högst bland den rikaste femtedelen av hushållen. Enligt Världshälsoorganisationen (WHO) ville minst 214 miljoner kvinnor 2018 förhindra eller skjuta upp en graviditet, men hade inte tillgång till moderna preventivmetoder. |
| --- | --- |

N.

I de flesta utvecklingsländerna är tillgången till nödvändig sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård (inklusive omfattande sexundervisning, familjeplanering, moderna preventivmedel, tillgång till säkra och lagliga aborter, lämplig mödravård före och efter förlossningen, stöd vid förlossningen) i dag i allmänhet lägst bland den fattigaste femtedelen av hushållen och högst bland den rikaste femtedelen av hushållen. Enligt Världshälsoorganisationen (WHO) ville minst 214 miljoner kvinnor 2018 förhindra eller skjuta upp en graviditet, men hade inte tillgång till moderna preventivmetoder.

| O. | Tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter varierar också kraftigt inom och mellan EU:s medlemsstater, och är svårast för människor som befinner sig i de mest utsatta situationerna. Analysen av länderna i 2019 års Contraception Atlas visar att mer behöver göras för att förbättra tillgången till information och preventivmedel, så att människorna har möjlighet att bestämma över sin reproduktion. |
| --- | --- |

O.

Tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter varierar också kraftigt inom och mellan EU:s medlemsstater, och är svårast för människor som befinner sig i de mest utsatta situationerna. Analysen av länderna i 2019 års Contraception Atlas visar att mer behöver göras för att förbättra tillgången till information och preventivmedel, så att människorna har möjlighet att bestämma över sin reproduktion.

| P. | I vissa länder finns det ett rättsligt krav på tillstånd från tredje part för att kvinnor eller tonåringar ska få tillgång till hälso- och sjukvård, och i vissa länder är samkönade relationer straffbelagda. Detta begränsar behövande människors tillgång till den information eller de tjänster som krävs. |
| --- | --- |

P.

I vissa länder finns det ett rättsligt krav på tillstånd från tredje part för att kvinnor eller tonåringar ska få tillgång till hälso- och sjukvård, och i vissa länder är samkönade relationer straffbelagda. Detta begränsar behövande människors tillgång till den information eller de tjänster som krävs.

| Q. | Utvecklingsregionernas familjeplaneringsprogram tillgodosåg cirka 40 % av efterfrågan 1970 och tillgodoser i dagsläget cirka 77 % av efterfrågan. Under tre fjärdedelar av tiden tar familjeplaneringstjänsternas lager av vissa preventivmedel slut. |
| --- | --- |

Q.

Utvecklingsregionernas familjeplaneringsprogram tillgodosåg cirka 40 % av efterfrågan 1970 och tillgodoser i dagsläget cirka 77 % av efterfrågan. Under tre fjärdedelar av tiden tar familjeplaneringstjänsternas lager av vissa preventivmedel slut.

| R. | Enligt Unescos internationella tekniska vägledning om sexualundervisning kan läroplansbaserade program med omfattande sexualundervisning (International Technical Guidance on Sexuality Education) ge barn och ungdomar möjlighet att utveckla adekvata kunskaper, en lämplig attityd och relevanta färdigheter, däribland respekt för de mänskliga rättigheterna, jämställdhet och mångfald, vilket bidrar till säkra, hälsosamma och respektfulla relationer. Sådan utbildning stärker barn och ungdomar eftersom den tillhandahåller evidensbaserad och åldersanpassad information om sexualitet, tar upp frågor om sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet men inte begränsat till: sexuell och reproduktiv anatomi och fysiologi, pubertet och menstruation, reproduktion, moderna preventivmedel, graviditet och förlossning, sexuellt överförbara infektioner, inklusive hiv och aids, samt skadliga sedvänjor, såsom barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap liksom kvinnlig könsstympning. De flesta tonåringar runt om i världen har inte tillgång till omfattande sexualundervisning. |
| --- | --- |

R.

Enligt Unescos internationella tekniska vägledning om sexualundervisning kan läroplansbaserade program med omfattande sexualundervisning (International Technical Guidance on Sexuality Education) ge barn och ungdomar möjlighet att utveckla adekvata kunskaper, en lämplig attityd och relevanta färdigheter, däribland respekt för de mänskliga rättigheterna, jämställdhet och mångfald, vilket bidrar till säkra, hälsosamma och respektfulla relationer. Sådan utbildning stärker barn och ungdomar eftersom den tillhandahåller evidensbaserad och åldersanpassad information om sexualitet, tar upp frågor om sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet men inte begränsat till: sexuell och reproduktiv anatomi och fysiologi, pubertet och menstruation, reproduktion, moderna preventivmedel, graviditet och förlossning, sexuellt överförbara infektioner, inklusive hiv och aids, samt skadliga sedvänjor, såsom barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap liksom kvinnlig könsstympning. De flesta tonåringar runt om i världen har inte tillgång till omfattande sexualundervisning.

| S. | I handlingsprogrammet från 1994 uppmanades länderna att före 2000 halvera mödradödligheten jämfört med 1990 års nivå, och att halvera den ytterligare en gång före 2015, vilket skulle innebära en minskning av mödradödligheten med 75 %. Även om mödradödligheten globalt sett har minskat med omkring 44 % sedan 1995 och framsteg har gjorts i alla delar av världen, är tonårsgraviditeter fortfarande en stor bidragande faktor till mödradödlighet och sjuklighet, med omkring 70 000 tonårsflickor som årligen dör i samband med graviditet eller av förlossningsrelaterade skador, och mödradödligheten är fortfarande allra störst i områden med knappa resurser eller är en följd av intersektionell diskriminering. Mödradödligheten till följd av osäkra aborter, och mödradödligheten generellt sett, minskar när rättsliga begränsningar av tillgång till lagliga aborter tas bort. |
| --- | --- |

S.

I handlingsprogrammet från 1994 uppmanades länderna att före 2000 halvera mödradödligheten jämfört med 1990 års nivå, och att halvera den ytterligare en gång före 2015, vilket skulle innebära en minskning av mödradödligheten med 75 %. Även om mödradödligheten globalt sett har minskat med omkring 44 % sedan 1995 och framsteg har gjorts i alla delar av världen, är tonårsgraviditeter fortfarande en stor bidragande faktor till mödradödlighet och sjuklighet, med omkring 70 000 tonårsflickor som årligen dör i samband med graviditet eller av förlossningsrelaterade skador, och mödradödligheten är fortfarande allra störst i områden med knappa resurser eller är en följd av intersektionell diskriminering. Mödradödligheten till följd av osäkra aborter, och mödradödligheten generellt sett, minskar när rättsliga begränsningar av tillgång till lagliga aborter tas bort.

| T. | Kvinnor utan tillgång till tjänster såsom mödravård före förlossningen, stöd vid förlossningen och akut förlossningsvård löper större risk att drabbas av funktionsnedsättande hälsoeffekter. Trots att utvecklingsländerna står för 92 % av mödra- och spädbarnsdödligheten i världen, förfogar de endast över 42 % av världens medicinska personal, barnmorskor och vårdpersonal. |
| --- | --- |

T.

Kvinnor utan tillgång till tjänster såsom mödravård före förlossningen, stöd vid förlossningen och akut förlossningsvård löper större risk att drabbas av funktionsnedsättande hälsoeffekter. Trots att utvecklingsländerna står för 92 % av mödra- och spädbarnsdödligheten i världen, förfogar de endast över 42 % av världens medicinska personal, barnmorskor och vårdpersonal.

| U. | Mer än 500 kvinnor och flickor dör varje dag till följd av en akut situation i samband med en graviditet eller förlossning, eftersom det saknas utbildad förlossningspersonal eller förlossningsvård eller på grund av osäkra aborter. |
| --- | --- |

U.

Mer än 500 kvinnor och flickor dör varje dag till följd av en akut situation i samband med en graviditet eller förlossning, eftersom det saknas utbildad förlossningspersonal eller förlossningsvård eller på grund av osäkra aborter.

| V. | Av alla aborter runt om i världen är endast 55 % säkra. Det innebär att omkring 25 miljoner osäkra aborter bedöms ha ägt rum varje år mellan 2010 och 2014 enligt WHO. Aborter är fortfarande helt olagliga i 26 länder, och abort på begäran är endast lagligt i 67 länder med varierande gestationsåldersgränser mellan länderna. Det har konstaterats ett oroande bakslag mot kvinnors rätt till sin egen kropp runt om i världen, i både utvecklingsländer och utvecklade länder, inklusive flera EU-medlemsstater. |
| --- | --- |

V.

Av alla aborter runt om i världen är endast 55 % säkra. Det innebär att omkring 25 miljoner osäkra aborter bedöms ha ägt rum varje år mellan 2010 och 2014 enligt WHO. Aborter är fortfarande helt olagliga i 26 länder, och abort på begäran är endast lagligt i 67 länder med varierande gestationsåldersgränser mellan länderna. Det har konstaterats ett oroande bakslag mot kvinnors rätt till sin egen kropp runt om i världen, i både utvecklingsländer och utvecklade länder, inklusive flera EU-medlemsstater.

| W. | Var tredje kvinna i världen utsätts någon gång i livet för fysiskt eller sexuellt våld. Mer än 200 miljoner flickor och kvinnor har enligt FN tvingats genomgå kvinnlig könsstympning. |
| --- | --- |

W.

Var tredje kvinna i världen utsätts någon gång i livet för fysiskt eller sexuellt våld. Mer än 200 miljoner flickor och kvinnor har enligt FN tvingats genomgå kvinnlig könsstympning.

| X. | Man uppskattar att 650 miljoner kvinnor var barn när de ingick äktenskap och att nio av tio födslar bland flickor under 18 år sker inom äktenskap. Enligt Unicef omfattar de negativa effekterna av barnäktenskap bland annat följande: separation från familj och vänner, ingen möjlighet att interagera med jämnåriga och delta i samhällsaktiviteter, minskade möjligheter till utbildning, sexuella övergrepp samt allvarliga hälsorisker såsom tidiga graviditeter, sexuellt överförbara infektioner och, allt oftare, hiv/aids. Barnäktenskap kan även leda till tvångsarbete, slaveri och prostitution. |
| --- | --- |

X.

Man uppskattar att 650 miljoner kvinnor var barn när de ingick äktenskap och att nio av tio födslar bland flickor under 18 år sker inom äktenskap. Enligt Unicef omfattar de negativa effekterna av barnäktenskap bland annat följande: separation från familj och vänner, ingen möjlighet att interagera med jämnåriga och delta i samhällsaktiviteter, minskade möjligheter till utbildning, sexuella övergrepp samt allvarliga hälsorisker såsom tidiga graviditeter, sexuellt överförbara infektioner och, allt oftare, hiv/aids. Barnäktenskap kan även leda till tvångsarbete, slaveri och prostitution.

| Y. | Tvångsäktenskap är en av de vanligaste orsakerna till könsrelaterad förföljelse, vilket många kvinnor uppger när de söker asyl. Ett antal hinder kvarstår för att tvångsäktenskap ska erkännas som ett skäl att bevilja internationellt skydd, trots att det utgör en form av könsrelaterad förföljelse och en allvarlig och systematisk kränkning av de grundläggande rättigheterna, som leder till omänsklig och förnedrande behandling och kan utgöra tortyr. |
| --- | --- |

Y.

Tvångsäktenskap är en av de vanligaste orsakerna till könsrelaterad förföljelse, vilket många kvinnor uppger när de söker asyl. Ett antal hinder kvarstår för att tvångsäktenskap ska erkännas som ett skäl att bevilja internationellt skydd, trots att det utgör en form av könsrelaterad förföljelse och en allvarlig och systematisk kränkning av de grundläggande rättigheterna, som leder till omänsklig och förnedrande behandling och kan utgöra tortyr.

| Z. | Hbtqi-personer fortsätter att utsättas för diskriminering och våld både inom och utanför EU, och vissa länder har fortfarande lagar som kriminaliserar samkönade relationer. |
| --- | --- |

Z.

Hbtqi-personer fortsätter att utsättas för diskriminering och våld både inom och utanför EU, och vissa länder har fortfarande lagar som kriminaliserar samkönade relationer.

| AA. | Spotlight-initiativet förenar EU och FN i kampen mot sexuellt våld runt om i världen och är ett viktigt verktyg för att bekämpa sexuellt våld och skadliga sedvänjor, såsom kvinnlig könsstympning och tvångsäktenskap. |
| --- | --- |

AA.

Spotlight-initiativet förenar EU och FN i kampen mot sexuellt våld runt om i världen och är ett viktigt verktyg för att bekämpa sexuellt våld och skadliga sedvänjor, såsom kvinnlig könsstympning och tvångsäktenskap.

| AB. | Finansieringsprioriteringarna vad gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har varit ojämna – offentligt finansierade hälso- och sjukvårdstjänster erbjuder i allmänhet viss familjeplanering samt hälso- och sjukvård för mödrar, nyfödda och barn, och hiv/aids-tjänster får stor uppmärksamhet från givare, medan tjänster för behandling av sexuellt våld, gynekologisk cancer och infertilitet eller säkra aborter tyvärr har underfinansierats. |
| --- | --- |

AB.

Finansieringsprioriteringarna vad gäller sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter har varit ojämna – offentligt finansierade hälso- och sjukvårdstjänster erbjuder i allmänhet viss familjeplanering samt hälso- och sjukvård för mödrar, nyfödda och barn, och hiv/aids-tjänster får stor uppmärksamhet från givare, medan tjänster för behandling av sexuellt våld, gynekologisk cancer och infertilitet eller säkra aborter tyvärr har underfinansierats.

| AC. | Sedan 2015 har man inom ramen för den globala finansieringsmekanismen försökt få nationella regeringar att öka sina utgifter i linje med målen för hållbar utveckling på hälsoområdet. Återinrättandet och utvidgningen av den så kallade munkavleregeln har haft en mycket negativ inverkan på kvinnors och flickors tillgång till omfattande hälso- och sjukvård, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

AC.

Sedan 2015 har man inom ramen för den globala finansieringsmekanismen försökt få nationella regeringar att öka sina utgifter i linje med målen för hållbar utveckling på hälsoområdet. Återinrättandet och utvidgningen av den så kallade munkavleregeln har haft en mycket negativ inverkan på kvinnors och flickors tillgång till omfattande hälso- och sjukvård, inklusive sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter.

| AD. | Många utvecklingsländer har åtagit sig att genomföra handlingsprogrammet genom att anpassa nationella målsättningar och budgetar till programmet, men de flesta av dem är fortfarande beroende av givarstöd, vilket äventyrar stabiliteten i de nationella programmen. |
| --- | --- |

AD.

Många utvecklingsländer har åtagit sig att genomföra handlingsprogrammet genom att anpassa nationella målsättningar och budgetar till programmet, men de flesta av dem är fortfarande beroende av givarstöd, vilket äventyrar stabiliteten i de nationella programmen.

| AE. | För att de tjänster som behövs ska kunna tillhandahållas fortlöpande är det mycket viktigt att finansieringen av sexuell och reproduktiv hälsa är stabil och förutsägbar. |
| --- | --- |

AE.

För att de tjänster som behövs ska kunna tillhandahållas fortlöpande är det mycket viktigt att finansieringen av sexuell och reproduktiv hälsa är stabil och förutsägbar.

| AF. | En global övervaknings- och utvärderingsmekanism är oumbärlig när det gäller att undersöka om regeringar fullgör sina åtaganden enligt handlingsprogrammet och från toppmötet i Nairobi under nästa period, och för att se till att de hälsorelaterade målen om hållbar utveckling uppnås senast 2030. |
| --- | --- |

AF.

En global övervaknings- och utvärderingsmekanism är oumbärlig när det gäller att undersöka om regeringar fullgör sina åtaganden enligt handlingsprogrammet och från toppmötet i Nairobi under nästa period, och för att se till att de hälsorelaterade målen om hållbar utveckling uppnås senast 2030.

| AG. | Det europeiska samförståndet om utveckling omfattar jämställdhet och mänskliga rättigheter för kvinnor och flickor samt deras egenmakt och skydd som centrala principer och prioriteringar inom alla områden för EU:s yttre åtgärder. I samförståndet betonades också att alla människor måste ges tillgång till omfattande information och utbildning avseende sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet omfattande sexualundervisning och hälso- och sjukvårdstjänster, av god kvalitet och till överkomliga priser, och man upprepade åtagandet att använda minst 20 % av EU:s bistånd till social delaktighet och mänsklig utveckling. |
| --- | --- |

AG.

Det europeiska samförståndet om utveckling omfattar jämställdhet och mänskliga rättigheter för kvinnor och flickor samt deras egenmakt och skydd som centrala principer och prioriteringar inom alla områden för EU:s yttre åtgärder. I samförståndet betonades också att alla människor måste ges tillgång till omfattande information och utbildning avseende sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet omfattande sexualundervisning och hälso- och sjukvårdstjänster, av god kvalitet och till överkomliga priser, och man upprepade åtagandet att använda minst 20 % av EU:s bistånd till social delaktighet och mänsklig utveckling.

| AH. | Genomförandet av EU:s andra handlingsplan för jämställdhet var ett utmärkt tillfälle att kanalisera ytterligare medel till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter inom pelaren för fysisk och psykisk integritet. |
| --- | --- |

AH.

Genomförandet av EU:s andra handlingsplan för jämställdhet var ett utmärkt tillfälle att kanalisera ytterligare medel till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter inom pelaren för fysisk och psykisk integritet.

| AI. | År 2020 uppmärksammades 25-årsdagen för handlingsplanen från Peking. ICPD och handlingsplanen från Peking bör kopplas samman för att uppnå jämställdhet samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för alla. |
| --- | --- |

AI.

År 2020 uppmärksammades 25-årsdagen för handlingsplanen från Peking. ICPD och handlingsplanen från Peking bör kopplas samman för att uppnå jämställdhet samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för alla.

| AJ. | FN:s Women Generation Equality Forum i Mexico City och Paris 2020 skulle ha kunnat vara ett tillfälle för brådskande åtgärder och ansvarsskyldighet för jämställdhet, men forumet sköts upp till följd av covid-19-pandemins utbrott. |
| --- | --- |

AJ.

FN:s Women Generation Equality Forum i Mexico City och Paris 2020 skulle ha kunnat vara ett tillfälle för brådskande åtgärder och ansvarsskyldighet för jämställdhet, men forumet sköts upp till följd av covid-19-pandemins utbrott.

ICPD-handlingsprogrammet – sedan 1994

| 1. | Europaparlamentet lovordar de framsteg som hittills har gjorts på specifika områden, t.ex. att tillgången till preventivmedel har ökat, vilket har gjort att kvinnor fått större kontroll över sin fertilitet, och att mödra- och spädbarnsdödligheten har minskat. Parlamentet konstaterar dock att nationella regeringar och internationella organisationer måste intensifiera sina insatser betydligt, särskilt när det gäller innovation, samordning och att säkerställa tillgång, om man ska kunna uppnå programmets mål och skapa förutsättningar som främjar välbefinnande, egenmakt och självförverkligande för hälften av världens befolkning. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar och stöder Nairobiuttalandet om ΙCPD+25: Accelerating the Promise, dess uppmaning att intensifiera ansträngningarna för att fullt ut, effektivt och snabbare genomföra och finansiera ICPD-handlingsprogrammet, och dess mål att skapa allmän tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inom ramen för det allmänna hälso- och sjukvårdssystemet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar det mål som man enades om vid Nairobi-toppmötet om att mobilisera den politiska vilja och de ekonomiska åtaganden som så brådskande behövs för att slutgiltigt helt kunna tillgodose behovet av information om och tjänster för familjeplanering och stoppa all mödradödlighet som kan förebyggas, allt könsrelaterat våld och alla skadliga sedvänjor mot kvinnor och flickor. Parlamentet välkomnar de konkreta åtaganden – både ekonomiska och politiska – som gjorts av regeringar, givare, företag, icke-statliga organisationer, det civila samhället och andra aktörer för att stödja arbetet med ”de tre nollvisionerna” och bidra till att säkerställa sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter för alla senast 2030. Parlamentet välkomnar i synnerhet EU:s åtagande att inom ramen för det AVS-interna programmets årliga handlingsprogram 2018 avsätta 29 miljoner euro för att främja tonårsflickors hälsa och sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, och efterlyser ett fortsatt finansiellt och politiskt engagemang från EU:s sida för dessa frågor, både inom och utanför EU. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet bekräftar att en rättighetsbaserad strategi som sätter människan i centrum måste vara central i all demografisk politik och alla system för hälso- och sjukvård, utbildning och socialt skydd som syftar till att låta kvinnor själva bestämma sin roll i samhället och som respekterar deras värdighet och mänskliga rättigheter, och att kvinnor ska ha rätt att bestämma om, när och hur ofta de ska vara gravida. I detta sammanhang välkomnas särskilt att marginaliserade grupper, ungdomar och aktörer inom det civila samhället fick komma till tals och spela en viktig roll på toppmötet i Nairobi och att dessa aktörer kunde tala direkt med statsöverhuvuden och politiska beslutsfattare om hur alla människors rättigheter kan förverkligas och deras hälsa främjas. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet upprepar att sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är förankrade i de mänskliga rättigheterna, utgör väsentliga delar av människans värdighet och är nödvändiga för att uppnå jämställdhet. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att erkänna kvinnors och flickors rätt till fysisk integritet och självständigt beslutsfattande. Parlamentet fördömer de ofta förekommande kränkningarna av kvinnors sexuella och reproduktiva rättigheter, däribland förvägrad tillgång till omfattande sexualundervisning, familjeplanering, preventivmedel och mödravård samt säkra och lagliga aborter. Parlamentet efterlyser en tillräcklig budget för ovanstående ändamål. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att enligt mål 5 för hållbar utveckling bör bland annat rekommendationerna i ICPD-handlingsprogrammet inkluderas i nationella planer, strategier och program. Parlamentet betonar att uppnåendet av FN:s mål för hållbar utveckling förutsätter allmän tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att man för att fullgöra åtagandena i ICPD-handlingsprogrammet måste ifrågasätta diskriminerande könsnormer och få ett slut på sexuellt våld mot flickor och kvinnor samt stärka flickors och kvinnors möjlighet att agera och förmåga att fatta självständiga och välgrundade beslut om sin reproduktiva hälsa. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet bekräftar sitt engagemang för främjandet, skyddet och förverkligandet av allas rätt att ha full kontroll över sin sexualitet och sexuella och reproduktiva hälsa, att ha möjlighet att besluta fritt och ansvarsfullt i dessa frågor, och att leva utan att utsättas för diskriminering, tvång eller våld. |
| --- | --- |

8.

Till fullo tillgodosedda behov av familjeplanering

| 9. | Europaparlamentet påpekar att cirka 214 miljoner kvinnor i utvecklingsländerna saknar tillgång till effektiva preventivmedel, vilket leder till cirka 75 miljoner oplanerade graviditeter om året. Parlamentet är bekymrat över att tillgång till preventivmedel i vissa länder innebär tillgång till endast en preventivmetod. Kvinnor och tonårsflickor ska inte bara ha tillgång till säkra och moderna preventivmedel, utan de ska också kunna fatta välgrundade beslut om vilken metod de ska använda och ha tillgång till denna metod. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet är bekymrat över att tillgången till reproduktiva hälso- och sjukvårdstjänster i vissa länder allvarligt begränsas av exempelvis oskäliga kostnader, vård och/eller sjukvårdsinrättningar och sjukvårdsmateriel av bristande kvalitet, diskriminerande och tvingande lagar samt nedlåtande behandling, och att det framför allt är bland tonåringar, ogifta, hbtqi-personer, personer med funktionsnedsättning, etniska minoriteter och fattiga på landsbygden och i städer, som behoven av sexuella och reproduktiva hälso- och sjukvårdstjänster inte är tillgodosedda. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att tjänster med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter bör vara jämställdhetsinriktade, rättighetsbaserade och ungdomsvänliga och tillgängliga för alla tonåringar och kvinnor, oavsett ålder och civilstånd, även vid konflikter och katastrofer. Dessutom bör dessa tjänster respektera integritet och iaktta konfidentialitet och inte kräva samtycke från rättsliga myndigheter, makar, föräldrar eller vårdnadshavare. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet lovordar de samordnade åtgärderna för att utöka familjeplanering till de kvinnor som är svårast att nå, och vill att dessa åtgärder ska omfatta all annan sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård. Parlamentet rekommenderar användning av kreativa modeller för att tillhandahålla tjänster, såsom tjänstekuponger till subventionerade priser, villkorade kontantöverföringar, socialförsäkringsprogram och resultatbaserad övervakning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar att programmen för omfattande sexualundervisning är en förutsättning för att unga ska utvecklas till hälsosamma vuxna, eftersom de ger åldersanpassad information om pubertet, graviditet och förlossning, särskilt preventivmedel, förebyggande av hiv och sexuellt överförbara infektioner, och de inneboende riskerna med tidiga graviditeter. Parlamentet understryker dessutom att programmen för omfattande sexualundervisning också bör fokusera på mellanmänskliga relationer, sexuell läggning, jämställdhet, könsnormer, samtycke och förebyggande av könsrelaterat våld, vilka alla är förutsättningar för att unga ska kunna utveckla en sund självkänsla och bygga jämställda, sunda och trygga relationer. Parlamentet anser att en omfattande sexualundervisning är avgörande, inte bara för flickors självförverkligande utan också för att pojkar redan tidigt ska engagera sig, eftersom de spelar en viktig roll i att främja och förespråka jämställdhet bland sina kamrater och i samhället. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att kvinnor bör garanteras god hälso- och sjukvård till rimliga priser, universell respekt för och tillgång till sexuella och reproduktiva rättigheter. Parlamentet betonar att tillgänglig hälso- och sjukvård samt universell respekt för och tillgång till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, familjeplanering, mödravård, prenatal och neonatal vård och säkra aborter är viktiga faktorer för att rädda kvinnors liv och minska spädbarns- och barnadödligheten. Parlamentet anser att det är oacceptabelt att kvinnors och flickors kroppar fortfarande är ett ideologiskt slagfält, särskilt med avseende på deras sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att nästan 1 000 flickor och kvinnor varje dag smittas av hiv och att kvinnor och flickor i högre grad än pojkar riskerar att drabbas av hiv-infektion, särskilt i Afrika söder om Sahara. Parlamentet betonar att hiv-positiva kvinnor och flickor löper större risk att utveckla livmoderhalscancer, och framhåller att man behöver utveckla och stärka strategier för förebyggande och testning, framför allt för unga kvinnor. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet betonar att tillgången till vatten och sanitet är en mänsklig rättighet som är nödvändig för att säkerställa sexuell och reproduktiv hälsa, oavsett om det rör sig om preventivmedel, graviditet, förlossning, abort, sexuellt överförbara sjukdomar eller menstruationshygien. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att utöver tabun kring menstruation innebär bristande tillgång till vatten-, sanitets- och hygientjänster i skolor och avsaknaden av gratis mensskydd ett stort hinder för flickors skolgång när de har mens. Parlamentet insisterar på att det behövs lämplig infrastruktur i skolorna för att flickor ska ha tillgång till vatten och separata toaletter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU att i större utsträckning integrera problem med vatten-, sanitets- och hygientjänster i sitt jämställdhetsfrämjande arbete och i kampen mot diskriminering av kvinnor. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av att garantera ett meningsfullt och inkluderande deltagande för tonåringar och unga i alla skeden av beslutsfattandet. Parlamentet anser att det globala åtagandet från Nairobi bör innehålla ett större fokus på yngre tonåringar och sexualundervisning, som en del av insatserna för att hantera tonårsgraviditeter, vilka är en stor bidragande orsak till mödradödlighet. Parlamentet erkänner att en genusmedveten och omfattande sexualundervisning som grundar sig på livserfarenhet och är anpassad till utvecklingsförmågan, är avgörande för att tonåringar och unga ska kunna skydda sig mot oplanerade graviditeter och sexuellt överförbara infektioner, inbegripet hiv/aids, och för att främja värden som tolerans, ömsesidig respekt, samtycke och icke-våld i relationer, och för att planera för framtiden. |
| --- | --- |

19.

Nollvision mot mödradödlighet

| 20. | Europaparlamentet är oroat över att restriktiva abortlagar i många länder, bristande tillgång till tjänster, höga kostnader, stigmatisering, vårdgivares invändningar av samvetsskäl samt onödiga krav, såsom obligatoriska väntetider, obligatorisk rådgivning, tillhandahållande av vilseledande information, tillstånd från tredje part och onödiga läkarundersökningar är några av de främsta hindren för mödrahälsan och leder till osäkra aborter och mödradödlighet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att de regeringar som ännu inte har vidtagit politiska åtgärder inom ramen för hälso- och sjukvårdssystemet måste göra det för att minska antalet dödsfall bland nyfödda och mödrar och förebygga osäkra aborter genom att öka rekryteringen och utbildningen av kvalificerad hälso- och sjukvårdspersonal och omfattningen av den grundläggande vården efter förlossningen, vården av nyfödda, den prenatala vården och förlossningsvården samt vården efter abort. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar, i linje med handlingsplanen från Peking och ICPD-handlingsprogrammet, att allas rätt till fysisk integritet och självbestämmande måste skyddas och att tillgång till grundläggande tjänster som ger verkan åt denna rätt måste säkerställas. Parlamentet efterlyser en övergripande strategi för det centrala lagstiftningspaketet om sexuell och reproduktiv hälsa, inbegripet åtgärder för att förebygga och undvika osäkra aborter och osäker vård efter abort, vilket måste integreras i de nationella strategierna och programmen inom ramen för det allmänna hälso- och sjukvårdssystemet. |
| --- | --- |

22.

Nollvision mot könsrelaterat våld och skadliga sedvänjor mot kvinnor, flickor och ungdomar

| 23. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att förhindra könsrelaterat våld och ge stöd till offren. Parlamentet upprepar sin uppmaning till EU, alla dess medlemsstater och de medlemsstater i Europarådet som ännu inte har ratificerat och genomfört Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) att göra det så snart som möjligt. Parlamentet uppmanar EU att samarbeta med medlemsstaterna och andra länder för att satsa på en insamling av kvantitativa och kvalitativa uppgifter av hög kvalitet och uppdelade efter ålder, kön, grad av utsatthet och geografi. Parlamentet vill att rättsliga och politiska ramar ska stärkas för att förebygga, utreda och bestraffa könsrelaterat våld inom och utanför familjen samt ge stöd till offer och överlevande, inbegripet rådgivning och hälso- och sjukvård samt psykosociala och juridiska tjänster. Parlamentet efterlyser utbildningsprogram om könsbaserat våld för personal inom rättsväsendet, brottsbekämpande myndigheter och hälso- och sjukvården, och vill se stärkta hälso- och utbildningssystem för att man ska kunna förebygga och reagera på könsrelaterat våld från ett rättighetsbaserat och livslångt perspektiv. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet fördömer alla former av könsrelaterat våld, till exempel fysiskt, sexuellt och psykiskt våld och utnyttjande, massvåldtäkt, människohandel och kvinnlig könsstympning. Parlamentet noterar att könsrelaterat våld fortfarande är ett stor problem i Europa som kräver samordnade insatser från hälso-, utbildnings- och socialsektorn samt den juridiska sektorn genom rättighetsbaserade, förebyggande motåtgärder ur ett livslångt perspektiv. Parlamentet uttrycker oro över de fortsatta angreppen på kvinnors rättigheter och sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, inbegripet förvägrad tillgång till familjeplanering, preventivmedel och säkra och lagliga aborter, såväl som över att lagstiftningen på många håll i världen inskränker dessa rättigheter, även i EU. Parlamentet betonar att kvinnor och flickor som nekas tjänster med anknytning till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, inklusive säkra och lagliga aborter, utsätts för en form av våld. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över de allvarliga bristerna i de offentliga systemen för insamling och behandling av begäranden om hjälp och skydd mot och klagomål avseende könsbaserat våld, i synnerhet vid polisen. Parlamentet anser att övervakningsåtgärder och påföljder för förövare måste införas i alla länder för att eliminera könsrelaterat våld, däribland tidiga äktenskap, barnäktenskap och tvångsäktenskap, kvinnlig könsstympning och andra skadliga sedvänjor. Parlamentet kräver snabba förbättringar av polisens system och de offentliga systemen för insamling och behandling av begäranden om hjälp och skydd mot och klagomål avseende könsbaserat våld. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser också att det är ytterst viktigt att ifrågasätta skadliga könsroller och stereotyper, för att uppfylla mål 5 om jämställdhet och ytterligare främja agendan för sexuell och reproduktiv hälsa. Parlamentet påminner om vikten av att involvera män och pojkar i agendan. Parlamentet betonar i detta sammanhang behovet av att män och pojkar inkluderas i projekt och program för att bekämpa allt könsbaserat våld och alla skadliga stereotyper. Parlamentet framhåller i detta avseende att omfattande sexual- och samlevnadsundervisning är ett viktigt verktyg för att utveckla barns och ungdomars förmåga att bygga sunda, jämställda, utvecklande och säkra relationer, där diskriminering, tvång och våld inte förekommer, och för att förebygga sexuellt och könsrelaterat våld samt våld i nära relationer. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att därför införa omfattande åldersanpassad sex- och samlevnadsundervisning för unga i skolan. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar Spotlight-initiativet för att bekämpa könsrelaterat våld i hela världen och betonar att det bör engagera fler länder på internationell nivå. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmärksammar framväxten av könsrelaterat våld på internet och behovet av att se till att alla insatser för att utrota könsrelaterat våld också omfattar internet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet tillstår att ett lagstadgat förbud mot barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap inte kommer att garantera att dessa sedvänjor upphör av sig själva. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att bättre samordna och stärka tillämpningen av internationella fördrag, internationell lagstiftning och internationella program, bland annat genom diplomatiska förbindelser med regeringar och organisationer i tredjeländer, för att ta itu med problem rörande barnäktenskap, tidiga äktenskap och tvångsäktenskap. Parlamentet anser att man måste göra sitt yttersta för att se till att lagstadgade förbud genomförs och kompletteras med en bredare uppsättning lagar och politiska åtgärder. Parlamentet medger att detta kräver att man antar och genomför övergripande och holistiska politiska åtgärder, strategier och program, inklusive att man upphäver diskriminerande bestämmelser om tvångsäktenskap och antar positiva åtgärder som ger flickor egenmakt. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet vidhåller att kvinnlig könsstympning är en form av könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka synergierna mellan EU:s interna och externa program för att säkerställa en samordnad och kontinuerlig strategi som bekämpar kvinnlig könsstympning både inom och utanför EU, med tanke på frågans nära koppling till andra delar av världen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet är fast övertygat om att åtgärder som syftar till att sätta stopp för kvinnlig könsstympning bör inbegripa kontakter med lokalsamhällen samt med traditionella och religiösa ledare. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet är fast övertygat om att alla strategier mot könsrelaterat våld måste inbegripa hbtqi-personer. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet erkänner att humanitära kriser ökar de utmaningar som rör sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och här drabbas framför allt de mest utsatta människorna på södra halvklotet. Parlamentet påminner om att kvinnor och flickor i krisområden är särskilt utsatta för sexuellt våld, våldtäkt, sexuellt överförbara sjukdomar, sexuellt utnyttjande och oönskade graviditeter. Parlamentet betonar att det i sådana situationer är viktigt med tillgång till tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter, och att det humanitära biståndet behöver anpassas därefter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka jämställdhetsperspektivet samt sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i sitt humanitära bistånd, även när det gäller utbildning för aktörer på det humanitära området liksom finansiering, eftersom tillgång till sexuell och reproduktiv hälso- och sjukvård är ett grundläggande behov för människor i områden som behöver humanitärt stöd. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet efterlyser en utredning av krigsförbrytelser i de fall då kvinnor och flickor torterats och utsatts för våld, såsom medlemmarna av den kristna och yazidiska befolkningen i norra Irak, som har blivit utsatta för den så kallade Islamiska statens terrororganisation. |
| --- | --- |

34.

Utvecklings- och finansieringsåtaganden

| 35. | Europaparlamentet är övertygat om att resultaten från toppmötet i Nairobi bör omfatta en mekanism som säkerställer ansvarsskyldighet för att globala och nationella åtaganden fullgörs och att åtgärderna är effektiva. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar EU att visa ett starkt ledarskap när det gäller att förverkliga flickors och kvinnors rättigheter och jämställdhet, också i unionens yttre åtgärder, genom att genomföra den ambitiösa tredje handlingsplanen för jämställdhet efter 2020. Parlamentet uppmanar vidare EU att säkerställa tillräcklig finansiering för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och familjeplanering i sin politik för utvecklingssamarbete, särskilt i det nya instrumentet för grannskap, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI), samt att utarbeta strategier för att säkerställa att alla nödvändiga tjänster tillhandahålls på ett stabilt och kontinuerligt sätt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser särskilda satsningar för att främja tonåringars fysiska och psykiska hälsa samt välbefinnande, bland annat genom tillgång till ungdomsvänliga hälso- och sjukvårdstjänster. Parlamentet anser att sådana investeringar måste omfatta tillräcklig finansiering och kapacitetsuppbyggnad för de kvinno- och ungdomsorganisationer som ofta utför det grundläggande arbetet när det gäller att informera om familjeplanering, erbjuda omfattande sexualundervisning och eliminera skadliga könsstereotyper och stereotyper i samhället, i de fall då det saknas nationella program eller då dessa är otillräckliga. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att EU bidrar till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter genom en rad EU-instrument, såsom geografiska och regionala program med inriktning på jämställdhet, hälsa och befolkningsutveckling, samt genom bidrag till globala initiativ, FN-organisationer och organisationer i det civila samhället. Parlamentet beklagar dock att det är svårt att exakt beräkna i vilken utsträckning EU-finansiering direkt främjar sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter och familjeplanering. Parlamentet efterlyser en ambitiös finansiering för att förbättra tillgången till sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i gällande fleråriga budgetram och en kontinuerlig förbättring av metoden, för att i framtiden bättre kunna utvärdera hur effektiva åtgärderna för sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter är. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar nationella regeringar och internationella givare att säkerställa att det universella paketet med grundläggande tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa även omfattar exempelvis infertilitetsbehandling, behandling av reproduktionscancer eller sexuellt våld – tjänster som hittills fått minst ekonomiskt stöd. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet erkänner icke-statliga organisationers roll som leverantörer av tjänster, och också som förespråkare av sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter. Parlamentet vill i detta avseende se att EU ger ett starkare stöd till, och skydd av, de icke-statliga organisationer som bidrar till genomförandet av ICDP-handlingsprogrammet, och i synnerhet till de kvinnorättsorganisationer, både i och utanför EU, som är så viktiga för att få till stånd jämställda samhällen. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att, vid fastställandet av sin framtida globala politik för hållbar utveckling samt vid genomförande av den övergripande strategin för Afrika, till fullo integrera och stärka EU:s stöd till projekt för sexuell och reproduktiv hälsa samt Spotlight-initiativet som syftar till att utrota våldet mot kvinnor och flickor. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet beklagar djupt det gemensamma uttalandet om toppmötet i Nairobi av den 14 november 2019 som gjordes av Förenta staterna, Brasilien, Belarus, Egypten, Haiti, Ungern, Libyen, Polen, Senegal, Saint Lucia och Uganda, med syftet att undergräva det etablerade samförståndet och ländernas skyldigheter avseende kvinnors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter i enlighet med ICPD-handlingsprogrammet, handlingsplanen från Peking samt slutdokumenten från översynskonferenserna. Parlamentet gläder sig över att den så kallade munkavleregeln nyligen upphävts och över hur detta påverkar kvinnors och flickors allmänna hälso- och sjukvård samt rättigheter. Parlamentet uppmanar återigen EU och dess medlemsstater att med hjälp av nationell finansiering och EU:s utvecklingsbistånd ta itu med bristen på finansiering på detta område. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet noterar de åtaganden som gjordes av de nominerade kommissionsledamöterna Urpilainen och Dalli vid deras utfrågningar den 1 respektive2 oktober 2019 om att prioritera sexuell och reproduktiv hälsa som en central inriktning i kommissionens jämställdhetsarbete. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet insisterar på att det nya instrumentet för grannskap, utvecklingssamarbete och internationellt samarbete (NDICI) bör främja jämställdhet och kvinnors egenmakt, inbegripet deras sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter, genom transparenta åtgärder som möjliggör en kontinuerlig utvärdering, även med avseende på sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter i linje med handlingsplanen från Peking och ICPD-handlingsprogrammet. Parlamentet välkomnar ambitionen för NDICI att minst 85 % av de program som finansieras genom offentligt utvecklingsbistånd bör ha jämställdhet som ett viktigt eller huvudsakligt mål, och att minst 5 % av dessa åtgärder bör ha jämställdhet och kvinnors och flickors rättigheter och egenmakt som huvudmål. Parlamentet efterlyser dock en större ambition, så att 20 % av det offentliga utvecklingsbiståndet går till projekt vars huvudsakliga mål är jämställdhet (OECD:s jämställdhetsmarkör nr 2). |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar EU att genomföra en övergripande och ambitiös jämställdhetsstrategi, inklusive förslag om bindande åtgärder, som bör kopplas till dess genomförande av ICPD-handlingsprogrammet, inklusive åtaganden och indikatorer inom alla relevanta politikområden, och som håller EU-institutioner och medlemsstater ansvariga med hjälp av en övervakningsmekanism. Parlamentet uppmanar till ett fördömande av motreaktionen mot jämställdhet och sexuell och reproduktiv hälsa och rättigheter samt av diskussioner och åtgärder som undergräver kvinnors rättigheter, självständighet och frigörelse på alla områden. Parlamentet noterar att ett viktigt sätt att bekämpa detta bakslag är att proaktivt främja jämställdhet baserad på rättigheter och jämställdhetsintegrering. |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EUT C 76, 9.3.2020, s. 168.

(2)  EUT C 118, 8.4.2020, s. 57.

(3)  EUT C 289, 9.8.2016, s. 5.

(4)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 106.

(5)  Antagna texter, P9_TA(2021)0058.

(6)  EUT C 388, 13.11.2020, s. 100.

(7)  EUT C 155, 25.5.2011, s. 10.

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/74 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/74

---

P9_TA(2021)0316

Unionsrättens ändamålsenlighet samt subsidiaritet och proportionalitet – rapporten om bättre lagstiftning avseende 2017, 2018 och 2019

Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om unionsrättens ändamålsenlighet samt subsidiaritet och proportionalitet – rapporten om bättre lagstiftning avseende 2017, 2018 och 2019 (2020/2262(INI))

(2022/C 81/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 1 om de nationella parlamentens roll i Europeiska unionen,

| — | med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning och den senaste versionen, det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 16 december 2003 om bättre lagstiftning och den senaste versionen, det interinstitutionella avtalet av den 13 april 2016 om bättre lagstiftning,

| — | med beaktande av de praktiska bestämmelser som avtalades den 22 juli 2011 mellan Europaparlamentets och rådets behöriga tjänsteavdelningar för genomförande av artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) i händelse av överenskommelser vid första behandlingen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de praktiska bestämmelser som avtalades den 22 juli 2011 mellan Europaparlamentets och rådets behöriga tjänsteavdelningar för genomförande av artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) i händelse av överenskommelser vid första behandlingen,

| — | med beaktande av kommissionens årsrapport 2017 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (COM(2018)0490), kommissionens årsrapport 2018 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (COM(2019)0333) och kommissionens årsrapport 2019 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (COM(2020)0272), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens årsrapport 2017 om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (COM(2018)0490), kommissionens årsrapport 2018 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (COM(2019)0333) och kommissionens årsrapport 2019 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna (COM(2020)0272),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En starkare roll för subsidiaritets- proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande (COM(2018)0703) och de tillhörande bilagorna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En starkare roll för subsidiaritets- proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande (COM(2018)0703) och de tillhörande bilagorna,

| — | med beaktande av arbetsgruppen för subsidiaritet och proportionalitet och ”göra mindre men göra det effektivare”, som lade fram sina slutsatser den 10 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsgruppen för subsidiaritet och proportionalitet och ”göra mindre men göra det effektivare”, som lade fram sina slutsatser den 10 juli 2018,

| — | med beaktande av yttrandena och resolutionerna från Europeiska regionkommittén, närmare bestämt resolutionen av den 1 februari 2018 om ändring av förordningen om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna till stöd för strukturreformer (1), yttrandet av den 9 oktober 2018Reflektioner om Europa: de lokala och regionala myndigheternas synpunkter på hur man ska återuppbygga förtroendet för EU (CDR 1230/2018) och resolutionen av den 10 december 2020 om Europeiska kommissionens arbetsprogram 2021 (2), samt med beaktande av Regionkommitténs prioriteringar för 2020–2025 EU närmare medborgarna genom sina byar, städer och regioner från dess plenarsession den 30 juni till den 2 juli 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena och resolutionerna från Europeiska regionkommittén, närmare bestämt resolutionen av den 1 februari 2018 om ändring av förordningen om gemensamma bestämmelser för de europeiska struktur- och investeringsfonderna till stöd för strukturreformer (1), yttrandet av den 9 oktober 2018Reflektioner om Europa: de lokala och regionala myndigheternas synpunkter på hur man ska återuppbygga förtroendet för EU (CDR 1230/2018) och resolutionen av den 10 december 2020 om Europeiska kommissionens arbetsprogram 2021 (2), samt med beaktande av Regionkommitténs prioriteringar för 2020–2025 EU närmare medborgarna genom sina byar, städer och regioner från dess plenarsession den 30 juni till den 2 juli 2020,

| — | med beaktande av den nionde subsidiaritetskonferensen – Active Subsidiarity: Creating EU added value together (aktiv subsidiaritet: att skapa ett europeiskt mervärde tillsammans), som anordnades gemensamt i Rom den 22 november 2019 av Regionkommittén och konferensen för de italienska regionala parlamentens talmän, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nionde subsidiaritetskonferensen – Active Subsidiarity: Creating EU added value together (aktiv subsidiaritet: att skapa ett europeiskt mervärde tillsammans), som anordnades gemensamt i Rom den 22 november 2019 av Regionkommittén och konferensen för de italienska regionala parlamentens talmän,

| — | med beaktande av det samarbetsavtal som ingicks den 5 februari 2014 mellan Europaparlamentet och Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det samarbetsavtal som ingicks den 5 februari 2014 mellan Europaparlamentet och Regionkommittén,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (3), där man välkomnar kommissionens åtagande att se till att alla EU-åtgärder hjälper EU att uppnå en hållbar framtid och en rättvis omställning, liksom åtagandet att uppdatera riktlinjerna för bättre lagstiftning i enlighet med detta, bland annat genom att kräva att principen om ”hållbarhet först” integreras i EU:s och dess medlemsstaters agendor för bättre lagstiftning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2020 om den europeiska gröna given (3), där man välkomnar kommissionens åtagande att se till att alla EU-åtgärder hjälper EU att uppnå en hållbar framtid och en rättvis omställning, liksom åtagandet att uppdatera riktlinjerna för bättre lagstiftning i enlighet med detta, bland annat genom att kräva att principen om ”hållbarhet först” integreras i EU:s och dess medlemsstaters agendor för bättre lagstiftning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2016 om en öppen, effektiv och oberoende EU-förvaltning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juni 2016 om en öppen, effektiv och oberoende EU-förvaltning (4),

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för konstitutionella frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och utskottet för konstitutionella frågor,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0191/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0191/2021), och av följande skäl:

| A. | Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna styr utövandet av EU:s befogenheter. Syftet med subsidiaritetsprincipen är att – på de områden där EU inte har exklusiva befogenheter – värna medlemsstaternas möjlighet att fatta beslut och vidta åtgärder, liksom att ge unionen rätt att ingripa om målen för en planerad åtgärd inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan bättre kan uppnås på unionsnivå ”på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar”. Avsikten med att skriva in subsidiaritetsprincipen i EU:s fördrag var alltså att föra utövandet av befogenheterna till en nivå som ligger så nära medborgarna som möjligt, i enlighet med den närhetsprincip som avses i artikel 10.3 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

A.

Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna styr utövandet av EU:s befogenheter. Syftet med subsidiaritetsprincipen är att – på de områden där EU inte har exklusiva befogenheter – värna medlemsstaternas möjlighet att fatta beslut och vidta åtgärder, liksom att ge unionen rätt att ingripa om målen för en planerad åtgärd inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna, utan bättre kan uppnås på unionsnivå ”på grund av åtgärdens omfattning eller verkningar”. Avsikten med att skriva in subsidiaritetsprincipen i EU:s fördrag var alltså att föra utövandet av befogenheterna till en nivå som ligger så nära medborgarna som möjligt, i enlighet med den närhetsprincip som avses i artikel 10.3 i EU-fördraget.

| B. | I juli 2017 antog Junckerkommissionen en reviderad uppsättning riktlinjer för bättre lagstiftning och en tillhörande ”verktygslåda”. Kommissionen har också utökat sin portal för bättre lagstiftning för att göra den enklare att använda för allmänheten, och har föresatt sig att sätta subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i centrum för den europeiska demokratiska processen och hela lagstiftningsprocessen genom att inrätta en arbetsgrupp för subsidiaritet och proportionalitet och ”göra mindre men göra det effektivare”, vilken lade fram sin rapport den 10 juli 2018. |
| --- | --- |

B.

I juli 2017 antog Junckerkommissionen en reviderad uppsättning riktlinjer för bättre lagstiftning och en tillhörande ”verktygslåda”. Kommissionen har också utökat sin portal för bättre lagstiftning för att göra den enklare att använda för allmänheten, och har föresatt sig att sätta subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i centrum för den europeiska demokratiska processen och hela lagstiftningsprocessen genom att inrätta en arbetsgrupp för subsidiaritet och proportionalitet och ”göra mindre men göra det effektivare”, vilken lade fram sin rapport den 10 juli 2018.

| C. | Arbetsgruppen har utfärdat rekommendationer för att dels förbättra den gemensamma förståelsen och tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU-institutionernas arbete, dels ge lokala och regionala myndigheter och nationella parlament en mer framträdande roll, för att uppnå en ”aktiv subsidiaritet” som syftar till att främja ökat egenansvar för EU:s politik. Arbetsgruppen svarade på frågor om ”hur man bättre kan tillämpa subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna inom EU:s institutioner” och ”hur regionala och lokala myndigheter och nationella parlament på ett bättre sätt kan involveras i utformningen och genomförandet av EU:s politik”. |
| --- | --- |

C.

Arbetsgruppen har utfärdat rekommendationer för att dels förbättra den gemensamma förståelsen och tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU-institutionernas arbete, dels ge lokala och regionala myndigheter och nationella parlament en mer framträdande roll, för att uppnå en ”aktiv subsidiaritet” som syftar till att främja ökat egenansvar för EU:s politik. Arbetsgruppen svarade på frågor om ”hur man bättre kan tillämpa subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna inom EU:s institutioner” och ”hur regionala och lokala myndigheter och nationella parlament på ett bättre sätt kan involveras i utformningen och genomförandet av EU:s politik”.

| D. | I sitt meddelande av den 23 oktober 2018En starkare roll för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande (COM(2018)0703) vidhöll kommissionen subsidiaritetens och proportionalitetens centrala roll när det gäller att förbättra lagstiftningen. Dessutom fastställde kommissionen vilka åtgärder som skulle vidtas som svar på arbetsgruppens rapport, bland annat att fokusera på de lokala och regionala myndigheternas synpunkter, främja en samsyn inom EU i fråga om subsidiaritet och proportionalitet, titta närmare på befintlig lagstiftning ur subsidiaritets- och proportionalitetssynpunkt samt hjälpa de nationella parlamenten att utföra sin roll på ett effektivare sätt. |
| --- | --- |

D.

I sitt meddelande av den 23 oktober 2018En starkare roll för subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i EU:s beslutsfattande (COM(2018)0703) vidhöll kommissionen subsidiaritetens och proportionalitetens centrala roll när det gäller att förbättra lagstiftningen. Dessutom fastställde kommissionen vilka åtgärder som skulle vidtas som svar på arbetsgruppens rapport, bland annat att fokusera på de lokala och regionala myndigheternas synpunkter, främja en samsyn inom EU i fråga om subsidiaritet och proportionalitet, titta närmare på befintlig lagstiftning ur subsidiaritets- och proportionalitetssynpunkt samt hjälpa de nationella parlamenten att utföra sin roll på ett effektivare sätt.

| E. | Kommissionen har fortsatt att tillämpa sin förstärkta agenda för bättre lagstiftning och att integrera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i alla skeden av beslutsfattandet. |
| --- | --- |

E.

Kommissionen har fortsatt att tillämpa sin förstärkta agenda för bättre lagstiftning och att integrera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna i alla skeden av beslutsfattandet.

| F. | Den 3 juli 2020 lanserade kommissionen en omarbetad version av webbportalen ”Kom med synpunkter” för att göra det lättare att bidra till EU:s lagstiftning och beslutsfattande online. Den nya versionen av portalen bör ytterligare förbättra kommissionens samråd och kommunikation med allmänheten och öka insynen. Som en del av agendan för bättre lagstiftning är syftet med portalen att förbättra kvaliteten på EU:s beslutsfattande. |
| --- | --- |

F.

Den 3 juli 2020 lanserade kommissionen en omarbetad version av webbportalen ”Kom med synpunkter” för att göra det lättare att bidra till EU:s lagstiftning och beslutsfattande online. Den nya versionen av portalen bör ytterligare förbättra kommissionens samråd och kommunikation med allmänheten och öka insynen. Som en del av agendan för bättre lagstiftning är syftet med portalen att förbättra kvaliteten på EU:s beslutsfattande.

| G. | Webbportalen ”Kom med synpunkter” har visat sig vara en användbar gemensam kontaktpunkt där medborgare och berörda parter kan vara delaktiga i utarbetandet av kommissionens politik. Europeiska revisionsrätten offentliggjorde dock en särskild rapport 2019 med en rad rekommendationer för att förbättra portalen, särskilt när det gäller användningen av översättning. |
| --- | --- |

G.

Webbportalen ”Kom med synpunkter” har visat sig vara en användbar gemensam kontaktpunkt där medborgare och berörda parter kan vara delaktiga i utarbetandet av kommissionens politik. Europeiska revisionsrätten offentliggjorde dock en särskild rapport 2019 med en rad rekommendationer för att förbättra portalen, särskilt när det gäller användningen av översättning.

| H. | Kommissionen började 2018 att slå samman rapporterna om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna vid utarbetandet av EU-lagstiftning med rapporterna om förbindelserna med de nationella parlamenten, för att på så sätt lyfta fram de nationella parlamentens synpunkter och undvika överlappningar mellan de två årsrapporterna. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen började 2018 att slå samman rapporterna om tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna vid utarbetandet av EU-lagstiftning med rapporterna om förbindelserna med de nationella parlamenten, för att på så sätt lyfta fram de nationella parlamentens synpunkter och undvika överlappningar mellan de två årsrapporterna.

| I. | Kommissionen mottog 52 motiverade yttranden från nationella parlament över tillämpningen av subsidiaritetsprincipen under 2017, 37 under 2018 och inga alls under 2019. |
| --- | --- |

I.

Kommissionen mottog 52 motiverade yttranden från nationella parlament över tillämpningen av subsidiaritetsprincipen under 2017, 37 under 2018 och inga alls under 2019.

| J. | Avsaknaden av motiverade yttranden från de nationella parlamenten under 2019 berodde inte på att genomförandet av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna hade förbättrats, utan snarare på det faktum att 2019 var ett övergångsår mellan två kommissioner och upplösningen av Europaparlamentet och anordnandet av val till Europaparlamentet, och därmed ett år med färre lagstiftningsinitiativ och lagstiftningsförslag än under föregående år. |
| --- | --- |

J.

Avsaknaden av motiverade yttranden från de nationella parlamenten under 2019 berodde inte på att genomförandet av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna hade förbättrats, utan snarare på det faktum att 2019 var ett övergångsår mellan två kommissioner och upplösningen av Europaparlamentet och anordnandet av val till Europaparlamentet, och därmed ett år med färre lagstiftningsinitiativ och lagstiftningsförslag än under föregående år.

| K. | Parlamentet inser att de nationella parlamenten i större utsträckning bör involveras, vid sidan av Europaparlamentet, i den demokratiska kontrollen av fördjupat samarbete inom politikområden med delad behörighet. |
| --- | --- |

K.

Parlamentet inser att de nationella parlamenten i större utsträckning bör involveras, vid sidan av Europaparlamentet, i den demokratiska kontrollen av fördjupat samarbete inom politikområden med delad behörighet.

| L. | Regionkommittén lanserade nyligen, i mars 2021, 2.0-versionen av de regionala naven. Detta projekt lanserades på kommitténs eget initiativ för att övervaka hur EU:s politik fungerar på fältet. |
| --- | --- |

L.

Regionkommittén lanserade nyligen, i mars 2021, 2.0-versionen av de regionala naven. Detta projekt lanserades på kommitténs eget initiativ för att övervaka hur EU:s politik fungerar på fältet.

| M. | Nämnden för lagstiftningskontroll har bland annat i uppdrag att kontrollera kvaliteten på konsekvensbedömningarna. |
| --- | --- |

M.

Nämnden för lagstiftningskontroll har bland annat i uppdrag att kontrollera kvaliteten på konsekvensbedömningarna.

| N. | Kommissionen har åtagit sig att tillämpa principen ”en in, en ut”, enligt vilken varje lagstiftningsförslag som skapar nya bördor bör befria människor och företag från en motsvarande befintlig börda på EU-nivå inom samma politikområde. Hittills har kommissionen dock misslyckats med att tillämpa denna princip på ett framgångsrikt sätt. |
| --- | --- |

N.

Kommissionen har åtagit sig att tillämpa principen ”en in, en ut”, enligt vilken varje lagstiftningsförslag som skapar nya bördor bör befria människor och företag från en motsvarande befintlig börda på EU-nivå inom samma politikområde. Hittills har kommissionen dock misslyckats med att tillämpa denna princip på ett framgångsrikt sätt.

| O. | Den pågående krisen har belyst behovet av att kartlägga och lätta på onödiga lagstiftningsbördor för att se till att EU-lagstiftningen ger de avsedda fördelarna och samtidigt minskar onödiga kostnader, inom rimliga tidsfrister. Framför allt är det angeläget att påskynda stödåtgärderna för konsumenter, små och medelstora företag och mikroföretag. Lagstiftningen bör gynna konsumenter, arbetstagare, små och medelstora företag och den breda allmänheten och bör vara välavvägd, tydlig, heltäckande, inkluderande och, när så är lämpligt, bygga på nödvändiga vetenskapliga belägg. Mikroföretag och små och medelstora företag bör endast åläggas skyldigheter som står i proportion till deras särdrag och deras sektors särdrag, och kommissionen uppmuntras att vidta kraftfulla verkställighetsåtgärder för att begränsa marknadsfragmenteringen, avlägsna omotiverade marknadshinder och säkerställa lika villkor. Programmet för ”bättre lagstiftning” bör dock ge resultat för alla och tillgodose det europeiska samhällets intressen. |
| --- | --- |

O.

Den pågående krisen har belyst behovet av att kartlägga och lätta på onödiga lagstiftningsbördor för att se till att EU-lagstiftningen ger de avsedda fördelarna och samtidigt minskar onödiga kostnader, inom rimliga tidsfrister. Framför allt är det angeläget att påskynda stödåtgärderna för konsumenter, små och medelstora företag och mikroföretag. Lagstiftningen bör gynna konsumenter, arbetstagare, små och medelstora företag och den breda allmänheten och bör vara välavvägd, tydlig, heltäckande, inkluderande och, när så är lämpligt, bygga på nödvändiga vetenskapliga belägg. Mikroföretag och små och medelstora företag bör endast åläggas skyldigheter som står i proportion till deras särdrag och deras sektors särdrag, och kommissionen uppmuntras att vidta kraftfulla verkställighetsåtgärder för att begränsa marknadsfragmenteringen, avlägsna omotiverade marknadshinder och säkerställa lika villkor. Programmet för ”bättre lagstiftning” bör dock ge resultat för alla och tillgodose det europeiska samhällets intressen.

| P. | Parlamentet, kommissionen och rådet måste, i egenskap av lagstiftande organ, respektera principerna om tilldelade befogenheter, subsidiaritet och proportionalitet. |
| --- | --- |

P.

Parlamentet, kommissionen och rådet måste, i egenskap av lagstiftande organ, respektera principerna om tilldelade befogenheter, subsidiaritet och proportionalitet.

| 1. | Europaparlamentet påminner om vikten av kommissionens årsrapporter om subsidiaritet och proportionalitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar det fortsatta beaktandet av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som utgör grundläggande vägledande principer för Europeiska unionen. Parlamentet påminner om hur viktigt det är att främja en gemensam förståelse på EU-nivå av subsidiaritet och proportionalitet, och noterar de farhågor som uttryckts i tidigare rapporter över den något summariska karaktären på kommissionens årsrapporter om subsidiaritet och proportionalitet, vilka ofta inte innehåller någon utförlig analys av hur dessa principer iakttas i EU:s beslutsfattande. Parlamentet erkänner att kommissionens årsrapporter om subsidiaritet och proportionalitet har blivit alltmer omfattande. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om vikten av att subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget, enligt vilken beslut ska fattas på den lämpligaste politiska nivån och så nära medborgarna och företagen som möjligt, ständigt respekteras och att åtgärder på EU-nivå är motiverade med tanke på de möjligheter som finns på nationell, regional eller lokal nivå, samtidigt som följande tre grundläggande processer respekteras: utvärdering i efterhand, konsekvensbedömning och samråd med berörda parter. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att föra EU närmare medborgarna. Parlamentet påpekar att de lokala och regionala myndigheterna genomför och använder omkring 70 procent av EU-lagstiftningen. Ett nära samråd med medborgarnas valda företrädare i EU-frågor är ett mycket effektivt sätt att föra EU närmare medborgarna. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas myndigheter på nationell nivå och berörda parter att i ett tidigt skede av beslutsprocessen bli mer delaktiga, med subsidiaritets- och proportionalitetskontroller och bedömningar av den administrativa bördan av EU-lagstiftningen, för att säkerställa att EU inte vidtar åtgärder (utom på de områden som omfattas av dess exklusiva behörighet) såvida de inte är effektivare än åtgärder som vidtas på nationell, regional eller lokal nivå. Parlamentet påminner också om att proportionalitetsprincipen kräver att en åtgärd som EU vidtar inte får gå utöver vad som är nödvändigt för att nå målen i fördragen. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att utvärdera hur effektiv och ändamålsenlig subsidiaritetsprincipen är, för att identifiera dess svagheter och åtgärda dem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att den nuvarande strukturen i förfarandet för mekanismen för subsidiaritetsprövning leder till att de nationella parlamentens utskott för EU-frågor ägnar alltför mycket tid åt tekniska och rättsliga bedömningar med korta tidsfrister, vilket gör det svårare att nå målet att föra en djupare politisk diskussion om EU-politiken. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av EUF-fördraget och införandet av en direkt initiativrätt på lagstiftningsområdet för Europaparlamentet, som ju direkt företräder EU-medborgarna. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker vikten av att på lämpligt sätt förklara behovet av lagstiftningsinitiativ och vilka konsekvenser de har för alla viktiga sektorer (ekonomiska, miljömässiga och sociala) i syfte att respektera subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att föra Europeiska unionen framåt genom bättre lagstiftning, i syfte att åstadkomma stabilitet och rättssäkerhet för EU:s medborgare och företag och därigenom skapa tillväxt, sysselsättning och välstånd. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser att tillämpningen av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna utgör utgångspunkten för all utformning av politiken och är en väsentlig del av den politiska livscykeln. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar inrättandet av arbetsgruppen för subsidiaritet och proportionalitet och ”göra mindre men göra det effektivare”. Parlamentet påpekar att man ansåg att deltagandet i den arbetsgrupp som inrättats av kommissionen skulle bortse från parlamentets institutionella roll och ställning som den enda direktvalda EU-institutionen, som företräder medborgare och företag på unionsnivå och utövar politisk kontroll över kommissionen, och att man därför beslutade att tacka nej till inbjudan att delta genom att utse medlemmar i arbetsgruppen. Parlamentet välkomnar resultaten och rekommendationerna i arbetsgruppens rapport, enligt vilka det finns ett europeiskt mervärde inom alla befintliga verksamhetsområden, och det faktum att arbetsgruppen därför inte identifierade några befogenheter eller politikområden i fördraget som slutgiltigt, helt eller delvis, bör delegeras tillbaka till medlemsstaterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att genomföra dessa slutsatser, och i synnerhet att bättre involvera lokala och regionala myndigheter fullt ut i sina samrådsprocesser, och att integrera bedömningstabellen, i syfte att bedöma tillämpningen av båda principerna under hela beslutsprocessen. Parlamentet konstaterar att detta kommer att kräva ett starkt engagemang, även från EU:s medlagstiftare. Parlamentet föreslår också att de befintliga ramarna för interparlamentariskt samarbete ska utvärderas och vidareutvecklas. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att alla kommissionsförslag bör ha en positiv inverkan på medborgarnas liv och att de bör vara behäftade med proportionerliga och rimliga kostnader. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att de nationella parlamenten bör involveras så tidigt som möjligt i lagstiftningsprocessen, helst omedelbart efter offentliggörandet av färdplanen och under samrådsfasen. Parlamentet anser att man också bör fokusera mer på subsidiaritet innan en ny rättsakt läggs fram, och att framför allt samrådsfasen bör användas för att proaktivt samla in de nationella parlamentens synpunkter och för att registrera deras farhågor, eftersom detta skulle kunna innebära att man undviker användningen av det ”gula kortet” och undviker problem under förhandlingsfasen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar åtgärden att hjälpa de nationella parlamenten att utföra sina uppgifter på ett effektivare sätt genom att utesluta perioden 20 december–10 januari från den åttaveckorsperiod under vilken de nationella parlamenten kan lämna motiverade yttranden. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att de nationella parlamenten deltar i lagstiftningsprocessen på EU-nivå. Parlamentet noterar att antalet motiverade yttranden från de nationella parlamenten fortsatte att minska mellan 2017 och 2019, och att inga motiverade yttranden inkom 2019, men att antalet yttranden till kommissionen och bidrag till Europaparlamentet – också i fråga om initiativ som inte avser lagstiftning – fortfarande är genomgående stort, vilket vittnar om de nationella parlamentens positiva och framåtblickande engagemang i EU:s policycykel. Parlamentet noterar att flera av dessa bidrag var inriktade på viktiga institutionella frågor, såsom fullbordandet av Ekonomiska och monetära unionen (EMU) och aktiveringen av övergångsklausuler. Parlamentet konstaterar att inget förslag renderade mer än fyra motiverade yttranden. Parlamentet påminner om att fördragen fastställer en roll för det interparlamentariska samarbetet och ger de nationella parlamenten ansvar för att kontrollera lagstiftningsinitiativ och andra initiativ. Parlamentet välkomnar de nationella parlamentens aktiva deltagande i lagstiftningsdialogen med EU-institutionerna via andra medel än mekanismen för subsidiaritetsprövning. Parlamentet påminner om att förfarandet med ”orange kort” aldrig har aktiverats och att förfarandet med ”gult kort” endast har aktiverats tre gånger, av totalt 439 motiverade yttranden och 5 513 yttranden under perioden 2007–2019. Parlamentet konstaterar att genomförandet av de nationella parlamentens rätt att kontrollera efterlevnaden av subsidiaritetsprincipen, på grundval av det så kallade systemet för tidig varning, bitvis har förbättrat förbindelserna mellan EU-institutionerna och de nationella parlamenten. Parlamentet betonar kommissionens åtagande att i framtiden sammanställa samlade svar när minst fyra parlament har avgett motiverade yttranden och att
  visa
  flexibilitet när det gäller den fördragsbaserade tidsfrist på åtta veckor som de nationella parlamenten har på sig att avge sina motiverade yttranden genom att ta hänsyn till gemensamma semesterperioder och andra lediga perioder. Parlamentet anser att konferensen om Europas framtid kommer att vara ett gyllene tillfälle för medborgarna att kommunicera om lagstiftningens verkliga konsekvenser på nationellt plan och komma med förslag om hur man uppnår målen om bättre lagstiftning och om hur man bl.a. omprövar subsidiaritetsprocessen. Parlamentet påminner om att insyn och allmänhetens tillgång är avgörande för lagstiftningsprocessen och även rättfärdigar involveringen av nationella och regionala parlament och ökar legitimiteten i och förtroendet för Europeiska unionens demokratiska lagstiftningsprocess. Parlamentet välkomnar i detta hänseende de framsteg som det uppnått när det gäller offentliggörande av flerkolumnsdokumenten till följd av domen i målet De Capitani. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att 26 av totalt 41 kamrar i nationella parlament utfärdade motiverade yttranden 2016 och att detta antal minskade till 19 under 2017 och 14 under 2018. Parlamentet betonar att denna minskning går hand i hand med en generell minskning av antalet motiverade yttranden. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att utvecklingen av antalet yttranden och motiverade yttranden under perioden 2007–2019 visar att de nationella parlamenten i allt högre grad efterfrågar mer politisk dialog och ett större deltagande i debatten om EU:s politik, och att de därför ägnar mindre tid åt analyser av EU:s lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att 2019 var det första året efter införandet av mekanismen för subsidiaritetsprövning då de nationella parlamenten inte lämnade några motiverade yttranden till följd av en drastisk nedgång i kommissionens lagstiftningsverksamhet under övergångsåret mellan två kommissioner. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om att kommissionen är skyldig att samråda så brett som möjligt med berörda parter innan lagstiftningsförslag läggs fram, och att den då ska ta hänsyn till den planerade åtgärdens regionala och lokala dimension. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att tillämpningen av principen ”tänk småskaligt först”, som fastställs i småföretagsakten, är en mycket viktig del av proportionalitetsprövningen före varje lagstiftningsförslag, och bör syfta till att se till att små och medelstora företags röster hörs och att deras intressen beaktas så tidigt som möjligt, i syfte att skapa ett gynnsamt företagsklimat för utvecklingen av små och medelstora företag, som utgör ryggraden i vår europeiska ekonomi. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att ”effektiviteten i institutionens beslutsprocess” rutinmässigt åberopas för att neka tillgång till förberedande lagstiftningshandlingar, vilket riskerar att leda till att undantag från allmänhetens tillgång till handlingar blir regel. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar ingåendet av det interinstitutionella avtalet om ett obligatoriskt öppenhetsregister för EU-institutionerna, däribland rådet. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet betonar att förhandskonsekvensbedömningar, tillsammans med samråd med berörda parter, är viktiga verktyg för att fatta välgrundade beslut, och är ett viktigt instrument för att säkerställa att subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna respekteras och för att främja ansvarsskyldighet och effektivitet. Parlamentet understryker behovet av att främja och uppmuntra regelbunden dialog och verkliga och transparenta samråd med alla berörda parter. Parlamentet välkomnar användningen av verktyg för bättre lagstiftning och samarbete med olika relevanta experter på EU-nivå vid utarbetandet av konsekvensbedömningar. Parlamentet understryker behovet av att förenkla dessa verktyg och göra dem lättare att förstå och använda för berörda parter. Parlamentet understryker att det finns ett akut behov av att generellt förbättra konsekvensbedömningarna när det gäller subsidiaritet och proportionalitet. Parlamentet betonar att alla konsekvensbedömningar, utvärderingar och kontroller av ändamålsenligheten bör innehålla en analys av subsidiaritet och proportionalitet. Parlamentet välkomnar användningen av instrument såsom programmet om lagstiftningens ändamålsenlighet och resultat (Refit) och nämnden för lagstiftningskontroll, som sedan 2017 har försökt identifiera möjligheter till förenkling och minska onödiga kostnader innan kommissionen föreslår en översyn av befintlig lagstiftning. Parlamentet välkomnar dessutom införandet av initiativ som är ett resultat av detta arbete i kommissionens årliga arbetsprogram, där framstegen övervakas i resultattavlan för Refit. Parlamentet noterar i detta sammanhang att kommissionens arbetsprogram för 2020 omfattar 44 initiativ inom ramen för Refit-programmet. Parlamentet betonar att sådana processer bör ta hänsyn till ekonomiska, miljömässiga och sociala konsekvenser på ett integrerat och balanserat sätt och använda både kvalitativa och kvantitativa analyser samt ta itu med kostnaderna för utebliven harmonisering på EU-nivå. Parlamentet påpekar att granskningsinstrumenten kan stödjas och förbättras ytterligare genom andra verktyg, såsom Fit for Future-plattformen (F4F) eller andra liknande särskilda plattformar. Parlamentet anser att Refit-plattformen bör utvidgas så att dess fokus breddas från regelbördor till att även omfatta frågor som rör subsidiaritet och proportionalitet. Parlamentet påminner om att en reglering som är ”framtidsanpassad” bland annat ska vara ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar. Parlamentet välkomnar att de båda principerna ingår i den kvalitetsöversyn som utförs av nämnden för lagstiftningskontroll. Parlamentet betonar dock att nämndens oberoende skulle kunna förstärkas ytterligare. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet understryker att en systematisk översyn av lagstiftningen spelar en allt viktigare roll för att uppnå en bättre lagstiftning. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att Europaparlamentet, rådet och kommissionen inleder ett mer strukturerat samarbete för att bedöma unionsrättens tillämpning och effektivitet i syfte att förbättra den. Parlamentet påpekar att det är nödvändigt att medlemsstaterna snabbt, punktligt och korrekt tillämpar unionslagstiftningen för att på rätt sätt kunna bedöma behovet av ytterligare lagstiftning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att ”strategisk framsyn” skulle kunna spela en nyckelroll för att bidra till att framtidssäkra EU:s politikutformning genom att säkerställa att kortsiktiga initiativ bygger på ett mer långsiktigt perspektiv. Parlamentet konstaterar att framsyn kommer att integreras fullt ut i kommissionens agenda för bättre lagstiftning, i konsekvensbedömningar och utvärderingar. Parlamentet noterar också att strategisk framsyn kommer att stödja Refit-programmet, som identifierar möjligheter att minska regelbördan och se till att den befintliga EU-lagstiftningen förblir ”rustad för framtiden”. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar att nämnden för lagstiftningskontroll 2017 granskade totalt 53 konsekvensbedömningar och 17 separata utvärderingar. Parlamentet konstaterar att 43 % av dessa konsekvensbedömningar och 41 % av de utvärderingar som granskades av nämnden för lagstiftningskontroll ursprungligen fick negativa yttranden. För nästan alla konsekvensbedömningar var tjänsteavdelningarna tvungna att förbättra rapporterna för att uppfylla nämndens kvalitetsstandarder. Parlamentet drar slutsatsen att kvaliteten på de ursprungliga konsekvensbedömningarna och utvärderingarna måste förbättras avsevärt. Parlamentet beklagar att styrelsen under 2019 granskade endast en konsekvensbedömning. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet stöder kommissionens utfästelse att göra förhandsutvärderingar innan den överväger eventuella rättsakter. Parlamentet anser att kommissionen och de nationella myndigheterna bör fortsätta sitt nära samarbete för att utvärdera EU-lagstiftningens faktiska inverkan på medborgare, företag och miljö. Parlamentet välkomnar också de nationella parlamentens bidrag till förhandsbedömningen via en informell politisk dialog, bland annat gemensamma yttranden på eget initiativ. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaterna att säkerställa ett snabbt och konsekvent införlivande, genomförande och verkställande av lagstiftningen och undvika metoder som leder till alltför stora och omotiverade administrativa krav som kan undergräva den inre marknadens smidiga funktion. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens ansträngningar att utvärdera ett brett och omfattande spektrum av potentiell lagstiftning om den inre marknaden med konsekvensbedömningar. Parlamentet betonar att oberoende och opartiska konsekvensbedömningar är ett viktigt och värdefullt verktyg som vara till hjälp för att nå fram till välgrundade politiska beslut inom ramen för lagstiftningsprocessen (samtidigt som gemenskapsmetoden upprätthålls), vilket är nödvändigt för att snabbt kunna reagera på akuta utmaningar såsom den digitala och hållbara omställningen. Parlamentet anser att konsekvensbedömningarnas innehåll måste förbättras och deras användning utvidgas genom att man beaktar ytterligare faktorer, så att deras bidrag kan göras mer punktligt och mer värdefullt och de bättre kan beaktas vid beslutsfattande på politisk nivå. Parlamentet påminner vidare om det begränsade antal konsekvensbedömningar som genomförts av parlamentet och rådet när det gäller deras innehållsmässiga ändringar. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet är angeläget om att vid behov genomföra interna konsekvensbedömningar av väsentliga ändringar som kan påverka kommissionens förslag. Sådana konsekvensbedömningar bör genomföras före parlamentets antagande, förutsatt att ändringarna inte redan har analyserats av kommissionen och dess avdelningar. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar den roll som spelas av Europaparlamentets utredningstjänst, som tillhandahåller konsekvensbedömningar på förhand och analyser av förslagens europeiska mervärde samt utvärderingar av genomförandet. Parlamentet anser att samarbetet mellan kommissionen och Europaparlamentets utredningstjänst skulle kunna förbättras för att få till stånd en effektiv, snabb och grundlig analys av lagstiftningsåtgärderna och väsentliga ändringar av dessa, de alternativa lösningarna, deras potentiella kostnader och fördelar, den förväntade administrativa bördan, byråkratin för små och medelstora företag och ”kostnaden för uteblivna EU-åtgärder”. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar inrättandet av webbportalen ”Kom med synpunkter” och förbättringarna av denna, och uppmanar kommissionen att vidareutveckla sådana verktyg för att erbjuda medborgare och berörda parter direkt tillgång till och delaktighet i utformningen av EU:s politik. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen tar vederbörlig hänsyn till Europeiska revisionsrättens rekommendationer om portalen ”Kom med synpunkter”, särskilt genom att öka samrådens språkliga tillgänglighet, för att göra det möjligt för medborgare och berörda parter att avgöra vad de anser vara av ”brett allmänt intresse”. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet stöder kommissionens åtagande att se över politiken och uppmuntrar till ökad användning av efterhandsbedömningar för att se till att lärdomar dras om lagstiftningens effektivitet och fördelar, vilket i sin tur kan bidra till den framtida politiska utvecklingen och förbättra lagstiftningsstrategierna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar att efterhandsutvärderingar också är ett viktigt verktyg för att bedöma lagstiftningens inverkan på medborgare och företag, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt konsekvenserna för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att i ännu högre grad använda sig av omarbetnings- och kodifieringsförfaranden för att förenkla sekundärrätten. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet stöder en sammanslagning av svaren om sju eller fler nationella parlament avger motiverade yttranden om ett av kommissionens lagstiftningsförslag, även om tröskeln för att inleda förfarandet med gult kort inte har uppnåtts. Parlamentet anser att detta ger de nationella parlamentens synpunkter större synlighet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet noterar principen ”en in, en ut”, som bygger på medverkan av intressenter och är ett uttryck för kommissionens ambition att kompensera för nyinförda bördor, särskilt för mikroföretag och små och medelstora företag, genom att lätta på likvärdiga bördor på EU-nivå inom samma politikområde för allmänheten och företagen. Parlamentet understryker att genomförandet av denna strategi inte får strida mot målen om bättre lagstiftning, och betonar att det inte bör leda till mekaniska beslut om upphävande av lagstiftning eller lägre standarder, och att dess syfte bör vara att modernisera och reformera EU-lagstiftningen för att möta nya samhällsutmaningar. Samtidigt som onödiga ytterligare administrativa bördor bör undvikas när EU-rättsakter utformas, införlivas och genomförs bör detta inte innebära avreglering eller frånvaro av reglering och inte heller hindra medlemsstaternas parlament från att upprätthålla eller vidta mer ambitiösa åtgärder och införa strängare sociala, miljömässiga och konsumentskyddsrelaterade normer i fall där bara miniminormer fastställs i unionsrätten. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar att en öppen, effektiv, transparent, oberoende administrativ och lagstiftningsmässig beslutsprocess är en förutsättning för politik och reglering av hög kvalitet. Parlamentet betonar att införandet av harmoniserade administrativa förfaranden skulle bidra positivt till god förvaltning och regleringspraxis i EU och stärka kopplingen mellan expertbeslut och demokratisk legitimitet. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar i detta avseende att kommissionen inrättat plattformen Fit for Future, en expertgrupp på hög nivå med deltagande av olika intressenter, experter från medlemsstaterna och företrädare för Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén, som ger kommissionen råd om EU-lagstiftningen kan effektiviseras, genom att kartlägga potentiellt betungande befintliga åtgärder och ange hur de kan förenklas och moderniseras, bland annat genom digitalisering, för att säkerställa att EU-lagstiftningen hjälper och inte stjälper EU:s medborgare och företag. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmuntrar de nationella parlamenten att involvera regionala parlament med lagstiftningsbefogenheter i EU:s lagstiftningsinitiativ och stöder systematiska samråd med dem om viktiga initiativ, särskilt när det finns en koppling till regionala befogenheter. Parlamentet påminner om att sådana parlament är företrädda i Regionkommittén och att de enligt artikel 6 i protokoll nr 2 till EUF-fördraget kan höras av de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påminner om att digital innovation utvecklas snabbt och att entreprenörer driver den digitala agendan. Parlamentet anser därför att det är av avgörande betydelse att fastställa, utan att det påverkar subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, framtidssäkra regler som håller jämna steg med digital innovation. Parlamentet noterar att en stor del av EU:s viktigaste lagstiftningsprioriteringar för 2017–2019 var initiativ som rörde IMCO-utskottets ansvarsområde och som främst gällde genomförandet av strategin för den inre marknaden och strategin för den digitala inre marknaden, samtidigt som man fokuserade på förordningar som syftade till att undanröja omotiverade och oproportionella hinder och utnyttja nya möjligheter till förmån för medborgare och företag. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att EU-lagstiftningen i allmänhet ersätter 27 olika regler, vilket bidrar till att minska fragmenteringen av den inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid bedömningen av subsidiaritet och proportionalitet se till att initiativ som syftar till att uppnå en fördjupad och mer rättvis inre marknad förblir en central pelare i den framtida årliga programplaneringen, samtidigt som en hög konsumentskyddsnivå upprätthålls. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att målen för bättre lagstiftning regelbundet måste ses över och utvärderas i förhållande till kriterierna i agendan för bättre lagstiftning, inbegripet övervakning och rapportering. Parlamentet understryker att målen måste vara välbalanserade och utvärderas med avseende på sin effektivitet, med hänsyn till de resurser som avsatts för åtgärder för bättre lagstiftning och externa bidrag. Parlamentet påminner om vikten av jämförbara EU-omfattande data för denna utvärdering, och uppmanar kommissionen att undersöka om användningen av verktygen för bättre lagstiftning har bidragit till att uppnå mål, såsom förbättrade politiska resultat. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta denna resolution när den utarbetar sitt aviserade meddelande om bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  EUT C 176, 23.5.2018, s. 5.

(2)  EUT C 37, 2.2.2021, s. 1.

(3)  Antagna texter, P9_TA(2020)0005.

(4)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 126.

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/82 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/82

---

P9_TA(2021)0317

Betänkande om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Bosnien och Hercegovina

Europaparlamentets resolution av den 24 juni 2021 om kommissionens rapporter 2019 och 2020 om Bosnien och Hercegovina (2019/2171(INI))

(2022/C 81/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, och protokollet om anpassningen av avtalet för att ta hänsyn till Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av stabiliserings- och associeringsavtalet mellan Europeiska gemenskaperna och deras medlemsstater, å ena sidan, och Bosnien och Hercegovina, å andra sidan, och protokollet om anpassningen av avtalet för att ta hänsyn till Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen,

| — | med beaktande av det första mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Bosnien och Hercegovina som hölls den 5–6 november 2015, det tredje mötet i stabiliserings- och associeringsrådet avseende EU och Bosnien och Hercegovina som hölls den 13 juli 2018 och det fjärde mötet i stabiliserings- och associeringskommittén EU–Bosnien och Hercegovina som hölls den 7 november 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det första mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén för EU–Bosnien och Hercegovina som hölls den 5–6 november 2015, det tredje mötet i stabiliserings- och associeringsrådet avseende EU och Bosnien och Hercegovina som hölls den 13 juli 2018 och det fjärde mötet i stabiliserings- och associeringskommittén EU–Bosnien och Hercegovina som hölls den 7 november 2019,

| — | med beaktande av Bosnien och Hercegovinas ansökan om medlemskap i Europeiska unionen den 15 februari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Bosnien och Hercegovinas ansökan om medlemskap i Europeiska unionen den 15 februari 2016,

| — | med beaktande av de initiativ som rör regionalt samarbete i sydöstra Europa och Europaomfattande initiativ, såsom den sydosteuropeiska samarbetsprocessen, Brdo–Brijuni-processen, det centraleuropeiska initiativet, det adriatisk-joniska initiativet, fördraget om upprättande av en energigemenskap, Erasmus+, EU-strategierna för Donau-regionen och för den adriatisk-joniska regionen, de regionala initiativen för migration, asyl och flyktingar, den regionala kommission som ska fastställa fakta avseende alla offer för krigsförbrytelser och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts på f.d. Jugoslaviens territorium, det regionala nätverket för anslutning, den regionala skolan för offentlig förvaltning, det regionala samarbetskontoret för ungdom, fördraget om upprättande av en transportgemenskap, fonden för västra Balkan samt Centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta) och den gemensamma regionala marknaden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de initiativ som rör regionalt samarbete i sydöstra Europa och Europaomfattande initiativ, såsom den sydosteuropeiska samarbetsprocessen, Brdo–Brijuni-processen, det centraleuropeiska initiativet, det adriatisk-joniska initiativet, fördraget om upprättande av en energigemenskap, Erasmus+, EU-strategierna för Donau-regionen och för den adriatisk-joniska regionen, de regionala initiativen för migration, asyl och flyktingar, den regionala kommission som ska fastställa fakta avseende alla offer för krigsförbrytelser och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts på f.d. Jugoslaviens territorium, det regionala nätverket för anslutning, den regionala skolan för offentlig förvaltning, det regionala samarbetskontoret för ungdom, fördraget om upprättande av en transportgemenskap, fonden för västra Balkan samt Centraleuropeiska frihandelsavtalet (Cefta) och den gemensamma regionala marknaden,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 februari 2020Förbättra anslutningsprocessen – Ett trovärdigt EU-perspektiv för västra Balkan (COM(2020)0057),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 20192019 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2019)0260), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar med kommissionens yttrande över Bosnien och Hercegovinas ansökan om EU-medlemskap (COM(2019)0261) och en analytisk rapport (SWD(2019)0222), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 maj 20192019 års meddelande om EU:s utvidgningsstrategi (COM(2019)0260), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar med kommissionens yttrande över Bosnien och Hercegovinas ansökan om EU-medlemskap (COM(2019)0261) och en analytisk rapport (SWD(2019)0222),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 20202020 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2020)0660), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Bosnia and Herzegovina 2020 Report (SWD(2020)0350), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 20202020 års meddelande om EU:s utvidgningspolitik (COM(2020)0660), åtföljt av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar Bosnia and Herzegovina 2020 Report (SWD(2020)0350),

| — | med beaktande av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 33:e sessionen den 20 oktober 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 33:e sessionen den 20 oktober 2005,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om det europeiska medborgarinitiativet Minority SafePack – en miljon underskrifter för mångfald i Europa (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2020 om det europeiska medborgarinitiativet Minority SafePack – en miljon underskrifter för mångfald i Europa (1),

| — | med beaktande av konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang, som antogs den 25 februari 1991, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöverskridande sammanhang, som antogs den 25 februari 1991,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 25 januari 2021 om klimat- och energidiplomati – att uppnå resultat för den europeiska gröna givens yttre dimension, och av den 20 januari 2020 om klimatdiplomati och Europeiska rådets slutsatser av den 10–11 december 2020 om klimat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 25 januari 2021 om klimat- och energidiplomati – att uppnå resultat för den europeiska gröna givens yttre dimension, och av den 20 januari 2020 om klimatdiplomati och Europeiska rådets slutsatser av den 10–11 december 2020 om klimat,

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från Europeiska utrikestjänsten av den 6 november 2020Climate Change and Defence Roadmap, |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från Europeiska utrikestjänsten av den 6 november 2020Climate Change and Defence Roadmap,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om förstärkt samarbete med partner på västra Balkan på migrations- och säkerhetsområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2020 om förstärkt samarbete med partner på västra Balkan på migrations- och säkerhetsområdet,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 oktober 2019 och den 12 oktober 2020 om Bosnien och Hercegovina och EU:s militära operation Eufor Althea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 oktober 2019 och den 12 oktober 2020 om Bosnien och Hercegovina och EU:s militära operation Eufor Althea,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 oktober 2020En ekonomisk plan och en investeringsplan för västra Balkan (COM(2020)0641),

| — | med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, och dess toppmöte mellan EU och västra Balkan, som hölls i Sofia den 10 november 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Berlinprocessen, som inleddes den 28 augusti 2014, och dess toppmöte mellan EU och västra Balkan, som hölls i Sofia den 10 november 2020,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för talmännen från Europaparlamentet och parlamenten på västra Balkan den 28 januari 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från toppmötet för talmännen från Europaparlamentet och parlamenten på västra Balkan den 28 januari 2020,

| — | med beaktande av Zagrebförklaringen, som antogs vid Zagrebtoppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 6 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Zagrebförklaringen, som antogs vid Zagrebtoppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 6 maj 2020,

| — | med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation av den 19 juni 2020 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om västra Balkan efter toppmötet 2020 (2),

| — | med beaktande av Sofiaförklaringen, som antogs vid toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018, och prioriteringsagendan från Sofia som bifogas förklaringen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sofiaförklaringen, som antogs vid toppmötet mellan EU och länderna på västra Balkan den 17 maj 2018, och prioriteringsagendan från Sofia som bifogas förklaringen,

| — | med beaktande av expertrapporten av den 5 december 2019 om rättsstatliga problem i Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av expertrapporten av den 5 december 2019 om rättsstatliga problem i Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av yttrandet om den konstitutionella situationen i Bosnien och Hercegovina och den höga representantens befogenheter, som antogs av Venedigkommissionen vid dess 62:a plenarsession i Venedig den 11–12 mars 2005, och Venedigkommissionens efterföljande rekommendationer om konstitutionella frågor i Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet om den konstitutionella situationen i Bosnien och Hercegovina och den höga representantens befogenheter, som antogs av Venedigkommissionen vid dess 62:a plenarsession i Venedig den 11–12 mars 2005, och Venedigkommissionens efterföljande rekommendationer om konstitutionella frågor i Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om kommunal självstyrelse, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om kommunal självstyrelse,

| — | med beaktande av slutrapporten av den 25 januari 2019 från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europas (OSSE) kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) om de allmänna valen i Bosnien och Hercegovina den 7 oktober 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 25 januari 2019 från Organisationen för säkerhet och samarbete i Europas (OSSE) kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) om de allmänna valen i Bosnien och Hercegovina den 7 oktober 2018,

| — | med beaktande av förklaringen av den 5 juli 2019 från partnerna på västra Balkan om integreringen av romer i EU:s utvidgningsprocess, den så kallade Poznanförklaringen, och kommissionens meddelande En jämlikhetsunion: EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet (SWD(2020)0530), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen av den 5 juli 2019 från partnerna på västra Balkan om integreringen av romer i EU:s utvidgningsprocess, den så kallade Poznanförklaringen, och kommissionens meddelande En jämlikhetsunion: EU:s strategiska ram för romers jämlikhet, inkludering och delaktighet (SWD(2020)0530),

| — | med beaktande av OSSE:s publikation av den 26 oktober 2020Two Schools under One Roof: The Most Visible Example of Discrimination in Education in Bosnia and Herzegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OSSE:s publikation av den 26 oktober 2020Two Schools under One Roof: The Most Visible Example of Discrimination in Education in Bosnia and Herzegovina,

| — | med beaktande av resolutionen om genomförande av ramkonventionen om skydd av nationella minoriteter i Bosnien och Hercegovina, som antogs av Europarådets ministerkommitté den 12 juni 2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen om genomförande av ramkonventionen om skydd av nationella minoriteter i Bosnien och Hercegovina, som antogs av Europarådets ministerkommitté den 12 juni 2019,

| — | med beaktande av dokumentet Joint socio-economic reforms for the period 2019–2022, som antogs av entitetsregeringarna den 10 oktober 2019, och ministerrådets dokument av den 30 januari 2020Socio-economic reforms in BiH for the period 2020–2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Joint socio-economic reforms for the period 2019–2022, som antogs av entitetsregeringarna den 10 oktober 2019, och ministerrådets dokument av den 30 januari 2020Socio-economic reforms in BiH for the period 2020–2022,

| — | med beaktande av den femtioåttonde rapporten och tidigare rapporter till FN:s säkerhetsråd från den höga representanten för genomförandet av fredsavtalet om Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den femtioåttonde rapporten och tidigare rapporter till FN:s säkerhetsråd från den höga representanten för genomförandet av fredsavtalet om Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2549 (2020) av den 5 november 2020 om förnyande av mandatet för EU:s militära operation Althea, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2549 (2020) av den 5 november 2020 om förnyande av mandatet för EU:s militära operation Althea,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 9 juli 2015 om hågkomsten av Srebrenica (3), av den 15 januari 2009 om Srebrenica (4) och av den 7 juli 2005 om västra Balkan tio år efter Srebrenica (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 9 juli 2015 om hågkomsten av Srebrenica (3), av den 15 januari 2009 om Srebrenica (4) och av den 7 juli 2005 om västra Balkan tio år efter Srebrenica (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 april 2009 om det europeiska samvetet och diktatur (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 april 2009 om det europeiska samvetet och diktatur (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 september 2019 om vikten av europeisk hågkomst för Europas framtid (7),

| — | med beaktande av Europarådets ministerkommittés resolution av den 12 november 2020 om upprättande av det utökade delavtalet om ett observatorium för undervisning i historia i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europarådets ministerkommittés resolution av den 12 november 2020 om upprättande av det utökade delavtalet om ett observatorium för undervisning i historia i Europa,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om EU:s prioriteringar för samarbetet med Europarådet 2020–2022, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om EU:s prioriteringar för samarbetet med Europarådet 2020–2022,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2015 om 20-årsdagen för Daytonavtalet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2015 om 20-årsdagen för Daytonavtalet (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 november 2018 om minimistandarder för minoriteter i EU (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 november 2018 om minimistandarder för minoriteter i EU (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (10),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 21 december 2020 från den höga representanten Josep Borrell och kommissionär Oliver Várhelyi om anordnandet av lokala val i Mostar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 21 december 2020 från den höga representanten Josep Borrell och kommissionär Oliver Várhelyi om anordnandet av lokala val i Mostar,

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds beslut om att inrätta den internationella avvecklingsmekanismen för brottmålstribunaler (mekanismen), som fyller ett antal viktiga funktioner som tidigare fylldes av Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty), samt dess rapporter, resultat och rekommendationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds beslut om att inrätta den internationella avvecklingsmekanismen för brottmålstribunaler (mekanismen), som fyller ett antal viktiga funktioner som tidigare fylldes av Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien (Icty), samt dess rapporter, resultat och rekommendationer,

| — | med beaktande av rapporten från Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien av den 1 juli 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Internationella krigsförbrytartribunalen för f.d. Jugoslavien av den 1 juli 2017,

| — | med beaktande av lägesrapporten från åklagaren vid den internationella avvecklingsmekanismen för brottmålstribunaler av den 19 maj 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lägesrapporten från åklagaren vid den internationella avvecklingsmekanismen för brottmålstribunaler av den 19 maj 2020,

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om landet,

| — | med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0185/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A9-0185/2021), och av följande skäl:

| A. | Stabiliserings- och associeringsprocessen och Bosnien och Hercegovinas ansökan om EU-medlemskap utgör landets strategiska val i riktning mot europeisk integration och måste omsättas till konkreta resultat på plats och ökade insatser från samtliga sidor för att gå vidare till den andra fasen av stabiliserings- och associeringsavtalet. |
| --- | --- |

A.

Stabiliserings- och associeringsprocessen och Bosnien och Hercegovinas ansökan om EU-medlemskap utgör landets strategiska val i riktning mot europeisk integration och måste omsättas till konkreta resultat på plats och ökade insatser från samtliga sidor för att gå vidare till den andra fasen av stabiliserings- och associeringsavtalet.

| B. | Europaparlamentet är en stark anhängare av Bosnien och Hercegovinas europeiska integration. |
| --- | --- |

B.

Europaparlamentet är en stark anhängare av Bosnien och Hercegovinas europeiska integration.

| C. | Landets framsteg när det gäller europeisk och euroatlantisk integration bidrar till landets säkerhet, stabilitet och ekonomiska välstånd. |
| --- | --- |

C.

Landets framsteg när det gäller europeisk och euroatlantisk integration bidrar till landets säkerhet, stabilitet och ekonomiska välstånd.

| D. | Genomförandet av meningsfulla reformer som förbättrar livet för människorna i Bosnien och Hercegovina och underlättar EU-anslutningen kräver engagemang från alla politiska ledare, myndigheter, institutioner och befattningshavare i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

D.

Genomförandet av meningsfulla reformer som förbättrar livet för människorna i Bosnien och Hercegovina och underlättar EU-anslutningen kräver engagemang från alla politiska ledare, myndigheter, institutioner och befattningshavare i Bosnien och Hercegovina.

| E. | En tydlig inhemsk ansvarsfördelning och ett förstärkt samarbete i god tro mellan olika förvaltningsnivåer är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

E.

En tydlig inhemsk ansvarsfördelning och ett förstärkt samarbete i god tro mellan olika förvaltningsnivåer är av avgörande betydelse.

| F. | Bosnien och Hercegovinas framsteg på vägen mot EU-anslutning är avhängiga av genomförandet av de 14 nyckelprioriteringarna i kommissionens yttrande över Bosnien och Hercegovinas ansökan om EU-medlemskap. |
| --- | --- |

F.

Bosnien och Hercegovinas framsteg på vägen mot EU-anslutning är avhängiga av genomförandet av de 14 nyckelprioriteringarna i kommissionens yttrande över Bosnien och Hercegovinas ansökan om EU-medlemskap.

| G. | Landet står fortfarande inför många utmaningar relaterade till rättsstatlighet, demokratiska institutioner, grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, samhällsstyrning, ansvarsskyldighet, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, yttrandefrihet och mediefrihet samt en fungerande marknadsekonomi, och utvidgningsprocessens trovärdighet bygger på otvetydiga resultat på dessa viktiga områden. |
| --- | --- |

G.

Landet står fortfarande inför många utmaningar relaterade till rättsstatlighet, demokratiska institutioner, grundläggande friheter och mänskliga rättigheter, samhällsstyrning, ansvarsskyldighet, kampen mot korruption och organiserad brottslighet, yttrandefrihet och mediefrihet samt en fungerande marknadsekonomi, och utvidgningsprocessens trovärdighet bygger på otvetydiga resultat på dessa viktiga områden.

| H. | Landets första prideevenemang hölls den 9 september 2019 i huvudstaden Sarajevo. |
| --- | --- |

H.

Landets första prideevenemang hölls den 9 september 2019 i huvudstaden Sarajevo.

| I. | Kulturen och kulturarvet bidrar till att vara identitetsstärkande och att främja social sammanhållning, stabilitet och förståelse i samhället. Kulturarvet har ett värde i sig. |
| --- | --- |

I.

Kulturen och kulturarvet bidrar till att vara identitetsstärkande och att främja social sammanhållning, stabilitet och förståelse i samhället. Kulturarvet har ett värde i sig.

| J. | De ihållande utmaningarna i försoningsprocessen måste hanteras på ett mer kraftfullt sätt. |
| --- | --- |

J.

De ihållande utmaningarna i försoningsprocessen måste hanteras på ett mer kraftfullt sätt.

| K. | Bosnien och Hercegovina är en transitväg för migranter, men mottagningskapaciteten är fortfarande otillräcklig för att hantera en allvarlig humanitär situation med full respekt för människorättsnormer och grundläggande rättigheter för människor i behov av internationellt skydd, för att säkerställa en integrerad gränsförvaltning och kontrollera irreguljära migrationsströmmar mot bakgrund av en svår socioekonomisk situation och trots betydande ekonomiskt stöd från EU. |
| --- | --- |

K.

Bosnien och Hercegovina är en transitväg för migranter, men mottagningskapaciteten är fortfarande otillräcklig för att hantera en allvarlig humanitär situation med full respekt för människorättsnormer och grundläggande rättigheter för människor i behov av internationellt skydd, för att säkerställa en integrerad gränsförvaltning och kontrollera irreguljära migrationsströmmar mot bakgrund av en svår socioekonomisk situation och trots betydande ekonomiskt stöd från EU.

| L. | EU är Bosnien och Hercegovinas största handelspartner och med råge den viktigaste givaren av finansiellt stöd, vilket gör skillnad på djupet i landet. |
| --- | --- |

L.

EU är Bosnien och Hercegovinas största handelspartner och med råge den viktigaste givaren av finansiellt stöd, vilket gör skillnad på djupet i landet.

| M. | Covid-19-pandemin har förvärrat Bosnien och Hercegovinas samhällsekonomiska situation. EU har mobiliserat 80,5 miljoner euro för att hjälpa Bosnien och Hercegovina att bekämpa covid-19 och lyckas med återhämtningen efter pandemin, och har bidragit med upp till 250 miljoner euro i makroekonomiskt stöd. Den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan kommer att underlätta och fungera som en viktig grund för landets långsiktiga återhämtning från följderna av pandemin. |
| --- | --- |

M.

Covid-19-pandemin har förvärrat Bosnien och Hercegovinas samhällsekonomiska situation. EU har mobiliserat 80,5 miljoner euro för att hjälpa Bosnien och Hercegovina att bekämpa covid-19 och lyckas med återhämtningen efter pandemin, och har bidragit med upp till 250 miljoner euro i makroekonomiskt stöd. Den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan kommer att underlätta och fungera som en viktig grund för landets långsiktiga återhämtning från följderna av pandemin.

| 1. | Europaparlamentet upprepar sitt starka stöd för den europeiska integrationen av Bosnien och Hercegovina och uppmanar Europeiska rådet att fortsatt stödja landets europeiska utsikter, däribland genom att sända ett positivt politiskt budskap genom att bevilja kandidatstatus. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar Bosnien och Hercegovinas åtagande att gå vidare på den europeiska vägen, och framhåller det starka stödet för den europeiska integrationen bland landets befolkning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet är en stark förespråkare för en meritbaserad strategi som kopplar samman uppfyllandet av de fastställda kriterierna med konsekventa och trovärdiga villkor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar de steg som Bosnien och Hercegovina har tagit för att ta itu med vissa viktiga aspekter i kommissionens yttrande och dess fortsatta genomförande av stabiliserings- och associeringsavtalet, bland annat framstegen avseende den gemensamma parlamentariska kommittén samt antagandet av lagändringar som möjliggjorde de lokala valen i Mostar i december 2020. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att vägen mot EU är beroende av en hållbar fred, varaktig stabilitet, social sammanhållning och verklig försoning som garanterar Bosnien och Hercegovinas demokratiska och mångkulturella karaktär. Parlamentet uppmanar med kraft landet att påskynda effektiv lagföring av krigsförbrytelser inom ramen för den reviderade nationella strategin för behandling av krigsförbrytelser, och efterlyser opartiska och effektiva utredningar av dessa brott. Parlamentet fördömer alla former av historisk revisionism, underlåtenhet att genomföra Ictys och Internationella domstolens domar, antikonstitutionell, separatistisk, nationalistisk och provocerande retorik och relaterade handlingar, förnekande eller förhärligande av krigsförbrytelser som begicks under kriget på 1990-talet, inbegripet folkmordet i Srebrenica. Parlamentet efterlyser med kraft de sedan länge försenade åtgärderna för att ta itu med problemet med de tiotusentals kvinnor som våldtogs eller på annat sätt utsattes för sexuella övergrepp under krigen på 1990-talet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet bekräftar med eftertryck sitt stöd för Bosnien och Hercegovinas suveränitet, territoriella integritet och oberoende. Parlamentet fördömer uttalanden och förslag som syftar till att undergräva Bosnien och Hercegovinas status som stat och konstitutionella värderingar, och upprepar att alla myndigheter, institutioner, befattningshavare och politiska ledare i Bosnien och Hercegovina måste anpassa konstitutionen till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

6.

Försoning

| 7. | Europaparlamentet välkomnar det arbete som lokala och internationella organisationer, bland annat International Commission on Missing Persons, gör för att hitta de mer än 30 000 personer som försvann under konflikterna på 1990-talet på f.d. Jugoslaviens territorium och de mer än 8 000 offren för folkmordet i Srebrenica. Parlamentet påminner om att över 7 200 personer fortfarande saknas, och uppmanar med kraft regionala och nationella myndigheter samt internationella aktörer att intensifiera samarbetet och utbytet av uppgifter i frågor som rör saknade personer och upprättelse för civila krigsoffer, däribland personer som överlevt sexuellt våld, samt att säkerställa att flyktingar och internflyktingar kan återvända på ett hållbart och tryggt sätt genom att det finns tillgång till hälso- och sjukvård, utbildning och socialt skydd. Parlamentet erkänner att vissa, om än otillräckliga, framsteg har gjorts med genomförandet av bilaga VII till fredsavtalet i Dayton om flyktingar och internflyktingar. Parlamentet upprepar sin uppmaning om ett avskaffande av all slags diskriminering av återvändare. Parlamentet efterlyser antagandet av en lag som förbjuder förnekelse av folkmord, förintelsen, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar alla myndigheter i regionen att inrätta den regionala kommission som ska fastställa fakta avseende alla offer för krigsförbrytelser och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts på f.d. Jugoslaviens territorium från den 1 januari 1991 till den 31 december 2001, med utgångspunkt i det omfattande arbete som utförts av koalitionen för denna regionala kommission. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhåller vikten av det arbete som utförs av det regionala samarbetskontoret för ungdom och som främjar en anda av försoning och samarbete mellan ungdomar i regionen genom program för ungdomsutbyten, och välkomnar Bosnien och Hercegovinas aktiva deltagande. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet upprepar att arbetet med försoningsprocessen måste inriktas på landets ungdomar och inledas i tidig ålder och integrera försoning i utbildningsprocessen. Parlamentet uppmanar därför med kraft myndigheterna på alla nivåer att säkerställa inkluderande och icke-diskriminerande utbildning för alla barn, oavsett deras etniska, kulturella eller personliga bakgrund, i linje med resolutionen från Europarådets ministerkommitté om Bosnien och Hercegovinas genomförande av 2019 års ramkonvention om skydd för nationella minoriteter. Parlamentet understryker möjligheten att använda den bästa praxis för integration och inkludering som antagits av multietniska och multikulturella medlemsstater. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar behovet av att snarast få ett slut på segregeringen inom utbildningen, som framför allt kommer till uttryck i den pågående diskriminerande praxisen med ”två skolor under ett tak”, som institutionaliserar etnisk splittring, vidmakthåller stereotyper och fördomar och främjar misstro genom att förhindra kontakt mellan elever med olika bakgrund. Parlamentet understryker att denna praxis inte bara står helt i strid med själva idén om försoning, utan också utgör ett långsiktigt hot mot stabiliteten och välståndet i landet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet understryker att skillnader i historieundervisning och läroböcker utgör ett betydande hot mot en gemensam känsla av medborgarskap och social sammanhållning, och uppmuntrar till en meningsfull harmonisering av de tre befintliga läroplanerna genom att integrera färdigheter i kritiskt tänkande och avskaffa kontrafaktiskt innehåll som främjar splittring. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram ett program för att stödja en hållbar reform av Bosnien och Hercegovinas utbildningssystem. Parlamentet betonar att utbildning av god kvalitet ger ungdomar visioner och utsikter till en positiv framtid, och bidrar till att bekämpa kompetensflykten och ungdomsarbetslösheten. Parlamentet efterlyser ett stärkt deltagande i och främjande av EU-program inom utbildning, kultur och forskning, såsom Horisont Europa, Kreativa Europa och Erasmus+. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar beslutsfattarna att göra det möjligt för Bosnien och Hercegovina att delta i OECD:s nästa program för internationell utvärdering av elevprestationer (Pisa) och att genomföra de förslag som härrör från resultaten av Pisa-undersökningen från 2018. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina att få bukt med den ojämlika tillgången till distansundervisning, vilket leder till att många barn berövas rätten till utbildning under pandemin. |
| --- | --- |

15.

Fungerande demokratiska institutioner

| 16. | Europaparlamentet uppmanar med kraft alla myndigheter, institutioner, befattningshavare och politiska ledare i Bosnien och Hercegovina att avsevärt påskynda arbetet och samarbetet för att fullt ut uppfylla de 14 viktigaste prioriteringarna i kommissionens yttrande över Bosnien och Hercegovinas ansökan om EU-medlemskap. Parlamentet uppmanar myndigheterna att mobilisera politisk vilja för att underlätta det fördjupade samarbete som krävs för att hantera covid-19-krisen och att prioritera arbetet på områdena demokratisk funktion, rättsstatsprincipen, grundläggande rättigheter och reform av den offentliga förvaltningen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet understryker behovet att avsevärt stärka samarbetet och utbytet av uppgifter mellan jurisdiktionerna på statlig nivå, entitetsnivå och kantonnivå inom alla politikområden. Parlamentet noterar det akuta behovet att stärka landets kapacitet och expertis när det gäller de många olika frågor som rör fullgörandet av de skyldigheter som följer av den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet understryker att ett effektivt inrättande av demokratiska institutioner som fungerar oberoende och är ansvarsskyldiga, är ett grundläggande inslag i en livskraftig demokrati och en förutsättning för att gå vidare med EU-integrationsprocessen, bland annat uppnående av kandidatstatus. Parlamentet varnar för att splittrande och separatistisk etnonationalistisk retorik och försök att hindra institutionerna från att fungera undergräver den landsomfattande samordningen och beslutsfattandet avseende viktiga politikområden och reformer, samt sammanhållning och långsiktig stabilitet. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet understryker antagandet av de ändringar av Bosnien och Hercegovinas vallag som gjorde det möjligt för invånarna i Mostar att rösta i lokalvalen 2020 för första gången sedan 2008, och välkomnar inrättandet av de nya lokala myndigheterna. Parlamentet uppmanar stadsfullmäktige och borgmästaren att fullgöra sina demokratiska mandat. Parlamentet understryker att den politiska överenskommelsen inte på något sätt får undergräva unionens mål sedan länge att avskaffa segregering och säkerställa en återförening av staden. Parlamentet betonar att all EU-medling eller medhjälp till överenskommelser måste hanteras inom ramen för demokratiskt valda institutioner i en inkluderande process, som inbegriper oppositionspartier och företrädare för det civila samhället, och bör föra landet närmare internationella normer och gynna alla medborgare utan att de etniska motsättningarna fördjupas. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar den parlamentariska församlingens omröstning den 22 juli 2020 om arbetsordningen för sammanträdena i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén, som banar väg för ett formellt antagande av bestämmelserna i samband med det andra mötet i den parlamentariska stabiliserings- och associeringskommittén EU-Bosnien och Hercegovina så snart som möjligt och för ett konstruktivt parlamentariskt samarbete. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påminner om att Bosnien och Hercegovina, i samband med att landet anslöt sig till Europarådet 2002, åtog sig att ta itu med bristerna i sin konstitutionella ram, däribland genom att harmonisera lagar på kantonnivå och federal nivå, och att göra framsteg med reformer som skulle omvandla Bosnien och Hercegovina till en fullt fungerande och inkluderande stat som till fullo säkerställer samtliga medborgares rättigheter. Parlamentet betonar att institutionella reformer är beroende av viljan och engagemanget hos landets myndigheter, institutioner, befattningshavare och politiska ledare att göra verkliga och sedan länge försenade framsteg i fråga om konstitutionella förändringar, som är en del av de 14 huvudprioriteringarna, helst före 2022 års allmänna val. Det internationella samfundet uppmanas med kraft att förbättra förutsättningarna för och aktivt stödja en inkluderande dialog om konstitutionell förändring, även inom Bosnien och Hercegovinas institutioner och bland förtroendevalda i Bosnien och Hercegovina, främjad av EU, särskilt parlamentet, och med aktivt deltagande av det civila samhället och medborgarna. Parlamentet insisterar på att en sådan dialog måste pågå parallellt med genomförandet av andra reformer. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga mer tonvikt vid en konstitutionell reform i nästa årsrapport. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att intensifiera sin underlättande verksamhet i Bosnien och Hercegovina, i syfte att stärka den politiska dialogen och försoningen och tillhandahålla en ram för att hantera arvet från det förflutna och övervinna motsättningarna i samhället. Parlamentet efterlyser ett samordnat deltagande av EU:s aktörer och institutioner i Bosnien och Hercegovina och en förstärkt transatlantisk strategi. |
| --- | --- |

23.

Rättsstaten

| 24. | Europaparlamentet beklagar bristen på framsteg när det gäller reformer av rättsväsendet, inbegripet genomförandet av rekommendationerna som ingår i de 14 prioriteringarna i kommissionens yttrande och Priebe-rapporten. Parlamentet upprepar det brådskande behovet att förbättra professionalism och ansvarsskyldighet inom rättsväsendet för att säkerställa domstolarnas oberoende från otillbörlig påverkan samt ta itu med den allt större eftersläpningen av mål som ännu inte har avgjorts. Parlamentet betonar att dessa reformer är nödvändiga för att landet ska få kandidatstatus och att de enbart är beroende av nödvändig politisk vilja. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser ett skyndsamt antagande av reformen av det höga domar- och åklagarrådet och av domstolarna i Bosnien och Hercegovina i linje med EU:s normer och kommissionens rekommendationer och yttrandet från Venedigkommissionen, i syfte att stärka oberoendet hos Bosnien och Hercegovinas rättsväsen genom utnämnings-, bedömnings-, integritets- och disciplinåtgärder samt genom kontroll av årliga redovisningar av tillgångar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker behovet att möjliggöra en enhetlig tolkning av lagstiftningen i hela landet. Parlamentet uppmanar med kraft Bosnien och Hercegovina att inrätta en rättslig enhet som säkerställer enhetlig och harmoniserad tolkning av lagstiftningen. Parlamentet påminner om att det är nödvändigt att säkerställa oberoende kontroll av lagenlighet genom att inrätta en appellationsdomstol i andra instans. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar samförståndsavtalet om inrättandet av ett gemensamt samordningsorgan för domar- och åklagarsammanslutningar, som ett verktyg för att stärka oberoende, insyn och ansvarsskyldighet inom rättsväsendet. Parlamentet uppmanar samtliga relevanta sammanslutningar att ansluta sig. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Bosnien och Hercegovina att inrätta en nationell gemensam kontaktpunkt för samarbete med Europol för att förbättra utbytet av kriminalunderrättelser och att underteckna ett samarbetsavtal med Eurojust som möjliggör ett effektivt utbyte av rättslig information och utbyte av bevis. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas beslutsfattare att skyndsamt se till att de rättsliga institutionerna fungerar väl, inbegripet processen för utnämning av domare vid federala författningsdomstolen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar de insatser som myndigheterna i Bosnien och Hercegovina gör för att förebygga radikalisering, finansiering av terrorism och medborgares delaktighet i konfliktområden utomlands. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet efterlyser omedelbara åtgärder för att ta itu med den utbredda korruptionen och straffriheten i offentlig miljö, så att medborgarnas förtroende för institutionerna kan återuppbyggas. Parlamentet noterar i detta sammanhang vikten av att införa effektiva och konsekventa mekanismer för avskräckande, förebyggande, upptäckt, proaktiva utredningar och sanktionsmekanismer, i linje med internationella standarder och rekommendationer från gruppen av stater mot korruption (Greco). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina att anta en ny strategi och handlingsplan för korruptionsbekämpning på statlig nivå och säkerställa adekvat finansiering och effektiv funktion, oberoende och samordning hos myndigheterna för korruptionsförebyggande arbete på samtliga nivåer för att möjliggöra obehindrade utredningar i syfte att säkra ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet framhåller på nytt behovet att undanröja politiska och administrativa kopplingar till organiserad brottslighet genom tydliga skyddsåtgärder och kontroller mot korruption och stärkt politisk och administrativ transparens samt effektiva åtal i uppmärksammade korruptionsfall, med särskilt fokus på att ta itu med ekonomisk och finansiell brottslighet och brottslighet kopplad till offentlig upphandling, covid-19-relaterade korruptionsmål samt finansiering av politiska partier och kampanjer. Parlamentet uppmanar med kraft de behöriga organen att inleda en utredning av offentliga tjänstemäns olagliga tillskansande av rikedom. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina att komplettera sin rättsliga ram för förebyggande av intressekonflikter och skydd av visselblåsare. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker behovet att säkerställa enhetliga normer för den offentliga förvaltningen i hela landet, och önskar att tillämpningen av meritbaserade normer och transparens för offentliga utnämningar och befordringar ska prioriteras i syfte att främja en kultur som präglas av integritet. Parlamentet välkomnar antagandet av den strategiska ramen för reform av den offentliga förvaltningen, vilket möjliggör mobilisering av relaterade EU-medel. Parlamentet påminner om behovet att rationalisera och harmonisera den offentliga förvaltningen i hela landet för att säkerställa transparenta, proportionella och meritbaserade utnämningar och urvalsförfaranden. |
| --- | --- |

35.

Grundläggande rättigheter

| 36. | Europaparlamentet uttrycker oro över situationen för de grundläggande rättigheterna och efterlyser mer effektiva och heltäckande landsomfattande strategier för mänskliga rättigheter och icke-diskriminering samt åtgärder mot intolerans mellan olika religiösa och etniska grupper. Parlamentet betonar behovet att vederbörligen förebygga diskriminering och lagföra spridningen av hatpropaganda online och offline, hatbrott och våld mot etniska och religiösa minoriteter, kvinnor, hbtqi-gruppen samt migranter och asylsökande, och att främja social, utbildningsmässig och yrkesmässig inkludering av minoriteter och utsatta befolkningsgrupper, inbegripet personer med funktionsnedsättning och romer, i linje med Pozna-förklaringen från 2019 om integrering av romer inom ramen för EU:s utvidgningsprocess. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet välkomnar insatser som syftar till att främja religionsfrihet, ömsesidig respekt och interreligiös dialog, bland annat genom det interreligiösa rådet i Bosnien och Hercegovina. Parlamentet uppmanar med kraft de behöriga myndigheterna att snarast utreda och åtala alla brott som begås på religiösa grunder. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet insisterar på att verklig försoning är omöjlig om segregering och diskriminering fortsätter, däribland när det gäller tillgång till utbildning online och offline, sysselsättning och sociala rättigheter, och efterlyser åtgärder för att motverka omfattande diskriminering av specifika grupper. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att se till att alla barn erbjuds inkluderande och icke-diskriminerande utbildning. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet noterar framsteg på området för skydd av barn, däribland genomförandet av lagar om skydd och behandling av barn och ungdomar inom ramen för brottmål och inrättandet av ett system för familjebaserad vård. Parlamentet påminner om behovet av en handlingsplan för skydd av barn och ytterligare åtgärder för att säkerställa barns rätt till hälsa, utbildning, skydd, rättvisa och lika möjligheter genom inkluderande utbildning och förebyggande av våld mot barn. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar behovet att förbättra åtgärderna mot könsrelaterat våld och våld i hemmet, vilket har förvärrats av covid-19-pandemin, genom att säkerställa landsomfattande åtgärder för att garantera skydd, stöd till brottsoffer, rättshjälp och en säker bostad. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att harmonisera och genomföra jämställdhetslagstiftningen och att säkerställa tillräckligt stöd till kvinnorättsförsvarare och organisationer i det civila samhället. Parlamentet påminner om behovet att inrikta finansiering på jämställdhet mellan könen i alla EU:s externa finansieringsinstrument och att förbättra tillgång till finansiering för lokala och små organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmuntrar Bosnien och Hercegovina att intensifiera arbetet för att skydda personer med funktionsnedsättning och utarbeta och anta en strategi för avinstitutionalisering, för att säkerställa att personer med funktionsnedsättning kan leva ett anständigt liv. Parlamentet fördömer att lagstiftningen tillåter att personer med funktionsnedsättning berövas sin rättskapacitet, vilket är en tydlig kränkning av konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning – som landet har anslutit sig till. Parlamentet fördömer diskriminering i samband med stöd till funktionsnedsättning, såsom prioriteringen av personer med krigsrelaterad funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar behovet att säkerställa medborgarnas deltagande i landets demokratiska liv genom lämpligt och inkluderande deltagande av det civila samhällets organisationer i EU:s integrationsprocess. Parlamentet uppmanar myndigheterna att säkerställa en gynnsam miljö för det civila samhället genom att upprätthålla europeiska standarder för att skydda och främja föreningsfriheten och mötesfriheten, och beklagar alla selektiva begränsningar. Parlamentet understryker att alla medborgare har rätt att utöva sin yttrandefrihet på sitt modersmål. Parlamentet uppmanar myndigheterna att utarbeta en strategisk ram för samarbete med civilsamhället och att säkerställa meningsfulla samråd som en del av inkluderande politiska dialoger. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet lovordar det första prideevenemanget någonsin som hölls i Sarajevo den 9 september 2019, och förväntar sig att de senaste pandemirelaterade restriktionerna inte hindrar den från att återkomma inom en snar framtid. Parlamentet påminner om behovet att förbättra situationen för hbtqi-personer, lagföra våld och hatbrott som riktas mot dessa personer samt främja deras sociala delaktighet och anta en relevant handlingsplan. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet välkomnar att Bosnien och Hercegovina har undertecknat Europarådets konvention 108+ och uppmanar med kraft myndigheterna att vidta rättsliga åtgärder för att säkerställa EU-förenliga normer för skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet lovordar författningsdomstolens beslut av den 4 oktober 2019 att upphäva artikel 11 i Republika Srpskas konstitution och därmed avskaffa dödsstraffet i hela Bosnien och Hercegovina. Parlamentet beklagar dock att detta beslut, som delvis uppfyller en av nyckelprioriteringarna, behövde fattas av en domstol och inte var resultatet av en politisk process. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet beklagar djupt att Bosnien och Hercegovina fortfarande bryter mot Europakonventionen om de mänskliga rättigheterna genom att inte följa domar mot diskriminering från Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) i målen Sejdić-Finci, Zornić, Pilav och Šlaku om säkerställande av demokratisk jämlikhet för medborgarna i landets valprocess, vilket är en förutsättning för att anslutningsförhandlingar ska kunna inledas. Parlamentet vill se att Europadomstolens och Bosnien och Hercegovinas författningsdomstols domar genomförs utan ytterligare dröjsmål. Parlamentet noterar de fortsatta bristerna i valprocessen, och upprepar behovet att åtgärda diskriminerande etniska och hemvistrelaterade begränsningar av rätten att ställa upp i val genom nödvändiga konstitutionella ändringar. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar myndigheter, institutioner, befattningshavare och politiska ledare att återuppta inkluderande förhandlingar om valreformer, och beklagar deras ovilja att genomföra dessa beslut genom att undanröja alla former av ojämlikhet och diskriminering i valprocessen. Parlamentet betonar att det var möjligt att nå en överenskommelse om valet i Mostar, vilket visade politisk vilja att nå en kompromiss, och betonar att ingen överenskommelse om valrelaterade frågor får missbrukas för andra ändamål än de som fastställts av Europadomstolen. Parlamentet understryker behovet att genomföra dessa förändringar helst före 2022 års allmänna val, säkerställa en tillräckligt diversifierad politisk representation på alla förvaltningsnivåer och se till att valen genomförs i enlighet med europeiska standarder genom att genomföra OSSE/ODIHR:s rekommendationer och relevanta rekommendationer från Venedigkommissionen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet efterlyser grundliga utredningar av påstådda oegentligheter i samband med valet, inbegripet bedrägeri i samband med väljarregistrering, identitetsstöld, hinder för oberoende valövervakning och otillbörliga politiska påtryckningar på Bosnien och Hercegovinas centrala valkommission under 2020 års kommunalval, även när det gäller valet i Mostar. Parlamentet efterlyser åtgärder för att säkerställa att den centrala valkommissionen fungerar väl. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet beklagar att de politiska och ekonomiska påtryckningarna mot medierna och utnyttjandet av dem, som ökade under covid-19-pandemin, fortsätter, vilket undergräver yttrandefriheten och mediepluralismen. Parlamentet uttrycker sin oro över den fientliga miljön för oberoende medier, och uppmanar med kraft myndigheterna att effektivt utreda och lagföra muntliga och fysiska hot och angrepp mot alla journalister och all mediepersonal. Parlamentet rekommenderar med kraft inrättandet av en mekanism för att samla in och utbyta information om kränkningar av yttrandefriheten och medier i hela landet, i enlighet med det relevanta samförståndsavtal som har ingåtts med OSSE. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning att anta effektiva lagstiftningsåtgärder som säkerställer insyn i ägandestrukturerna när det gäller tidningar och media, i kombination med regler om bidrag och reklam. Parlamentet insisterar på att effektiva åtgärder bör vidtas för att bekämpa hatpropaganda både online och offline. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att säkerställa hållbar finansiering, oberoende, objektivitet och finansiell transparens när det gäller radio och tv i allmänhetens tjänst på statlig nivå (BHRT), radio och tv i allmänhetens tjänst på entitetsnivå och tillsynsmyndigheten för kommunikation. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet påminner om att flerspråkigt material av hög kvalitet på alla officiella språk i Bosnien och Hercegovina är en grundläggande faktor för verklig mediepluralism som skulle bidra till att skydda den kulturella mångfalden i landet. Parlamentet uppmuntrar inrättandet av ett multinationellt och flerspråkigt offentligt programföretag som skulle förena människor och främja fred och försoning bland Europas sydöstra stater, med ARTE som förebild. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet påminner om vikten av att säkerställa mediefrihet och främja kvalitetsjournalistik, faktagranskning och mediekompetens för att bekämpa propaganda, desinformation och falska nyheter, och uppmuntrar införandet av mediekunskap, informationskunnighet och digital kompetens i läroplanerna. Parlamentet insisterar på att EU måste stärka sin kommunikationsstrategi för att proaktivt och effektivt motverka desinformationskampanjer och utländsk inblandning. Parlamentet noterar att vissa utländska aktörer genom att snedvrida fakta och utnyttja etniska och religiösa skillnader strävar efter att undergräva reformer, underblåsa motsättningar, vilket äventyrar landets enhet, samt minska trovärdigheten för EU och dess åtgärder i regionen, särskilt i förhållande till den övergripande utvidgningsprocessen och det ekonomiska stödet under coronapandemin, vilket äventyrar Bosnien och Hercegovinas stabilitet och europeiska integration. Parlamentet uppmanar EU att erbjuda ytterligare finansiellt stöd och annat stöd till relevanta institutioner i Bosnien och Hercegovina i syfte att förbättra landets förmåga att bekämpa dessa hot. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet vill se att EU:s integrationsprocess kommuniceras ordentligt till allmänheten, även som ett projekt för försoning och utveckling av ett politiskt klimat som baseras på kompromisser och ömsesidig förståelse. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att förbättra samordningen och ta itu med desinformation och hybridhot som syftar till att undergräva regionens europeiska perspektiv genom att på ett mer strategiskt sätt understryka EU:s relevans för medborgarna i regionen. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet är bekymrat över det ökade migrationstrycket på landet och de otillräckliga mottagningsvillkor som har lett till en allvarlig humanitär situation. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovinas myndigheter att arbeta för meningsfulla, hållbara, omedelbara och långsiktiga lösningar på situationen, genom samordnade, strategiska och landsomfattande insatser, effektiv interinstitutionell samordning och förbättrad gränsförvaltnings- och mottagningskapacitet, för att ge tillgång till humanitärt bistånd och anständiga grundläggande levnadsvillkor, inbegripet särskilda skyddsåtgärder för ensamkommande minderåriga, tillgång till adekvat inkvartering och skydd av barn. Parlamentet efterlyser en rättvis ansvarsfördelning på hela Bosnien och Hercegovinas territorium för att undvika politisering och säkerställa adekvat stöd till lokalsamhällen som hyser tillfälliga mottagningscentrum. Parlamentet uppmanar med kraft Bosnien och Hercegovina att ingå ett avtal med Europeiska stödkontoret för asylfrågor (Easo) i syfte att stärka kapaciteten för handläggning av asylansökningar och förbättra samarbetet med EU, bland annat när det gäller vidarebosättning som en säker och laglig väg för personer som söker internationellt skydd. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina och EU att ytterligare stärka samarbetet om internationellt skydd för behövande, att arbeta för solidaritetsbaserade lösningar och förhindra rapporterade kränkningar av internationell rätt och grundläggande rättigheter, såsom rapporterade avvisningar vid Bosnien och Hercegovinas gränser. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en oberoende övervaknings- och utredningsmekanism. Parlamentet stöder Europaparlamentets arbetsgrupp för granskning av Frontex. Parlamentet uppmanar kommissionen, EU:s byråer och internationella organisationer att aktivt samarbeta med de bosniska myndigheterna för att utveckla ett fungerande och hållbart migrations- och asylsystem. Parlamentet uppmanar kommissionen, EU:s byråer och internationella organisationer att tillhandahålla ytterligare operativt, tekniskt, logistiskt och ekonomiskt stöd till Bosnien och Hercegovina för att säkerställa lämplig mottagningskapacitet och lämpliga mottagningsvillkor i hela landet, helst vid migranternas inreseställen till landet, tillgång till ett effektivt asylförfarande, öka kapaciteten för handläggning av inkommande migranter och asylansökningar och, i tillämpliga fall, genomföra återvändandeförfaranden i enlighet med internationella och europeiska standarder. Parlamentet efterlyser en utvärdering av den relevanta finansieringen för att säkerställa att transparent, villkorat och trovärdigt EU-stöd för migrationsbehov tjänar sitt syfte och når de avsedda mottagarna. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Bosnien och Hercegovina att öka sina insatser mot gränsöverskridande brottslighet, särskilt människohandel, vapenhandel och narkotikahandel, genom att stärka det strategiska samarbetet med grannländerna och relevanta EU-organ (Europol, Eurojust och Frontex). Parlamentet uppmanar landet att se till att statusavtalet med Europeiska gräns- och kustbevakningsbyrån (Frontex), som ingicks den 5 februari 2019, snabbt undertecknas och ratificeras, vilket skulle underlätta ett bättre skydd av gränserna med full respekt för de grundläggande rättigheterna och samtidigt bidra till att bekämpa gränsöverskridande brottslighet, inbegripet människosmuggling som utförs av kriminella organisationer, och förhindra irreguljär migration. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet efterlyser ett samordnat, strategiskt och transparent landsomfattande svar på det pågående hälsonödläget och icke-diskriminerande begränsningsåtgärder och återhämtningsåtgärder efter pandemin, som tar itu med de särskilda behoven hos kvinnor, minoriteter och utsatta grupper, däribland migranter och flyktingar. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet efterlyser ett utökat proaktivt informations- och datautbyte om pandemin samt brådskande och specifika åtgärder för att ta itu med den svåra situationen för kvinnor på livets alla områden, bland annat när det gäller våld i hemmet, som har ökat under pandemin. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet påminner om det covid-relaterade EU-stödet för att ta itu med den akuta situationen i landet, inbegripet nya lånegarantier på 12 miljoner euro till stöd för små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina att till fullo utnyttja unionens mekanismer, däribland som part i avtalet om gemensam upphandling av medicinsk utrustning. Parlamentet understryker vikten av europeisk solidaritet och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tilldela länderna på västra Balkan en tillräckligt stor mängd covid-19-vaccin och stödja deras vaccinationsberedskap och genomförandet av vaccinationerna. Parlamentet välkomnar i detta avseende undantaget från exporttillståndet och det paket som slutligen kommer att göra det möjligt för Bosnien och Hercegovina och andra partner på västra Balkan att dra nytta av EU:s avtal om förhandsbeställningar. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att de bosniska myndigheterna säkerställer rätt balans mellan grundläggande rättigheter och friheter och nödvändiga restriktioner i samband med pandemin, särskilt när det gäller mötes- och yttrandefriheten. Parlamentet anser att kortsiktiga åtgärder för att hantera den pandemirelaterade avmattningen inom handel, tjänster, transporter, tillverkning och turism inte får undergräva genomförandet av långsiktiga reformer. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet påminner om att brister när det gäller rättsstatens principer, tillsammans med fragmenterade och dåligt fungerande produkt- och arbetsmarknader, undergräver marknadsekonomins funktion, den ekonomiska tillväxten och inflödet av utländska direktinvesteringar. |
| --- | --- |

63.

Socioekonomiska reformer

| 64. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina att intensifiera de socioekonomiska och aktiva arbetsmarknadsåtgärderna, inbegripet yrkesutbildning, för att minska långtidsarbetslösheten, inbegripet bland kvinnor och ungdomar, för att ta itu med den demografiska nedgången och den mest akuta kompetensflykten i regionen, särskilt inom hälso- och sjukvårdssektorn och it-sektorn, genom att investera mer i utbildningssektorn, inbegripet i yrkesutbildning, genom att ta itu med en bristande överensstämmelse mellan utbildningsbehoven och arbetsmarknadens behov och bekämpa diskriminering på arbetsmarknaden. Parlamentet välkomnar i detta avseende flaggskeppsinitiativet ungdomsgarantin, som en del av den ekonomiska planen och investeringsplanen för västra Balkan, som syftar till att säkerställa högkvalitativa anställningserbjudanden, fortbildning och praktik för ungdomar. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att stärka åtgärderna för att garantera social sammanhållning, minskad fattigdom och minskad ojämlikhet, tillgång till hälso- och sjukvård och socialt skydd, harmonisera lagstiftningen om mamma- och pappaledighet mellan entiteter och kantoner, förhindra könsdiskriminering och sexuella trakasserier på arbetsplatsen och främja socioekonomisk dialog mellan arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att prioritera åtgärder som syftar till att främja ekonomisk diversifiering, digitalisering och hantering av den informella ekonomin, samtidigt som man utvecklar effektiva och transparenta mekanismer för energimarknaden, transportinfrastruktur, hållbar turism och stöd till små och medelstora företag. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet betonar att det är brådskande att inrätta ett enda landsomfattande ekonomiskt område, bland annat genom att förenkla, centralisera och harmonisera förfaranden för registrering, licensiering, utfärdande av tillstånd och insolvens när det gäller företag. Parlamentet framhåller den stora potential som digitaliseringen har när det gäller Bosnien och Hercegovinas ekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att till fullo genomföra de åtgärder som anges i Bosnien och Hercegovinas ekonomiska reformprogram 2020–2022 och den politiska vägledning som grundas på den ekonomiska och finansiella dialogen. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet uppmanar på nytt till antagandet av en landsomfattande strategi för förvaltning av offentliga finanser och till ökad budgettransparens i Bosnien och Hercegovina, för att möjliggöra EU-finansierat budgetstöd. Parlamentet påminner om behovet att göra framsteg när det gäller statsskuldens hållbarhet och insatserna för att konsolidera de offentliga finanserna. Parlamentet beklagar de tvister entiteterna emellan som påverkar ett enda fungerande system för indirekt skatt. Parlamentet påminner om behovet av sammanhängande och transparent omstrukturering och avpolitisering av offentliga företag i hela landet, vilket leder till förbättrad styrning och transparens. Parlamentet understryker behovet att upprätta ett offentligt tillgängligt register över statligt ägda företag. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet vill se att de beslut som fattas av konkurrensrådet och rådet för statligt stöd fungerar väl och verkställs i praktiken och att strategin för att genomdriva immateriella rättigheter genomförs. Parlamentet understryker att oberoende när det gäller centralbanken och dess reserver är avgörande för makroekonomisk stabilitet. Parlamentet påminner om behovet att säkerställa aktuell, heltäckande och högkvalitativ landsomfattande statistik. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Bosnien och Hercegovina att aktivt främja regional ekonomisk integration på västra Balkan, och stöder förslaget om att sänka roamingavgifterna i regionen. Parlamentet noterar förlängningen av EU:s handelsförmåner för västra Balkan till och med den 31 december 2025, vilket bidrar till den ekonomiska utvecklingen i länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uppmanar med kraft landet att anta lagen om tullpolitik, genomföra handelsaspekterna av det regionala ekonomiska området på västra Balkan och fullgöra de åtgärder som krävs för att slutföra anslutningen till WTO. |
| --- | --- |

72.

Konnektivitet, energi och miljö

| 73. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att på ett mer strategiskt sätt investera i länderna på västra Balkan genom en särskild ekonomisk plan och investeringsplan och erkänner dess betydelse för att stärka regionalt och gränsöverskridande samarbete. Parlamentet betonar att investeringar inom ramen för den särskilda ekonomiska planen och investeringsplanen måste vara i linje med målen i Parisavtalet och EU:s klimatmål och tillhandahålla förhandsbedömningar av miljökonsekvenserna. Parlamentet erkänner potentialen för den särskilda ekonomiska planen och investeringsplanen att bidra till att främja social utveckling och långsiktig återhämtning efter pandemin, och betonar behovet att säkerställa att EU:s medel är förknippade med både incitament och villkor och att de effektivt bidrar till att stärka demokratin, ett gott styre, rättsstaten och grundläggande rättigheter för alla människor i Bosnien och Hercegovina. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet påminner om att förutsägbart föranslutningsstöd förutsätter effektiva samordningsmetoder och genomförandet av strategier och reformer i hela landet. Parlamentet understryker behovet att förbättra absorptionsförmågan för föranslutningsstödet. Parlamentet betonar att medel bör fördelas på ett transparent, ändamålsenligt, ansvarsfullt, avpolitiserat och icke-diskriminerande sätt. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheter på alla nivåer i Bosnien och Hercegovina och andra mottagare av unionens stöd att öka synligheten för unions åtgärder och på ett lämpligt sätt informera om det mervärde som unionens stöd för med sig. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet rekommenderar att man fokuserar på hållbara och inkluderande tillväxtfrämjande offentliga investeringar, energi- och infrastrukturprojekt som ökar konnektiviteten, transporternas multimodalitet och trafiksäkerheten, i full överensstämmelse med reglerna om statligt stöd, offentlig upphandling och socioekologisk påverkan, inbegripet genomförandet av direktiven om miljökonsekvensbedömning och strategisk miljöbedömning. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att förbättra anpassningen till EU:s normer och politiska mål avseende klimatskydd och energi för att underlätta den gröna och digitala omställningen, och efterlyser en prioritering av åtgärder som minskar miljöförstöringen samt miljörisker som kan skada hälsan. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av den gröna agendan för västra Balkan, vilken ska ge incitament till övergången till en cirkulär ekonomi och antagandet av nödvändiga åtgärder för att bevara och skydda miljömässigt känsliga områden. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att utveckla en nationell energistrategi som garanterar en fullständig anpassning och ett genomförande av Parisavtalet och EU:s relevanta klimatmål och målen för biologisk mångfald. Parlamentet betonar behovet att införa en mekanism för koldioxidprissättning som en metod för effektiv minskning av koldioxidutsläpp i linje med den europeiska gröna given och de politiska åtaganden som gjordes i Sofiaförklaringen 2020. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar Bosnien och Hercegovina att öka sina insatser för naturbevarande eftersom det är ett av de länder i Europa som har störst biologisk mångfald av djur- och växtarter. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att samråda med lokalsamhällen, det civila samhället och oberoende experter om socioekologiskt känsliga projekt. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet efterlyser ökade, harmoniserade och konsekventa insatser i hela landet för att förbättra luftkvaliteten i överensstämmelse med EU:s regelverk om minskning av luftföroreningar och för att minska skadliga gränsöverskridande utsläpp. Parlamentet noterar att Bosnien och Hercegovinas utsläpp av kväveoxider i stora förbränningsanläggningar nu är förenliga med EU:s lagstiftning, och efterlyser snabba åtgärder för att åtgärda överskridanden av utsläppstaken för stoft och svaveldioxid. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet understryker behovet att öka hållbarheten i sektorn för energiproduktion genom att öka energieffektiviteten och diversifieringen genom hållbar användning av förnybara energikällor. Parlamentet påminner om att det alltför stora kolberoendet leder till en försenad omställning till förnybar energi. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna att vidta åtgärder för att fasa ut ineffektiva och förorenande koleldade kraftverk, och påminner om att det är nödvändigt att det finns en mekanism för en ”rättvis omställning”. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet välkomnar införlivandet av förordningarna om anslutningskoden för el och införlivandet och genomförandet av förordning (EU) nr 1227/2011 (Remit-förordningen) (11) i det nationella regelverket för el, och uppmanar myndigheterna att även tillämpa samma integritetssystem i gassektorn. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar med kraft landet att anta en lag som gäller för hela landet om en regel- och tillsynsmyndighet för el och naturgas, överföring och elmarknaden, och att genomföra nationella åtgärder för energieffektivitet och produktion av förnybar energi, för att säkerställa efterlevnad av skyldigheterna i det tredje lagstiftningspaketet för EU:s inre marknad för gas och elektricitet och fördraget om energigemenskapen. Parlamentet uppmanar med kraft myndigheterna i länderna på västra Balkan att bidra till den regionala konnektiviteten genom att arbeta för att fullborda den regionala energimarknaden, och betonar att Bosnien och Hercegovinas underlåtenhet att följa regelverket för det berörda energisamhället inom el- och gassektorerna äventyrar utsikterna till regional integration inom energisektorn. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet understryker att planering och anläggning av ekologiskt känsliga projekt, såsom utveckling av vattenkraft, måste överensstämma med internationella normer och EU-normer när det gäller konsekvensbedömningar och miljöskydd. Parlamentet betonar behovet att förebygga och effektivt lagföra miljöbrott, öka tillsynen och bekämpa olagligt byggande. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet efterlyser åtgärder för att möjliggöra en hållbar avfallshanteringsprocess inom ramen för ett informationssystem för avfallshantering, införa lämpliga återvinningsanläggningar och förhindra olaglig dumpning av avfall. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet påminner om att det är nödvändigt att stärka beredskapen inför klimatförändringsfenomen, särskilt översvämningar och torka. Parlamentet påminner om att Bosnien och Hercegovina ännu inte har inrättat ett integrerat informationssystem för civil katastrofberedskap. |
| --- | --- |

86.

Utrikespolitik och säkerhet

| 87. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Bosnien och Hercegovina att fortsätta att gradvis förbättra sin anpassning till den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) (som för närvarande uppgår till 70 %), i och med att den utgör en central del av EU-medlemskapet. Parlamentet uppmanar med kraft Bosnien och Hercegovina att ansluta sig till alla rådsbeslut om införande av restriktiva EU-åtgärder. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet efterlyser en förstärkning av goda grannförbindelser och ökade ansträngningar att försöka lösa alla kvarstående bilaterala frågor, såsom utstakning av gränsen mot Kroatien och Serbien och normalisering av förbindelserna med Kosovo. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet välkomnar Bosnien och Hercegovinas bidrag till EU:s gemensamma säkerhets- och försvarspolitiska insatser (GSFP), landets deltagande i Natos handlingsplan för medlemskap och dess bidrag till det Natoledda uppdraget Resolute Support i Afghanistan. Parlamentet välkomnar vidare undertecknandet av en gemensam färdplan för EU och Bosnien och Hercegovina för åtgärder inom ramen för G7-partnerskapsinitiativet för genomförandet av FN:s resolution 1325 om kvinnor, fred och säkerhet. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet är fast övertygat om att bättre information om EU:s åtagande gentemot regionen är av yttersta vikt för att bekämpa skadligt utländskt inflytande. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet understryker behovet att EU och USA stärker sitt partnerskap och sin samordning på västra Balkan för att bidra till viktiga reformer fortsätter, förbättra styrningen och bidra till försoning. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet välkomnar den fortsatta närvaron av Eufors operation Althea i landet och förlängningen av Eufors mandat till november 2021. Parlamentet lovordar det arbete som utförts inom ramen för Eufor Althea, som banat väg för fred, stabilisering och Bosnien och Hercegovinas europeiska integration. Parlamentet påminner om att detta uppdrag fortfarande spelar en central roll för säkerheten och stabiliteten i landet och regionen. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet lovordar Eufor, som fullt ut varit operativ och fortsatt att stödja landet trots de utmaningar som covid-19-pandemin fört med sig. Parlamentet beklagar Förenade kungarikets utträde ur operation Althea. Parlamentet ser fram emot den kommande strategiska översynen av operationen och betonar att den bör få behålla sina underrättelsetillgångar och snabbt tillgängliga reserver. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet välkomnar de pågående och fortsatta insatserna för bortskaffande av vapen, ammunition och sprängämnen samt minröjning, och påminner om vikten av ordentlig finansiering av dessa insatser. Parlamentet efterlyser ytterligare stöd från EU och internationella organisationer så att minröjningsarbetet kan intensifieras och Bosnien och Hercegovina kan befrias från dessa spår från de krigshärjade åren. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet framhåller vikten av att stärka insatserna för att bekämpa den olagliga handeln med handeldvapen och lätta vapen i Bosnien och Hercegovina och regionen. Parlamentet lovordar därför antagandet av Bosnien och Hercegovinas strategi för kontroll av handeldvapen och lätta vapen 2021–2024 och dess handlingsplan och motsvarande fransk-tyska initiativ som inleddes 2018, och uppmuntrar myndigheterna i Bosnien och Hercegovina att fullt ut och beslutsamt förbinda sig att genomföra dem, med stöd av EU. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet anser att nya möjligheter bör skapas för en politisk och strategisk dialog på hög nivå med länderna på västra Balkan genom regelbundna toppmöten mellan EU och västra Balkan för att stärka det politiska egenansvaret i utvidgningsprocessen och säkerställa en bättre styrning och engagemang på hög nivå, vilket också finns med i den reviderade utvidgningsmetoden. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt att företrädare för Bosnien och Hercegovina och andra länder på västra Balkan bör involveras på lämpligt sätt och aktivt delta i konferensen om Europas framtid, både på regeringsnivå och på civilsamhällets nivå, däribland unga. |
| --- | --- |

97.

o

o o

| 98. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, rådet, kommissionen, Bosnien och Hercegovinas presidentråd, Bosnien och Hercegovinas ministerråd, Bosnien och Hercegovinas parlamentariska församling samt regeringarna och parlamenten i Federationen Bosnien och Hercegovina, Republika Srpska och Brčko-distriktet och regeringarna i Bosnien och Hercegovinas tio kantoner. |
| --- | --- |

98.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2020)0370.

(2)  Antagna texter, P9_TA(2020)0168.

(3)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 142.

(4)  EUT C 46 E, 24.2.2010, s. 111.

(5)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 468.

(6)  EUT C 137 E, 27.5.2010, s. 25.

(7)  EUT C 171, 6.5.2021, s. 25.

(8)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 176.

(9)  EUT C 363, 28.10.2020, s. 13.

(10)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 52.

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1227/2011 av den 25 oktober 2011 om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (EUT L 326, 8.12.2011, s. 1).

---

III Förberedande akter

Europaparlamentet

Onsdagen, 23 juni 2021

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/96 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/96

---

P9_TA(2021)0298

Gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden samt Europeiska havs- och fiskerifonden, och finansiella regler för dessa fonder och för Asyl- och migrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för gränsförvaltning och visering 2021–2027 ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (06674/1/2021 – C9-0193/2021 – 2018/0196(COD))

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

(2022/C 81/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06674/1/2021 – C9-0193/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06674/1/2021 – C9-0193/2021),

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 25 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 25 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden av den 17 oktober 2018 (2) och av den 18 september 2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden av den 17 oktober 2018 (2) och av den 18 september 2020 (3),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (4),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (5), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0375), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (5), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0375),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (COM(2020)0023) och (COM(2020)0450), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (COM(2020)0023) och (COM(2020)0450),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regional utveckling (A9-0206/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regional utveckling (A9-0206/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 17, 14.1.2019, s. 1.

(2)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 83.

(3)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 236.

(4)  EUT C 86, 7.3.2019, s. 41.

(5)  EUT C 108, 26.3.2021, s. 638.

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/98 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/98

---

P9_TA(2021)0299

Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden 2021–2027 ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden (06168/1/2021 – C9-0194/2021 – 2018/0197(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 81/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06168/1/2021 – C9-0194/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (06168/1/2021 – C9-0194/2021),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 17 oktober 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0372), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0372),

| — | med beaktande av kommissionens ändrade förslag (COM(2020)0452), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens ändrade förslag (COM(2020)0452),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regional utveckling (A9-0204/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regional utveckling (A9-0204/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 62, 15.2.2019, s. 90.

(2)  EUT C 86, 7.3.2019, s. 115.

(3)  EUT C 108, 26.3.2021, s. 566.

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/99 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/99

---

P9_TA(2021)0300

Särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för externa åtgärder 2021–2027 ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om särskilda bestämmelser för målet Europeiskt territoriellt samarbete (Interreg) med stöd av Europeiska regionala utvecklingsfonden och finansieringsinstrument för yttre åtgärder (05488/1/2021 – C9-0192/2021 – 2018/0199(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2022/C 81/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05488/1/2021 – C9-0192/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (05488/1/2021 – C9-0192/2021),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 september 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 5 december 2018 (2),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0289), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (3), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2021)0289),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 67 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regional utveckling (A9-0205/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för regional utveckling (A9-0205/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 440, 6.12.2018, s. 116.

(2)  EUT C 86, 7.3.2019, s. 137.

(3)  EUT C 108, 26.3.2021, s. 247.

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/100 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/100

---

P9_TA(2021)0301

Bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/833 av den 20 maj 2019 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del (COM(2020)0215 – C9-0157/2020 – 2020/0095(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 81/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0215), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0215),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0157/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0157/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 september 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 september 2020 (1),

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 maj 2021 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 12 maj 2021 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0220/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A9-0220/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 279.

---

P9_TC1-COD(2020)0095

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om ändring av förordning (EU) 2019/833 om fastställande av bevarande- och tillämpningsföreskrifter som är tillämpliga i regleringsområdet för Fiskeriorganisationen för Nordatlantens västra del

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/1231.)

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/101 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/101

---

P9_TA(2021)0302

Gränsöverskridande betalningar i unionen (kodifiering) ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om gränsöverskridande betalningar i unionen (kodifiering) (COM(2020)0323 – C9-0204/2020 – 2020/0145(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande – kodifiering)

(2022/C 81/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0323), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0323),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0204/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0204/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 25 januari 2021 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska centralbankens yttrande av den 25 januari 2021 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 3 december 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 3 december 2020 (2),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 20 december 1994 om en påskyndad arbetsmetod för officiell kodifiering av texter till rättsakter (3),

| — | med beaktande av artiklarna 109 och 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 109 och 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0202/2021), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A9-0202/2021), och av följande skäl:

| A. | Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll. |
| --- | --- |

A.

Enligt yttrandet från den rådgivande gruppen, sammansatt av de juridiska avdelningarna vid Europaparlamentet, rådet och kommissionen, gäller förslaget endast en kodifiering av de befintliga rättsakterna som inte ändrar deras sakinnehåll.

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 65, 25.2.2021, s. 4.

1

(2)  EUT C 56, 16.2.2021, s. 43.

2

(3)  EUT C 102, 4.4.1996, s. 2.

3

---

P9_TC1-COD(2020)0145

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 23 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om gränsöverskridande betalningar i unionen (kodifiering)

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/1230.)

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/102 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/102

---

P9_TA(2021)0303

Föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (2021/2053(INL) – 2019/0900(APP))

(2022/C 81/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 228.4 i EUF-fördraget, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 228.4 i EUF-fördraget,

| — | med beaktande av artikel 106a.1 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a.1 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av kommissionens yttrande (COM(2021)0329), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens yttrande (COM(2021)0329),

| — | med beaktande av rådets godkännande (09425/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets godkännande (09425/2021),

| — | med beaktande av sitt beslut av den 10 juni 2021 om ett utkast till Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 10 juni 2021 om ett utkast till Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (1),

| — | med beaktande av artiklarna 46 och 54 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 46 och 54 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0174/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för konstitutionella frågor (A9-0174/2021).

| 1. | Europaparlamentet antar den bifogade förordningen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att underteckna förordningen i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att se till att förordningen offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Antagna texter, P9_TA(2021)0280.

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN

Europaparlamentets förordning om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga) och om upphävande av beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (2021/2053(INL)–2019/0900(APP))

EUROPAPARLAMENTET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 228.4,

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, särskilt artikel 106a.1,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska unionens råds godkännande (1),

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande (2),

i enlighet med ett särskilt lagstiftningsförfarande, och

av följande skäl:

| (1) | Föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning bör fastställas i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 20.2 d och 228, fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan). |
| --- | --- |

(1)

Föreskrifterna och de allmänna villkoren för ombudsmannens ämbetsutövning bör fastställas i enlighet med bestämmelserna i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artiklarna 20.2 d och 228, fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (stadgan).

| (2) | Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (3) ändrades senast 2008. Med anledning av Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 bör beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom upphävas och ersättas med en förordning som antas på grundval av artikel 228.4 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(2)

Europaparlamentets beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom (3) ändrades senast 2008. Med anledning av Lissabonfördragets ikraftträdande den 1 december 2009 bör beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom upphävas och ersättas med en förordning som antas på grundval av artikel 228.4 i EUF-fördraget.

| (3) | I artikel 41 i stadgan erkänns rätten till god förvaltning som en grundläggande rättighet för unionsmedborgarna. I artikel 43 i stadgan erkänns rätten att vända sig till Europeiska ombudsmannen vid missförhållanden i unionens institutioners, organs eller byråers verksamhet. För att säkerställa att dessa rättigheter är effektiva och för att förbättra ombudsmannens förmåga att genomföra grundliga och opartiska undersökningar, och därigenom stärka ombudsmannens oberoende på vilket de båda beror, bör han eller hon ges alla nödvändiga verktyg för att på ett framgångsrikt sätt kunna utföra de uppgifter för ombudsmannen som avses i fördragen och i denna förordning. |
| --- | --- |

(3)

I artikel 41 i stadgan erkänns rätten till god förvaltning som en grundläggande rättighet för unionsmedborgarna. I artikel 43 i stadgan erkänns rätten att vända sig till Europeiska ombudsmannen vid missförhållanden i unionens institutioners, organs eller byråers verksamhet. För att säkerställa att dessa rättigheter är effektiva och för att förbättra ombudsmannens förmåga att genomföra grundliga och opartiska undersökningar, och därigenom stärka ombudsmannens oberoende på vilket de båda beror, bör han eller hon ges alla nödvändiga verktyg för att på ett framgångsrikt sätt kunna utföra de uppgifter för ombudsmannen som avses i fördragen och i denna förordning.

| (4) | Fastställandet av de villkor under vilka ett klagomål kan inlämnas till ombudsmannen bör vara förenligt med principen om fullständig, fri och enkel tillgång, med vederbörligt beaktande av särskilda begränsningar som rättsliga och administrativa förfaranden medför. |
| --- | --- |

(4)

Fastställandet av de villkor under vilka ett klagomål kan inlämnas till ombudsmannen bör vara förenligt med principen om fullständig, fri och enkel tillgång, med vederbörligt beaktande av särskilda begränsningar som rättsliga och administrativa förfaranden medför.

| (5) | Ombudsmannen bör agera med vederbörligt beaktande av befogenheterna för de av unionens institutioner, organ eller byråer som är föremål för hans eller hennes undersökningar. |
| --- | --- |

(5)

Ombudsmannen bör agera med vederbörligt beaktande av befogenheterna för de av unionens institutioner, organ eller byråer som är föremål för hans eller hennes undersökningar.

| (6) | Det är nödvändigt att fastställa förfaranden som ska följas i de fall då ombudsmannens undersökningar uppdagar administrativa missförhållanden. Ombudsmannen bör vid slutet av varje årlig session överlämna en uttömmande rapport till Europaparlamentet. Ombudsmannen bör också ha rätt att i den årsrapporten inkludera en bedömning av efterlevnaden av de rekommendationer som gjorts. |
| --- | --- |

(6)

Det är nödvändigt att fastställa förfaranden som ska följas i de fall då ombudsmannens undersökningar uppdagar administrativa missförhållanden. Ombudsmannen bör vid slutet av varje årlig session överlämna en uttömmande rapport till Europaparlamentet. Ombudsmannen bör också ha rätt att i den årsrapporten inkludera en bedömning av efterlevnaden av de rekommendationer som gjorts.

| (7) | För att stärka ombudsmannens roll och främja administrativ bästa praxis inom unionens institutioner, organ och byråer är det önskvärt att ombudsmannen, utan att det påverkar dennes främsta skyldighet – som är att hantera klagomål – ges möjlighet att på eget initiativ genomföra de undersökningar som han eller hon finner berättigade, och särskilt med avseende på upprepade, systemrelaterade eller särskilt allvarliga fall av administrativa missförhållanden. |
| --- | --- |

(7)

För att stärka ombudsmannens roll och främja administrativ bästa praxis inom unionens institutioner, organ och byråer är det önskvärt att ombudsmannen, utan att det påverkar dennes främsta skyldighet – som är att hantera klagomål – ges möjlighet att på eget initiativ genomföra de undersökningar som han eller hon finner berättigade, och särskilt med avseende på upprepade, systemrelaterade eller särskilt allvarliga fall av administrativa missförhållanden.

| (8) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (4), kompletterad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 (5), bör tillämpas på begäranden om tillgång för allmänheten till ombudsmannens handlingar, med undantag för sådana som erhållits i samband med en undersökning, då begärandena bör behandlas av den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som utgör upphovsman. |
| --- | --- |

(8)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 (4), kompletterad genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 (5), bör tillämpas på begäranden om tillgång för allmänheten till ombudsmannens handlingar, med undantag för sådana som erhållits i samband med en undersökning, då begärandena bör behandlas av den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som utgör upphovsman.

| (9) | Ombudsmannen bör ha tillgång till allt som behövs för ämbetsutövningen. I detta syfte bör unionens institutioner, organ och byråer förse ombudsmannen med den information som vederbörande begär i samband med en undersökning. Om ombudsmannens ämbetsutövning skulle kräva att vederbörande får tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som innehas av unionens institutioner, organ och byråer eller av medlemsstaternas myndigheter, bör ombudsmannen kunna få tillgång till sådana uppgifter, under förutsättning att det säkerställs att reglerna för dess skydd följs. |
| --- | --- |

(9)

Ombudsmannen bör ha tillgång till allt som behövs för ämbetsutövningen. I detta syfte bör unionens institutioner, organ och byråer förse ombudsmannen med den information som vederbörande begär i samband med en undersökning. Om ombudsmannens ämbetsutövning skulle kräva att vederbörande får tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter som innehas av unionens institutioner, organ och byråer eller av medlemsstaternas myndigheter, bör ombudsmannen kunna få tillgång till sådana uppgifter, under förutsättning att det säkerställs att reglerna för dess skydd följs.

| (10) | Ombudsmannen och dennes personal bör vara skyldiga att behandla den information som de har fått under sin ämbetsutövning förtroligt, utan att det påverkar ombudsmannens skyldighet att informera medlemsstaternas myndigheter om sakförhållanden som kan ha samband med brott och som har kommit till hans eller hennes kännedom inom ramen för en undersökning. Ombudsmannen bör även kunna underrätta unionsinstitutionen, unionsorganet eller unionsbyrån i fråga om sakförhållanden som väcker frågor avseende uppträdandet hos en av deras anställda. Ombudsmannens skyldighet att behandla den information som vederbörande har fått under sin ämbetsutövning förtroligt bör tolkas på ett sätt som inte påverkar ombudsmannens skyldighet att utföra sitt arbete så öppet som möjligt enligt artikel 15.1 i EUF-fördraget. Särskilt bör ombudsmannen, för att vederbörligen kunna utföra sina uppgifter och styrka sina slutsatser, i sina rapporter kunna hänvisa till all information som är tillgänglig för allmänheten. |
| --- | --- |

(10)

Ombudsmannen och dennes personal bör vara skyldiga att behandla den information som de har fått under sin ämbetsutövning förtroligt, utan att det påverkar ombudsmannens skyldighet att informera medlemsstaternas myndigheter om sakförhållanden som kan ha samband med brott och som har kommit till hans eller hennes kännedom inom ramen för en undersökning. Ombudsmannen bör även kunna underrätta unionsinstitutionen, unionsorganet eller unionsbyrån i fråga om sakförhållanden som väcker frågor avseende uppträdandet hos en av deras anställda. Ombudsmannens skyldighet att behandla den information som vederbörande har fått under sin ämbetsutövning förtroligt bör tolkas på ett sätt som inte påverkar ombudsmannens skyldighet att utföra sitt arbete så öppet som möjligt enligt artikel 15.1 i EUF-fördraget. Särskilt bör ombudsmannen, för att vederbörligen kunna utföra sina uppgifter och styrka sina slutsatser, i sina rapporter kunna hänvisa till all information som är tillgänglig för allmänheten.

| (11) | Om det är nödvändigt för att ombudsmannen ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt, bör vederbörande ges möjlighet att samarbeta och utbyta information med myndigheter i medlemsstaterna, i enlighet med tillämplig nationell rätt och unionsrätt, och med unionens övriga institutioner, organ och byråer i enlighet med tillämplig unionsrätt. |
| --- | --- |

(11)

Om det är nödvändigt för att ombudsmannen ska kunna utföra sina uppgifter på ett effektivt sätt, bör vederbörande ges möjlighet att samarbeta och utbyta information med myndigheter i medlemsstaterna, i enlighet med tillämplig nationell rätt och unionsrätt, och med unionens övriga institutioner, organ och byråer i enlighet med tillämplig unionsrätt.

| (12) | I början av varje valperiod och för hela dess varaktighet bör Europaparlamentet till ombudsman välja en person som är medborgare i unionen och som uppvisar alla erforderliga bevis för oavhängighet och kompetens. Det bör också fastställas allmänna villkor bland annat avseende när ombudsmannens ämbetsutövning ska upphöra, hur denne ska ersättas, vilka handlingar som är oförenliga med ombudsmannens ämbetsutövning, avseende ombudsmannens lön och ombudsmannens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

(12)

I början av varje valperiod och för hela dess varaktighet bör Europaparlamentet till ombudsman välja en person som är medborgare i unionen och som uppvisar alla erforderliga bevis för oavhängighet och kompetens. Det bör också fastställas allmänna villkor bland annat avseende när ombudsmannens ämbetsutövning ska upphöra, hur denne ska ersättas, vilka handlingar som är oförenliga med ombudsmannens ämbetsutövning, avseende ombudsmannens lön och ombudsmannens immunitet och privilegier.

| (13) | Det bör anges att ombudsmannen har samma säte som Europaparlamentet enligt led a i den enda artikeln i protokoll nr 6 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner och vissa av dess organ, byråer och enheter, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Protokoll nr 6). |
| --- | --- |

(13)

Det bör anges att ombudsmannen har samma säte som Europaparlamentet enligt led a i den enda artikeln i protokoll nr 6 om lokalisering av säten för Europeiska unionens institutioner och vissa av dess organ, byråer och enheter, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Protokoll nr 6).

| (14) | Ombudsmannen bör säkerställa en jämn könsfördelning i sammansättningen av sitt kansli, med vederbörlig hänsyn till artikel 1d.2 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, vilka fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (6) (tjänsteföreskrifterna). |
| --- | --- |

(14)

Ombudsmannen bör säkerställa en jämn könsfördelning i sammansättningen av sitt kansli, med vederbörlig hänsyn till artikel 1d.2 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska unionen och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska unionen, vilka fastställs i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 (6) (tjänsteföreskrifterna).

| (15) | Det är ombudsmannens uppgift att anta genomförandebestämmelser för denna förordning efter samråd med Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen. I avsaknad av ett yttrande från dessa institutioner inom en rimlig tidsram som i förväg fastställts av ombudsmannen får han eller hon anta de berörda genomförandebestämmelserna. För att garantera rättssäkerhet och högsta standard för ombudsmannens ämbetsutövning bör ett minimum avseende innehållet i de genomförandebestämmelser som ska antas fastställas i denna förordning. |
| --- | --- |

(15)

Det är ombudsmannens uppgift att anta genomförandebestämmelser för denna förordning efter samråd med Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen. I avsaknad av ett yttrande från dessa institutioner inom en rimlig tidsram som i förväg fastställts av ombudsmannen får han eller hon anta de berörda genomförandebestämmelserna. För att garantera rättssäkerhet och högsta standard för ombudsmannens ämbetsutövning bör ett minimum avseende innehållet i de genomförandebestämmelser som ska antas fastställas i denna förordning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Innehåll och principer

1.   I denna förordning fastställs föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (Europeiska ombudsmannens stadga).

2.   Ombudsmannen ska fullgöra sina skyldigheter under full oavhängighet och ska agera utan någon form av förhandsgodkännande.

3.   Ombudsmannen ska bidra till att upptäcka administrativa missförhållanden i verksamheten inom unionens institutioner, organ och byråer, med undantag av Europeiska unionens domstol i dess rättsliga funktion, med vederbörligt beaktande av artiklarna 20.2 d och 228 i EUF-fördraget och artikel 41 i stadgan, om rätten till god förvaltning.

Inga handlingar som företas av en annan myndighet eller person kan vara föremål för klagomål hos ombudsmannen.

4.   Ombudsmannen ska när det är lämpligt lämna rekommendationer, förslag till lösningar och förslag till förbättringar för att avhjälpa missförhållandena.

5.   Ombudsmannen får vid utförandet av sina uppgifter inte ifrågasätta domstolsavgöranden eller en domstols behörighet att meddela avgöranden.

Artikel 2

Klagomål

1.   Varje unionsmedborgare eller varje annan fysisk eller juridisk person som är bosatt eller har sitt säte i en medlemsstat får, antingen direkt eller genom en ledamot av Europaparlamentet, inge ett klagomål till ombudsmannen gällande fall av administrativa missförhållanden.

2.   Ett klagomål ska innehålla en tydlig hänvisning till föremålet för klagomålet och klagandens identitet. En klagande får begära att klagomålet helt eller delvis behandlas konfidentiellt.

3.   Ett klagomål ska inges inom två år från den dag då klaganden fick kännedom om de omständigheter på vilka klagomålet grundar sig. Innan klagomålet inges ska klaganden göra lämpliga hänvändelser till den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs.

4.   Ombudsmannen ska avvisa ett klagomål om det inte omfattas av ombudsmannens behörighetsområde eller om förfarandekraven i punkterna 2 och 3 inte är uppfyllda. Om ett klagomål inte omfattas av ombudsmannens behörighetsområde får ombudsmannen råda klaganden att inge klagomålet till en annan myndighet.

5.   Om ombudsmannen finner att klagomålet är uppenbart ogrundat ska han eller hon avsluta ärendet och informera klaganden om detta beslut. Om klaganden har informerat den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs om sitt klagomål ska ombudsmannen också informera den berörda myndigheten.

6.   Klagomål som rör anställningsförhållanden mellan unionens institutioner, organ och byråer och deras personal ska vara tillåtliga endast om den berörda personen har uttömt alla interna administrativa förfaranden, särskilt de som avses i artikel 90 i tjänsteföreskrifterna, och den behöriga myndigheten vid den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs har fattat ett beslut eller tidsfristerna för svar har löpt ut. Ombudsmannen ska också ha rätt att kontrollera de åtgärder som vidtagits av den behöriga myndigheten vid den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs för att säkerställa skyddet av påstådda offer för trakasserier och för att återupprätta en hälsosam och säker arbetsmiljö där de berörda personernas värdighet respekteras under det att en administrativ utredning pågår, förutsatt att de berörda personerna har uttömt de interna administrativa förfarandena i samband med dessa åtgärder.

7.   Ombudsmannen ska underrätta den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs av ett registrerat klagomål så snart klagomålet har förklarats tillåtligt och beslut har fattats att inleda en undersökning.

8.   Klagomål som inges till ombudsmannen ska inte påverka tidsfrister för överklaganden i administrativa förfaranden eller domstolsförfaranden.

9.   När ombudsmannen förklarar ett klagomål otillåtligt eller beslutar att avsluta behandlingen av detta, på grund av pågående eller avslutade rättsliga åtgärder rörande omständigheter som tagits upp i ett klagomål, ska resultatet av de undersökningar som ombudsmannen redan gjort arkiveras och ärendet ska avslutas.

10.   Ombudsmannen ska så snart som möjligt underrätta klaganden om de åtgärder som vidtagits avseende klagomålet och, så långt det är möjligt, försöka att tillsammans med den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs nå en lösning som undanröjer det administrativa missförhållandet. Ombudsmannen ska underrätta klaganden om den föreslagna lösningen tillsammans med eventuella kommentarer från den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs. Klaganden får inkomma med synpunkter eller, när som helst, lämna ytterligare uppgifter som inte var kända vid tiden för inlämnandet av klagomålet.

Om en lösning nås som godtas av klaganden och den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs, får ombudsmannen avsluta ärendet utan att fullfölja det förfarande som föreskrivs i artikel 4.

Artikel 3

Undersökningar

1.   Ombudsmannen ska inom ramen för sitt uppdrag företa de undersökningar som han eller hon finner berättigade, antingen på eget initiativ eller på grundval av klagomål.

2.   Ombudsmannen ska utan onödigt dröjsmål underrätta den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs om sådana undersökningar. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 5 får den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs, på eget initiativ eller på begäran av ombudsmannen, översända användbara kommentarer eller bevismaterial.

3.   Ombudsmannen får på eget initiativ företa de undersökningar som han eller hon finner berättigade, i synnerhet med avseende på upprepade, systemrelaterade eller särskilt allvarliga fall av administrativa missförhållanden, för att ta itu med dessa fall som en fråga av allmänt intresse. I samband med sådana undersökningar får han eller hon också lägga fram förslag och initiativ för att främja administrativ bästa praxis inom unionens institutioner, organ och byråer.

Artikel 4

Samspel mellan ombudsmannen och institutionerna

1.   Om fall av administrativa missförhållanden konstateras efter en undersökning ska ombudsmannen utan onödigt dröjsmål underrätta den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs av slutsatserna av undersökningen och ska, när det är lämpligt, lämna rekommendationer.

2.   Den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs ska inom tre månader sända ett detaljerat yttrande till ombudsmannen. Ombudsmannen får på en motiverad begäran av den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs bevilja en förlängning av den tidsfristen. Denna förlängning får inte vara längre än två månader. Om den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs inte avger något yttrande inom den ursprungliga tidsfristen på tre månader eller inom den förlängda tidsfristen, får ombudsmannen avsluta undersökningen utan ett sådant yttrande.

3.   Vid avslutandet av en undersökning ska ombudsmannen överlämna en rapport till den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs och, om arten eller omfattningen av det fall av missförhållande som upptäckts så kräver, till Europaparlamentet. Ombudsmannen får lämna rekommendationer i rapporten. Ombudsmannen ska underrätta klaganden om undersökningens resultat, om yttrandet från den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs samt om eventuella rekommendationer som lämnats i rapporten.

4.   När det är lämpligt i samband med en undersökning av en unionsinstitutions, ett unionsorgans eller en unionsbyrås verksamhet, får ombudsmannen på eget initiativ eller på begäran av Europaparlamentet höras inför Europaparlamentet på lämplig nivå.

5.   Vid slutet av varje årlig session ska ombudsmannen till Europaparlamentet överlämna en rapport om resultaten av de undersökningar som han eller hon gjort. Rapporten ska innehålla en bedömning av efterlevnaden av ombudsmannens rekommendationer, förslag till lösningar och förslag till förbättringar. Rapporten ska också, i förekommande fall, innehålla resultaten av ombudsmannens undersökningar om trakasserier, visselblåsning och intressekonflikter inom unionens institutioner, organ eller byråer.

Artikel 5

Tillhandahållande av information till ombudsmannen

1.   I denna artikel avses med tillhandahållande av information alla fysiska och elektroniska medel genom vilka ombudsmannen och hans eller hennes kansli ges tillgång till information, inbegripet handlingar, oavsett i vilken form.

2.   Dessutom avses med säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter uppgifter eller material som placerats på en EU-säkerhetsskyddsklassificeringsnivå och vars obehöriga röjande skulle kunna åsamka unionens eller en eller flera av dess medlemsstaters väsentliga intressen skada i olika grad.

3.   Med förbehåll för de villkor som anges i denna artikel ska unionens institutioner, organ och byråer och medlemsstaternas behöriga myndigheter på begäran av ombudsmannen eller på eget initiativ och utan onödigt dröjsmål tillhandahålla ombudsmannen den information som han eller hon har begärt för en undersökning.

4.   Ombudsmannen ska tillhandahållas säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter enligt följande principer och villkor:

| a) | Den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som tillhandahåller säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter måste ha slutfört sina relevanta interna förfaranden och, om upphovsmannen är en tredje part, måste den sistnämnda ha lämnat sitt skriftliga förhandsgodkännande. |
| --- | --- |

a)

Den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som tillhandahåller säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter måste ha slutfört sina relevanta interna förfaranden och, om upphovsmannen är en tredje part, måste den sistnämnda ha lämnat sitt skriftliga förhandsgodkännande.

| b) | Behovsenlig behörighet måste ha fastställts för ombudsmannen. |
| --- | --- |

b)

Behovsenlig behörighet måste ha fastställts för ombudsmannen.

| c) | Det måste säkerställas att tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre endast beviljas personer som har säkerhetsgodkännande upp till den relevanta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån i enlighet med nationell rätt och som godkänts av den behöriga säkerhetsmyndigheten. |
| --- | --- |

c)

Det måste säkerställas att tillgång till uppgifter på säkerhetsskyddsklassificeringsnivån CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL eller högre endast beviljas personer som har säkerhetsgodkännande upp till den relevanta säkerhetsskyddsklassificeringsnivån i enlighet med nationell rätt och som godkänts av den behöriga säkerhetsmyndigheten.

5.   När det gäller tillhandahållande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs bedöma om ombudsmannen effektivt har inrättat interna säkerhetsbestämmelser samt fysiska och procedurmässiga åtgärder för att skydda säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter. I detta syfte får ombudsmannen och en unionsinstitution, ett unionsorgan eller en unionsbyrå också ingå avtal om fastställande av en allmän ram för tillhandahållande av säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter.

6.   I enlighet med punkterna 4 och 5 ska tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ges i de lokaler som tillhör den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs, såvida inte annat överenskommits med ombudsmannen.

7.   Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 3 får de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna vägra att tillhandahålla ombudsmannen information som omfattas av nationell rätt om skydd av säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter eller av bestämmelser som hindrar att informationen lämnas ut.

Den berörda medlemsstaten får dock tillhandahålla sådan information till ombudsmannen på de villkor som fastställs av dess behöriga myndighet.

8.   De unionsinstitutioner, unionsorgan eller unionsbyråer och de behöriga myndigheter i medlemsstaterna som tillhandahåller säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter eller annan information som inte är tillgänglig för allmänheten ska de i förväg underrätta ombudsmannen om detta.

Ombudsmannen ska säkerställa att sådan information skyddas på adekvat sätt och får, särskilt, inte lämna ut den till klaganden eller till allmänheten utan förhandsgodkännande från unionsinstitutionen, unionsorganet eller unionsbyrån eller den behöriga myndigheten i den berörda medlemsstaten. När det gäller säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska godkännandet ges skriftligen.

9.   De unionsinstitutioner, unionsorgan eller unionsbyråer som vägrar tillgång till säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter ska tillhandahålla ombudsmannen en skriftlig motivering med angivande av, som minimum, skälen till vägran.

10.   Ombudsmannen ska bevara den information som avses i punkt 8 endast till dess att undersökningen har avslutats slutgiltigt.

Ombudsmannen får begära att en unionsinstitution, ett organ eller en byrå eller en medlemsstat bevarar sådan information under en period av minst fem år.

11.   Om den begärda hjälpen inte lämnas får ombudsmannen underrätta Europaparlamentet, som ska agera i enlighet med detta.

Artikel 6

Allmänhetens tillgång till ombudsmannens handlingar

Ombudsmannen ska behandla allmänhetens begäranden om tillgång till handlingar, med undantag för sådana som erhållits i samband med en undersökning och som innehas av ombudsmannen under den tid den undersökningen pågår eller, efter det att den avslutats, i enlighet med de villkor och gränser som fastställs i förordning (EG) nr 1049/2001, kompletterad genom förordning (EG) nr 1367/2006.

Artikel 7

Hörande av tjänstemän och övriga anställda

1.   Tjänstemän och övriga anställda vid unionens institutioner, organ och byråer ska på ombudsmannens begäran höras om sakförhållanden som rör en pågående undersökning av ombudsmannen.

2.   Dessa tjänstemän och övriga anställda ska yttra sig på sin institutions, sitt organs eller sin byrås vägnar. De ska fortsätta att vara bundna av de förpliktelser som följer av de för dem gällande föreskrifterna.

Artikel 8

Undersökningar i samband med visselblåsning

1.   Ombudsmannen får genomföra en undersökning för att upptäcka fall av administrativa missförhållanden i behandlingen av information enligt definitionen i artikel 22a i tjänsteföreskrifterna som en tjänsteman eller annan anställd har lämnat till honom eller henne i enlighet med relevanta bestämmelser i tjänsteföreskrifterna.

2.   I sådana fall ska tjänstemannen eller den anställde omfattas av det skydd som erbjuds genom tjänsteföreskrifterna i form av rätten att inte behandlas av institutionen, organet eller byrån på ett sätt som är till hans eller hennes nackdel till följd av att han eller hon lämnat informationen.

3.   Ombudsmannen får också undersöka om det förekommit administrativa missförhållanden i hanteringen av sådana fall vid den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs, också när det gäller skyddet av berörd tjänsteman eller annan anställd.

Artikel 9

Tystnadsplikt

1.   Ombudsmannen och hans eller hennes personal får inte avslöja information eller handlingar som de får tillgång till i samband med en undersökning. Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 får de i synnerhet inte avslöja säkerhetsskyddsklassificerade EU-uppgifter eller interna handlingar från unionens institutioner, organ och byråer som tillhandahållits ombudsmannen eller handlingar som omfattas av unionsrättens tillämpningsområde vad gäller skydd av personuppgifter. De får inte heller avslöja information som skulle kunna skada klagandens eller någon annan berörd persons rättigheter.

2.   Utan att det påverkar den allmänna skyldigheten för unionens alla institutioner, organ och byråer att rapportera till Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), i enlighet med artikel 8 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 (7), ska ombudsmannen, om sakförhållanden som framkommit under en av ombudsmannens undersökningar kan utgöra eller ha samband med ett brott, rapportera detta till medlemsstaternas behöriga myndigheter och, i den mån ärendet omfattas av deras respektive behörighetsområde, till Europeiska åklagarmyndigheten, i enlighet med artikel 24 i rådets förordning (EU) 2017/1939 (8) och till Olaf.

3.   Om det är lämpligt, och efter överenskommelse med Europeiska åklagarmyndigheten eller Olaf ska ombudsmannen även underrätta den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som har maktbefogenheter över den tjänsteman eller anställde som berörs, som får inleda lämpliga förfaranden.

Artikel 10

Samarbete med medlemsstaternas myndigheter och med unionens institutioner, organ och byråer

1.   Om det är nödvändigt för ombudsmannens ämbetsutövning får ombudsmannen samarbeta med myndigheterna i medlemsstaterna, i enlighet med tillämplig nationell rätt och unionsrätt.

2.   Inom ramen för sin ämbetsutövning får ombudsmannen också samarbeta med unionens övriga institutioner, organ och byråer, i synnerhet med dem som ansvarar för att främja och skydda de grundläggande rättigheterna. Ombudsmannen ska undvika överlappningar och dubbelarbete i förhållande till dessa unionsinstitutioners, unionsorgans eller unionsbyråers verksamhet.

3.   Alla meddelanden till medlemsstaternas myndigheter med avseende på tillämpningen av denna förordning ska gå via medlemsstaternas ständiga representationer vid unionen, såvida inte den berörda ständiga representationen samtycker till att ombudsmannens kansli får kontakta myndigheterna i den berörda medlemsstaten direkt.

Artikel 11

Val av ombudsmannen

1.   Ombudsmannen ska väljas, och kunna utses på nytt, i enlighet med artikel 228.2 i EUF-fördraget bland kandidater som väljs ut genom ett öppet förfarande.

2.   Efter offentliggörandet i Europeiska unionens officiella tidning av begäran om nomineringar ska ombudsmannen utses bland personer som

| — | är unionsmedborgare, |
| --- | --- |

—

är unionsmedborgare,

| — | fullt ut äger medborgerliga och politiska rättigheter |
| --- | --- |

—

fullt ut äger medborgerliga och politiska rättigheter

| — | uppvisar alla erforderliga bevis för oavhängighet, |
| --- | --- |

—

uppvisar alla erforderliga bevis för oavhängighet,

| — | uppfyller kraven för utövandet av det högsta domarämbetet i sitt land eller besitter en sådan erkänd kompetens och sådana erkända kvalifikationer som krävs för att utöva ombudsmannaämbetet, och |
| --- | --- |

—

uppfyller kraven för utövandet av det högsta domarämbetet i sitt land eller besitter en sådan erkänd kompetens och sådana erkända kvalifikationer som krävs för att utöva ombudsmannaämbetet, och

| — | inte har varit nationella regeringsmedlemmar eller ingått bland Europaparlamentets ledamöter, Europeiska rådets medlemmar eller Europeiska kommissionens ledamöter under de senaste två åren före offentliggörandet av begäran om nomineringar. |
| --- | --- |

—

inte har varit nationella regeringsmedlemmar eller ingått bland Europaparlamentets ledamöter, Europeiska rådets medlemmar eller Europeiska kommissionens ledamöter under de senaste två åren före offentliggörandet av begäran om nomineringar.

Artikel 12

Upphörande av ombudsmannens ämbetsutövning

1.   Ombudsmannen ska upphöra att utföra sina uppgifter antingen vid slutet av sin ämbetsperiod eller vid frivillig avgång eller avsättning.

2.   Ombudsmannen ska stanna i sitt ämbete till dess att en ny ombudsman har valts, utom vid avsättning.

3.   Om ämbetet frånträds i förtid ska en ny ombudsman inom tre månader från den tidpunkt då ämbetet blev vakant väljas för den resterande delen av Europaparlamentets valperiod. Fram till dess att en ny ombudsman har valts ska den chefstjänsteman som avses i artikel 16.2 ansvara för de brådskande ärenden som faller inom ombudsmannens ämbetsutövning.

Artikel 13

Avsättning

Om Europaparlamentet avser att begära avsättning av ombudsmannen i enlighet med artikel 228.2 i EUF-fördraget ska det höra ombudsmannen innan en sådan begäran görs.

Artikel 14

Ombudsmannens ämbetsutövning

1.   Vid utförandet av sina uppgifter ska ombudsmannen agera i enlighet med artikel 228.3 i EUF-fördraget. Ombudsmannen ska avhålla sig från alla handlingar som är oförenliga med de nämnda uppgifterna.

2.   Vid ämbetstillträdet ska ombudsmannen avge en högtidlig försäkran inför domstolen om att han eller hon ämnar utöva de uppgifter som avses i fördragen och i denna förordning med fullständig oavhängighet och opartiskhet och att han eller hon ämnar respektera de förpliktelser som följer av ämbetet under ämbetsperioden och efter dess utgång. Den högtidliga försäkran ska särskilt omfatta plikten att efter ämbetsperiodens utgång uppträda med integritet och omdöme när det gäller att acceptera vissa befattningar eller förmåner.

3.   Under ombudsmannens ämbetsperiod får vederbörande inte åta sig någon annan politisk eller administrativ uppgift eller utöva någon annan verksamhet, oavsett om den är avlönad eller inte.

Artikel 15

Lön, privilegier och immunitet

1.   Ombudsmannen ska ha samma ställning som en domare vid domstolen när det gäller lön, traktamenten och pension.

2.   Artiklarna 11–14 och 17 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier, fogat till fördraget om Europeiska unionen, fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och till fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen ska tillämpas på ombudsmannen samt tjänstemännen och övriga anställda vid ombudsmannens kansli.

Artikel 16

Ombudsmannens kansli

1.   Ombudsmannen ska tilldelas en lämplig budget som är tillräcklig för att säkerställa ombudsmannens oberoende och utförandet av hans eller hennes uppgifter.

2.   Ombudsmannen ska biträdas av ett kansli. Ombudsmannen ska utse kansliets chefstjänsteman.

3.   Tjänstemännen och övriga anställda vid ombudsmannens kansli ska lyda under tjänsteföreskrifterna. Antalet tjänstemän i kansliet ska anpassas varje år som ett led i budgetprocessen.

4.   När tjänstemän i unionen flyttas över till ombudsmannens kansli ska detta anses utgöra uppehållande av annan tjänst i tjänstens intresse i enlighet med artikel 37 första stycket a och artikel 38 i tjänsteföreskrifterna.

Artikel 17

Ombudsmannens säte

Ombudsmannens säte ska ha samma säte som Europaparlamentet enligt led a i den enda artikeln i protokoll nr 6.

Artikel 18

Genomförandebestämmelser

Ombudsmannen ska anta genomförandebestämmelser för denna förordning, efter samråd med Europaparlamentet, rådet och Europeiska kommissionen. Dessa ska vara förenliga med denna förordning och ska som minimum omfatta bestämmelser om

| a) | processuella rättigheter för klaganden och den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs, |
| --- | --- |

a)

processuella rättigheter för klaganden och den unionsinstitution, det unionsorgan eller den unionsbyrå som berörs,

| b) | mottagande, behandling och avslutande av klagomål, |
| --- | --- |

b)

mottagande, behandling och avslutande av klagomål,

| c) | undersökningar på eget initiativ, och |
| --- | --- |

c)

undersökningar på eget initiativ, och

| d) | uppföljningsundersökningar. |
| --- | --- |

d)

uppföljningsundersökningar.

Artikel 19

Slutbestämmelser

1.   Beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom ska upphöra att gälla.

2.   Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

3.   Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i ...

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

---

(1)  Godkännande av den 18 juni 2021 (ännu inte offentliggjort i EUT).

1

(2)  Yttrande av den 18 juni 2021 (ännu inte offentliggjort i EUT).

2

(3)  Beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning (EGT L 113, 4.5.1994, s. 15).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (EGT L 145, 31.5.2001, s. 43).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1367/2006 av den 6 september 2006 om tillämpning av bestämmelserna i Århuskonventionen om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor på gemenskapens institutioner och organ (EUT L 264, 25.9.2006, s. 13).

5

(6)  EGT L 56, 4.3.1968, s. 1.

6

(7)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 883/2013 av den 11 september 2013 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 och rådets förordning (Euratom) nr 1074/1999 (EUT L 248, 18.9.2013, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EU) 2017/1939 av den 12 oktober 2017 om genomförande av fördjupat samarbete om inrättande av Europeiska åklagarmyndigheten (EUT L 283, 31.10.2017, s. 1).

8

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/112 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/112

---

P9_TA(2021)0304

Avtal mellan EU och Thailand: ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående av avtalet mellan Europeiska unionen och Konungariket Thailand enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (05444/2021 – C9-0171/2021 – 2021/0003(NLE))

(Godkännande)

(2022/C 81/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05444/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05444/2021),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Thailand enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (05445/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Konungariket Thailand enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (05445/2021),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0171/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket samt artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0171/2021),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A9-0180/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A9-0180/2021).

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Konungariket Thailand.

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/113 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/113

---

P9_TA(2021)0305

Avtal mellan EU och Indonesien: ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Indonesien enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (06505/2021 – C9-0181/2021 – 2021/0044(NLE))

(Godkännande)

(2022/C 81/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (06505/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (06505/2021),

| — | med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Indonesien enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (06506/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Indonesien enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (06506/2021),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0181/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 första stycket och artikel 218.6 andra stycket led a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0181/2021),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A9-0182/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A9-0182/2021).

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Indonesien.

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/114 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/114

---

P9_TA(2021)0306

Avtal mellan EU och Argentina: ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 23 juni 2021 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av avtalet genom skriftväxling mellan Europeiska unionen och Republiken Argentina enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (06837/2021 – C9-0170/2021 – 2021/0054(NLE))

(Godkännande)

(2022/C 81/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (06837/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (06837/2021),

| — | med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan unionen och Republiken Argentina enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (06838/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal genom skriftväxling mellan unionen och Republiken Argentina enligt artikel XXVIII i allmänna tull- och handelsavtalet (Gatt) 1994 om ändring av medgivanden när det gäller alla tullkvoter på EU:s lista CLXXV till följd av Förenade kungarikets utträde ur Europeiska unionen (06838/2021),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0170/2021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 207.4 samt artikel 218.6 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C9-0170/2021),

| — | med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.1 och 105.4 samt artikel 114.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A9-0175/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för internationell handel (A9-0175/2021).

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Republiken Argentina.

---

Torsdagen, 24 juni 2021

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/115 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/115

---

P9_TA(2021)0309

Europeisk klimatlag ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag) (COM(2020)0080 – COM(2020)0563 – C9-0077/2020 – 2020/0036(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 81/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0080) och det ändrade förslaget (COM(2020)0563), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0080) och det ändrade förslaget (COM(2020)0563),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0077/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 192.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C9-0077/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten, den nederländska senaten och det österrikiska förbundsrådet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den franska senaten, den nederländska senaten och det österrikiska förbundsrådet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden av den 15 juli 2020 (1) och av den 29 oktober 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttranden av den 15 juli 2020 (1) och av den 29 oktober 2020 (2),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 2 juli 2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 2 juli 2020 (3),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 5 maj 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 74.4 i arbetsordningen, med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 5 maj 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi, utskottet för transport och turism, utskottet för regional utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0162/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A9-0162/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. (4) |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet har tagit del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 364, 28.10.2020, s. 143.

(2)  EUT C 10, 11.1.2021, s. 69.

(3)  EUT C 324, 1.10.2020, s. 58.

(4)  Denna ståndpunkt ersätter ändringarna antagna den 8 oktober 2020 (Antagna texter, P9_TA(2020)0253).

---

P9_TC1-COD(2020)0036

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om inrättande av en ram för att uppnå klimatneutralitet och om ändring av förordningarna (EG) nr 401/2009 och (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag)

(Eftersom en överenskommelse nåddes mellan parlamentet och rådet överensstämmer parlamentets ståndpunkt med den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/1119.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Uttalanden från kommissionen

LULUCF-sänkor och mål för 2030

EU:s sektor för markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF) ger upphov till växthusgasutsläpp men absorberar samtidigt koldioxid i mark och biomassa. Att återställa och öka våra markkolsänkor – dvs. naturens förmåga att absorbera koldioxid, t.ex. genom upptag i träd – är avgörande för våra klimatmål.

Kolsänkorna måste öka för att EU ska kunna uppnå klimatneutralitet senast 2050. Att vända den nuvarande trenden kräver kraftfulla åtgärder på kort sikt. I kommissionens meddelande Höjning av Europas klimatambition för 2030 – Investering i en klimatneutral framtid till förmån för våra medborgare bedöms det som nödvändigt och möjligt att vända den nuvarande trenden och öka kolsänkorna till nivåer på mer än 300 miljoner ton koldioxidekvivalenter fram till 2030.

Kommissionen kommer att lägga fram förslag om ändring av LULUCF-förordningen i linje med denna ambition.

Tillgång till rättslig prövning

EU och medlemsstaterna är parter i Förenta nationernas ekonomiska kommission för Europas (Unece) konvention om tillgång till information, allmänhetens deltagande i beslutsprocesser och tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor av den 25 juni 1998 (Århuskonventionen).

När medlemsstaterna fullgör sina skyldigheter enligt förordning (EU) 2018/1999 avseende allmänhetens deltagande i utarbetandet av de nationella energi- och klimatplanerna och samråd om de långsiktiga strategierna bör de se till att den berörda allmänheten ges tillgång till rättslig prövning, om dessa skyldigheter inte fullgörs korrekt. Detta ska ske i överensstämmelse med relevant rättspraxis från Europeiska unionens domstol om tillgång till rättslig prövning i miljöfrågor, och vidare ska de skyldigheter som medlemsstaterna har åtagit sig som parter i Århuskonventionen respekteras fullt ut (1).

---

(1)  Se även meddelandet Förbättring av tillgången till rättslig prövning i miljöfrågor i EU och dess medlemsstater (COM(2020)0643).

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/117 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/117

---

P9_TA(2021)0310

Bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 juni 2021 om förslaget till rådets förordning om bildande av det gemensamma företaget för ett europeiskt högpresterande datorsystem (COM(2020)0569 – C9-0335/2020 – 2020/0260(NLE))

(Samråd)

(2022/C 81/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0569), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2020)0569),

| — | med beaktande av artikel 187 och artikel 188 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0335/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 187 och artikel 188 första stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C9-0335/2020),

| — | med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 82 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0177/2021). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A9-0177/2021).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | I kommissionens meddelande En EU-strategi för data av den 19 februari 2020 beskrivs Europas strategi för politiska åtgärder och investeringar i dataekonomin under de närmaste fem åren. Det lyfter särskilt fram upprättande av europeiska gemensamma dataområden som främjar tillväxt och är värdeskapande. Stödet till skapandet av sådana gemensamma europeiska dataområden och federerade, säkra molninfrastrukturer skulle säkerställa att mer data blir tillgängliga för användning i ekonomin och samhället, samtidigt som företag och individer som genererar data behåller kontrollen. Högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem kommer att vara väsentliga beståndsdelar i ett sömlöst tillhandahållande av sådana datorresurser med olika prestandaegenskaper som krävs för att
  maximera
  tillväxten och användningen av gemensamma europeiska dataområden och federerade, säkra molninfrastrukturer för offentliga, industriella och vetenskapliga tillämpningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

I kommissionens meddelande En EU-strategi för data av den 19 februari 2020 beskrivs Europas strategi för politiska åtgärder och investeringar i dataekonomin under de närmaste fem åren. Det lyfter särskilt fram upprättande av europeiska gemensamma dataområden som främjar tillväxt och är värdeskapande. Stödet till skapandet av sådana gemensamma europeiska dataområden och federerade, säkra molninfrastrukturer skulle säkerställa att mer data blir tillgängliga för användning i ekonomin och samhället, samtidigt som företag och individer som genererar data behåller kontrollen. Högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem kommer att vara väsentliga beståndsdelar i ett sömlöst tillhandahållande av sådana datorresurser med olika prestandaegenskaper som krävs för att
  maximera
  tillväxten och användningen av gemensamma europeiska dataområden och federerade, säkra molninfrastrukturer för offentliga, industriella och vetenskapliga tillämpningar.

| (5) | I kommissionens meddelande En EU-strategi för data av den 19 februari 2020 beskrivs Europas strategi för politiska åtgärder och investeringar i dataekonomin under de närmaste fem åren. Det lyfter särskilt fram upprättande av europeiska gemensamma dataområden som främjar tillväxt och är värdeskapande. Stödet till skapandet av sådana gemensamma europeiska dataområden och federerade, säkra molninfrastrukturer skulle säkerställa att mer data blir tillgängliga för användning i ekonomin och samhället, samtidigt som företag och individer som genererar data behåller kontrollen.
  För att säkerställa effektiv överföring av användares data bör molninfrastrukturer i unionen bygga på principerna om förtroende, öppenhet, säkerhet, interoperabilitet och portabilitet.
  Högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem kommer att vara väsentliga beståndsdelar i ett sömlöst tillhandahållande av sådana datorresurser med olika prestandaegenskaper som krävs för att
  maximera
  tillväxten och användningen av gemensamma europeiska dataområden och federerade, säkra molninfrastrukturer för offentliga, industriella och vetenskapliga tillämpningar. |
| --- | --- |

(5)

I kommissionens meddelande En EU-strategi för data av den 19 februari 2020 beskrivs Europas strategi för politiska åtgärder och investeringar i dataekonomin under de närmaste fem åren. Det lyfter särskilt fram upprättande av europeiska gemensamma dataområden som främjar tillväxt och är värdeskapande. Stödet till skapandet av sådana gemensamma europeiska dataområden och federerade, säkra molninfrastrukturer skulle säkerställa att mer data blir tillgängliga för användning i ekonomin och samhället, samtidigt som företag och individer som genererar data behåller kontrollen.
  För att säkerställa effektiv överföring av användares data bör molninfrastrukturer i unionen bygga på principerna om förtroende, öppenhet, säkerhet, interoperabilitet och portabilitet.
  Högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem kommer att vara väsentliga beståndsdelar i ett sömlöst tillhandahållande av sådana datorresurser med olika prestandaegenskaper som krävs för att
  maximera
  tillväxten och användningen av gemensamma europeiska dataområden och federerade, säkra molninfrastrukturer för offentliga, industriella och vetenskapliga tillämpningar.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | Kommissionens meddelande Att forma EU:s digitala framtid av den 19 februari 2020 redogör för Europas digitala strategi, med fokus på ett fåtal viktiga mål för att säkerställa att digitala lösningar hjälper Europa att på sina egna villkor uppnå en digital omställning som gagnar befolkningen. Några av de viktiga åtgärder som föreslås är investering i byggande och ibruktagande av gemensam avancerad digital kapacitet, inklusive superdator- och kvantdatorteknik, och ökning av Europas superdatorkapacitet för att utveckla innovativa lösningar
  för
  medicin, transport och miljö. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Kommissionens meddelande Att forma EU:s digitala framtid av den 19 februari 2020 redogör för Europas digitala strategi, med fokus på ett fåtal viktiga mål för att säkerställa att digitala lösningar hjälper Europa att på sina egna villkor uppnå en digital omställning som gagnar befolkningen. Några av de viktiga åtgärder som föreslås är investering i byggande och ibruktagande av gemensam avancerad digital kapacitet, inklusive superdator- och kvantdatorteknik, och ökning av Europas superdatorkapacitet för att utveckla innovativa lösningar
  för
  medicin, transport och miljö.

| (6) | Kommissionens meddelande Att forma EU:s digitala framtid av den 19 februari 2020 redogör för Europas digitala strategi, med fokus på ett fåtal viktiga mål för att säkerställa att digitala lösningar hjälper Europa att på sina egna villkor uppnå en digital omställning som
  ställer människan i centrum,
  gagnar befolkningen
  och bidrar till den europeiska gröna given
  . Några av de viktiga åtgärder som föreslås är investering i byggande och ibruktagande av gemensam avancerad digital kapacitet, inklusive superdator- och kvantdatorteknik, och ökning av Europas superdatorkapacitet för att utveckla innovativa lösningar
  inom alla ekonomiska sektorer
  ,
  t.ex. industri, tillverkning, cybersäkerhet, hälsa och
  medicin, transport och
  hållbar rörlighet samt
  miljö
  , energi och klimatförändringar
  . |
| --- | --- |

(6)

Kommissionens meddelande Att forma EU:s digitala framtid av den 19 februari 2020 redogör för Europas digitala strategi, med fokus på ett fåtal viktiga mål för att säkerställa att digitala lösningar hjälper Europa att på sina egna villkor uppnå en digital omställning som
  ställer människan i centrum,
  gagnar befolkningen
  och bidrar till den europeiska gröna given
  . Några av de viktiga åtgärder som föreslås är investering i byggande och ibruktagande av gemensam avancerad digital kapacitet, inklusive superdator- och kvantdatorteknik, och ökning av Europas superdatorkapacitet för att utveckla innovativa lösningar
  inom alla ekonomiska sektorer
  ,
  t.ex. industri, tillverkning, cybersäkerhet, hälsa och
  medicin, transport och
  hållbar rörlighet samt
  miljö
  , energi och klimatförändringar
  .

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7) | Kommissionens meddelande En ny industristrategi för EU av den 10 mars 2020 bygger på en ambitiös industristrategi för Europa som ska leda den dubbla omställningen mot klimatneutralitet och digitalt ledarskap. I meddelandet betonas att man bland annat bör stödja utvecklingen av viktig möjliggörande teknik som är strategiskt viktig för EU:s industriella framtid, däribland högpresterande datorteknik och kvantdatorteknik. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Kommissionens meddelande En ny industristrategi för EU av den 10 mars 2020 bygger på en ambitiös industristrategi för Europa som ska leda den dubbla omställningen mot klimatneutralitet och digitalt ledarskap. I meddelandet betonas att man bland annat bör stödja utvecklingen av viktig möjliggörande teknik som är strategiskt viktig för EU:s industriella framtid, däribland högpresterande datorteknik och kvantdatorteknik.

| (7) | Kommissionens meddelande En ny industristrategi för EU av den 10 mars 2020 bygger på en ambitiös industristrategi för Europa som ska leda den dubbla omställningen mot klimatneutralitet och digitalt ledarskap. I meddelandet betonas att man bland annat bör stödja utvecklingen av viktig möjliggörande teknik som är strategiskt viktig för EU:s industriella framtid, däribland högpresterande datorteknik och kvantdatorteknik.
  Utvecklingen av infrastruktur och ett ekosystem för högpresterande datorsystem i världsklass utgör en strategisk resurs för unionens industris framtid och motståndskraft samt för små och medelstora företag, samtidigt som det motverkar regionala skillnader och skapar sysselsättning och uppmuntrar till global konkurrenskraft, vilket skulle kunna främja uppkomsten av en blomstrande dataekonomi och bidra till kampen mot klimatförändringarna. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionens meddelande En ny industristrategi för EU av den 10 mars 2020 bygger på en ambitiös industristrategi för Europa som ska leda den dubbla omställningen mot klimatneutralitet och digitalt ledarskap. I meddelandet betonas att man bland annat bör stödja utvecklingen av viktig möjliggörande teknik som är strategiskt viktig för EU:s industriella framtid, däribland högpresterande datorteknik och kvantdatorteknik.
  Utvecklingen av infrastruktur och ett ekosystem för högpresterande datorsystem i världsklass utgör en strategisk resurs för unionens industris framtid och motståndskraft samt för små och medelstora företag, samtidigt som det motverkar regionala skillnader och skapar sysselsättning och uppmuntrar till global konkurrenskraft, vilket skulle kunna främja uppkomsten av en blomstrande dataekonomi och bidra till kampen mot klimatförändringarna.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9) | Europas ledande ställning inom dataekonomin, vetenskapliga spetskompetens och industriella styrka beror i allt högre grad på förmågan att utveckla central högpresterande datorteknik, säkra tillgången till superdator- och datainfrastrukturer i världsklass och behålla sin nuvarande ledande ställning inom högpresterande datortillämpningar. Högpresterande datorsystem är en standardteknik för den digitala omställningen av den europeiska ekonomin och
  möjliggör
  innovation inom många traditionella industrisektorer för att få fram varor och tjänster med högre värde. I kombination med annan avancerad digital teknik, som artificiell intelligens, stordata och molnteknik, banar högpresterande datorsystem vägen för innovativa samhälleliga och industriella tillämpningar inom för Europa viktiga områden, såsom individanpassad medicin, väderleksprognoser och klimatförändring, smart och grön utveckling, smarta och gröna transporter, nya material för ren energi, läkemedelsdesign och virtuell testning, hållbart jordbruk, teknik och tillverkningsindustri. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Europas ledande ställning inom dataekonomin, vetenskapliga spetskompetens och industriella styrka beror i allt högre grad på förmågan att utveckla central högpresterande datorteknik, säkra tillgången till superdator- och datainfrastrukturer i världsklass och behålla sin nuvarande ledande ställning inom högpresterande datortillämpningar. Högpresterande datorsystem är en standardteknik för den digitala omställningen av den europeiska ekonomin och
  möjliggör
  innovation inom många traditionella industrisektorer för att få fram varor och tjänster med högre värde. I kombination med annan avancerad digital teknik, som artificiell intelligens, stordata och molnteknik, banar högpresterande datorsystem vägen för innovativa samhälleliga och industriella tillämpningar inom för Europa viktiga områden, såsom individanpassad medicin, väderleksprognoser och klimatförändring, smart och grön utveckling, smarta och gröna transporter, nya material för ren energi, läkemedelsdesign och virtuell testning, hållbart jordbruk, teknik och tillverkningsindustri.

| (9) | Europas ledande ställning inom dataekonomin, vetenskapliga spetskompetens och industriella styrka beror i allt högre grad på förmågan att utveckla central högpresterande datorteknik, säkra tillgången till superdator- och datainfrastrukturer i världsklass och behålla sin nuvarande ledande ställning inom högpresterande datortillämpningar. Högpresterande datorsystem är en standardteknik för den digitala omställningen av den europeiska ekonomin och
  har potential att möjliggöra
  innovation inom många traditionella industrisektorer för att få fram varor och tjänster med högre värde. I kombination med annan avancerad digital teknik, som artificiell intelligens, stordata och molnteknik
  , när dessa används på ett människocentrerat och etiskt sätt,
  banar högpresterande datorsystem vägen för innovativa samhälleliga och industriella tillämpningar inom för Europa viktiga områden, såsom individanpassad medicin, väderleksprognoser och klimatförändring, smart och grön utveckling, smarta och gröna transporter,
  forskning kring
  nya material för
  teknik med hållbar och
  ren energi, läkemedelsdesign och virtuell testning, hållbart jordbruk, teknik och tillverkningsindustri.. |
| --- | --- |

(9)

Europas ledande ställning inom dataekonomin, vetenskapliga spetskompetens och industriella styrka beror i allt högre grad på förmågan att utveckla central högpresterande datorteknik, säkra tillgången till superdator- och datainfrastrukturer i världsklass och behålla sin nuvarande ledande ställning inom högpresterande datortillämpningar. Högpresterande datorsystem är en standardteknik för den digitala omställningen av den europeiska ekonomin och
  har potential att möjliggöra
  innovation inom många traditionella industrisektorer för att få fram varor och tjänster med högre värde. I kombination med annan avancerad digital teknik, som artificiell intelligens, stordata och molnteknik
  , när dessa används på ett människocentrerat och etiskt sätt,
  banar högpresterande datorsystem vägen för innovativa samhälleliga och industriella tillämpningar inom för Europa viktiga områden, såsom individanpassad medicin, väderleksprognoser och klimatförändring, smart och grön utveckling, smarta och gröna transporter,
  forskning kring
  nya material för
  teknik med hållbar och
  ren energi, läkemedelsdesign och virtuell testning, hållbart jordbruk, teknik och tillverkningsindustri..

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 10

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (10) | Högpresterande datorsystem är en strategisk resurs för beslutsfattande, eftersom de fungerar som motor för tillämpningar som kan ge oss metoder för att förstå och utforma effektiva lösningar för många komplexa globala utmaningar och för krishantering. Högpresterande datorsystem bidrar till viktig politik, som den europeiska gröna given, genom att tillhandahålla modeller och verktyg för att omvandla ett ökande antal komplexa miljöutmaningar till möjligheter för social innovation och ekonomisk tillväxt. Ett exempel är initiativet Destination Earth, som aviserades i kommissionens meddelanden Den europeiska gröna given av den 11 december 2019, En EU-strategi för data och Att forma EU:s digitala framtid av den 19 februari 2020. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Högpresterande datorsystem är en strategisk resurs för beslutsfattande, eftersom de fungerar som motor för tillämpningar som kan ge oss metoder för att förstå och utforma effektiva lösningar för många komplexa globala utmaningar och för krishantering. Högpresterande datorsystem bidrar till viktig politik, som den europeiska gröna given, genom att tillhandahålla modeller och verktyg för att omvandla ett ökande antal komplexa miljöutmaningar till möjligheter för social innovation och ekonomisk tillväxt. Ett exempel är initiativet Destination Earth, som aviserades i kommissionens meddelanden Den europeiska gröna given av den 11 december 2019, En EU-strategi för data och Att forma EU:s digitala framtid av den 19 februari 2020.

| (10) | Högpresterande datorsystem är en strategisk resurs för beslutsfattande, eftersom de fungerar som motor för tillämpningar som kan ge oss metoder för att förstå och utforma effektiva lösningar för många komplexa globala utmaningar och för krishantering. Högpresterande datorsystem bidrar till viktig politik, som den europeiska gröna given, genom att tillhandahålla modeller och verktyg för att omvandla ett ökande antal komplexa miljöutmaningar till möjligheter för social innovation och
  hållbar
  ekonomisk tillväxt. Ett exempel är initiativet Destination Earth, som aviserades i kommissionens meddelanden Den europeiska gröna given av den 11 december 2019, En EU-strategi för data och Att forma EU:s digitala framtid av den 19 februari 2020.
  Högpresterande datorsystem är en strategisk tillgång för att skydda EU:s innovationsförmåga och strategiska suveränitet och främja ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

(10)

Högpresterande datorsystem är en strategisk resurs för beslutsfattande, eftersom de fungerar som motor för tillämpningar som kan ge oss metoder för att förstå och utforma effektiva lösningar för många komplexa globala utmaningar och för krishantering. Högpresterande datorsystem bidrar till viktig politik, som den europeiska gröna given, genom att tillhandahålla modeller och verktyg för att omvandla ett ökande antal komplexa miljöutmaningar till möjligheter för social innovation och
  hållbar
  ekonomisk tillväxt. Ett exempel är initiativet Destination Earth, som aviserades i kommissionens meddelanden Den europeiska gröna given av den 11 december 2019, En EU-strategi för data och Att forma EU:s digitala framtid av den 19 februari 2020.
  Högpresterande datorsystem är en strategisk tillgång för att skydda EU:s innovationsförmåga och strategiska suveränitet och främja ekonomisk tillväxt.

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (11) | Globala händelser som covid-19-pandemin har visat hur viktigt det är att investera i högpresterande datorsystem och i hälsorelaterade modelleringsplattformar och modelleringsverktyg, eftersom dessa har en viktig roll i kampen mot pandemin, ofta i kombination med annan digital teknik som stordata och artificiell intelligens. Högpresterande datorsystem används för att snabba på identifieringen och produktionen av behandlingar, förutse virusets spridning, planera distributionen av medicinska förnödenheter och resurser och simulera åtgärder för att öppna upp samhället efter pandemin så att man kan utvärdera olika scenarion. HPC-baserade modelleringsplattformar och modelleringsverktyg är mycket viktiga för både den nuvarande pandemin och framtida pandemier, och de kommer att ha en viktig roll inom hälso- och sjukvård
  och individanpassad medicin
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

Globala händelser som covid-19-pandemin har visat hur viktigt det är att investera i högpresterande datorsystem och i hälsorelaterade modelleringsplattformar och modelleringsverktyg, eftersom dessa har en viktig roll i kampen mot pandemin, ofta i kombination med annan digital teknik som stordata och artificiell intelligens. Högpresterande datorsystem används för att snabba på identifieringen och produktionen av behandlingar, förutse virusets spridning, planera distributionen av medicinska förnödenheter och resurser och simulera åtgärder för att öppna upp samhället efter pandemin så att man kan utvärdera olika scenarion. HPC-baserade modelleringsplattformar och modelleringsverktyg är mycket viktiga för både den nuvarande pandemin och framtida pandemier, och de kommer att ha en viktig roll inom hälso- och sjukvård
  och individanpassad medicin
  .

| (11) | Globala händelser som covid-19-pandemin har visat hur viktigt det är att investera i högpresterande datorsystem och i hälsorelaterade modelleringsplattformar och modelleringsverktyg, eftersom dessa har en viktig roll i kampen mot pandemin, ofta i kombination med annan digital teknik som stordata, artificiell intelligens
  , datormodellering och datorsimulering
  . Högpresterande datorsystem används för att snabba på identifieringen
  av kritiska komponenter för läkemedelssektorn
  och produktionen av behandlingar, förutse virusets spridning, planera distributionen av medicinska förnödenheter och resurser och simulera åtgärder för att öppna upp samhället efter pandemin så att man kan utvärdera olika scenarion. HPC-baserade modelleringsplattformar och modelleringsverktyg är mycket viktiga för både den nuvarande pandemin och framtida pandemier, och de kommer att ha en viktig roll inom hälso- och sjukvård
  , eftersom de gör det möjligt att testa säkerheten hos och ändamålsenligheten och resultaten av nya förebyggande strategier och att optimera automatiserad diagnosmodellering, läkemedel och medicintekniska produkter
  .
  Det är även viktigt att säkerställa interoperabiliteten mellan högpresterande datorsystem, artificiell intelligens (inbegripet maskininlärning och djupinlärning), stordata, högpresterande dataanalys och molnet eftersom viktiga ekonomiska sektorer som använder högpresterande datorsystem inbegriper tillverkningsindustrin, hälsovården och läkemedelssektorn. |
| --- | --- |

(11)

Globala händelser som covid-19-pandemin har visat hur viktigt det är att investera i högpresterande datorsystem och i hälsorelaterade modelleringsplattformar och modelleringsverktyg, eftersom dessa har en viktig roll i kampen mot pandemin, ofta i kombination med annan digital teknik som stordata, artificiell intelligens
  , datormodellering och datorsimulering
  . Högpresterande datorsystem används för att snabba på identifieringen
  av kritiska komponenter för läkemedelssektorn
  och produktionen av behandlingar, förutse virusets spridning, planera distributionen av medicinska förnödenheter och resurser och simulera åtgärder för att öppna upp samhället efter pandemin så att man kan utvärdera olika scenarion. HPC-baserade modelleringsplattformar och modelleringsverktyg är mycket viktiga för både den nuvarande pandemin och framtida pandemier, och de kommer att ha en viktig roll inom hälso- och sjukvård
  , eftersom de gör det möjligt att testa säkerheten hos och ändamålsenligheten och resultaten av nya förebyggande strategier och att optimera automatiserad diagnosmodellering, läkemedel och medicintekniska produkter
  .
  Det är även viktigt att säkerställa interoperabiliteten mellan högpresterande datorsystem, artificiell intelligens (inbegripet maskininlärning och djupinlärning), stordata, högpresterande dataanalys och molnet eftersom viktiga ekonomiska sektorer som använder högpresterande datorsystem inbegriper tillverkningsindustrin, hälsovården och läkemedelssektorn.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (14) | För att förse unionen med den datorprestanda den behöver för att hålla forskningen och industrikapaciteten i framkanten bör medlemsstaternas investeringar i högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem samordnas och industrins och marknadens anammande av högpresterande datorteknik och kvantdatorteknik stärkas inom såväl den offentliga som den privata sektorn. Unionen bör bli effektivare när det gäller att omvandla teknisk utveckling till efterfrågestyrda och användardrivna europeiska högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem av högsta kvalitet och på så sätt upprätta en effektiv koppling mellan teknikutbud, gemensam utformning med användarna och en gemensam upphandling av system i världsklass samt skapa ett konkurrenskraftigt ekosystem i världsklass för teknik och tillämpningar baserade på högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem. Samtidigt bör unionen ge sin försörjningsindustri möjlighet att dra nytta av sådana investeringar, vilket skulle leda till att tekniken utnyttjas inom storskaliga och framväxande användningsområden
  såsom individanpassad medicin, klimatförändring, uppkopplad och automatiserad körning eller andra pionjärmarknader
  som stöds av artificiell intelligens, blockkedjeteknik, edge computing eller mer allmänt genom digitaliseringen av europeisk industri. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

För att förse unionen med den datorprestanda den behöver för att hålla forskningen och industrikapaciteten i framkanten bör medlemsstaternas investeringar i högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem samordnas och industrins och marknadens anammande av högpresterande datorteknik och kvantdatorteknik stärkas inom såväl den offentliga som den privata sektorn. Unionen bör bli effektivare när det gäller att omvandla teknisk utveckling till efterfrågestyrda och användardrivna europeiska högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem av högsta kvalitet och på så sätt upprätta en effektiv koppling mellan teknikutbud, gemensam utformning med användarna och en gemensam upphandling av system i världsklass samt skapa ett konkurrenskraftigt ekosystem i världsklass för teknik och tillämpningar baserade på högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem. Samtidigt bör unionen ge sin försörjningsindustri möjlighet att dra nytta av sådana investeringar, vilket skulle leda till att tekniken utnyttjas inom storskaliga och framväxande användningsområden
  såsom individanpassad medicin, klimatförändring, uppkopplad och automatiserad körning eller andra pionjärmarknader
  som stöds av artificiell intelligens, blockkedjeteknik, edge computing eller mer allmänt genom digitaliseringen av europeisk industri.

| (14) | För att förse unionen med den datorprestanda den behöver för att hålla forskningen och industrikapaciteten i framkanten bör medlemsstaternas investeringar i högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem samordnas och industrins och marknadens anammande av högpresterande datorteknik och kvantdatorteknik stärkas inom såväl den offentliga som den privata sektorn. Unionen bör bli effektivare när det gäller att omvandla teknisk utveckling till efterfrågestyrda och användardrivna europeiska högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem av högsta kvalitet
  som är vitt utbredda och tillgängliga i Europa och
  på så sätt upprätta en effektiv koppling mellan teknikutbud, gemensam utformning med användarna och en gemensam upphandling av
  säkra
  system i världsklass samt skapa ett konkurrenskraftigt ekosystem i världsklass för teknik och tillämpningar baserade på högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem
  till förmån för alla medlemsstater och regioner
  . Samtidigt bör unionen ge sin försörjningsindustri möjlighet att dra nytta av sådana investeringar, vilket skulle leda till att tekniken utnyttjas inom storskaliga och framväxande användningsområden som stöds av artificiell intelligens,
  datormodellering och datorsimulering,
  blockkedjeteknik, edge computing eller mer allmänt genom digitaliseringen av europeisk industri. |
| --- | --- |

(14)

För att förse unionen med den datorprestanda den behöver för att hålla forskningen och industrikapaciteten i framkanten bör medlemsstaternas investeringar i högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem samordnas och industrins och marknadens anammande av högpresterande datorteknik och kvantdatorteknik stärkas inom såväl den offentliga som den privata sektorn. Unionen bör bli effektivare när det gäller att omvandla teknisk utveckling till efterfrågestyrda och användardrivna europeiska högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem av högsta kvalitet
  som är vitt utbredda och tillgängliga i Europa och
  på så sätt upprätta en effektiv koppling mellan teknikutbud, gemensam utformning med användarna och en gemensam upphandling av
  säkra
  system i världsklass samt skapa ett konkurrenskraftigt ekosystem i världsklass för teknik och tillämpningar baserade på högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem
  till förmån för alla medlemsstater och regioner
  . Samtidigt bör unionen ge sin försörjningsindustri möjlighet att dra nytta av sådana investeringar, vilket skulle leda till att tekniken utnyttjas inom storskaliga och framväxande användningsområden som stöds av artificiell intelligens,
  datormodellering och datorsimulering,
  blockkedjeteknik, edge computing eller mer allmänt genom digitaliseringen av europeisk industri.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 14a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a) | Omfattande forsknings- och innovationsverksamhet och dito resurser behövs för att man ska kunna utforma, uppdatera och genomföra en rad nya europeiska innovativa superdatorekosystem, tekniker och hårdvarusystem i världsklass med låg energiförbrukning och hög energieffektivitet. Det gemensamma företaget är, i synergi med andra europeiska partnerskap och initiativ, väl lämpat att utarbeta strategiska färdplaner och forsknings- och investeringsplaner för att hjälpa till att stärka den Europeiska värdekedjan för elektronik och inbyggda datorsystem i syfte att utvidga den europeiska industrins närvaro, hantera viktiga tekniska och säkerhetsrelaterade utmaningar och samhällsutmaningar samt upprätta avancerad europeisk kapacitet för hårdvarudesign och produktionsanläggningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14a)

Omfattande forsknings- och innovationsverksamhet och dito resurser behövs för att man ska kunna utforma, uppdatera och genomföra en rad nya europeiska innovativa superdatorekosystem, tekniker och hårdvarusystem i världsklass med låg energiförbrukning och hög energieffektivitet. Det gemensamma företaget är, i synergi med andra europeiska partnerskap och initiativ, väl lämpat att utarbeta strategiska färdplaner och forsknings- och investeringsplaner för att hjälpa till att stärka den Europeiska värdekedjan för elektronik och inbyggda datorsystem i syfte att utvidga den europeiska industrins närvaro, hantera viktiga tekniska och säkerhetsrelaterade utmaningar och samhällsutmaningar samt upprätta avancerad europeisk kapacitet för hårdvarudesign och produktionsanläggningar.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (15) | För att unionen och dess medlemsstater ska uppnå teknisk autonomi inom viktig digital teknik, såsom högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem, bör de investera i nästa generation superdatorteknik med låg energiförbrukning, innovativ programvara och avancerade superdatorsystem för datorer i exaskala och post-exaskala och kvantdatorer samt i innovativa superdator- och datatillämpningar
  inom medicin, miljö, tillverkningsindustri och tekniksektor
  . Detta bör göra det möjligt för den europeiska leverantörsbranschen att blomstra inom ett brett spektrum av viktiga tekniker och tillämpningar som sträcker sig längre än till högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem och att, på sikt, förse bredare IKT-marknader med sådan teknik. De bör också hjälpa HPC- och kvantvetenskapsbranschen och användarindustrin att genomgå en digital omställning och öka sin innovationspotential. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

För att unionen och dess medlemsstater ska uppnå teknisk autonomi inom viktig digital teknik, såsom högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem, bör de investera i nästa generation superdatorteknik med låg energiförbrukning, innovativ programvara och avancerade superdatorsystem för datorer i exaskala och post-exaskala och kvantdatorer samt i innovativa superdator- och datatillämpningar
  inom medicin, miljö, tillverkningsindustri och tekniksektor
  . Detta bör göra det möjligt för den europeiska leverantörsbranschen att blomstra inom ett brett spektrum av viktiga tekniker och tillämpningar som sträcker sig längre än till högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem och att, på sikt, förse bredare IKT-marknader med sådan teknik. De bör också hjälpa HPC- och kvantvetenskapsbranschen och användarindustrin att genomgå en digital omställning och öka sin innovationspotential.

| (15) | För att unionen och dess medlemsstater ska uppnå
  en strategisk
  teknisk autonomi inom viktig digital teknik
  och samtidigt ha kvar en öppen ekonomi
  , såsom högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem, bör de investera i nästa generation
  av energi- och resurseffektiv
  superdatorteknik med låg energiförbrukning, innovativ programvara och avancerade superdatorsystem för datorer i exaskala och post-exaskala och kvantdatorer
  , också integritetsbevarande datorteknik,
  samt i innovativa superdator- och datatillämpningar.
  Högpresterande datorsystem och datahantering bör stödjas aktivt inom alla forskningsområden, inklusive samhällsvetenskaper och humaniora. Investeringar behövs för att utveckla relevanta kompetenser.
  Detta bör göra det möjligt för den europeiska leverantörsbranschen att blomstra inom ett brett spektrum av viktiga tekniker och tillämpningar som sträcker sig längre än till högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem och att, på sikt, förse bredare IKT-marknader med sådan teknik. De bör också hjälpa HPC- och kvantvetenskapsbranschen och användarindustrin att genomgå en digital omställning och öka sin innovationspotential. |
| --- | --- |

(15)

För att unionen och dess medlemsstater ska uppnå
  en strategisk
  teknisk autonomi inom viktig digital teknik
  och samtidigt ha kvar en öppen ekonomi
  , såsom högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem, bör de investera i nästa generation
  av energi- och resurseffektiv
  superdatorteknik med låg energiförbrukning, innovativ programvara och avancerade superdatorsystem för datorer i exaskala och post-exaskala och kvantdatorer
  , också integritetsbevarande datorteknik,
  samt i innovativa superdator- och datatillämpningar.
  Högpresterande datorsystem och datahantering bör stödjas aktivt inom alla forskningsområden, inklusive samhällsvetenskaper och humaniora. Investeringar behövs för att utveckla relevanta kompetenser.
  Detta bör göra det möjligt för den europeiska leverantörsbranschen att blomstra inom ett brett spektrum av viktiga tekniker och tillämpningar som sträcker sig längre än till högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem och att, på sikt, förse bredare IKT-marknader med sådan teknik. De bör också hjälpa HPC- och kvantvetenskapsbranschen och användarindustrin att genomgå en digital omställning och öka sin innovationspotential.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 15a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (15a) | För att inrätta ett robust ekosystem för kvantdatorteknik inom unionen krävs det investeringar i utveckling av hårdvarumedvetna algoritmer, neuronnät och standardisering för inkodning av in- och utdata och underlättad åtkomst för slutanvändare genom molntjänster. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15a)

För att inrätta ett robust ekosystem för kvantdatorteknik inom unionen krävs det investeringar i utveckling av hårdvarumedvetna algoritmer, neuronnät och standardisering för inkodning av in- och utdata och underlättad åtkomst för slutanvändare genom molntjänster.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | Det krävs en gemensam strategisk EU-vision för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem för att förverkliga unionens och medlemsstaternas ambition att uppnå en ledande roll och strategisk autonomi i den digitala
  ekonomin
  . Målet skulle vara att i Europa skapa ett världsledande, federerat och säkert ekosystem av HPC-och kvantdatortjänster och dito datainfrastruktur, med hyperkonnektivitet, och att vara i stånd att producera innovativa och konkurrenskraftiga högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem som baseras på en försörjningskedja
  som säkerställer
  komponenter, teknik och kunskap och begränsar risken för störningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Det krävs en gemensam strategisk EU-vision för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem för att förverkliga unionens och medlemsstaternas ambition att uppnå en ledande roll och strategisk autonomi i den digitala
  ekonomin
  . Målet skulle vara att i Europa skapa ett världsledande, federerat och säkert ekosystem av HPC-och kvantdatortjänster och dito datainfrastruktur, med hyperkonnektivitet, och att vara i stånd att producera innovativa och konkurrenskraftiga högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem som baseras på en försörjningskedja
  som säkerställer
  komponenter, teknik och kunskap och begränsar risken för störningar.

| (16) | Det krävs en gemensam strategisk EU-vision för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem
  som säkerställer omställningen från simuleringscentrerade högpresterande datorsystem och integrerar högpresterande datorsystem i ett fullständigt kontinuum av it-infrastruktur, inklusive andra ekosystem såsom stordata, AI och sakernas internet
  , för att förverkliga unionens och medlemsstaternas ambition att uppnå en ledande roll och strategisk autonomi i den digitala
  omställningen och samtidigt bevarar en öppen ekonomi
  . Målet skulle vara att i Europa skapa ett världsledande, federerat och säkert ekosystem av HPC-och kvantdatortjänster och dito datainfrastruktur, med hyperkonnektivitet, och att vara i stånd att producera innovativa och konkurrenskraftiga högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem som baseras på en
  resilient och lyhörd
  försörjningskedja som säkerställer
  tillgången till
  komponenter, teknik och kunskap och begränsar risken för störningar
  och samtidigt skyddar befolkningen och miljön
  . |
| --- | --- |

(16)

Det krävs en gemensam strategisk EU-vision för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem
  som säkerställer omställningen från simuleringscentrerade högpresterande datorsystem och integrerar högpresterande datorsystem i ett fullständigt kontinuum av it-infrastruktur, inklusive andra ekosystem såsom stordata, AI och sakernas internet
  , för att förverkliga unionens och medlemsstaternas ambition att uppnå en ledande roll och strategisk autonomi i den digitala
  omställningen och samtidigt bevarar en öppen ekonomi
  . Målet skulle vara att i Europa skapa ett världsledande, federerat och säkert ekosystem av HPC-och kvantdatortjänster och dito datainfrastruktur, med hyperkonnektivitet, och att vara i stånd att producera innovativa och konkurrenskraftiga högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem som baseras på en
  resilient och lyhörd
  försörjningskedja som säkerställer
  tillgången till
  komponenter, teknik och kunskap och begränsar risken för störningar
  och samtidigt skyddar befolkningen och miljön
  .

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (17) | Ett gemensamt företag är det bästa instrumentet för att genomföra EU:s strategiska vision för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem och säkerställa att unionen kan utnyttja superdatorsystem, kvantdatorteknik och datakapacitet på ett sätt som står i proportion till dess ekonomiska potential och motsvarar de europeiska användarnas behov – med den nödvändiga strategiska autonomin inom högpresterande datorteknik och kvantdatorteknik. Ett gemensamt företag är
  det bästa instrumentet för
  att
  åtgärda
  de nuvarande begränsningarna, som beskrivs i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar, och samtidigt erbjuda
  största möjliga
  ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga effekter och bäst skydda unionens intressen inom högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem. Ett gemensamt företag kan föra samman resurser från unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade med Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa eller Fonden för ett sammanlänkat Europa och den privata sektorn. Det kan genomföra en upphandlingsram och driva högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem i världsklass. Det kan starta forsknings- och innovationsprogram för att utveckla europeisk teknik och se till att denna teknik sedan integreras i superdatorsystem i världsklass. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Ett gemensamt företag är det bästa instrumentet för att genomföra EU:s strategiska vision för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem och säkerställa att unionen kan utnyttja superdatorsystem, kvantdatorteknik och datakapacitet på ett sätt som står i proportion till dess ekonomiska potential och motsvarar de europeiska användarnas behov – med den nödvändiga strategiska autonomin inom högpresterande datorteknik och kvantdatorteknik. Ett gemensamt företag är
  det bästa instrumentet för
  att
  åtgärda
  de nuvarande begränsningarna, som beskrivs i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar, och samtidigt erbjuda
  största möjliga
  ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga effekter och bäst skydda unionens intressen inom högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem. Ett gemensamt företag kan föra samman resurser från unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade med Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa eller Fonden för ett sammanlänkat Europa och den privata sektorn. Det kan genomföra en upphandlingsram och driva högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem i världsklass. Det kan starta forsknings- och innovationsprogram för att utveckla europeisk teknik och se till att denna teknik sedan integreras i superdatorsystem i världsklass.

| (17) | Ett gemensamt företag är det bästa
  tillgängliga
  instrumentet för att genomföra EU:s strategiska vision för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem och säkerställa att unionen kan utnyttja superdatorsystem, kvantdatorteknik och datakapacitet på ett sätt som står i proportion till dess ekonomiska potential och motsvarar de europeiska användarnas behov – med den nödvändiga strategiska autonomin inom högpresterande datorteknik och kvantdatorteknik
  , samtidigt som en öppen ekonomi får finnas kvar
  . Ett gemensamt företag är
  ett av de instrument som bidrar till
  att
  övervinna
  de nuvarande begränsningarna, som beskrivs i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar, och samtidigt erbjuda
  stora
  ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga effekter och skydda unionens intressen inom högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem
  , om företaget finansieras, utvecklas och genomförs på lämpligt sätt
  . Ett gemensamt företag kan föra samman resurser från unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade med Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa eller Fonden för ett sammanlänkat Europa och den privata sektorn. Det kan genomföra en upphandlingsram och driva högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem i världsklass. Det kan starta forsknings- och innovationsprogram för att utveckla europeisk teknik och se till att denna teknik sedan integreras i superdatorsystem i världsklass. |
| --- | --- |

(17)

Ett gemensamt företag är det bästa
  tillgängliga
  instrumentet för att genomföra EU:s strategiska vision för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem och säkerställa att unionen kan utnyttja superdatorsystem, kvantdatorteknik och datakapacitet på ett sätt som står i proportion till dess ekonomiska potential och motsvarar de europeiska användarnas behov – med den nödvändiga strategiska autonomin inom högpresterande datorteknik och kvantdatorteknik
  , samtidigt som en öppen ekonomi får finnas kvar
  . Ett gemensamt företag är
  ett av de instrument som bidrar till
  att
  övervinna
  de nuvarande begränsningarna, som beskrivs i det åtföljande arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar, och samtidigt erbjuda
  stora
  ekonomiska, samhälleliga och miljömässiga effekter och skydda unionens intressen inom högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem
  , om företaget finansieras, utvecklas och genomförs på lämpligt sätt
  . Ett gemensamt företag kan föra samman resurser från unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade med Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa eller Fonden för ett sammanlänkat Europa och den privata sektorn. Det kan genomföra en upphandlingsram och driva högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem i världsklass. Det kan starta forsknings- och innovationsprogram för att utveckla europeisk teknik och se till att denna teknik sedan integreras i superdatorsystem i världsklass.

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (18) | Det gemensamma företaget EuroHPC ingår i Horisont Europas portfölj för institutionaliserade partnerskap, som ska syfta till att stärka EU:s vetenskapliga kapacitet för att hantera framväxande hot och framtida utmaningar i ett stärkt europeiskt forskningsområde, säkra hållbarhetsbaserade EU-värdekedjor och EU:s strategiska autonomi inom viktig teknik och centrala branscher, och förbättra användningen av innovativa lösningar när det gäller klimat, miljö, hälsa och andra globala samhällsutmaningar, i linje med unionens strategiska prioriteringar, däribland att uppnå klimatneutralitet i unionen senast 2050. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Det gemensamma företaget EuroHPC ingår i Horisont Europas portfölj för institutionaliserade partnerskap, som ska syfta till att stärka EU:s vetenskapliga kapacitet för att hantera framväxande hot och framtida utmaningar i ett stärkt europeiskt forskningsområde, säkra hållbarhetsbaserade EU-värdekedjor och EU:s strategiska autonomi inom viktig teknik och centrala branscher, och förbättra användningen av innovativa lösningar när det gäller klimat, miljö, hälsa och andra globala samhällsutmaningar, i linje med unionens strategiska prioriteringar, däribland att uppnå klimatneutralitet i unionen senast 2050.

| (18) | Det gemensamma företaget EuroHPC ingår i Horisont Europas portfölj för institutionaliserade partnerskap, som ska syfta till att stärka EU:s vetenskapliga kapacitet för att hantera framväxande hot och framtida utmaningar i ett stärkt europeiskt forskningsområde, säkra
  miljömål och
  hållbarhetsbaserade EU-värdekedjor och EU:s strategiska autonomi inom viktig teknik och centrala branscher, och förbättra användningen av innovativa lösningar när det gäller klimat, miljö, hälsa och andra globala samhällsutmaningar, i linje med unionens strategiska prioriteringar, däribland att uppnå klimatneutralitet i unionen
  allra
  senast 2050. |
| --- | --- |

(18)

Det gemensamma företaget EuroHPC ingår i Horisont Europas portfölj för institutionaliserade partnerskap, som ska syfta till att stärka EU:s vetenskapliga kapacitet för att hantera framväxande hot och framtida utmaningar i ett stärkt europeiskt forskningsområde, säkra
  miljömål och
  hållbarhetsbaserade EU-värdekedjor och EU:s strategiska autonomi inom viktig teknik och centrala branscher, och förbättra användningen av innovativa lösningar när det gäller klimat, miljö, hälsa och andra globala samhällsutmaningar, i linje med unionens strategiska prioriteringar, däribland att uppnå klimatneutralitet i unionen
  allra
  senast 2050.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (19) | Det gemensamma företaget bör bildas och inleda sin verksamhet senast
  i början av
  2021 och fram till den 31 december 2033 för att förse unionen med en federerad och säker superdatorinfrastruktur med hyperkonnektivitet i världsklass och utveckla den teknik, de tillämpningar och de färdigheter som krävs för att uppnå exaskalakapacitet till omkring 2022–2024 och post-exaskalakapacitet till omkring 2025–2027, samtidigt som man främjar ett innovationsekosystem i världsklass för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Det gemensamma företaget bör bildas och inleda sin verksamhet senast
  i början av
  2021 och fram till den 31 december 2033 för att förse unionen med en federerad och säker superdatorinfrastruktur med hyperkonnektivitet i världsklass och utveckla den teknik, de tillämpningar och de färdigheter som krävs för att uppnå exaskalakapacitet till omkring 2022–2024 och post-exaskalakapacitet till omkring 2025–2027, samtidigt som man främjar ett innovationsekosystem i världsklass för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem.

| (19) | Det gemensamma företaget bör bildas och inleda sin verksamhet senast 2021 och fram till den 31 december 2033 för att förse unionen med en federerad och säker superdatorinfrastruktur med hyperkonnektivitet i världsklass och utveckla den teknik, de tillämpningar och de färdigheter som krävs för att uppnå exaskalakapacitet till omkring 2022–2024 och post-exaskalakapacitet till omkring 2025–2027, samtidigt som man främjar ett innovationsekosystem i världsklass för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem. |
| --- | --- |

(19)

Det gemensamma företaget bör bildas och inleda sin verksamhet senast 2021 och fram till den 31 december 2033 för att förse unionen med en federerad och säker superdatorinfrastruktur med hyperkonnektivitet i världsklass och utveckla den teknik, de tillämpningar och de färdigheter som krävs för att uppnå exaskalakapacitet till omkring 2022–2024 och post-exaskalakapacitet till omkring 2025–2027, samtidigt som man främjar ett innovationsekosystem i världsklass för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem.

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | Det offentlig-privata partnerskap som ligger till grund för det gemensamma företaget bör samla de finansiella och tekniska medel som krävs för att man ska kunna hantera komplexiteten i den allt snabbare innovationstakten på detta område. Därför bör medlemmarna i det gemensamma företaget vara unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade med Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa eller Fonden för ett sammanlänkat Europa, som enas om ett gemensamt europeiskt initiativ inom högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem, liksom de sammanslutningar som företräder deras ingående enheter och andra organisationer med
  en uttrycklig
  och
  aktiv vilja
  att uppnå forsknings- och innovationsresultat, utveckla och ta i bruk högpresterande dator- eller kvantdatorkapacitet eller bidra till att minska kompetensunderskottet och bibehålla ett HPC- och kvantdatorkunnande i Europa. Det gemensamma företaget bör vara öppet för nya medlemmar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Det offentlig-privata partnerskap som ligger till grund för det gemensamma företaget bör samla de finansiella och tekniska medel som krävs för att man ska kunna hantera komplexiteten i den allt snabbare innovationstakten på detta område. Därför bör medlemmarna i det gemensamma företaget vara unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade med Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa eller Fonden för ett sammanlänkat Europa, som enas om ett gemensamt europeiskt initiativ inom högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem, liksom de sammanslutningar som företräder deras ingående enheter och andra organisationer med
  en uttrycklig
  och
  aktiv vilja
  att uppnå forsknings- och innovationsresultat, utveckla och ta i bruk högpresterande dator- eller kvantdatorkapacitet eller bidra till att minska kompetensunderskottet och bibehålla ett HPC- och kvantdatorkunnande i Europa. Det gemensamma företaget bör vara öppet för nya medlemmar.

| (20) | Det offentlig-privata partnerskap som ligger till grund för det gemensamma företaget bör samla de finansiella och tekniska medel som krävs för att man ska kunna hantera komplexiteten i den allt snabbare innovationstakten på detta område
  och samtidigt säkerställa att det gemensamma företagets funktionssätt förblir enkelt och flexibelt
  . Därför bör medlemmarna i det gemensamma företaget vara unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade med Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa eller Fonden för ett sammanlänkat Europa, som enas om ett gemensamt europeiskt initiativ inom högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem, liksom de sammanslutningar som företräder deras ingående enheter och andra organisationer med
  ett uttryckligt
  och
  aktivt åtagande
  att uppnå forsknings- och innovationsresultat, utveckla och ta i bruk högpresterande dator- eller kvantdatorkapacitet eller bidra till att minska kompetensunderskottet och bibehålla ett HPC- och kvantdatorkunnande i Europa. Det gemensamma företaget bör vara öppet för nya medlemmar.
  Utformningen och utvecklingen av nya undervisnings- och utbildningssystem är avgörande eftersom tekniken och programvaran inom områdena högpresterande datorsystem och kvantdatorteknik hela tiden förändras. Det gemensamma företaget bör tillhandahålla en gynnsam ram för att stödja deltagande stater. För att maximera effekten av indirekta åtgärder bör man beakta särdragen i det gemensamma företaget, med dess trepartsmodell, när det gäller hanteringen av finansiella bidrag från deltagande stater. |
| --- | --- |

(20)

Det offentlig-privata partnerskap som ligger till grund för det gemensamma företaget bör samla de finansiella och tekniska medel som krävs för att man ska kunna hantera komplexiteten i den allt snabbare innovationstakten på detta område
  och samtidigt säkerställa att det gemensamma företagets funktionssätt förblir enkelt och flexibelt
  . Därför bör medlemmarna i det gemensamma företaget vara unionen, medlemsstaterna och de länder som är associerade med Horisont Europa, programmet för ett digitalt Europa eller Fonden för ett sammanlänkat Europa, som enas om ett gemensamt europeiskt initiativ inom högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem, liksom de sammanslutningar som företräder deras ingående enheter och andra organisationer med
  ett uttryckligt
  och
  aktivt åtagande
  att uppnå forsknings- och innovationsresultat, utveckla och ta i bruk högpresterande dator- eller kvantdatorkapacitet eller bidra till att minska kompetensunderskottet och bibehålla ett HPC- och kvantdatorkunnande i Europa. Det gemensamma företaget bör vara öppet för nya medlemmar.
  Utformningen och utvecklingen av nya undervisnings- och utbildningssystem är avgörande eftersom tekniken och programvaran inom områdena högpresterande datorsystem och kvantdatorteknik hela tiden förändras. Det gemensamma företaget bör tillhandahålla en gynnsam ram för att stödja deltagande stater. För att maximera effekten av indirekta åtgärder bör man beakta särdragen i det gemensamma företaget, med dess trepartsmodell, när det gäller hanteringen av finansiella bidrag från deltagande stater.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (25) | Det gemensamma företaget bör ta sig an tydligt definierade frågor som kan hjälpa den akademiska världen och det europeiska näringslivet som helhet att utforma, utveckla och använda den mest innovativa tekniken för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem, och inrätta en integrerad, federerad och säker nätverksbaserad infrastruktur i hela unionen med kapacitet för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem i världsklass, liksom höghastighetskonnektivitet och tillämpningar i framkant samt data- och programvarutjänster för forskare och andra pionjäranvändare från näringslivet, inbegripet små och medelstora företag, och den offentliga sektorn. Det gemensamma företaget
  ska syfta till utveckling
  och
  användning
  av förstklassig teknik och infrastruktur som tillgodoser de krävande behoven hos europeiska användare inom vetenskap, industri och offentlig sektor. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

Det gemensamma företaget bör ta sig an tydligt definierade frågor som kan hjälpa den akademiska världen och det europeiska näringslivet som helhet att utforma, utveckla och använda den mest innovativa tekniken för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem, och inrätta en integrerad, federerad och säker nätverksbaserad infrastruktur i hela unionen med kapacitet för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem i världsklass, liksom höghastighetskonnektivitet och tillämpningar i framkant samt data- och programvarutjänster för forskare och andra pionjäranvändare från näringslivet, inbegripet små och medelstora företag, och den offentliga sektorn. Det gemensamma företaget
  ska syfta till utveckling
  och
  användning
  av förstklassig teknik och infrastruktur som tillgodoser de krävande behoven hos europeiska användare inom vetenskap, industri och offentlig sektor.

| (25) | Det gemensamma företaget bör ta sig an tydligt definierade frågor som kan hjälpa den akademiska världen och det europeiska näringslivet som helhet att utforma, utveckla och använda den mest innovativa tekniken för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem, och inrätta en integrerad, federerad och säker nätverksbaserad infrastruktur i hela unionen med kapacitet för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem i världsklass, liksom höghastighetskonnektivitet och tillämpningar i framkant samt data- och programvarutjänster för forskare och andra pionjäranvändare från näringslivet, inbegripet små och medelstora företag,
  uppstartsföretag
  och
  innovativa företag samt
  den offentliga sektorn. Det gemensamma företaget
  bör kunna arbeta på ett smidigt, enkelt och flexibelt sätt för att säkerställa att utvecklingen
  och
  användningen
  av förstklassig teknik och infrastruktur tillgodoser de krävande behoven hos europeiska användare inom vetenskap, industri och offentlig sektor.
  Det gemensamma företaget bör märkbart minska hindren för tillgång för små och medelstora företag och uppstartsföretag i forsknings- och utvecklingsfasen – t.ex. kostnaden för tjänsteavgifter, betungande administration och en brist på medvetenhet – för att dess tjänster ska bli öppnare och bättre distribuerade. Det gemensamma företaget bör ha en uppsättning tydliga och enkla regler som följer unionslagstiftningen, särskilt för immateriella rättigheter, ansvar eller naturabidrag till ytterligare verksamhet, för att öka attraktiviteten för alla berörda parter och i synnerhet för industrin och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

(25)

Det gemensamma företaget bör ta sig an tydligt definierade frågor som kan hjälpa den akademiska världen och det europeiska näringslivet som helhet att utforma, utveckla och använda den mest innovativa tekniken för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem, och inrätta en integrerad, federerad och säker nätverksbaserad infrastruktur i hela unionen med kapacitet för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem i världsklass, liksom höghastighetskonnektivitet och tillämpningar i framkant samt data- och programvarutjänster för forskare och andra pionjäranvändare från näringslivet, inbegripet små och medelstora företag,
  uppstartsföretag
  och
  innovativa företag samt
  den offentliga sektorn. Det gemensamma företaget
  bör kunna arbeta på ett smidigt, enkelt och flexibelt sätt för att säkerställa att utvecklingen
  och
  användningen
  av förstklassig teknik och infrastruktur tillgodoser de krävande behoven hos europeiska användare inom vetenskap, industri och offentlig sektor.
  Det gemensamma företaget bör märkbart minska hindren för tillgång för små och medelstora företag och uppstartsföretag i forsknings- och utvecklingsfasen – t.ex. kostnaden för tjänsteavgifter, betungande administration och en brist på medvetenhet – för att dess tjänster ska bli öppnare och bättre distribuerade. Det gemensamma företaget bör ha en uppsättning tydliga och enkla regler som följer unionslagstiftningen, särskilt för immateriella rättigheter, ansvar eller naturabidrag till ytterligare verksamhet, för att öka attraktiviteten för alla berörda parter och i synnerhet för industrin och små och medelstora företag.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 25a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (25a) | Det gemensamma företaget bör organiseras kring sju pelare, en administrativ och sex tekniska. Infrastrukturpelaren, en del av pelaren för federering av superdatortjänster och pelaren för breddad användning och kompetens bör finansieras genom programmet för ett digitalt Europa. Den återstående verksamheten inom ramen för pelaren för federering av superdatortjänster, inbegripet sammankopplingen med unionens gemensamma dataområden och säkra molninfrastrukturer, bör finansieras av fonden för ett sammanlänkat Europa. Teknikpelaren, tillämpningspelaren och pelaren för internationellt samarbete bör finansieras av ramprogrammet Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25a)

Det gemensamma företaget bör organiseras kring sju pelare, en administrativ och sex tekniska. Infrastrukturpelaren, en del av pelaren för federering av superdatortjänster och pelaren för breddad användning och kompetens bör finansieras genom programmet för ett digitalt Europa. Den återstående verksamheten inom ramen för pelaren för federering av superdatortjänster, inbegripet sammankopplingen med unionens gemensamma dataområden och säkra molninfrastrukturer, bör finansieras av fonden för ett sammanlänkat Europa. Teknikpelaren, tillämpningspelaren och pelaren för internationellt samarbete bör finansieras av ramprogrammet Horisont Europa.

Ändring 18

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (26) | Det gemensamma företaget
  bör
  bidra till att minska det specifika kompetensunderskottet i unionen
  genom att arbeta med medvetandehöjande åtgärder
  och
  bidra
  till uppbyggnaden av ny kunskap och humankapital. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Det gemensamma företaget
  bör
  bidra till att minska det specifika kompetensunderskottet i unionen
  genom att arbeta med medvetandehöjande åtgärder
  och
  bidra
  till uppbyggnaden av ny kunskap och humankapital.

| (26) | Eftersom bristande kompetens är det främsta hindret för tillgång till forsknings- och innovationsinfrastruktur och ökade investeringar i forsknings- och innovationsinfrastruktur och digitalisering
  , och tillgång till högpresterande datorsystem och kvantdatorteknik,
  bör
  det gemensamma företaget
  aktivt
  bidra till att minska det specifika kompetensunderskottet i unionen
  genom kompetenshöjning och omskolning,
  och till
  att vidta åtgärder för att förbättra könsbalansen och hantera jämställdhetsaspekten, och samtidigt locka till sig och hålla kvar de bästa talangerna. Det bör göra detta genom att bidra till
  uppbyggnaden av ny kunskap och humankapital
  genom att delta i upplysningskampanjer och genom att främja utbildningsverksamheter och informationsspridning, med deltagande av akademiska och vetenskapliga nätverk samt kunskapsnätverk, arbetsmarknadens parter och ekonomiska partner, medier, branschorganisationer och organisationer för små och medelstora företag och andra aktörer, och samtidigt förhindra att någon som helst form av snedvridning, framför allt av köns- och rasdiskriminerande slag, tas med i de algoritmer, produkter eller slutsatser som följer av dess arbete
  .
  Allt detta bör ingå i en samordnad insats för utåtriktad verksamhet för att informera potentiella användare om de möjligheter som högpresterande datorsystem och kvantdatorteknik kan erbjuda. Det finns också ett behov av att bygga upp ny kompetens för den upphandling som utförs inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom bristande kompetens är det främsta hindret för tillgång till forsknings- och innovationsinfrastruktur och ökade investeringar i forsknings- och innovationsinfrastruktur och digitalisering
  , och tillgång till högpresterande datorsystem och kvantdatorteknik,
  bör
  det gemensamma företaget
  aktivt
  bidra till att minska det specifika kompetensunderskottet i unionen
  genom kompetenshöjning och omskolning,
  och till
  att vidta åtgärder för att förbättra könsbalansen och hantera jämställdhetsaspekten, och samtidigt locka till sig och hålla kvar de bästa talangerna. Det bör göra detta genom att bidra till
  uppbyggnaden av ny kunskap och humankapital
  genom att delta i upplysningskampanjer och genom att främja utbildningsverksamheter och informationsspridning, med deltagande av akademiska och vetenskapliga nätverk samt kunskapsnätverk, arbetsmarknadens parter och ekonomiska partner, medier, branschorganisationer och organisationer för små och medelstora företag och andra aktörer, och samtidigt förhindra att någon som helst form av snedvridning, framför allt av köns- och rasdiskriminerande slag, tas med i de algoritmer, produkter eller slutsatser som följer av dess arbete
  .
  Allt detta bör ingå i en samordnad insats för utåtriktad verksamhet för att informera potentiella användare om de möjligheter som högpresterande datorsystem och kvantdatorteknik kan erbjuda. Det finns också ett behov av att bygga upp ny kompetens för den upphandling som utförs inom ramen för denna förordning.

Ändring 19

Förslag till förordning

Skäl 26a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (26a) | Eftersom bristande färdigheter och erfarenheter hindrar deltagandet i högpresterande datorsystem och kvantdatorteknik bör det gemensamma företaget uppmuntra utveckling av särskilda akademiska examina och utbildningsprogram inom kvantdatorteknik, med tanke på det ökande behov av experter inom det området och för att undvika att skapa en flaskhals när det gäller kvantdatorteknik. Där kan det gemensamma företaget bidra till att öka färdighets- och erfarenhetsnivån inom hela unionen bland studerande, akademiker och experter (säkerställer en jämn könsfördelning) inom de relevanta områdena genom att förbättra sådan kompetens som förenar erfarenhet av programvara och industri med kännedom om spetsforskning inom vetenskap och innovation, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt jämställdhetsperspektivet och åtgärder bör vidtas för främjande av en balanserad könsfördelning inom det området, samtidigt som största möjliga geografiska täckning inom unionen säkerställs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26a)

Eftersom bristande färdigheter och erfarenheter hindrar deltagandet i högpresterande datorsystem och kvantdatorteknik bör det gemensamma företaget uppmuntra utveckling av särskilda akademiska examina och utbildningsprogram inom kvantdatorteknik, med tanke på det ökande behov av experter inom det området och för att undvika att skapa en flaskhals när det gäller kvantdatorteknik. Där kan det gemensamma företaget bidra till att öka färdighets- och erfarenhetsnivån inom hela unionen bland studerande, akademiker och experter (säkerställer en jämn könsfördelning) inom de relevanta områdena genom att förbättra sådan kompetens som förenar erfarenhet av programvara och industri med kännedom om spetsforskning inom vetenskap och innovation, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt jämställdhetsperspektivet och åtgärder bör vidtas för främjande av en balanserad könsfördelning inom det området, samtidigt som största möjliga geografiska täckning inom unionen säkerställs.

Ändring 20

Förslag till förordning

Skäl 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (27) | I linje med målen för unionens yttre politik och internationella åtaganden bör det gemensamma företaget främja samarbete mellan unionen och internationella aktörer genom att utarbeta en samarbetsstrategi – bland annat genom att kartlägga och främja områden där det kan ske samarbete inom FoU och inom kompetensutveckling, och genomföra åtgärder i de fall där det finns ömsesidiga fördelar – och säkerställa en policy för tillträde till HPC- och kvantdatorkapacitet och dito tillämpningar baserat
  huvudsakligen
  på ömsesidighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

I linje med målen för unionens yttre politik och internationella åtaganden bör det gemensamma företaget främja samarbete mellan unionen och internationella aktörer genom att utarbeta en samarbetsstrategi – bland annat genom att kartlägga och främja områden där det kan ske samarbete inom FoU och inom kompetensutveckling, och genomföra åtgärder i de fall där det finns ömsesidiga fördelar – och säkerställa en policy för tillträde till HPC- och kvantdatorkapacitet och dito tillämpningar baserat
  huvudsakligen
  på ömsesidighet.

| (27) | I linje med målen för unionens yttre politik och internationella åtaganden bör det gemensamma företaget främja samarbete mellan unionen och internationella aktörer genom att utarbeta en samarbetsstrategi – bland annat genom att kartlägga och främja områden där det kan ske samarbete inom FoU och inom kompetensutveckling, och genomföra åtgärder i de fall där det finns ömsesidiga fördelar – och säkerställa en policy för tillträde till HPC- och kvantdatorkapacitet och dito tillämpningar baserat på ömsesidighet. |
| --- | --- |

(27)

I linje med målen för unionens yttre politik och internationella åtaganden bör det gemensamma företaget främja samarbete mellan unionen och internationella aktörer genom att utarbeta en samarbetsstrategi – bland annat genom att kartlägga och främja områden där det kan ske samarbete inom FoU och inom kompetensutveckling, och genomföra åtgärder i de fall där det finns ömsesidiga fördelar – och säkerställa en policy för tillträde till HPC- och kvantdatorkapacitet och dito tillämpningar baserat på ömsesidighet.

Ändring 21

Förslag till förordning

Skäl 28

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (28) | Det gemensamma företaget bör sträva efter att främja utnyttjandet av den resulterande högpresterande datortekniken i EU. Det bör också sträva efter att skydda investeringarna i de superdatorer som det förvärvar. Det bör därvid vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en trygg försörjningskedja för förvärvad teknik som bör omfatta hela livslängden för dessa superdatorer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Det gemensamma företaget bör sträva efter att främja utnyttjandet av den resulterande högpresterande datortekniken i EU. Det bör också sträva efter att skydda investeringarna i de superdatorer som det förvärvar. Det bör därvid vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en trygg försörjningskedja för förvärvad teknik som bör omfatta hela livslängden för dessa superdatorer.

| (28) | Det gemensamma företaget bör samarbeta med partnerskapet för avancerad datateknik i Europa (Prace), det europeiska multigigabitnätet för forskning, samt med andra europeiska och nationella superdatortillämpningar och datainfrastrukturer.
  Det gemensamma företaget bör sträva efter att främja utnyttjandet av den resulterande högpresterande datortekniken i EU. Det bör också sträva efter att skydda investeringarna i de superdatorer som det förvärvar. Det bör därvid vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en trygg försörjningskedja för förvärvad teknik som bör omfatta hela livslängden för dessa superdatorer. |
| --- | --- |

(28)

Det gemensamma företaget bör samarbeta med partnerskapet för avancerad datateknik i Europa (Prace), det europeiska multigigabitnätet för forskning, samt med andra europeiska och nationella superdatortillämpningar och datainfrastrukturer.
  Det gemensamma företaget bör sträva efter att främja utnyttjandet av den resulterande högpresterande datortekniken i EU. Det bör också sträva efter att skydda investeringarna i de superdatorer som det förvärvar. Det bör därvid vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa en trygg försörjningskedja för förvärvad teknik som bör omfatta hela livslängden för dessa superdatorer.

Ändring 22

Förslag till förordning

Skäl 30

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (30) | För att uppnå sina mål att utforma, utveckla och använda den mest innovativa tekniken för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem bör det gemensamma företaget ge finansiellt stöd främst i form av bidrag och upphandling, efter öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar och anbudsinfordringar som bygger på årliga arbetsprogram. Det finansiella stödet bör särskilt inriktas på dokumenterade marknadsmisslyckanden som hämmar utvecklingen av det berörda programmet, får inte tränga ut privata investeringar och bör ge incitament för ändrat beteende hos stödmottagaren. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

För att uppnå sina mål att utforma, utveckla och använda den mest innovativa tekniken för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem bör det gemensamma företaget ge finansiellt stöd främst i form av bidrag och upphandling, efter öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar och anbudsinfordringar som bygger på årliga arbetsprogram. Det finansiella stödet bör särskilt inriktas på dokumenterade marknadsmisslyckanden som hämmar utvecklingen av det berörda programmet, får inte tränga ut privata investeringar och bör ge incitament för ändrat beteende hos stödmottagaren.

| (30) | För att uppnå sina mål att utforma, utveckla och använda den mest innovativa tekniken för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem bör det gemensamma företaget ge finansiellt stöd främst i form av bidrag och upphandling, efter öppna
  , rättvisa, transparenta
  och konkurrensutsatta ansökningsomgångar och anbudsinfordringar som bygger på årliga arbetsprogram. Det finansiella stödet bör särskilt inriktas på dokumenterade marknadsmisslyckanden som hämmar utvecklingen av det berörda programmet, får inte tränga ut privata investeringar och bör ge incitament för ändrat beteende hos stödmottagaren. |
| --- | --- |

(30)

För att uppnå sina mål att utforma, utveckla och använda den mest innovativa tekniken för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem bör det gemensamma företaget ge finansiellt stöd främst i form av bidrag och upphandling, efter öppna
  , rättvisa, transparenta
  och konkurrensutsatta ansökningsomgångar och anbudsinfordringar som bygger på årliga arbetsprogram. Det finansiella stödet bör särskilt inriktas på dokumenterade marknadsmisslyckanden som hämmar utvecklingen av det berörda programmet, får inte tränga ut privata investeringar och bör ge incitament för ändrat beteende hos stödmottagaren.

Ändring 23

Förslag till förordning

Skäl 31

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (31) | För att det gemensamma företaget ska kunna uppnå sina mål att öka innovationspotentialen hos näringslivet, särskilt
  de
  små och medelstora
  företagens
  , och bidra till att minska det specifika kompetensunderskottet, stödja ökningen av kunskaper och humankapital samt främja högpresterande datorkapacitet och kvantdatorkapacitet, bör det stödja inrättandet av nationella kompetenscentrum för högpresterande datorsystem i hela unionen, och skapandet av nätverk och samordning mellan dessa. Dessa kompetenscentrum bör på begäran tillhandahålla HPC- och kvantdatortjänster till industrin, den akademiska världen och offentliga förvaltningar. De bör i första hand främja och möjliggöra tillgång till ekosystemet för innovation inom högpresterande datorsystem, underlätta tillgången till superdatorerna och kvantdatorerna, ta itu med den stora bristen på kompetenta tekniska experter genom medvetandehöjande åtgärder, utbildning och utåtriktad verksamhet samt arbeta i nätverk tillsammans med intressenter och andra kompetenscentrum i syfte att främja innovationer i större skala, exempelvis genom att utbyta och främja bästa praxis för användningsfall eller tillämpningserfarenheter, dela utbildningsanläggningar och utbildningar, underlätta gemensam utveckling och utbyte av parallell kod eller stödja delandet av innovativa tillämpningar och verktyg för offentliga och privata användare, i synnerhet små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

För att det gemensamma företaget ska kunna uppnå sina mål att öka innovationspotentialen hos näringslivet, särskilt
  de
  små och medelstora
  företagens
  , och bidra till att minska det specifika kompetensunderskottet, stödja ökningen av kunskaper och humankapital samt främja högpresterande datorkapacitet och kvantdatorkapacitet, bör det stödja inrättandet av nationella kompetenscentrum för högpresterande datorsystem i hela unionen, och skapandet av nätverk och samordning mellan dessa. Dessa kompetenscentrum bör på begäran tillhandahålla HPC- och kvantdatortjänster till industrin, den akademiska världen och offentliga förvaltningar. De bör i första hand främja och möjliggöra tillgång till ekosystemet för innovation inom högpresterande datorsystem, underlätta tillgången till superdatorerna och kvantdatorerna, ta itu med den stora bristen på kompetenta tekniska experter genom medvetandehöjande åtgärder, utbildning och utåtriktad verksamhet samt arbeta i nätverk tillsammans med intressenter och andra kompetenscentrum i syfte att främja innovationer i större skala, exempelvis genom att utbyta och främja bästa praxis för användningsfall eller tillämpningserfarenheter, dela utbildningsanläggningar och utbildningar, underlätta gemensam utveckling och utbyte av parallell kod eller stödja delandet av innovativa tillämpningar och verktyg för offentliga och privata användare, i synnerhet små och medelstora företag.

| (31) | För att det gemensamma företaget ska kunna uppnå sina mål att öka innovationspotentialen hos näringslivet, särskilt
  hos
  små och medelstora
  företag, uppstartsföretag och innovativa företag
  , och bidra till att minska det specifika kompetensunderskottet, stödja ökningen av kunskaper och humankapital samt främja högpresterande datorkapacitet och kvantdatorkapacitet, bör det stödja inrättandet av nationella kompetenscentrum för högpresterande datorsystem i hela unionen, och skapandet av nätverk och samordning mellan dessa. Dessa kompetenscentrum bör på begäran tillhandahålla HPC- och kvantdatortjänster till industrin, den akademiska världen och offentliga förvaltningar
  och ge enskilda personer och icke-statliga organisationer möjlighet att använda datorkrafterna för socialt och miljömässigt gynnsamma mål
  . De bör i första hand främja och möjliggöra tillgång till ekosystemet för innovation inom högpresterande datorsystem, underlätta tillgången till superdatorerna och kvantdatorerna, ta itu med den stora bristen på kompetenta tekniska experter genom medvetandehöjande åtgärder, utbildning och utåtriktad verksamhet samt arbeta i nätverk tillsammans med intressenter och andra kompetenscentrum i syfte att främja innovationer i större skala, exempelvis genom att utbyta och främja bästa praxis för användningsfall eller tillämpningserfarenheter, dela utbildningsanläggningar och utbildningar, underlätta gemensam utveckling och utbyte av parallell kod eller stödja delandet av innovativa tillämpningar och verktyg för offentliga och privata användare, i synnerhet små och medelstora företag
  , uppstartsföretag och innovativa företag
  .
  För att undvika överlappning bör synergier och samordning säkerställas med andra liknande strukturer, t.ex. de digitala innovationsknutpunkterna. |
| --- | --- |

(31)

För att det gemensamma företaget ska kunna uppnå sina mål att öka innovationspotentialen hos näringslivet, särskilt
  hos
  små och medelstora
  företag, uppstartsföretag och innovativa företag
  , och bidra till att minska det specifika kompetensunderskottet, stödja ökningen av kunskaper och humankapital samt främja högpresterande datorkapacitet och kvantdatorkapacitet, bör det stödja inrättandet av nationella kompetenscentrum för högpresterande datorsystem i hela unionen, och skapandet av nätverk och samordning mellan dessa. Dessa kompetenscentrum bör på begäran tillhandahålla HPC- och kvantdatortjänster till industrin, den akademiska världen och offentliga förvaltningar
  och ge enskilda personer och icke-statliga organisationer möjlighet att använda datorkrafterna för socialt och miljömässigt gynnsamma mål
  . De bör i första hand främja och möjliggöra tillgång till ekosystemet för innovation inom högpresterande datorsystem, underlätta tillgången till superdatorerna och kvantdatorerna, ta itu med den stora bristen på kompetenta tekniska experter genom medvetandehöjande åtgärder, utbildning och utåtriktad verksamhet samt arbeta i nätverk tillsammans med intressenter och andra kompetenscentrum i syfte att främja innovationer i större skala, exempelvis genom att utbyta och främja bästa praxis för användningsfall eller tillämpningserfarenheter, dela utbildningsanläggningar och utbildningar, underlätta gemensam utveckling och utbyte av parallell kod eller stödja delandet av innovativa tillämpningar och verktyg för offentliga och privata användare, i synnerhet små och medelstora företag
  , uppstartsföretag och innovativa företag
  .
  För att undvika överlappning bör synergier och samordning säkerställas med andra liknande strukturer, t.ex. de digitala innovationsknutpunkterna.

Ändring 24

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (33) | Det gemensamma företaget bör säkra hyperkonnektivitet för alla superdatorer och datainfrastrukturer som det kommer att äga eller samäga, med förstklassig nätteknik, vilket gör dem allmänt tillgängliga i hela unionen, och bör sammankoppla och federera sin datainfrastruktur för superdatorerna och kvantdatorerna, liksom nationella, regionala och andra datorinfrastrukturer med en gemensam plattform. Det gemensamma företaget bör också säkerställa sammankoppling av de federerade, säkra infrastrukturerna av superdator- och kvantdatortjänster och dito data med det gemensamma europeiska dataområdet och federerade, säkra molninfrastrukturer, såsom aviserades i kommissionens meddelande av den 19 februari 2020, En EU-strategi för data, för sömlöst tillhandahållande av tjänster till ett brett spektrum av offentliga och privata användare i Europa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

Det gemensamma företaget bör säkra hyperkonnektivitet för alla superdatorer och datainfrastrukturer som det kommer att äga eller samäga, med förstklassig nätteknik, vilket gör dem allmänt tillgängliga i hela unionen, och bör sammankoppla och federera sin datainfrastruktur för superdatorerna och kvantdatorerna, liksom nationella, regionala och andra datorinfrastrukturer med en gemensam plattform. Det gemensamma företaget bör också säkerställa sammankoppling av de federerade, säkra infrastrukturerna av superdator- och kvantdatortjänster och dito data med det gemensamma europeiska dataområdet och federerade, säkra molninfrastrukturer, såsom aviserades i kommissionens meddelande av den 19 februari 2020, En EU-strategi för data, för sömlöst tillhandahållande av tjänster till ett brett spektrum av offentliga och privata användare i Europa.

| (33) | Det gemensamma företaget bör säkra hyperkonnektivitet för alla superdatorer och datainfrastrukturer som det kommer att äga eller samäga, med förstklassig nätteknik, vilket gör dem allmänt tillgängliga i hela unionen
  , särskilt för små och medelstora företag, uppstartsföretag i forsknings- och innovationsfasen och forskare
  , och bör sammankoppla och federera sin datainfrastruktur för superdatorerna och kvantdatorerna, liksom nationella, regionala och andra datorinfrastrukturer, med en gemensam plattform
  så att det bildas ett kraftfullt europeiskt ekosystem där varje molnanvändare kan få tillgång till förstklassiga datorresurser och till vetenskapliga och kommersiella centrallager för databaser, samtidigt som det ställs resurser till förfogande för att interaktiv databearbetning ska tillnärmas högpresterande datorsystem och storskaliga databaser
  .
  Interaktiva databehandlingstjänster behövs även för att underlätta samarbete.
  Det gemensamma företaget bör också säkerställa sammankoppling av de federerade, säkra infrastrukturerna av superdator- och kvantdatortjänster och dito data med
  det europeiska öppna forskningsmolnet, GAIA – X och
  det gemensamma europeiska dataområdet och federerade, säkra molninfrastrukturer, såsom aviserades i kommissionens meddelande av den 19 februari 2020, En EU-strategi för data, för sömlöst tillhandahållande av tjänster till ett brett spektrum av offentliga och privata användare i Europa
  och stödja användningen av öppna standarder, öppen programvara, hårdvara och plattformar och, när så är lämpligt, öppna gränssnitt för tillämpningsprogram, för att söka uppnå interoperabilitet
  . |
| --- | --- |

(33)

Det gemensamma företaget bör säkra hyperkonnektivitet för alla superdatorer och datainfrastrukturer som det kommer att äga eller samäga, med förstklassig nätteknik, vilket gör dem allmänt tillgängliga i hela unionen
  , särskilt för små och medelstora företag, uppstartsföretag i forsknings- och innovationsfasen och forskare
  , och bör sammankoppla och federera sin datainfrastruktur för superdatorerna och kvantdatorerna, liksom nationella, regionala och andra datorinfrastrukturer, med en gemensam plattform
  så att det bildas ett kraftfullt europeiskt ekosystem där varje molnanvändare kan få tillgång till förstklassiga datorresurser och till vetenskapliga och kommersiella centrallager för databaser, samtidigt som det ställs resurser till förfogande för att interaktiv databearbetning ska tillnärmas högpresterande datorsystem och storskaliga databaser
  .
  Interaktiva databehandlingstjänster behövs även för att underlätta samarbete.
  Det gemensamma företaget bör också säkerställa sammankoppling av de federerade, säkra infrastrukturerna av superdator- och kvantdatortjänster och dito data med
  det europeiska öppna forskningsmolnet, GAIA – X och
  det gemensamma europeiska dataområdet och federerade, säkra molninfrastrukturer, såsom aviserades i kommissionens meddelande av den 19 februari 2020, En EU-strategi för data, för sömlöst tillhandahållande av tjänster till ett brett spektrum av offentliga och privata användare i Europa
  och stödja användningen av öppna standarder, öppen programvara, hårdvara och plattformar och, när så är lämpligt, öppna gränssnitt för tillämpningsprogram, för att söka uppnå interoperabilitet
  .

Ändring 25

Förslag till förordning

Skäl 34

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (34) | Horisont 2020 och programmet för ett digitalt Europa bör bidra till att överbrygga forsknings- och innovationsklyftan inom unionen och till ibruktagandet av en bred superdatorkapacitet genom att främja synergieffekter med
  de
  europeiska
  struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna)
  . Det gemensamma företaget bör därför försöka utveckla nära samverkan med dessa fonder,
  som
  specifikt
  kan
  bidra till att stärka den lokala, regionala och nationella kapaciteten för forskning och innovation. |

Kommissionens förslag

Ändring

(34)

Horisont 2020 och programmet för ett digitalt Europa bör bidra till att överbrygga forsknings- och innovationsklyftan inom unionen och till ibruktagandet av en bred superdatorkapacitet genom att främja synergieffekter med
  de
  europeiska
  struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna)
  . Det gemensamma företaget bör därför försöka utveckla nära samverkan med dessa fonder,
  som
  specifikt
  kan
  bidra till att stärka den lokala, regionala och nationella kapaciteten för forskning och innovation.

| (34) | Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa bör bidra till att överbrygga forsknings- och innovationsklyftan inom unionen och till ibruktagandet av en bred superdatorkapacitet genom att främja synergieffekter med
  alla relevanta program och policyer, med särskild tonvikt på
  Europeiska
  regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+, Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt faciliteten för återhämtning och resiliens, InvestEU och andra EIB-program
  . Det gemensamma företaget bör därför försöka utveckla nära samverkan med dessa fonder
  i syfte att
  specifikt bidra till att stärka den lokala, regionala och nationella kapaciteten för forskning och innovation. |
| --- | --- |

(34)

Horisont Europa och programmet för ett digitalt Europa bör bidra till att överbrygga forsknings- och innovationsklyftan inom unionen och till ibruktagandet av en bred superdatorkapacitet genom att främja synergieffekter med
  alla relevanta program och policyer, med särskild tonvikt på
  Europeiska
  regionala utvecklingsfonden (Eruf), Europeiska socialfonden+, Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt faciliteten för återhämtning och resiliens, InvestEU och andra EIB-program
  . Det gemensamma företaget bör därför försöka utveckla nära samverkan med dessa fonder
  i syfte att
  specifikt bidra till att stärka den lokala, regionala och nationella kapaciteten för forskning och innovation.

Ändring 26

Förslag till förordning

Skäl 35

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (35) | Det gemensamma företaget bör tillhandahålla en gynnsam ram för deltagande stater som är medlemsstater så att de kan använda
  sina ESI-fonder
  för förvärvet av högpresterande dator-, kvantdator- och datainfrastrukturer och för sammankopplingen av dessa. Användningen av
  ESI-fonderna
  för det gemensamma företagets verksamhet är viktig för att inom unionen utveckla en förstklassig integrerad, federerad högpresterande infrastruktur av dator- och kvantdatortjänster och av dito data med hyperkonnektivitet
  , eftersom vinsterna med en sådan infrastruktur sträcker sig betydligt längre än till användarna i medlemsstaterna
  . Om medlemsstaterna beslutar att använda
  ESI-fonderna
  för att bidra till anskaffningskostnaderna för det gemensamma företagets superdatorer och kvantdatorer, bör
  det gemensamma företaget beakta unionens andel av ESI-fonderna i den berörda medlemsstaten, men endast räkna den
  nationella
  ESI-fondandelen som nationellt
  bidrag till det gemensamma företagets budget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35)

Det gemensamma företaget bör tillhandahålla en gynnsam ram för deltagande stater som är medlemsstater så att de kan använda
  sina ESI-fonder
  för förvärvet av högpresterande dator-, kvantdator- och datainfrastrukturer och för sammankopplingen av dessa. Användningen av
  ESI-fonderna
  för det gemensamma företagets verksamhet är viktig för att inom unionen utveckla en förstklassig integrerad, federerad högpresterande infrastruktur av dator- och kvantdatortjänster och av dito data med hyperkonnektivitet
  , eftersom vinsterna med en sådan infrastruktur sträcker sig betydligt längre än till användarna i medlemsstaterna
  . Om medlemsstaterna beslutar att använda
  ESI-fonderna
  för att bidra till anskaffningskostnaderna för det gemensamma företagets superdatorer och kvantdatorer, bör
  det gemensamma företaget beakta unionens andel av ESI-fonderna i den berörda medlemsstaten, men endast räkna den
  nationella
  ESI-fondandelen som nationellt
  bidrag till det gemensamma företagets budget.

| (35) | Det gemensamma företaget bör tillhandahålla en gynnsam ram för deltagande stater som är medlemsstater så att de kan använda
  finansiella bidrag till ESI-fonderna, faciliteten för återhämtning och resiliens samt inom ramen för program som medfinansieras av Eruf, ESF+, EHFF och Ejflu
  för förvärvet av högpresterande dator-, kvantdator- och datainfrastrukturer och för sammankopplingen av dessa. Användningen av
  finansiella bidrag
  för det gemensamma företagets verksamhet är viktig för att inom
  hela
  unionen utveckla en förstklassig integrerad,
  spetskompetensbaserad,
  federerad högpresterande infrastruktur av dator- och kvantdatortjänster och av dito data med hyperkonnektivitet. Om medlemsstaterna beslutar att använda
  dessa finansiella bidrag
  för att bidra till anskaffningskostnaderna för det gemensamma företagets superdatorer och kvantdatorer, bör
  dessa bidrag anses vara
  nationella bidrag till det gemensamma företagets budget
  , förutsatt att artikel 106 och andra tillämpliga bestämmelser i förordning (EU) .../...

   (1a)

  och de fondspecifika förordningarna efterlevs |
| --- | --- |

(35)

Det gemensamma företaget bör tillhandahålla en gynnsam ram för deltagande stater som är medlemsstater så att de kan använda
  finansiella bidrag till ESI-fonderna, faciliteten för återhämtning och resiliens samt inom ramen för program som medfinansieras av Eruf, ESF+, EHFF och Ejflu
  för förvärvet av högpresterande dator-, kvantdator- och datainfrastrukturer och för sammankopplingen av dessa. Användningen av
  finansiella bidrag
  för det gemensamma företagets verksamhet är viktig för att inom
  hela
  unionen utveckla en förstklassig integrerad,
  spetskompetensbaserad,
  federerad högpresterande infrastruktur av dator- och kvantdatortjänster och av dito data med hyperkonnektivitet. Om medlemsstaterna beslutar att använda
  dessa finansiella bidrag
  för att bidra till anskaffningskostnaderna för det gemensamma företagets superdatorer och kvantdatorer, bör
  dessa bidrag anses vara
  nationella bidrag till det gemensamma företagets budget
  , förutsatt att artikel 106 och andra tillämpliga bestämmelser i förordning (EU) .../...

   (1a)

  och de fondspecifika förordningarna efterlevs

Ändring 27

Förslag till förordning

Skäl 35a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (35a) | Det bör vara möjligt för medlen från faciliteten för återhämtning och resiliens att komplettera de åtgärder som finansierats av det gemensamma företaget, under förutsättning att stödet inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens kommer som tillägg till det stöd som ur unionens fonder ges till det gemensamma företaget och inte täcker samma kostnad, trots att faciliteten för återhämtning och resiliens inte bör räknas som ett nationellt bidrag till det gemensamma företagets budget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35a)

Det bör vara möjligt för medlen från faciliteten för återhämtning och resiliens att komplettera de åtgärder som finansierats av det gemensamma företaget, under förutsättning att stödet inom ramen för faciliteten för återhämtning och resiliens kommer som tillägg till det stöd som ur unionens fonder ges till det gemensamma företaget och inte täcker samma kostnad, trots att faciliteten för återhämtning och resiliens inte bör räknas som ett nationellt bidrag till det gemensamma företagets budget.

Ändring 28

Förslag till förordning

Skäl 36

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (36) | Unionens bidrag till anslagen för programmet för ett digitalt Europa bör delvis täcka anskaffningskostnaderna för avancerade superdatorer, kvantdatorer, superdatorer i industriell klass och superdatorer i mellanklass, som en anpassning till det gemensamma företagets syfte att bidra till att föra samman resurser för att förse unionen med superdatorer och kvantdatorer i högsta klassen. De kompletterande kostnaderna för dessa superdatorer och kvantdatorer bör täckas av de deltagande staterna, eller av privata medlemmar eller konsortier av privata medlemmar. Unionens andel av åtkomsttiden till superdatorerna eller kvantdatorerna bör stå i direkt proportion till unionens finansiella bidrag för förvärvet av dessa superdatorer och kvantdatorer och bör inte överstiga 50 % av den totala åtkomsttiden till dessa superdatorer eller kvantdatorer. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36)

Unionens bidrag till anslagen för programmet för ett digitalt Europa bör delvis täcka anskaffningskostnaderna för avancerade superdatorer, kvantdatorer, superdatorer i industriell klass och superdatorer i mellanklass, som en anpassning till det gemensamma företagets syfte att bidra till att föra samman resurser för att förse unionen med superdatorer och kvantdatorer i högsta klassen. De kompletterande kostnaderna för dessa superdatorer och kvantdatorer bör täckas av de deltagande staterna, eller av privata medlemmar eller konsortier av privata medlemmar. Unionens andel av åtkomsttiden till superdatorerna eller kvantdatorerna bör stå i direkt proportion till unionens finansiella bidrag för förvärvet av dessa superdatorer och kvantdatorer och bör inte överstiga 50 % av den totala åtkomsttiden till dessa superdatorer eller kvantdatorer.

| (36) | Unionens bidrag till anslagen för programmet för ett digitalt Europa bör delvis täcka anskaffningskostnaderna för avancerade superdatorer, kvantdatorer, superdatorer i industriell klass
  i åtminstone mellanklass
  och superdatorer i mellanklass, som en anpassning till det gemensamma företagets syfte att bidra till att föra samman resurser för att förse unionen med superdatorer och kvantdatorer i högsta klassen. De kompletterande kostnaderna för dessa superdatorer och kvantdatorer bör täckas av de deltagande staterna, eller av privata medlemmar eller konsortier av privata medlemmar. Unionens andel av åtkomsttiden till superdatorerna eller kvantdatorerna bör stå i direkt proportion till unionens finansiella bidrag för förvärvet av dessa superdatorer och kvantdatorer och bör inte överstiga 50 % av den totala åtkomsttiden till dessa superdatorer eller kvantdatorer. |
| --- | --- |

(36)

Unionens bidrag till anslagen för programmet för ett digitalt Europa bör delvis täcka anskaffningskostnaderna för avancerade superdatorer, kvantdatorer, superdatorer i industriell klass
  i åtminstone mellanklass
  och superdatorer i mellanklass, som en anpassning till det gemensamma företagets syfte att bidra till att föra samman resurser för att förse unionen med superdatorer och kvantdatorer i högsta klassen. De kompletterande kostnaderna för dessa superdatorer och kvantdatorer bör täckas av de deltagande staterna, eller av privata medlemmar eller konsortier av privata medlemmar. Unionens andel av åtkomsttiden till superdatorerna eller kvantdatorerna bör stå i direkt proportion till unionens finansiella bidrag för förvärvet av dessa superdatorer och kvantdatorer och bör inte överstiga 50 % av den totala åtkomsttiden till dessa superdatorer eller kvantdatorer.

Ändring 29

Förslag till förordning

Skäl 37

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (37) | Det gemensamma företaget bör vara ägare till de avancerade superdatorer och kvantdatorer som det förvärvar. Driften av varje avancerad superdator eller kvantdator bör anförtros en värdenhet. Värdenheten bör kunna företräda en enda deltagande stat som är en medlemsstat eller ett värdkonsortium av deltagande stater. Värdenheten bör kunna ge en korrekt uppskattning av och kunna verifiera superdatorns driftskostnader genom att t.ex. säkerställa funktionell och, i den mån det är möjligt, fysisk åtskillnad mellan det gemensamma företagets avancerade superdatorer eller kvantdatorer och eventuella nationella eller regionala datorsystem som värdenheten driver. Värdenheten bör utses av det gemensamma företagets styrelse (nedan kallad styrelsen) efter en inbjudan att anmäla intresse som utvärderats av oberoende experter. När en värdenhet har utsetts, bör den deltagande stat där värdenheten är etablerad eller värdkonsortiet kunna besluta att uppmana andra deltagande stater att ansluta sig och bidra till finansieringen av den avancerade superdator eller kvantdator som ska installeras i den utsedda värdenheten. Om ytterligare deltagande stater ansluter sig till det utvalda värdkonsortiet, bör detta inte påverka unionens åtkomsttid till superdatorerna. Bidragen till superdatorn eller kvantdatorn från de deltagande staterna i ett värdkonsortium bör omsättas i andelar av åtkomsttiden för superdatorn eller kvantdatorn. De deltagande staterna bör sinsemellan komma överens om fördelningen av sina andelar av åtkomsttiden för superdatorn eller kvantdatorn. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37)

Det gemensamma företaget bör vara ägare till de avancerade superdatorer och kvantdatorer som det förvärvar. Driften av varje avancerad superdator eller kvantdator bör anförtros en värdenhet. Värdenheten bör kunna företräda en enda deltagande stat som är en medlemsstat eller ett värdkonsortium av deltagande stater. Värdenheten bör kunna ge en korrekt uppskattning av och kunna verifiera superdatorns driftskostnader genom att t.ex. säkerställa funktionell och, i den mån det är möjligt, fysisk åtskillnad mellan det gemensamma företagets avancerade superdatorer eller kvantdatorer och eventuella nationella eller regionala datorsystem som värdenheten driver. Värdenheten bör utses av det gemensamma företagets styrelse (nedan kallad styrelsen) efter en inbjudan att anmäla intresse som utvärderats av oberoende experter. När en värdenhet har utsetts, bör den deltagande stat där värdenheten är etablerad eller värdkonsortiet kunna besluta att uppmana andra deltagande stater att ansluta sig och bidra till finansieringen av den avancerade superdator eller kvantdator som ska installeras i den utsedda värdenheten. Om ytterligare deltagande stater ansluter sig till det utvalda värdkonsortiet, bör detta inte påverka unionens åtkomsttid till superdatorerna. Bidragen till superdatorn eller kvantdatorn från de deltagande staterna i ett värdkonsortium bör omsättas i andelar av åtkomsttiden för superdatorn eller kvantdatorn. De deltagande staterna bör sinsemellan komma överens om fördelningen av sina andelar av åtkomsttiden för superdatorn eller kvantdatorn.

| (37) | Det gemensamma företaget bör vara ägare till de avancerade superdatorer och kvantdatorer som det förvärvar. Driften av varje avancerad superdator eller kvantdator bör anförtros en värdenhet. Värdenheten bör kunna företräda en enda deltagande stat som är en medlemsstat eller ett värdkonsortium av deltagande stater. Värdenheten bör kunna ge en korrekt uppskattning av och kunna verifiera superdatorns driftskostnader genom att t.ex. säkerställa funktionell och, i den mån det är möjligt, fysisk åtskillnad mellan det gemensamma företagets avancerade superdatorer eller kvantdatorer och eventuella nationella eller regionala datorsystem som värdenheten driver.
  Värdenheten bör utarbeta en förvaltningsplan för hållbar energi för den förvärvade infrastrukturen.
  Värdenheten bör utses av det gemensamma företagets styrelse (nedan kallad styrelsen) efter en
  öppen, rättvis och transparent
  inbjudan att anmäla intresse som utvärderats av oberoende experter. När en värdenhet har utsetts, bör den deltagande stat där värdenheten är etablerad eller värdkonsortiet kunna besluta att uppmana andra deltagande stater att ansluta sig och bidra till finansieringen av den avancerade superdator eller kvantdator som ska installeras i den utsedda värdenheten. Om ytterligare deltagande stater ansluter sig till det utvalda värdkonsortiet, bör detta inte påverka unionens åtkomsttid till superdatorerna. Bidragen till superdatorn eller kvantdatorn från de deltagande staterna i ett värdkonsortium bör omsättas i andelar av åtkomsttiden för superdatorn eller kvantdatorn. De deltagande staterna bör sinsemellan komma överens om fördelningen av sina andelar av åtkomsttiden för superdatorn eller kvantdatorn. |
| --- | --- |

(37)

Det gemensamma företaget bör vara ägare till de avancerade superdatorer och kvantdatorer som det förvärvar. Driften av varje avancerad superdator eller kvantdator bör anförtros en värdenhet. Värdenheten bör kunna företräda en enda deltagande stat som är en medlemsstat eller ett värdkonsortium av deltagande stater. Värdenheten bör kunna ge en korrekt uppskattning av och kunna verifiera superdatorns driftskostnader genom att t.ex. säkerställa funktionell och, i den mån det är möjligt, fysisk åtskillnad mellan det gemensamma företagets avancerade superdatorer eller kvantdatorer och eventuella nationella eller regionala datorsystem som värdenheten driver.
  Värdenheten bör utarbeta en förvaltningsplan för hållbar energi för den förvärvade infrastrukturen.
  Värdenheten bör utses av det gemensamma företagets styrelse (nedan kallad styrelsen) efter en
  öppen, rättvis och transparent
  inbjudan att anmäla intresse som utvärderats av oberoende experter. När en värdenhet har utsetts, bör den deltagande stat där värdenheten är etablerad eller värdkonsortiet kunna besluta att uppmana andra deltagande stater att ansluta sig och bidra till finansieringen av den avancerade superdator eller kvantdator som ska installeras i den utsedda värdenheten. Om ytterligare deltagande stater ansluter sig till det utvalda värdkonsortiet, bör detta inte påverka unionens åtkomsttid till superdatorerna. Bidragen till superdatorn eller kvantdatorn från de deltagande staterna i ett värdkonsortium bör omsättas i andelar av åtkomsttiden för superdatorn eller kvantdatorn. De deltagande staterna bör sinsemellan komma överens om fördelningen av sina andelar av åtkomsttiden för superdatorn eller kvantdatorn.

Ändring 30

Förslag till förordning

Skäl 39

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (39) | Det gemensamma företaget bör tillsammans med de deltagande staterna förvärva superdatorerna i mellanklass. Driften av varje superdator i mellanklass bör anförtros åt en värdenhet. Värdenheten bör kunna företräda en enda deltagande stat som är en medlemsstat eller ett värdkonsortium av deltagande stater. Det gemensamma företaget bör äga den del som motsvarar unionens andel av det ekonomiska bidraget till dessa anskaffningskostnader från programmet för ett digitalt Europa. Värdenheten bör utses av styrelsen efter en inbjudan att anmäla intresse som utvärderats av oberoende experter. Unionens andel av åtkomsttiden till varje superdator i mellanklass bör stå i direkt proportion till unionens ekonomiska bidrag från programmet för ett digitalt Europa till anskaffningskostnaderna för superdatorn i mellanklass. Det gemensamma företaget bör också kunna överlåta sitt ägande till värdenheten, när det avvecklas. Värdenheten bör betala restvärdet för superdatorn till det gemensamma företaget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39)

Det gemensamma företaget bör tillsammans med de deltagande staterna förvärva superdatorerna i mellanklass. Driften av varje superdator i mellanklass bör anförtros åt en värdenhet. Värdenheten bör kunna företräda en enda deltagande stat som är en medlemsstat eller ett värdkonsortium av deltagande stater. Det gemensamma företaget bör äga den del som motsvarar unionens andel av det ekonomiska bidraget till dessa anskaffningskostnader från programmet för ett digitalt Europa. Värdenheten bör utses av styrelsen efter en inbjudan att anmäla intresse som utvärderats av oberoende experter. Unionens andel av åtkomsttiden till varje superdator i mellanklass bör stå i direkt proportion till unionens ekonomiska bidrag från programmet för ett digitalt Europa till anskaffningskostnaderna för superdatorn i mellanklass. Det gemensamma företaget bör också kunna överlåta sitt ägande till värdenheten, när det avvecklas. Värdenheten bör betala restvärdet för superdatorn till det gemensamma företaget.

| (39) | Det gemensamma företaget bör tillsammans med de deltagande staterna förvärva superdatorerna i mellanklass. Driften av varje superdator i mellanklass bör anförtros åt en värdenhet. Värdenheten bör kunna företräda en enda deltagande stat som är en medlemsstat eller ett värdkonsortium av deltagande stater. Det gemensamma företaget bör äga den del som motsvarar unionens andel av det ekonomiska bidraget till dessa anskaffningskostnader från programmet för ett digitalt Europa. Värdenheten bör utses av styrelsen efter en
  öppen, rättvis och transparent
  inbjudan att anmäla intresse som utvärderats av oberoende experter. Unionens andel av åtkomsttiden till varje superdator i mellanklass bör stå i direkt proportion till unionens ekonomiska bidrag från programmet för ett digitalt Europa till anskaffningskostnaderna för superdatorn i mellanklass. Det gemensamma företaget bör också kunna överlåta sitt ägande till värdenheten, när det avvecklas. Värdenheten bör betala restvärdet för superdatorn till det gemensamma företaget. |
| --- | --- |

(39)

Det gemensamma företaget bör tillsammans med de deltagande staterna förvärva superdatorerna i mellanklass. Driften av varje superdator i mellanklass bör anförtros åt en värdenhet. Värdenheten bör kunna företräda en enda deltagande stat som är en medlemsstat eller ett värdkonsortium av deltagande stater. Det gemensamma företaget bör äga den del som motsvarar unionens andel av det ekonomiska bidraget till dessa anskaffningskostnader från programmet för ett digitalt Europa. Värdenheten bör utses av styrelsen efter en
  öppen, rättvis och transparent
  inbjudan att anmäla intresse som utvärderats av oberoende experter. Unionens andel av åtkomsttiden till varje superdator i mellanklass bör stå i direkt proportion till unionens ekonomiska bidrag från programmet för ett digitalt Europa till anskaffningskostnaderna för superdatorn i mellanklass. Det gemensamma företaget bör också kunna överlåta sitt ägande till värdenheten, när det avvecklas. Värdenheten bör betala restvärdet för superdatorn till det gemensamma företaget.

Ändring 31

Förslag till förordning

Skäl 39a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (39a) | För att främja en balanserad fördelning i unionen av EuroHPC-superdatorer och framväxten av en strategi med ett lättåtkomligt federerat ekosystem av infrastruktur bör särskilda villkor för stödberättigande gälla för inbjudan att anmäla intresse för en EuroHPC-superdator till en deltagande stat som redan är värd för en EuroHPC-superdator. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39a)

För att främja en balanserad fördelning i unionen av EuroHPC-superdatorer och framväxten av en strategi med ett lättåtkomligt federerat ekosystem av infrastruktur bör särskilda villkor för stödberättigande gälla för inbjudan att anmäla intresse för en EuroHPC-superdator till en deltagande stat som redan är värd för en EuroHPC-superdator.

Ändring 32

Förslag till förordning

Skäl 40

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (40) | Det gemensamma företaget bör tillsammans med de privata medlemmarna eller ett konsortium av privata partner kunna förvärva superdatorer i industriell klass. Driften av varje superdator i industriell klass bör anförtros en befintlig värdenhet. Värdenheten bör kunna associera sig till de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner för förvärvet och driften av en sådan superdator. Det gemensamma företaget bör äga den del som motsvarar unionens andel av det ekonomiska bidraget till dessa anskaffningskostnader från programmet för ett digitalt Europa. Värdenheten och dess associerade privata medlemmar eller konsortium av privata partner bör utses av styrelsen efter
  en
  inbjudan att anmäla intresse
  som utvärderats
  av oberoende experter. Unionens andel av åtkomsttiden till sådana superdatorer bör stå i direkt proportion till unionens ekonomiska bidrag från programmet för ett digitalt Europa till anskaffningskostnaderna för superdatorn i industriell klass. Det gemensamma företaget bör kunna överenskomma med de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner om att sälja en sådan superdator till en annan enhet eller att avveckla den. Alternativt bör det gemensamma företaget kunna överlåta ägandet till en sådan superdator till de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner. I sådana fall, eller vid avveckling av det gemensamma företaget, bör de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner till det gemensamma företaget återbetala restvärdet för unionens andel av superdatorn. Om det gemensamma företaget och de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner beslutar att avveckla superdatorn efter att den helt avskrivits, bör sådana kostnader täckas av de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

Det gemensamma företaget bör tillsammans med de privata medlemmarna eller ett konsortium av privata partner kunna förvärva superdatorer i industriell klass. Driften av varje superdator i industriell klass bör anförtros en befintlig värdenhet. Värdenheten bör kunna associera sig till de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner för förvärvet och driften av en sådan superdator. Det gemensamma företaget bör äga den del som motsvarar unionens andel av det ekonomiska bidraget till dessa anskaffningskostnader från programmet för ett digitalt Europa. Värdenheten och dess associerade privata medlemmar eller konsortium av privata partner bör utses av styrelsen efter
  en
  inbjudan att anmäla intresse
  som utvärderats
  av oberoende experter. Unionens andel av åtkomsttiden till sådana superdatorer bör stå i direkt proportion till unionens ekonomiska bidrag från programmet för ett digitalt Europa till anskaffningskostnaderna för superdatorn i industriell klass. Det gemensamma företaget bör kunna överenskomma med de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner om att sälja en sådan superdator till en annan enhet eller att avveckla den. Alternativt bör det gemensamma företaget kunna överlåta ägandet till en sådan superdator till de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner. I sådana fall, eller vid avveckling av det gemensamma företaget, bör de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner till det gemensamma företaget återbetala restvärdet för unionens andel av superdatorn. Om det gemensamma företaget och de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner beslutar att avveckla superdatorn efter att den helt avskrivits, bör sådana kostnader täckas av de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner.

| (40) | Det gemensamma företaget bör tillsammans med de privata medlemmarna eller ett konsortium av privata partner kunna förvärva superdatorer i industriell klass
  som är i åtminstone mellanklass
  . Driften av varje superdator i industriell klass bör anförtros en befintlig värdenhet. Värdenheten bör kunna associera sig till de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner för förvärvet och driften av en sådan superdator. Det gemensamma företaget bör äga den del som motsvarar unionens andel av det ekonomiska bidraget till dessa anskaffningskostnader från programmet för ett digitalt Europa. Värdenheten och dess associerade privata medlemmar eller konsortium av privata partner bör utses av styrelsen efter
  ett transparent, öppet och konkurrensutsatt förfarande och
  inbjudan att anmäla intresse
  bör utvärderas
  av oberoende experter. Unionens andel av åtkomsttiden till sådana superdatorer bör stå i direkt proportion till unionens ekonomiska bidrag från programmet för ett digitalt Europa till anskaffningskostnaderna för superdatorn i industriell klass. Det gemensamma företaget bör kunna överenskomma med de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner om att sälja en sådan superdator till en annan enhet eller att avveckla den. Alternativt bör det gemensamma företaget kunna överlåta ägandet till en sådan superdator till de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner. I sådana fall, eller vid avveckling av det gemensamma företaget, bör de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner till det gemensamma företaget återbetala restvärdet för unionens andel av superdatorn. Om det gemensamma företaget och de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner beslutar att avveckla superdatorn efter att den helt avskrivits, bör sådana kostnader täckas av de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner. |
| --- | --- |

(40)

Det gemensamma företaget bör tillsammans med de privata medlemmarna eller ett konsortium av privata partner kunna förvärva superdatorer i industriell klass
  som är i åtminstone mellanklass
  . Driften av varje superdator i industriell klass bör anförtros en befintlig värdenhet. Värdenheten bör kunna associera sig till de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner för förvärvet och driften av en sådan superdator. Det gemensamma företaget bör äga den del som motsvarar unionens andel av det ekonomiska bidraget till dessa anskaffningskostnader från programmet för ett digitalt Europa. Värdenheten och dess associerade privata medlemmar eller konsortium av privata partner bör utses av styrelsen efter
  ett transparent, öppet och konkurrensutsatt förfarande och
  inbjudan att anmäla intresse
  bör utvärderas
  av oberoende experter. Unionens andel av åtkomsttiden till sådana superdatorer bör stå i direkt proportion till unionens ekonomiska bidrag från programmet för ett digitalt Europa till anskaffningskostnaderna för superdatorn i industriell klass. Det gemensamma företaget bör kunna överenskomma med de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner om att sälja en sådan superdator till en annan enhet eller att avveckla den. Alternativt bör det gemensamma företaget kunna överlåta ägandet till en sådan superdator till de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner. I sådana fall, eller vid avveckling av det gemensamma företaget, bör de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner till det gemensamma företaget återbetala restvärdet för unionens andel av superdatorn. Om det gemensamma företaget och de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner beslutar att avveckla superdatorn efter att den helt avskrivits, bör sådana kostnader täckas av de privata medlemmarna eller konsortiet av privata partner.

Ändring 33

Förslag till förordning

Skäl 41

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (41) | För
  superdatorer
  i industriell klass bör det gemensamma företaget ta hänsyn till industrianvändarnas särskilda behov, exempelvis vad gäller åtkomstförfaranden, kvalitet och typ av tjänster, dataskydd, skydd av industriell innovation samt immateriella rättigheter, användbarhet, förtroende och andra konfidentialitets- och säkerhetskrav. |

Kommissionens förslag

Ändring

(41)

För
  superdatorer
  i industriell klass bör det gemensamma företaget ta hänsyn till industrianvändarnas särskilda behov, exempelvis vad gäller åtkomstförfaranden, kvalitet och typ av tjänster, dataskydd, skydd av industriell innovation samt immateriella rättigheter, användbarhet, förtroende och andra konfidentialitets- och säkerhetskrav.

| (41) | På medellång sikt bör det gemensamma företaget sträva mot att definiera EuroHPC-superdatorer och bör säkerställa att de följer högsta möjliga standarder och krav rörande säkerhet, i synnerhet cybersäkerhet, tillgänglighet och användbarhet, särskilt för industrin och små och medelstora företag.
  För
  superdatorerna
  i industriell klass bör det gemensamma företaget ta hänsyn till industrianvändarnas särskilda behov, exempelvis vad gäller åtkomstförfaranden, kvalitet och typ av tjänster, dataskydd, skydd av industriell innovation samt immateriella rättigheter, användbarhet, förtroende och andra konfidentialitets- och säkerhetskrav. |
| --- | --- |

(41)

På medellång sikt bör det gemensamma företaget sträva mot att definiera EuroHPC-superdatorer och bör säkerställa att de följer högsta möjliga standarder och krav rörande säkerhet, i synnerhet cybersäkerhet, tillgänglighet och användbarhet, särskilt för industrin och små och medelstora företag.
  För
  superdatorerna
  i industriell klass bör det gemensamma företaget ta hänsyn till industrianvändarnas särskilda behov, exempelvis vad gäller åtkomstförfaranden, kvalitet och typ av tjänster, dataskydd, skydd av industriell innovation samt immateriella rättigheter, användbarhet, förtroende och andra konfidentialitets- och säkerhetskrav.

Ändring 34

Förslag till förordning

Skäl 42

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (42) | I
  utformningen och driften av de superdatorer som stöds av det gemensamma företaget bör
  hänsyn tas till
  energieffektivitet
  och
  miljömässig hållbarhet, genom användning av exempelvis teknik med låg energiförbrukning, dynamisk energisparande teknik och återanvändningsteknik, såsom avancerad nedkylning och värmeåtervinning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42)

I
  utformningen och driften av de superdatorer som stöds av det gemensamma företaget bör
  hänsyn tas till
  energieffektivitet
  och
  miljömässig hållbarhet, genom användning av exempelvis teknik med låg energiförbrukning, dynamisk energisparande teknik och återanvändningsteknik, såsom avancerad nedkylning och värmeåtervinning.

| (42) | Vid
  utformningen och driften av de superdatorer som stöds av det gemensamma företaget bör
  det alltid vara aktuellt med
  energieffektivitet, miljömässig hållbarhet
  och cirkularitet, så att företaget bidrar till koldioxidneutralitet, också med hjälp av avtal om köp av förnybar el, och tar hänsyn till integreringen av detta i energisystemet som helhet på den plats där datorerna befinner sig,
  genom användning av exempelvis
  förnybar el,
  teknik med låg energiförbrukning, dynamisk energisparande teknik och återanvändningsteknik, såsom avancerad nedkylning och värmeåtervinning. |
| --- | --- |

(42)

Vid
  utformningen och driften av de superdatorer som stöds av det gemensamma företaget bör
  det alltid vara aktuellt med
  energieffektivitet, miljömässig hållbarhet
  och cirkularitet, så att företaget bidrar till koldioxidneutralitet, också med hjälp av avtal om köp av förnybar el, och tar hänsyn till integreringen av detta i energisystemet som helhet på den plats där datorerna befinner sig,
  genom användning av exempelvis
  förnybar el,
  teknik med låg energiförbrukning, dynamisk energisparande teknik och återanvändningsteknik, såsom avancerad nedkylning och värmeåtervinning.

Ändring 35

Förslag till förordning

Skäl 42a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (42a) | Det gemensamma företaget bör ta itu med den ökande efterfrågan på energi på grund av den ökade användningen av högpresterande datorsystems-infrastruktur genom att harmonisera dess målsättningar med relevanta strategier och relevant politik och lagstiftning inom energisektorn. Genom att kombinera energieffektiva servrar med sofistikerade verktyg för arbetsbelastningshantering kommer dessutom det gemensamma företaget att förbättra effektiviteten både på plats och i molnet och minska både kostnaderna och datacentrumens koldioxidavtryck. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42a)

Det gemensamma företaget bör ta itu med den ökande efterfrågan på energi på grund av den ökade användningen av högpresterande datorsystems-infrastruktur genom att harmonisera dess målsättningar med relevanta strategier och relevant politik och lagstiftning inom energisektorn. Genom att kombinera energieffektiva servrar med sofistikerade verktyg för arbetsbelastningshantering kommer dessutom det gemensamma företaget att förbättra effektiviteten både på plats och i molnet och minska både kostnaderna och datacentrumens koldioxidavtryck.

Ändring 36

Förslag till förordning

Skäl 44

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (44) | Tilldelningen till användarna av åtkomsttid till det gemensamma företagets superdatorer bör vara avgiftsfri för offentliga användare. Den bör också vara avgiftsfri för privata användare för deras tillämpningar som rör forsknings- och innovationsverksamhet
  som finansieras av Horisont Europa eller programmet för ett digitalt Europa
  samt för privat innovationsverksamhet hos små och medelstora företag
  , när så är lämpligt
  . Sådan tilldelning av åtkomsttid bör baseras på öppna inbjudningar att anmäla intresse som utlyses av det gemensamma företaget och utvärderas av oberoende experter. Med undantag för användare som är små och medelstora företag och som bedriver privat innovationsverksamhet, bör alla användare som tilldelas avgiftsfri åtkomsttid till det gemensamma företagets superdatorer tillämpa en strategi baserad på öppen vetenskap och sprida de kunskaper som vunnits genom åtkomsten i enlighet med förordningen om Horisont Europa. Tilldelningen av åtkomsttid till användare för annan ekonomisk verksamhet än de små och medelstora företagens innovationsverksamhet (som drabbas särskilt av marknadsmisslyckanden) bör ske enligt principen om betalning baserad på användning
  och baserat på marknadspriser
  . Tilldelning av åtkomsttid för sådan ekonomisk verksamhet bör vara tillåten men begränsad och avgiftsnivån bör fastställas av styrelsen. Åtkomsträtten bör fördelas på ett öppet sätt. Styrelsen bör fastställa särskilda bestämmelser för att bevilja åtkomsttider avgiftsfritt, när så är lämpligt, och utan någon inbjudan att anmäla intresse, för initiativ som av unionen eller styrelsen anses vara strategiska. Representativa exempel på strategiska initiativ för unionen är följande: Destination Earth, flaggskeppsprojektet Human Brain Project Flagship, initiativet ”1+ Million Genomes”, de gemensamma europeiska dataområdena på områden av allmänt intresse – i synnerhet hälsodataområdet, HPC-spjutspetsenheter, HPC-kompetenscentrum och digitala innovationsknutpunkter. På unionens begäran bör det gemensamma företaget bevilja direkta åtkomsttider, på tillfällig eller permanent basis, till strategiska initiativ och befintliga eller framtida tillämningsplattformar som det anser vara nödvändiga för tillhandahållandet av hälsorelaterade eller andra viktiga akuttjänster för det allmännas bästa, till akutsituationer och krishanteringssituationer eller till användningar som unionen anser viktiga för sin säkerhet eller sitt försvar. Det gemensamma företaget bör tillåtas att bedriva viss begränsad ekonomisk verksamhet i kommersiellt syfte. Åtkomst bör beviljas för användare som är bosatta, etablerade eller lokaliserade i en medlemsstat eller i ett land som är associerat till programmet för ett digitalt Europa och Horisont Europa. Åtkomsträtten bör vara lika för alla användare och fördelas på ett öppet sätt. Styrelsen bör fastställa och övervaka åtkomsträtten till unionens andel av åtkomsttiden för varje superdator. |

Kommissionens förslag

Ändring

(44)

Tilldelningen till användarna av åtkomsttid till det gemensamma företagets superdatorer bör vara avgiftsfri för offentliga användare. Den bör också vara avgiftsfri för privata användare för deras tillämpningar som rör forsknings- och innovationsverksamhet
  som finansieras av Horisont Europa eller programmet för ett digitalt Europa
  samt för privat innovationsverksamhet hos små och medelstora företag
  , när så är lämpligt
  . Sådan tilldelning av åtkomsttid bör baseras på öppna inbjudningar att anmäla intresse som utlyses av det gemensamma företaget och utvärderas av oberoende experter. Med undantag för användare som är små och medelstora företag och som bedriver privat innovationsverksamhet, bör alla användare som tilldelas avgiftsfri åtkomsttid till det gemensamma företagets superdatorer tillämpa en strategi baserad på öppen vetenskap och sprida de kunskaper som vunnits genom åtkomsten i enlighet med förordningen om Horisont Europa. Tilldelningen av åtkomsttid till användare för annan ekonomisk verksamhet än de små och medelstora företagens innovationsverksamhet (som drabbas särskilt av marknadsmisslyckanden) bör ske enligt principen om betalning baserad på användning
  och baserat på marknadspriser
  . Tilldelning av åtkomsttid för sådan ekonomisk verksamhet bör vara tillåten men begränsad och avgiftsnivån bör fastställas av styrelsen. Åtkomsträtten bör fördelas på ett öppet sätt. Styrelsen bör fastställa särskilda bestämmelser för att bevilja åtkomsttider avgiftsfritt, när så är lämpligt, och utan någon inbjudan att anmäla intresse, för initiativ som av unionen eller styrelsen anses vara strategiska. Representativa exempel på strategiska initiativ för unionen är följande: Destination Earth, flaggskeppsprojektet Human Brain Project Flagship, initiativet ”1+ Million Genomes”, de gemensamma europeiska dataområdena på områden av allmänt intresse – i synnerhet hälsodataområdet, HPC-spjutspetsenheter, HPC-kompetenscentrum och digitala innovationsknutpunkter. På unionens begäran bör det gemensamma företaget bevilja direkta åtkomsttider, på tillfällig eller permanent basis, till strategiska initiativ och befintliga eller framtida tillämningsplattformar som det anser vara nödvändiga för tillhandahållandet av hälsorelaterade eller andra viktiga akuttjänster för det allmännas bästa, till akutsituationer och krishanteringssituationer eller till användningar som unionen anser viktiga för sin säkerhet eller sitt försvar. Det gemensamma företaget bör tillåtas att bedriva viss begränsad ekonomisk verksamhet i kommersiellt syfte. Åtkomst bör beviljas för användare som är bosatta, etablerade eller lokaliserade i en medlemsstat eller i ett land som är associerat till programmet för ett digitalt Europa och Horisont Europa. Åtkomsträtten bör vara lika för alla användare och fördelas på ett öppet sätt. Styrelsen bör fastställa och övervaka åtkomsträtten till unionens andel av åtkomsttiden för varje superdator.

| (44) | Tilldelningen till användarna av åtkomsttid till det gemensamma företagets superdatorer bör vara avgiftsfri för offentliga användare. Den bör också vara avgiftsfri för privata användare
  , inbegripet icke-statliga organisationer och enskilda personer,
  för deras tillämpningar i forsknings- och innovationsprojekt samt för privat innovationsverksamhet hos små och medelstora företag
  och uppstartsföretag, baserat på rättvisa och transparenta kriterier och förfaranden
  . Sådan tilldelning av åtkomsttid bör baseras på
  periodiska, expertgranskade och
  öppna
  samt även transparenta
  inbjudningar att anmäla intresse som utlyses av det gemensamma företaget och utvärderas av oberoende experter
  i syfte att säkerställa en balanserad och lämplig tilldelning av erbjudna HPC-resurser bland hela dess användargemenskap
  . Med undantag för användare som är små och medelstora företag
  och uppstartsföretag
  och som bedriver privat innovationsverksamhet, bör alla användare som tilldelas avgiftsfri åtkomsttid till det gemensamma företagets superdatorer tillämpa en strategi baserad på öppen vetenskap och sprida de kunskaper som vunnits genom åtkomsten i enlighet med förordningen om Horisont Europa. Tilldelningen av åtkomsttid till användare för annan ekonomisk verksamhet än privat innovationsverksamhet vid små och medelstora företag och uppstartsföretag (vilka drabbas särskilt av marknadsmisslyckanden) bör ske enligt principen om betalning baserad på användning
  , utgående från en kostnadsorienterad prissättning
  . Tilldelning av åtkomsttid för sådan ekonomisk verksamhet bör vara tillåten men begränsad och avgiftsnivån bör fastställas av styrelsen
  på ett transparent sätt
  . Åtkomsträtten bör fördelas på ett
  öppet och
  transparent sätt. Styrelsen bör fastställa särskilda bestämmelser för att bevilja åtkomsttider avgiftsfritt, när så är lämpligt, och utan någon inbjudan att anmäla intresse, för initiativ som av unionen eller styrelsen anses vara strategiska. Representativa exempel på strategiska initiativ för unionen är följande: Destination Earth, flaggskeppsprojektet Human Brain Project Flagship, initiativet ”1+ Million Genomes”, de gemensamma europeiska dataområdena på områden av allmänt intresse – i synnerhet hälsodataområdet, HPC-spjutspetsenheter, HPC-kompetenscentrum och digitala innovationsknutpunkter. På unionens begäran bör det gemensamma företaget bevilja direkta åtkomsttider, på tillfällig eller permanent basis, till strategiska initiativ och befintliga eller framtida tillämpningsplattformar som det anser vara nödvändiga för tillhandahållandet av hälsorelaterade eller andra viktiga akuttjänster för det allmännas bästa, till akutsituationer och krishanteringssituationer eller till användningar som unionen anser viktiga för sin säkerhet eller sitt försvar. Det gemensamma företaget bör tillåtas att bedriva viss begränsad ekonomisk verksamhet i kommersiellt syfte. Åtkomst bör beviljas för användare som är bosatta, etablerade eller lokaliserade i en medlemsstat eller i ett land som är associerat till programmet för ett digitalt Europa och Horisont Europa. Åtkomsträtten bör vara lika för alla användare och fördelas på ett
  öppet och
  transparent sätt. Styrelsen bör fastställa och övervaka åtkomsträtten till unionens andel av åtkomsttiden för varje superdator. |
| --- | --- |

(44)

Tilldelningen till användarna av åtkomsttid till det gemensamma företagets superdatorer bör vara avgiftsfri för offentliga användare. Den bör också vara avgiftsfri för privata användare
  , inbegripet icke-statliga organisationer och enskilda personer,
  för deras tillämpningar i forsknings- och innovationsprojekt samt för privat innovationsverksamhet hos små och medelstora företag
  och uppstartsföretag, baserat på rättvisa och transparenta kriterier och förfaranden
  . Sådan tilldelning av åtkomsttid bör baseras på
  periodiska, expertgranskade och
  öppna
  samt även transparenta
  inbjudningar att anmäla intresse som utlyses av det gemensamma företaget och utvärderas av oberoende experter
  i syfte att säkerställa en balanserad och lämplig tilldelning av erbjudna HPC-resurser bland hela dess användargemenskap
  . Med undantag för användare som är små och medelstora företag
  och uppstartsföretag
  och som bedriver privat innovationsverksamhet, bör alla användare som tilldelas avgiftsfri åtkomsttid till det gemensamma företagets superdatorer tillämpa en strategi baserad på öppen vetenskap och sprida de kunskaper som vunnits genom åtkomsten i enlighet med förordningen om Horisont Europa. Tilldelningen av åtkomsttid till användare för annan ekonomisk verksamhet än privat innovationsverksamhet vid små och medelstora företag och uppstartsföretag (vilka drabbas särskilt av marknadsmisslyckanden) bör ske enligt principen om betalning baserad på användning
  , utgående från en kostnadsorienterad prissättning
  . Tilldelning av åtkomsttid för sådan ekonomisk verksamhet bör vara tillåten men begränsad och avgiftsnivån bör fastställas av styrelsen
  på ett transparent sätt
  . Åtkomsträtten bör fördelas på ett
  öppet och
  transparent sätt. Styrelsen bör fastställa särskilda bestämmelser för att bevilja åtkomsttider avgiftsfritt, när så är lämpligt, och utan någon inbjudan att anmäla intresse, för initiativ som av unionen eller styrelsen anses vara strategiska. Representativa exempel på strategiska initiativ för unionen är följande: Destination Earth, flaggskeppsprojektet Human Brain Project Flagship, initiativet ”1+ Million Genomes”, de gemensamma europeiska dataområdena på områden av allmänt intresse – i synnerhet hälsodataområdet, HPC-spjutspetsenheter, HPC-kompetenscentrum och digitala innovationsknutpunkter. På unionens begäran bör det gemensamma företaget bevilja direkta åtkomsttider, på tillfällig eller permanent basis, till strategiska initiativ och befintliga eller framtida tillämpningsplattformar som det anser vara nödvändiga för tillhandahållandet av hälsorelaterade eller andra viktiga akuttjänster för det allmännas bästa, till akutsituationer och krishanteringssituationer eller till användningar som unionen anser viktiga för sin säkerhet eller sitt försvar. Det gemensamma företaget bör tillåtas att bedriva viss begränsad ekonomisk verksamhet i kommersiellt syfte. Åtkomst bör beviljas för användare som är bosatta, etablerade eller lokaliserade i en medlemsstat eller i ett land som är associerat till programmet för ett digitalt Europa och Horisont Europa. Åtkomsträtten bör vara lika för alla användare och fördelas på ett
  öppet och
  transparent sätt. Styrelsen bör fastställa och övervaka åtkomsträtten till unionens andel av åtkomsttiden för varje superdator.

Ändring 37

Förslag till förordning

Skäl 47

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (47) | Det gemensamma företagets ledning bör säkerställas genom två organ: en styrelse och en rådgivande industri- och vetenskapsnämnd. Styrelsen bör bestå av företrädare för unionen och de deltagande staterna. Styrelsen bör ha ansvar för strategi- och finansieringsbeslut som rör det gemensamma företagets verksamhet, bland annat när det gäller all offentlig upphandling. Den rådgivande industri- och vetenskapsnämnden bör omfatta företrädare för den akademiska världen och näringslivet, i egenskap av användare och/eller leverantörer av teknik. Den bör ge oberoende råd till styrelsen om den strategiska forsknings- och innovationsagendan, om förvärv och drift av de superdatorer som ägs av det gemensamma företaget, om programmet för kapacitetsuppbyggnads- och breddningsverksamhet samt om programmet för verksamhet avseende federering, konnektivitet och internationellt samarbete, |

Kommissionens förslag

Ändring

(47)

Det gemensamma företagets ledning bör säkerställas genom två organ: en styrelse och en rådgivande industri- och vetenskapsnämnd. Styrelsen bör bestå av företrädare för unionen och de deltagande staterna. Styrelsen bör ha ansvar för strategi- och finansieringsbeslut som rör det gemensamma företagets verksamhet, bland annat när det gäller all offentlig upphandling. Den rådgivande industri- och vetenskapsnämnden bör omfatta företrädare för den akademiska världen och näringslivet, i egenskap av användare och/eller leverantörer av teknik. Den bör ge oberoende råd till styrelsen om den strategiska forsknings- och innovationsagendan, om förvärv och drift av de superdatorer som ägs av det gemensamma företaget, om programmet för kapacitetsuppbyggnads- och breddningsverksamhet samt om programmet för verksamhet avseende federering, konnektivitet och internationellt samarbete,

| (47) | Det gemensamma företagets ledning bör säkerställas genom två organ: en styrelse och en rådgivande industri- och vetenskapsnämnd. Styrelsen bör bestå av företrädare för unionen och de deltagande staterna. Styrelsen bör ha ansvar för strategi- och finansieringsbeslut som rör det gemensamma företagets verksamhet, bland annat när det gäller all offentlig upphandling. Den rådgivande industri- och vetenskapsnämnden bör omfatta företrädare för den akademiska världen och näringslivet, i egenskap av användare och/eller leverantörer av teknik. Den bör ge oberoende råd till styrelsen om den strategiska forsknings- och innovationsagendan, om förvärv och drift av de superdatorer som ägs av det gemensamma företaget, om programmet för kapacitetsuppbyggnads- och breddningsverksamhet samt om programmet för verksamhet avseende federering, konnektivitet och internationellt samarbete,
  I ramen för det gemensamma företagets ledning bör det också ingå ett användarforum som tillhandahåller styrelsen och andra grupper oberoende rådgivning om användarnas behov. Användarforumet bör fastställa de särskilda kriterierna och urvalsförfarandet för de medlemmar som det utser. |
| --- | --- |

(47)

Det gemensamma företagets ledning bör säkerställas genom två organ: en styrelse och en rådgivande industri- och vetenskapsnämnd. Styrelsen bör bestå av företrädare för unionen och de deltagande staterna. Styrelsen bör ha ansvar för strategi- och finansieringsbeslut som rör det gemensamma företagets verksamhet, bland annat när det gäller all offentlig upphandling. Den rådgivande industri- och vetenskapsnämnden bör omfatta företrädare för den akademiska världen och näringslivet, i egenskap av användare och/eller leverantörer av teknik. Den bör ge oberoende råd till styrelsen om den strategiska forsknings- och innovationsagendan, om förvärv och drift av de superdatorer som ägs av det gemensamma företaget, om programmet för kapacitetsuppbyggnads- och breddningsverksamhet samt om programmet för verksamhet avseende federering, konnektivitet och internationellt samarbete,
  I ramen för det gemensamma företagets ledning bör det också ingå ett användarforum som tillhandahåller styrelsen och andra grupper oberoende rådgivning om användarnas behov. Användarforumet bör fastställa de särskilda kriterierna och urvalsförfarandet för de medlemmar som det utser.

Ändring 38

Förslag till förordning

Skäl 47a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (47a) | Eftersom superdatorerna är efterfrågestyrda och användardrivna bör det gemensamma företaget bibehålla en permanent dialog med det civila samhället och dem som använder infrastrukturer för högpresterande datorsystem. Det kontinuerliga, effektiva deltagandet av användare, i synnerhet för att genomföra det förfarande med gemensam utformning som krävs för att öka utnyttjandet, i synnerhet av kommersiella tillämpningar, inom industrin, små och medelstora företag och innovativa företag och uppstartsföretag, kan få ett stort mervärde och en multiplikatoreffekt. Input från användarsidan bör aktivt sökas genom ett regelbundet samrådsförfarande med slutanvändare från den offentliga och den privata sektorn. För detta ändamål bör styrelsen inrätta en arbetsgrupp för användare (”användarforumet”), avsedd att bistå vid fastställandet av den förbättrade kvaliteten på tjänsterna, användbarheten, förtroendet och säkerhetskraven hos offentliga och privata användare. Användarforumet bör inkludera representanter från det civila samhället, användare inom industrin och offentliga användare, arbetsmarknadens parter inom unionen, små och medelstora företag och oberoende aktörer i den europeiska värdekedjan för programvaruutveckling. |

Kommissionens förslag

Ändring

(47a)

Eftersom superdatorerna är efterfrågestyrda och användardrivna bör det gemensamma företaget bibehålla en permanent dialog med det civila samhället och dem som använder infrastrukturer för högpresterande datorsystem. Det kontinuerliga, effektiva deltagandet av användare, i synnerhet för att genomföra det förfarande med gemensam utformning som krävs för att öka utnyttjandet, i synnerhet av kommersiella tillämpningar, inom industrin, små och medelstora företag och innovativa företag och uppstartsföretag, kan få ett stort mervärde och en multiplikatoreffekt. Input från användarsidan bör aktivt sökas genom ett regelbundet samrådsförfarande med slutanvändare från den offentliga och den privata sektorn. För detta ändamål bör styrelsen inrätta en arbetsgrupp för användare (”användarforumet”), avsedd att bistå vid fastställandet av den förbättrade kvaliteten på tjänsterna, användbarheten, förtroendet och säkerhetskraven hos offentliga och privata användare. Användarforumet bör inkludera representanter från det civila samhället, användare inom industrin och offentliga användare, arbetsmarknadens parter inom unionen, små och medelstora företag och oberoende aktörer i den europeiska värdekedjan för programvaruutveckling.

Ändring 39

Förslag till förordning

Skäl 49

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (49) | Unionens ekonomiska bidrag bör hanteras i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna om indirekt förvaltning i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. Vilka bestämmelser som ska tillämpas vid det gemensamma företagets deltagande i offentlig upphandling bör fastställas i dess finansiella regler. |

Kommissionens förslag

Ändring

(49)

Unionens ekonomiska bidrag bör hanteras i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning och i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna om indirekt förvaltning i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. Vilka bestämmelser som ska tillämpas vid det gemensamma företagets deltagande i offentlig upphandling bör fastställas i dess finansiella regler.

| (49) | Unionens ekonomiska bidrag bör hanteras i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning
  och administrativ förenkling
  och i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna om indirekt förvaltning i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. Vilka bestämmelser som ska tillämpas vid det gemensamma företagets deltagande i offentlig upphandling bör fastställas i dess finansiella regler. |
| --- | --- |

(49)

Unionens ekonomiska bidrag bör hanteras i enlighet med principen om sund ekonomisk förvaltning
  och administrativ förenkling
  och i enlighet med de tillämpliga bestämmelserna om indirekt förvaltning i förordning (EU, Euratom) 2018/1046. Vilka bestämmelser som ska tillämpas vid det gemensamma företagets deltagande i offentlig upphandling bör fastställas i dess finansiella regler.

Ändring 40

Förslag till förordning

Skäl 50

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (50) | För att främja ett innovativt
  och
  konkurrenskraftigt europeiskt ekosystem av högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem med erkänd spjutspetskompetens, bör det gemensamma företaget på lämpligt sätt använda sig av upphandlings- och bidragsinstrumenten, inbegripet gemensam upphandling, förkommersiell upphandling och offentlig upphandling av innovativa lösningar. |

Kommissionens förslag

Ändring

(50)

För att främja ett innovativt
  och
  konkurrenskraftigt europeiskt ekosystem av högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem med erkänd spjutspetskompetens, bör det gemensamma företaget på lämpligt sätt använda sig av upphandlings- och bidragsinstrumenten, inbegripet gemensam upphandling, förkommersiell upphandling och offentlig upphandling av innovativa lösningar.

| (50) | För att främja ett innovativt, konkurrenskraftigt
  och resilient
  europeiskt ekosystem av högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem med erkänd spjutspetskompetens
  och utbredd spridning över unionen
  , bör det gemensamma företaget på lämpligt sätt använda sig av upphandlings- och bidragsinstrumenten, inbegripet gemensam upphandling, förkommersiell upphandling och offentlig upphandling av innovativa lösningar.
  Användningen av sådana upphandlings- och bidragsinstrument bör göra det lättare att delta för små och medelstora företag, mikroföretag och uppstartsföretag, och kluster av sådana. Det gemensamma företaget kommer att beakta möjligheten att uppgradera befintliga faciliteter för att garantera högavancerad teknik och ett ekosystem i världsklass för teknik och tillämpningar för högpresterande datorsystem och kvantdatorer. |
| --- | --- |

(50)

För att främja ett innovativt, konkurrenskraftigt
  och resilient
  europeiskt ekosystem av högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem med erkänd spjutspetskompetens
  och utbredd spridning över unionen
  , bör det gemensamma företaget på lämpligt sätt använda sig av upphandlings- och bidragsinstrumenten, inbegripet gemensam upphandling, förkommersiell upphandling och offentlig upphandling av innovativa lösningar.
  Användningen av sådana upphandlings- och bidragsinstrument bör göra det lättare att delta för små och medelstora företag, mikroföretag och uppstartsföretag, och kluster av sådana. Det gemensamma företaget kommer att beakta möjligheten att uppgradera befintliga faciliteter för att garantera högavancerad teknik och ett ekosystem i världsklass för teknik och tillämpningar för högpresterande datorsystem och kvantdatorer.

Ändring 41

Förslag till förordning

Skäl 53

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (53) | Deltagandet i indirekta åtgärder som finansieras genom det gemensamma företaget bör vara förenligt med förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa. Det gemensamma företaget bör också säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa bestämmelser med utgångspunkt i relevanta åtgärder som antas av kommissionen. För att i enlighet med förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa säkerställa att de deltagande staterna i lämplig omfattning medfinansierar indirekta åtgärder bör de deltagande staterna eftersträva att bidra med ett belopp som åtminstone motsvarar det belopp som det gemensamma företaget betalar som ersättning för de stödberättigande kostnader som stödmottagarna ådragit sig i samband med åtgärderna. De högsta finansieringsnivåer som anges i det gemensamma företagets årliga arbetsprogram i enlighet med artikel 30 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa bör därför fastställas i överensstämmelse med detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(53)

Deltagandet i indirekta åtgärder som finansieras genom det gemensamma företaget bör vara förenligt med förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa. Det gemensamma företaget bör också säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa bestämmelser med utgångspunkt i relevanta åtgärder som antas av kommissionen. För att i enlighet med förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa säkerställa att de deltagande staterna i lämplig omfattning medfinansierar indirekta åtgärder bör de deltagande staterna eftersträva att bidra med ett belopp som åtminstone motsvarar det belopp som det gemensamma företaget betalar som ersättning för de stödberättigande kostnader som stödmottagarna ådragit sig i samband med åtgärderna. De högsta finansieringsnivåer som anges i det gemensamma företagets årliga arbetsprogram i enlighet med artikel 30 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa bör därför fastställas i överensstämmelse med detta.

| (53) | Deltagandet i indirekta åtgärder som finansieras genom det gemensamma företaget bör vara förenligt med förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa. Det gemensamma företaget bör också säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa bestämmelser med utgångspunkt i relevanta åtgärder som antas av kommissionen. För att i enlighet med förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa säkerställa att de deltagande staterna i lämplig omfattning medfinansierar indirekta åtgärder bör de deltagande staterna eftersträva att bidra med ett belopp som åtminstone motsvarar det belopp som det gemensamma företaget betalar som ersättning för de stödberättigande kostnader som stödmottagarna ådragit sig i samband med åtgärderna. De högsta finansieringsnivåer som anges i det gemensamma företagets årliga arbetsprogram i enlighet med artikel 30 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa bör därför fastställas
  av styrelsen
  i överensstämmelse med detta. |
| --- | --- |

(53)

Deltagandet i indirekta åtgärder som finansieras genom det gemensamma företaget bör vara förenligt med förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa. Det gemensamma företaget bör också säkerställa en konsekvent tillämpning av dessa bestämmelser med utgångspunkt i relevanta åtgärder som antas av kommissionen. För att i enlighet med förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa säkerställa att de deltagande staterna i lämplig omfattning medfinansierar indirekta åtgärder bör de deltagande staterna eftersträva att bidra med ett belopp som åtminstone motsvarar det belopp som det gemensamma företaget betalar som ersättning för de stödberättigande kostnader som stödmottagarna ådragit sig i samband med åtgärderna. De högsta finansieringsnivåer som anges i det gemensamma företagets årliga arbetsprogram i enlighet med artikel 30 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa bör därför fastställas
  av styrelsen
  i överensstämmelse med detta.

Ändring 42

Förslag till förordning

Skäl 53a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (53a) | För att säkerställa rätt balans av intressenters deltagande i de åtgärder som det gemensamma företaget finansierar är det nödvändigt att tillåta en differentiering av ersättningsnivåerna, i synnerhet för små och medelstora företag, uppstartsföretag och icke vinstdrivande rättssubjekt. Tillämpningen av differentierade nivåer bör inte öka den administrativa komplexiteten hos projekten och bör vara så enkel och effektiv som möjligt. Ersättningsnivåerna bör anges i arbetsprogrammet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(53a)

För att säkerställa rätt balans av intressenters deltagande i de åtgärder som det gemensamma företaget finansierar är det nödvändigt att tillåta en differentiering av ersättningsnivåerna, i synnerhet för små och medelstora företag, uppstartsföretag och icke vinstdrivande rättssubjekt. Tillämpningen av differentierade nivåer bör inte öka den administrativa komplexiteten hos projekten och bör vara så enkel och effektiv som möjligt. Ersättningsnivåerna bör anges i arbetsprogrammet.

Ändring 43

Förslag till förordning

Skäl 56

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (56) | Unionens och de andra medlemmarnas ekonomiska intressen i det gemensamma företaget bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inklusive förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, återkrav av medel som förlorats, utbetalats på felaktiga grunder eller använts felaktigt och, när så är lämpligt, tillämpning av administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046. |

Kommissionens förslag

Ändring

(56)

Unionens och de andra medlemmarnas ekonomiska intressen i det gemensamma företaget bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inklusive förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, återkrav av medel som förlorats, utbetalats på felaktiga grunder eller använts felaktigt och, när så är lämpligt, tillämpning av administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

| (56) | Unionens och de andra medlemmarnas ekonomiska intressen i det gemensamma företaget bör skyddas genom proportionella
  och enkla
  åtgärder under hela utgiftscykeln, inklusive förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, återkrav av medel som förlorats, utbetalats på felaktiga grunder eller använts felaktigt och, när så är lämpligt, tillämpning av administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046. |
| --- | --- |

(56)

Unionens och de andra medlemmarnas ekonomiska intressen i det gemensamma företaget bör skyddas genom proportionella
  och enkla
  åtgärder under hela utgiftscykeln, inklusive förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, återkrav av medel som förlorats, utbetalats på felaktiga grunder eller använts felaktigt och, när så är lämpligt, tillämpning av administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med förordning (EU, Euratom) 2018/1046.

Ändring 44

Förslag till förordning

Skäl 57

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (57) | Det gemensamma företaget bör bedriva sin verksamhet på ett öppet och transparent sätt och tillhandahålla all relevant information i god tid och främja sin verksamhet, bland annat genom informationsverksamhet riktad till allmänheten. Arbetsordningen för det gemensamma företagets organ bör offentliggöras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(57)

Det gemensamma företaget bör bedriva sin verksamhet på ett öppet och transparent sätt och tillhandahålla all relevant information i god tid och främja sin verksamhet, bland annat genom informationsverksamhet riktad till allmänheten. Arbetsordningen för det gemensamma företagets organ bör offentliggöras.

| (57) | Det gemensamma företaget bör bedriva sin verksamhet på ett
  enkelt, flexibelt,
  öppet och transparent sätt och tillhandahålla all relevant information i god tid och främja sin verksamhet, bland annat genom informationsverksamhet riktad till allmänheten. Arbetsordningen för det gemensamma företagets organ bör offentliggöras. |
| --- | --- |

(57)

Det gemensamma företaget bör bedriva sin verksamhet på ett
  enkelt, flexibelt,
  öppet och transparent sätt och tillhandahålla all relevant information i god tid och främja sin verksamhet, bland annat genom informationsverksamhet riktad till allmänheten. Arbetsordningen för det gemensamma företagets organ bör offentliggöras.

Ändring 45

Förslag till förordning

Skäl 58

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (58) | Av förenklingsskäl bör den administrativa bördan minskas för alla parter. Dubbel revision och oproportionerliga mängder dokumentation och rapportering bör undvikas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(58)

Av förenklingsskäl bör den administrativa bördan minskas för alla parter. Dubbel revision och oproportionerliga mängder dokumentation och rapportering bör undvikas.

| (58) | Av förenklingsskäl bör den administrativa bördan minskas för alla parter
  , i synnerhet för det gemensamma företaget och dess stödmottagare
  . Dubbel revision och oproportionerliga mängder dokumentation och rapportering bör undvikas.
  Det gemensamma företaget bör tillhandahålla en gynnsam ram för att stödja deltagande stater. För att maximera effekten av indirekta åtgärder bör man beakta särdragen i det gemensamma företaget, med dess trepartsmodell, när det gäller hanteringen av finansiella bidrag från deltagande stater. |
| --- | --- |

(58)

Av förenklingsskäl bör den administrativa bördan minskas för alla parter
  , i synnerhet för det gemensamma företaget och dess stödmottagare
  . Dubbel revision och oproportionerliga mängder dokumentation och rapportering bör undvikas.
  Det gemensamma företaget bör tillhandahålla en gynnsam ram för att stödja deltagande stater. För att maximera effekten av indirekta åtgärder bör man beakta särdragen i det gemensamma företaget, med dess trepartsmodell, när det gäller hanteringen av finansiella bidrag från deltagande stater.

Ändring 46

Förslag till förordning

Skäl 61

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (61) | Kommissionens internrevisor bör utöva samma befogenheter över det gemensamma företaget som de som utövas när det gäller kommissionen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(61)

Kommissionens internrevisor bör utöva samma befogenheter över det gemensamma företaget som de som utövas när det gäller kommissionen.

| (61) | Kommissionens internrevisor bör utöva samma befogenheter över det gemensamma företaget som dem som utövas när det gäller kommissionen
  och samtidigt undvika en ökning av den administrativa bördan för det gemensamma företaget eller dess stödmottagare
  . |
| --- | --- |

(61)

Kommissionens internrevisor bör utöva samma befogenheter över det gemensamma företaget som dem som utövas när det gäller kommissionen
  och samtidigt undvika en ökning av den administrativa bördan för det gemensamma företaget eller dess stödmottagare
  .

Ändring 47

Förslag till förordning

Skäl 62

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (62) | Kommissionen, det gemensamma företaget, revisionsrätten, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) bör få tillgång till all information och alla lokaler som de behöver för att genomföra revisioner och utredningar avseende bidrag, avtal och överenskommelser som ingåtts av det gemensamma företaget. |

Kommissionens förslag

Ändring

(62)

Kommissionen, det gemensamma företaget, revisionsrätten, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) bör få tillgång till all information och alla lokaler som de behöver för att genomföra revisioner och utredningar avseende bidrag, avtal och överenskommelser som ingåtts av det gemensamma företaget.

| (62) | Kommissionen, det gemensamma företaget, revisionsrätten, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) bör få tillgång till all information och alla lokaler som de behöver för att genomföra revisioner och utredningar avseende bidrag, avtal och överenskommelser som ingåtts av det gemensamma företaget
  och samtidigt eftersträva maximal administrativ förenkling för stödmottagarna och en minskning av deras administrativa börda
  . |
| --- | --- |

(62)

Kommissionen, det gemensamma företaget, revisionsrätten, Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) och Europeiska åklagarmyndigheten (Eppo) bör få tillgång till all information och alla lokaler som de behöver för att genomföra revisioner och utredningar avseende bidrag, avtal och överenskommelser som ingåtts av det gemensamma företaget
  och samtidigt eftersträva maximal administrativ förenkling för stödmottagarna och en minskning av deras administrativa börda
  .

Ändring 48

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2) | åtkomsttid: den tid under vilken en användare eller en grupp av användare ges åtkomst till en superdator för att köra sina dataprogram. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

åtkomsttid: den tid under vilken en användare eller en grupp av användare ges åtkomst till en superdator för att köra sina dataprogram.

| (2) | åtkomsttid: den tid under vilken en användare eller en grupp av användare
  genom ett transparent och öppet förfarande
  ges åtkomst till en superdator för att köra sina dataprogram. |
| --- | --- |

(2)

åtkomsttid: den tid under vilken en användare eller en grupp av användare
  genom ett transparent och öppet förfarande
  ges åtkomst till en superdator för att köra sina dataprogram.

Ändring 49

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4) | spjutspetsenhet: för högpresterande datorsystem (HPC), ett
  initiativ
  för att främja användningen av framtida extremt högpresterande datorkapacitet som gör det möjligt för användargrupperna att i samverkan med andra HPC-intressenter skala upp befintliga parallella koder mot exaskala och extrem skalbarhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

spjutspetsenhet: för högpresterande datorsystem (HPC), ett
  initiativ
  för att främja användningen av framtida extremt högpresterande datorkapacitet som gör det möjligt för användargrupperna att i samverkan med andra HPC-intressenter skala upp befintliga parallella koder mot exaskala och extrem skalbarhet.

| (4) | spjutspetsenhet: för högpresterande datorsystem (HPC), ett
  samarbetsinitiativ som valts ut genom en öppen, transparent och konkurrensutsatt inbjudan att lämna förslag
  för att främja användningen av framtida extremt högpresterande datorkapacitet som gör det möjligt för användargrupperna att i samverkan med andra HPC-intressenter skala upp befintliga parallella koder mot exaskala och extrem skalbarhet. |
| --- | --- |

(4)

spjutspetsenhet: för högpresterande datorsystem (HPC), ett
  samarbetsinitiativ som valts ut genom en öppen, transparent och konkurrensutsatt inbjudan att lämna förslag
  för att främja användningen av framtida extremt högpresterande datorkapacitet som gör det möjligt för användargrupperna att i samverkan med andra HPC-intressenter skala upp befintliga parallella koder mot exaskala och extrem skalbarhet.

Ändring 50

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5) | gemensam utformning: kollektiv arbetsmetod där teknikleverantörer och användare deltar i en samarbetsbaserad och iterativ utformningsprocess för att utveckla ny teknik, nya tillämpningar
  och
  nya system. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

gemensam utformning: kollektiv arbetsmetod där teknikleverantörer och användare deltar i en samarbetsbaserad och iterativ utformningsprocess för att utveckla ny teknik, nya tillämpningar
  och
  nya system.

| (5) | gemensam utformning: kollektiv arbetsmetod där teknikleverantörer och användare deltar i en samarbetsbaserad och iterativ utformningsprocess för att utveckla ny teknik, nya tillämpningar, nya system
  , tjänster, färdigheter och kompetenser
  . |
| --- | --- |

(5)

gemensam utformning: kollektiv arbetsmetod där teknikleverantörer och användare deltar i en samarbetsbaserad och iterativ utformningsprocess för att utveckla ny teknik, nya tillämpningar, nya system
  , tjänster, färdigheter och kompetenser
  .

Ändring 51

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6) | kompetenscentrum: för högpresterande datorsystem (HPC) ett rättssubjekt
  som
  är inrättat i en deltagande stat och som på begäran ger användare från näringslivet,
  inbegripet
  små och medelstora företag, den akademiska världen och offentliga förvaltningar, åtkomst till superdatorerna och till den senaste HPC-tekniken och de senaste HPC-verktygen, HPC-tillämpningarna och HPC-tjänsterna samt tillhandahåller sakkunskap, kompetens, utbildning, arbete i nätverk och utåtriktad verksamhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

kompetenscentrum: för högpresterande datorsystem (HPC) ett rättssubjekt
  som
  är inrättat i en deltagande stat och som på begäran ger användare från näringslivet,
  inbegripet
  små och medelstora företag, den akademiska världen och offentliga förvaltningar, åtkomst till superdatorerna och till den senaste HPC-tekniken och de senaste HPC-verktygen, HPC-tillämpningarna och HPC-tjänsterna samt tillhandahåller sakkunskap, kompetens, utbildning, arbete i nätverk och utåtriktad verksamhet.

| (6) | unionens
  kompetenscentrum: för högpresterande datorsystem (HPC) ett rättssubjekt
  inom unionen vilket valts ut genom en öppen och transparent process och
  är inrättat i en deltagande stat och som på begäran ger användare från näringslivet,
  i synnerhet
  små och medelstora företag
  och uppstartsföretag
  , den akademiska världen och offentliga förvaltningar, åtkomst till superdatorerna och till den senaste HPC-tekniken och de senaste HPC-verktygen, HPC-tillämpningarna och HPC-tjänsterna samt tillhandahåller sakkunskap, kompetens, utbildning, arbete i nätverk och utåtriktad verksamhet. |
| --- | --- |

(6)

unionens
  kompetenscentrum: för högpresterande datorsystem (HPC) ett rättssubjekt
  inom unionen vilket valts ut genom en öppen och transparent process och
  är inrättat i en deltagande stat och som på begäran ger användare från näringslivet,
  i synnerhet
  små och medelstora företag
  och uppstartsföretag
  , den akademiska världen och offentliga förvaltningar, åtkomst till superdatorerna och till den senaste HPC-tekniken och de senaste HPC-verktygen, HPC-tillämpningarna och HPC-tjänsterna samt tillhandahåller sakkunskap, kompetens, utbildning, arbete i nätverk och utåtriktad verksamhet.

Ändring 52

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 16

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (16) | superdator i industriell klass: en superdator som specifikt utformats med säkerhet, konfidentialitet och dataintegritet som uppfyller industrianvändares krav, vilka är mer långtgående än kraven för vetenskaplig användare. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

superdator i industriell klass: en superdator som specifikt utformats med säkerhet, konfidentialitet och dataintegritet som uppfyller industrianvändares krav, vilka är mer långtgående än kraven för vetenskaplig användare.

| (16) | superdator i industriell klass: en superdator
  i minst mellanklass
  som specifikt utformats med säkerhet, konfidentialitet och dataintegritet som uppfyller industrianvändares krav, vilka är mer långtgående än kraven för vetenskaplig användare. |
| --- | --- |

(16)

superdator i industriell klass: en superdator
  i minst mellanklass
  som specifikt utformats med säkerhet, konfidentialitet och dataintegritet som uppfyller industrianvändares krav, vilka är mer långtgående än kraven för vetenskaplig användare.

Ändring 53

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 19a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (19a) | flerårigt strategiskt program: ett dokument som innehåller en strategi och planer för att uppnå det gemensamma företagets mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19a)

Ändring 54

Förslag till förordning

Artikel 2 – led 20

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (20) | nationellt kompetenscentrum för högpresterande datorsystem: ett rättssubjekt som är inrättat i en deltagande stat som är en medlemsstat, som är associerat till den medlemsstatens nationella superdatorcentrum och som på begäran ger användare från näringslivet,
  inbegripet
  små och medelstora företag, den akademiska världen och offentliga förvaltningar, åtkomst till superdatorerna och till den senaste HPC-tekniken och de senaste HPC-verktygen, HPC-tillämpningarna och HPC-tjänsterna samt tillhandahåller sakkunskap, kompetens, utbildning, arbete i nätverk och utåtriktad verksamhet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

nationellt kompetenscentrum för högpresterande datorsystem: ett rättssubjekt som är inrättat i en deltagande stat som är en medlemsstat, som är associerat till den medlemsstatens nationella superdatorcentrum och som på begäran ger användare från näringslivet,
  inbegripet
  små och medelstora företag, den akademiska världen och offentliga förvaltningar, åtkomst till superdatorerna och till den senaste HPC-tekniken och de senaste HPC-verktygen, HPC-tillämpningarna och HPC-tjänsterna samt tillhandahåller sakkunskap, kompetens, utbildning, arbete i nätverk och utåtriktad verksamhet.

| (20) | nationellt kompetenscentrum för högpresterande datorsystem: ett rättssubjekt,
  eller ett konsortium av rättssubjekt, som valts ut genom en öppen och transparent process och
  som är inrättat i en deltagande stat som är en medlemsstat, som är associerat till den medlemsstatens nationella superdatorcentrum och som på begäran ger användare från näringslivet,
  i synnerhet
  små och medelstora företag
  och uppstartsföretag
  , den akademiska världen och offentliga förvaltningar, åtkomst till superdatorerna och till den senaste HPC-tekniken och de senaste HPC-verktygen, HPC-tillämpningarna och HPC-tjänsterna samt tillhandahåller sakkunskap, kompetens, utbildning, arbete i nätverk och utåtriktad verksamhet. |
| --- | --- |

(20)

nationellt kompetenscentrum för högpresterande datorsystem: ett rättssubjekt,
  eller ett konsortium av rättssubjekt, som valts ut genom en öppen och transparent process och
  som är inrättat i en deltagande stat som är en medlemsstat, som är associerat till den medlemsstatens nationella superdatorcentrum och som på begäran ger användare från näringslivet,
  i synnerhet
  små och medelstora företag
  och uppstartsföretag
  , den akademiska världen och offentliga förvaltningar, åtkomst till superdatorerna och till den senaste HPC-tekniken och de senaste HPC-verktygen, HPC-tillämpningarna och HPC-tjänsterna samt tillhandahåller sakkunskap, kompetens, utbildning, arbete i nätverk och utåtriktad verksamhet.

Ändring 55

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Det gemensamma företaget ska ha i uppdrag att i unionen utveckla, ta i drift, utvidga och upprätthålla ett världsledande federerat, säkert ekosystem med hyperkonnektivitet av tjänste- och datainfrastrukturer på superdator- och kvantdatorområdet; att stödja
  produktionen
  av innovativa och konkurrenskraftiga superdatorsystem baserat på en leveranskedja som säkerställer komponenter, teknik och kunnande och kunskap som begränsar risken för störningar, samt utvecklingen av en mängd tillämpningar som är optimerade för dessa system; och att bredda användningen av denna superdatorinfrastruktur till ett stort antal offentliga och privata användare och stödja utvecklingen av
  viktig
  kompetens för europeisk vetenskap och industri. | (1)   Det gemensamma företaget ska ha i uppdrag att i unionen utveckla, ta i drift, utvidga och upprätthålla ett världsledande federerat, säkert ekosystem med hyperkonnektivitet av tjänste- och datainfrastrukturer på superdator- och kvantdatorområdet
  och därigenom bidra till att göra unionen till en vetenskaplig, digital och industriell världsledare
  ; att stödja
  utveckling, ibruktagande och drift, helst inom unionen,
  av innovativa och konkurrenskraftiga superdatorsystem baserat på en leveranskedja som säkerställer
  råvaror av avgörande betydelse och högavancerade
  komponenter, teknik och kunnande och kunskap som begränsar risken för störningar, samt utvecklingen av en mängd tillämpningar som är optimerade för dessa system
  baserat på principerna om förtroende, öppenhet, säkerhet, interoperabilitet och portabilitet
  ; och att bredda användningen av denna superdatorinfrastruktur till ett stort antal
  av unionens
  offentliga och privata användare
  , med särskild uppmärksamhet riktad på små och medelstora företag och uppstartsföretag, också sådana som befinner sig i forsknings- och utvecklingsfasen,
  och stödja utvecklingen av
  avancerade digitala färdigheter och avancerad digital
  kompetens
  och kunskap för det europeiska samhället och
  för europeisk vetenskap och industri. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)   Det gemensamma företaget ska ha i uppdrag att i unionen utveckla, ta i drift, utvidga och upprätthålla ett världsledande federerat, säkert ekosystem med hyperkonnektivitet av tjänste- och datainfrastrukturer på superdator- och kvantdatorområdet; att stödja
  produktionen
  av innovativa och konkurrenskraftiga superdatorsystem baserat på en leveranskedja som säkerställer komponenter, teknik och kunnande och kunskap som begränsar risken för störningar, samt utvecklingen av en mängd tillämpningar som är optimerade för dessa system; och att bredda användningen av denna superdatorinfrastruktur till ett stort antal offentliga och privata användare och stödja utvecklingen av
  viktig
  kompetens för europeisk vetenskap och industri.

(1)   Det gemensamma företaget ska ha i uppdrag att i unionen utveckla, ta i drift, utvidga och upprätthålla ett världsledande federerat, säkert ekosystem med hyperkonnektivitet av tjänste- och datainfrastrukturer på superdator- och kvantdatorområdet
  och därigenom bidra till att göra unionen till en vetenskaplig, digital och industriell världsledare
  ; att stödja
  utveckling, ibruktagande och drift, helst inom unionen,
  av innovativa och konkurrenskraftiga superdatorsystem baserat på en leveranskedja som säkerställer
  råvaror av avgörande betydelse och högavancerade
  komponenter, teknik och kunnande och kunskap som begränsar risken för störningar, samt utvecklingen av en mängd tillämpningar som är optimerade för dessa system
  baserat på principerna om förtroende, öppenhet, säkerhet, interoperabilitet och portabilitet
  ; och att bredda användningen av denna superdatorinfrastruktur till ett stort antal
  av unionens
  offentliga och privata användare
  , med särskild uppmärksamhet riktad på små och medelstora företag och uppstartsföretag, också sådana som befinner sig i forsknings- och utvecklingsfasen,
  och stödja utvecklingen av
  avancerade digitala färdigheter och avancerad digital
  kompetens
  och kunskap för det europeiska samhället och
  för europeisk vetenskap och industri.

Ändring 56

Ändring 56

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a

Artikel 3 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | att bidra till genomförandet av förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa, särskilt artikel 3, för att uppnå vetenskapliga, ekonomiska, miljömässiga, tekniska och samhälleliga effekter av unionens investeringar i forskning och innovation, i syfte att stärka unionens vetenskapliga och tekniska bas, genomföra unionens strategiska prioriteringar, bidra till att genomföra EU:s målsättningar och politiska strategier och bidra till att lösa globala utmaningar,
  inklusive
  målen för hållbar utveckling genom att följa principerna i Agenda 2030 och Parisavtalet, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

att bidra till genomförandet av förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa, särskilt artikel 3, för att uppnå vetenskapliga, ekonomiska, miljömässiga, tekniska och samhälleliga effekter av unionens investeringar i forskning och innovation, i syfte att stärka unionens vetenskapliga och tekniska bas, genomföra unionens strategiska prioriteringar, bidra till att genomföra EU:s målsättningar och politiska strategier och bidra till att lösa globala utmaningar,
  inklusive
  målen för hållbar utveckling genom att följa principerna i Agenda 2030 och Parisavtalet,

inklusive

| (a) | att bidra till genomförandet av förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa, särskilt artikel 3, för att uppnå vetenskapliga, ekonomiska, miljömässiga, tekniska och samhälleliga effekter av unionens investeringar i forskning och innovation, i syfte att stärka unionens vetenskapliga och tekniska bas, genomföra unionens strategiska prioriteringar, bidra till att genomföra EU:s målsättningar och politiska strategier
  , inbegripet de med anknytning till den europeiska gröna given, Europeiska unionens återhämtningsplan, den europeiska datastrategin, digitala strategin, strategin för små och medelstora företag och industristrategin, förverkliga Europas strategiska suveränitet samtidigt som man bevarar en öppen ekonomi, samt påskynda de sociala, miljörelaterade och ekonomiska omställningarna
  och bidra till att lösa globala utmaningar,
  samt ta sig an
  målen för hållbar utveckling genom att följa principerna i Agenda 2030 och Parisavtalet, |
| --- | --- |

(a)

att bidra till genomförandet av förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa, särskilt artikel 3, för att uppnå vetenskapliga, ekonomiska, miljömässiga, tekniska och samhälleliga effekter av unionens investeringar i forskning och innovation, i syfte att stärka unionens vetenskapliga och tekniska bas, genomföra unionens strategiska prioriteringar, bidra till att genomföra EU:s målsättningar och politiska strategier
  , inbegripet de med anknytning till den europeiska gröna given, Europeiska unionens återhämtningsplan, den europeiska datastrategin, digitala strategin, strategin för små och medelstora företag och industristrategin, förverkliga Europas strategiska suveränitet samtidigt som man bevarar en öppen ekonomi, samt påskynda de sociala, miljörelaterade och ekonomiska omställningarna
  och bidra till att lösa globala utmaningar,
  samt ta sig an
  målen för hållbar utveckling genom att följa principerna i Agenda 2030 och Parisavtalet,

, inbegripet de med anknytning till den europeiska gröna given, Europeiska unionens återhämtningsplan, den europeiska datastrategin, digitala strategin, strategin för små och medelstora företag och industristrategin, förverkliga Europas strategiska suveränitet samtidigt som man bevarar en öppen ekonomi, samt påskynda de sociala, miljörelaterade och ekonomiska omställningarna

samt ta sig an

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b

Artikel 3 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | att utveckla ett tätt samarbete och säkerställa samordning med andra europeiska partnerskap, bland annat genom gemensamma ansökningsomgångar, och sträva efter synergieffekter med relevanta verksamheter och program på unionsnivå och nationell
  och
  regional nivå, i synnerhet sådana som stöder spridningen av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling
  , när så är relevant
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

att utveckla ett tätt samarbete och säkerställa samordning med andra europeiska partnerskap, bland annat genom gemensamma ansökningsomgångar, och sträva efter synergieffekter med relevanta verksamheter och program på unionsnivå och nationell
  och
  regional nivå, i synnerhet sådana som stöder spridningen av innovativa lösningar, utbildning och regional utveckling
  , när så är relevant
  ,

och

, när så är relevant

| (b) | att utveckla ett tätt samarbete och säkerställa
  synergieffekter och
  samordning med andra europeiska partnerskap, bland annat genom gemensamma ansökningsomgångar, och sträva efter
  sekventiella, parallella eller integrerade
  synergieffekter med relevanta verksamheter och program på unionsnivå och nationell, regional
  och lokal
  nivå, i synnerhet sådana som stöder spridningen av innovativa lösningar
  och modelleringsplattformar
  , utbildning och regional utveckling, |
| --- | --- |

(b)

att utveckla ett tätt samarbete och säkerställa
  synergieffekter och
  samordning med andra europeiska partnerskap, bland annat genom gemensamma ansökningsomgångar, och sträva efter
  sekventiella, parallella eller integrerade
  synergieffekter med relevanta verksamheter och program på unionsnivå och nationell, regional
  och lokal
  nivå, i synnerhet sådana som stöder spridningen av innovativa lösningar
  och modelleringsplattformar
  , utbildning och regional utveckling,

synergieffekter och

sekventiella, parallella eller integrerade

och lokal

och modelleringsplattformar

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led c

Artikel 3 – punkt 2 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | att i unionen utveckla, ta i drift, utvidga och bibehålla en integrerad, efterfrågestyrd och användardriven superdator- och datainfrastruktur, med hyperkonnektivitet, i världsklass, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

att i unionen utveckla, ta i drift, utvidga och bibehålla en integrerad, efterfrågestyrd och användardriven superdator- och datainfrastruktur, med hyperkonnektivitet, i världsklass,

| (c) | att i unionen utveckla, ta i drift, utvidga och bibehålla en integrerad, efterfrågestyrd och användardriven superdator- och datainfrastruktur, med hyperkonnektivitet, i världsklass
  , vilket bidrar till att stärka unionens strategiska autonomi
  , |
| --- | --- |

(c)

att i unionen utveckla, ta i drift, utvidga och bibehålla en integrerad, efterfrågestyrd och användardriven superdator- och datainfrastruktur, med hyperkonnektivitet, i världsklass
  , vilket bidrar till att stärka unionens strategiska autonomi
  ,

, vilket bidrar till att stärka unionens strategiska autonomi

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led d

Artikel 3 – punkt 2 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | att federera superdator- och datainfrastrukturen med hyperkonnektivitet och sammankoppla den med de europeiska dataområdena
  och
  molnekosystemet för att tillhandahålla dator- och datatjänster åt en bred grupp offentliga och privata användare i Europa, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

att federera superdator- och datainfrastrukturen med hyperkonnektivitet och sammankoppla den med de europeiska dataområdena
  och
  molnekosystemet för att tillhandahålla dator- och datatjänster åt en bred grupp offentliga och privata användare i Europa,

och

| (d) | att federera superdator- och datainfrastrukturen med hyperkonnektivitet
  med hjälp av nätinfrastrukturer av hög kvalitet i alla medlemsstater,
  och sammankoppla den
  dels
  med de europeiska dataområdena
  , i synnerhet det europeiska hälsodataområdet, för att säkerställa tillgången till stora hälsodataset av hög kvalitet, dels med
  molnekosystemet för att tillhandahålla dator- och datatjänster åt en bred
  och geografiskt mångskiftande
  grupp offentliga och privata användare i Europa
  baserat på principerna om förtroende, öppenhet, säkerhet, interoperabilitet och portabilitet
  , |
| --- | --- |

(d)

att federera superdator- och datainfrastrukturen med hyperkonnektivitet
  med hjälp av nätinfrastrukturer av hög kvalitet i alla medlemsstater,
  och sammankoppla den
  dels
  med de europeiska dataområdena
  , i synnerhet det europeiska hälsodataområdet, för att säkerställa tillgången till stora hälsodataset av hög kvalitet, dels med
  molnekosystemet för att tillhandahålla dator- och datatjänster åt en bred
  och geografiskt mångskiftande
  grupp offentliga och privata användare i Europa
  baserat på principerna om förtroende, öppenhet, säkerhet, interoperabilitet och portabilitet
  ,

med hjälp av nätinfrastrukturer av hög kvalitet i alla medlemsstater,

dels

, i synnerhet det europeiska hälsodataområdet, för att säkerställa tillgången till stora hälsodataset av hög kvalitet, dels med

och geografiskt mångskiftande

baserat på principerna om förtroende, öppenhet, säkerhet, interoperabilitet och portabilitet

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led da (nytt)

Artikel 3 – punkt 2 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | att främja vetenskaplig spetskompetens och stödja utnyttjandet och den systematiska användningen av forsknings- och innovationsresultat som genereras i unionen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

att främja vetenskaplig spetskompetens och stödja utnyttjandet och den systematiska användningen av forsknings- och innovationsresultat som genereras i unionen,

att främja vetenskaplig spetskompetens och stödja utnyttjandet och den systematiska användningen av forsknings- och innovationsresultat som genereras i unionen,

Ändring 61

Ändring 61

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led e

Artikel 3 – punkt 2 – led e

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | att fortsätta att utveckla och stödja ett mycket konkurrenskraftigt och innovativt superdator- och dataekosystem i Europa som bidrar till unionens
  ställning
  och tekniska autonomi i den digitala
  ekonomin
  ,
  som gör
  att
  den
  klarar att självständigt producera datorteknik och arkitekturer och integrera dessa i ledande datorsystem, samt avancerade tillämpningar som är optimerade för dessa system, och |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

att fortsätta att utveckla och stödja ett mycket konkurrenskraftigt och innovativt superdator- och dataekosystem i Europa som bidrar till unionens
  ställning
  och tekniska autonomi i den digitala
  ekonomin
  ,
  som gör
  att
  den
  klarar att självständigt producera datorteknik och arkitekturer och integrera dessa i ledande datorsystem, samt avancerade tillämpningar som är optimerade för dessa system, och

ställning

ekonomin

som gör

den

| (e) | att fortsätta att utveckla och stödja ett mycket konkurrenskraftigt
  , socialt, hållbart, energieffektivt
  och innovativt
  , sammanlänkat, interoperabelt och säkert
  superdator- och dataekosystem i Europa som bidrar till unionens
  vetenskapliga och tekniska ledarskap
  och
  dess fortgående
  strategiska autonomi i den digitala
  omställningen, så att beroendet av utländsk teknik minskar, framför allt när det gäller komponenter för en kritisk infrastruktur, samtidigt som man bevarar en öppen ekonomi och upprätthåller globalt ledarskap i fråga om tillämpningar för högpresterande datorsystem, så
  att
  unionen
  klarar att självständigt producera
  och äga
  datorteknik och arkitekturer
  i världsklass
  och integrera dessa i ledande datorsystem, samt avancerade tillämpningar som är optimerade för dessa system, och |
| --- | --- |

(e)

att fortsätta att utveckla och stödja ett mycket konkurrenskraftigt
  , socialt, hållbart, energieffektivt
  och innovativt
  , sammanlänkat, interoperabelt och säkert
  superdator- och dataekosystem i Europa som bidrar till unionens
  vetenskapliga och tekniska ledarskap
  och
  dess fortgående
  strategiska autonomi i den digitala
  omställningen, så att beroendet av utländsk teknik minskar, framför allt när det gäller komponenter för en kritisk infrastruktur, samtidigt som man bevarar en öppen ekonomi och upprätthåller globalt ledarskap i fråga om tillämpningar för högpresterande datorsystem, så
  att
  unionen
  klarar att självständigt producera
  och äga
  datorteknik och arkitekturer
  i världsklass
  och integrera dessa i ledande datorsystem, samt avancerade tillämpningar som är optimerade för dessa system, och

, socialt, hållbart, energieffektivt

, sammanlänkat, interoperabelt och säkert

vetenskapliga och tekniska ledarskap

dess fortgående

omställningen, så att beroendet av utländsk teknik minskar, framför allt när det gäller komponenter för en kritisk infrastruktur, samtidigt som man bevarar en öppen ekonomi och upprätthåller globalt ledarskap i fråga om tillämpningar för högpresterande datorsystem, så

unionen

och äga

i världsklass

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led f

Artikel 3 – punkt 2 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | att bredda användningen av superdatortjänster och utveckla
  viktig
  kompetens som behövs för
  europeisk
  vetenskap och industri. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

att bredda användningen av superdatortjänster och utveckla
  viktig
  kompetens som behövs för
  europeisk
  vetenskap och industri.

viktig

europeisk

| (f) | att
  främja, underlätta och
  bredda användningen av superdatortjänster
  inom alla sektorer
  och
  bidra till att
  utveckla
  avancerade digitala färdigheter och avancerad digital
  kompetens
  och kunskap
  som behövs för
  Europas
  vetenskap
  , samhälle, ekonomi, miljö
  och industri
  , för att uppnå autonomi och globalt ledarskap, med betoning på att förbättra kvinnors och flickors deltagande inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik genom deras deltagande och sysselsättning inom relaterade områden och att minska könsklyftan inom den digitala sektorn
  . |
| --- | --- |

(f)

att
  främja, underlätta och
  bredda användningen av superdatortjänster
  inom alla sektorer
  och
  bidra till att
  utveckla
  avancerade digitala färdigheter och avancerad digital
  kompetens
  och kunskap
  som behövs för
  Europas
  vetenskap
  , samhälle, ekonomi, miljö
  och industri
  , för att uppnå autonomi och globalt ledarskap, med betoning på att förbättra kvinnors och flickors deltagande inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik genom deras deltagande och sysselsättning inom relaterade områden och att minska könsklyftan inom den digitala sektorn
  .

främja, underlätta och

inom alla sektorer

bidra till att

avancerade digitala färdigheter och avancerad digital

och kunskap

Europas

, samhälle, ekonomi, miljö

, för att uppnå autonomi och globalt ledarskap, med betoning på att förbättra kvinnors och flickors deltagande inom naturvetenskap, teknik, ingenjörsvetenskap och matematik genom deras deltagande och sysselsättning inom relaterade områden och att minska könsklyftan inom den digitala sektorn

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3

Artikel 3 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Det gemensamma företaget ska bidra till att skydda unionens intressen vid upphandling av superdatorer och till att stödja utvecklingen av HPC-teknik, HPC-system och HPC-tillämpningar. Det ska möjliggöra ett förfarande med gemensam utformning vid förvärvet av superdatorer i världsklass, samtidigt som det skyddar säkerheten i leveranskedjan för teknik och system som upphandlas. Det ska bidra till unionens
  tekniska
  autonomi genom att stödja utvecklingen av tekniker och tillämpningar som stärker den europeiska leveranskedjan för HPC-teknik och främja deras integrering i superdatorsystem som tillgodoser ett stort antal samhälleliga och industriella behov. | (3)   Det gemensamma företaget ska bidra till att skydda unionens intressen vid upphandling av superdatorer och till att stödja utvecklingen av HPC-teknik, HPC-system och HPC-tillämpningar
  i världsklass
  . Det ska möjliggöra ett förfarande med gemensam utformning vid förvärvet av superdatorer i världsklass, samtidigt som det skyddar säkerheten i leveranskedjan för teknik och system som upphandlas
  , och säkerställa högsta möjliga cybersäkerhetsstandarder för superdatorer
  . Det ska bidra till unionens
  strategiska
  autonomi
  , samtidigt som man bevarar en öppen ekonomi, framför allt inom kritiska områden så att europeisk industris konkurrenskraft ökar,
  genom att stödja utvecklingen av tekniker och tillämpningar som stärker den europeiska leveranskedjan för
  energieffektiv
  HPC-teknik och främja deras integrering i superdatorsystem som tillgodoser ett stort antal samhälleliga och industriella behov.
  Det ska stödja Europas globala ledarskap inom olika industrier, särskilt när det gäller teknikintensiva produkter och tjänster med högt mervärde, för att tillhandahålla kritiska komponenter, teknik och kompetenser i syfte att minska den tekniska klyftan med tredjeländer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Det gemensamma företaget ska bidra till att skydda unionens intressen vid upphandling av superdatorer och till att stödja utvecklingen av HPC-teknik, HPC-system och HPC-tillämpningar. Det ska möjliggöra ett förfarande med gemensam utformning vid förvärvet av superdatorer i världsklass, samtidigt som det skyddar säkerheten i leveranskedjan för teknik och system som upphandlas. Det ska bidra till unionens
  tekniska
  autonomi genom att stödja utvecklingen av tekniker och tillämpningar som stärker den europeiska leveranskedjan för HPC-teknik och främja deras integrering i superdatorsystem som tillgodoser ett stort antal samhälleliga och industriella behov.

(3)   Det gemensamma företaget ska bidra till att skydda unionens intressen vid upphandling av superdatorer och till att stödja utvecklingen av HPC-teknik, HPC-system och HPC-tillämpningar
  i världsklass
  . Det ska möjliggöra ett förfarande med gemensam utformning vid förvärvet av superdatorer i världsklass, samtidigt som det skyddar säkerheten i leveranskedjan för teknik och system som upphandlas
  , och säkerställa högsta möjliga cybersäkerhetsstandarder för superdatorer
  . Det ska bidra till unionens
  strategiska
  autonomi
  , samtidigt som man bevarar en öppen ekonomi, framför allt inom kritiska områden så att europeisk industris konkurrenskraft ökar,
  genom att stödja utvecklingen av tekniker och tillämpningar som stärker den europeiska leveranskedjan för
  energieffektiv
  HPC-teknik och främja deras integrering i superdatorsystem som tillgodoser ett stort antal samhälleliga och industriella behov.
  Det ska stödja Europas globala ledarskap inom olika industrier, särskilt när det gäller teknikintensiva produkter och tjänster med högt mervärde, för att tillhandahålla kritiska komponenter, teknik och kompetenser i syfte att minska den tekniska klyftan med tredjeländer.

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

Artikel 3 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Det gemensamma företaget ska genomföra sitt uppdrag och sina mål på ett tydligt, enkelt och flexibelt sätt för att öka sin attraktivitet för industrin, små och medelstora företag och alla relevanta intressenter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3a)
     
  Det gemensamma företaget ska genomföra sitt uppdrag och sina mål på ett tydligt, enkelt och flexibelt sätt för att öka sin attraktivitet för industrin, små och medelstora företag och alla relevanta intressenter.

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3b (ny)

Artikel 3 – punkt 3b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3b)
     
  Det gemensamma företaget ska minimera alla risker i samband med hantering, lagring och behandling av personuppgifter inom infrastrukturen för superdatorer och följa förordning (EU) 2016/679 och annan relevant unionslagstiftning. Det ska också säkerställa att högpresterande datorer finns åtkomliga endast för enheter som följer samma regler och att dess resurser är öppna för vetenskapsmän från alla deltagande stater. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3b)
     
  Det gemensamma företaget ska minimera alla risker i samband med hantering, lagring och behandling av personuppgifter inom infrastrukturen för superdatorer och följa förordning (EU) 2016/679 och annan relevant unionslagstiftning. Det ska också säkerställa att högpresterande datorer finns åtkomliga endast för enheter som följer samma regler och att dess resurser är öppna för vetenskapsmän från alla deltagande stater.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led b

Artikel 4 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Infrastrukturpelaren, som omfattar verksamhet i samband med förvärv, idrifttagande och drift av den säkra superdator-, kvantdator-
  och
  datainfrastrukturen, med hyperkonnektivitet, i världsklass, inklusive främjande av spridning och systematisk användning av forsknings- och innovationsresultat som genereras
  i unionen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Infrastrukturpelaren, som omfattar verksamhet i samband med förvärv, idrifttagande och drift av den säkra superdator-, kvantdator-
  och
  datainfrastrukturen, med hyperkonnektivitet, i världsklass, inklusive främjande av spridning och systematisk användning av forsknings- och innovationsresultat som genereras
  i unionen
  .

och

i unionen

| (b) | Infrastrukturpelaren, som omfattar verksamhet i samband med förvärv,
  kvalitetsförbättring,
  idrifttagande och drift av den säkra superdator- och kvantdatorinfrastrukturen
  samt den europeiska
  datainfrastrukturen, med hyperkonnektivitet, i världsklass, inklusive
  kvalitetsförbättring av den befintliga infrastrukturen och
  främjande av spridning och systematisk användning
  i unionen
  av forsknings- och innovationsresultat som genereras av
  det gemensamma företaget
  . |
| --- | --- |

(b)

Infrastrukturpelaren, som omfattar verksamhet i samband med förvärv,
  kvalitetsförbättring,
  idrifttagande och drift av den säkra superdator- och kvantdatorinfrastrukturen
  samt den europeiska
  datainfrastrukturen, med hyperkonnektivitet, i världsklass, inklusive
  kvalitetsförbättring av den befintliga infrastrukturen och
  främjande av spridning och systematisk användning
  i unionen
  av forsknings- och innovationsresultat som genereras av
  det gemensamma företaget
  .

kvalitetsförbättring,

samt den europeiska

kvalitetsförbättring av den befintliga infrastrukturen och

i unionen

det gemensamma företaget

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led c – inledningen

Artikel 4 – punkt 1 – led c – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Pelaren för federering av superdatortjänster, som omfattar all verksamhet för att ge EU-täckande tillgång till federerade, säkra superdator- och dataresurser och superdator- och datatjänster för forsknings- och vetenskapsvärlden, industrin (
  inklusive
  små och medelstora företag) och den offentliga sektorn. Detta innefattar i synnerhet följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Pelaren för federering av superdatortjänster, som omfattar all verksamhet för att ge EU-täckande tillgång till federerade, säkra superdator- och dataresurser och superdator- och datatjänster för forsknings- och vetenskapsvärlden, industrin (
  inklusive
  små och medelstora företag) och den offentliga sektorn. Detta innefattar i synnerhet följande:

inklusive

| (c) | Pelaren för federering av superdatortjänster, som omfattar all verksamhet för att ge EU-täckande tillgång till federerade, säkra superdator- och dataresurser och superdator- och datatjänster för forsknings- och vetenskapsvärlden, industrin (
  i synnerhet
  små och medelstora företag) och den offentliga sektorn
  , i samarbete med Prace och det europeiska multigigabitnätet för forskning
  . Detta innefattar i synnerhet följande: |
| --- | --- |

(c)

Pelaren för federering av superdatortjänster, som omfattar all verksamhet för att ge EU-täckande tillgång till federerade, säkra superdator- och dataresurser och superdator- och datatjänster för forsknings- och vetenskapsvärlden, industrin (
  i synnerhet
  små och medelstora företag) och den offentliga sektorn
  , i samarbete med Prace och det europeiska multigigabitnätet för forskning
  . Detta innefattar i synnerhet följande:

i synnerhet

, i samarbete med Prace och det europeiska multigigabitnätet för forskning

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led c – led i

Artikel 4 – punkt 1 – led c – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Stöd till sammankopplingen av högpresterande datorresurser, kvantdatorresurser och dataresurser som helt eller delvis ägs av det gemensamma företaget EuroHPC eller på frivillig grund görs tillgängliga av de deltagande staterna. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Stöd till sammankopplingen av högpresterande datorresurser, kvantdatorresurser och dataresurser som helt eller delvis ägs av det gemensamma företaget EuroHPC eller på frivillig grund görs tillgängliga av de deltagande staterna.

| i) | Stöd till sammankopplingen av högpresterande datorresurser, kvantdatorresurser och dataresurser som helt eller delvis ägs av det gemensamma företaget EuroHPC eller på frivillig grund görs tillgängliga av de deltagande staterna
  eller observatörsstaterna
  . |
| --- | --- |

i)

Stöd till sammankopplingen av högpresterande datorresurser, kvantdatorresurser och dataresurser som helt eller delvis ägs av det gemensamma företaget EuroHPC eller på frivillig grund görs tillgängliga av de deltagande staterna
  eller observatörsstaterna
  .

eller observatörsstaterna

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led c – led ii

Artikel 4 – punkt 1 – led c – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Stöd till sammankopplingen av datainfrastrukturer på superdator- och kvantdatorområdet med unionens gemensamma dataområden och federerade, säkra molninfrastrukturer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

Stöd till sammankopplingen av datainfrastrukturer på superdator- och kvantdatorområdet med unionens gemensamma dataområden och federerade, säkra molninfrastrukturer.

| ii) | Stöd till sammankopplingen
  och interoperabiliteten
  av datainfrastrukturer på superdator- och kvantdatorområdet med unionens gemensamma dataområden och federerade, säkra molninfrastrukturer
  samtidigt som man inkluderar särskilda krav för cybersäkerhet, öppna data och dataportabilitet samt, när så är möjligt, användningen av öppen programvara och hårdvara, utan att därvid göra avkall på dataskyddet och integriteten
  . |
| --- | --- |

ii)

Stöd till sammankopplingen
  och interoperabiliteten
  av datainfrastrukturer på superdator- och kvantdatorområdet med unionens gemensamma dataområden och federerade, säkra molninfrastrukturer
  samtidigt som man inkluderar särskilda krav för cybersäkerhet, öppna data och dataportabilitet samt, när så är möjligt, användningen av öppen programvara och hårdvara, utan att därvid göra avkall på dataskyddet och integriteten
  .

och interoperabiliteten

samtidigt som man inkluderar särskilda krav för cybersäkerhet, öppna data och dataportabilitet samt, när så är möjligt, användningen av öppen programvara och hårdvara, utan att därvid göra avkall på dataskyddet och integriteten

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led c – led iii

Artikel 4 – punkt 1 – led c – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii) | Stöd till utveckling, förvärv och drift av en plattform för sömlös federering och säkert tillhandahållande av tjänste- och datainfrastruktur på superdator- och kvantdatorområdet, och inrättandet av en enda kontaktpunkt för alla superdatortjänster eller datatjänster som förvaltas av det gemensamma företaget, så att alla användare har en enda ingångspunkt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii)

Stöd till utveckling, förvärv och drift av en plattform för sömlös federering och säkert tillhandahållande av tjänste- och datainfrastruktur på superdator- och kvantdatorområdet, och inrättandet av en enda kontaktpunkt för alla superdatortjänster eller datatjänster som förvaltas av det gemensamma företaget, så att alla användare har en enda ingångspunkt.

| iii) | Stöd till utveckling, förvärv och drift av en plattform för sömlös federering och säkert tillhandahållande av tjänste- och datainfrastruktur på superdator- och kvantdatorområdet, och inrättandet av en enda kontaktpunkt för alla superdatortjänster eller datatjänster som förvaltas av det gemensamma företaget, så att alla användare har en enda ingångspunkt och
  inrättandet av ett ändamålsenligt program för hantering av sårbarheter och en datadelningsresurs för att de som använder högpresterande datorresurser ska kunna överföra, dela och diskutera sina data. |
| --- | --- |

iii)

Stöd till utveckling, förvärv och drift av en plattform för sömlös federering och säkert tillhandahållande av tjänste- och datainfrastruktur på superdator- och kvantdatorområdet, och inrättandet av en enda kontaktpunkt för alla superdatortjänster eller datatjänster som förvaltas av det gemensamma företaget, så att alla användare har en enda ingångspunkt och
  inrättandet av ett ändamålsenligt program för hantering av sårbarheter och en datadelningsresurs för att de som använder högpresterande datorresurser ska kunna överföra, dela och diskutera sina data.

inrättandet av ett ändamålsenligt program för hantering av sårbarheter och en datadelningsresurs för att de som använder högpresterande datorresurser ska kunna överföra, dela och diskutera sina data.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led d – inledningen

Artikel 4 – punkt 1 – led d – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Teknikpelaren, som omfattar
  all verksamhet för att stödja en
  ambitiös forsknings- och
  innovationsagenda
  för utveckling av ett konkurrenskraftigt och innovativt superdatorekosystem i världsklass, som omfattar hårdvaru- och programvaruteknik, och integrering av sådan i datorsystem, och som omfattar hela den vetenskapliga och industriella värdekedjan, i syfte att säkerställa unionens
  tekniska
  autonomi. Fokus ska ligga på
  energieffektiv HPC-teknik
  . Verksamheterna ska bland annat omfatta följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Teknikpelaren, som omfattar
  all verksamhet för att stödja en
  ambitiös forsknings- och
  innovationsagenda
  för utveckling av ett konkurrenskraftigt och innovativt superdatorekosystem i världsklass, som omfattar hårdvaru- och programvaruteknik, och integrering av sådan i datorsystem, och som omfattar hela den vetenskapliga och industriella värdekedjan, i syfte att säkerställa unionens
  tekniska
  autonomi. Fokus ska ligga på
  energieffektiv HPC-teknik
  . Verksamheterna ska bland annat omfatta följande:

all verksamhet för att stödja en

innovationsagenda

tekniska

energieffektiv HPC-teknik

| (d) | Teknikpelaren, som omfattar ambitiös forsknings- och
  innovationsverksamhet
  för utveckling av ett konkurrenskraftigt,
  tillförlitligt, hållbart
  och innovativt superdatorekosystem i världsklass
  i hela unionen
  , som omfattar hårdvaru- och programvaruteknik, och integrering av sådan i datorsystem, och som omfattar hela den vetenskapliga och industriella värdekedjan
  från forskning till prototypering, pilotförsök och demonstration
  , i syfte att säkerställa unionens
  strategiska
  autonomi
  samtidigt som man bevarar unionens öppna ekonomi och stärker dess forskningskapacitet
  .
  Tillförlitlig användning av superdatorteknik förutsätter framtagande av normer för säkerhet, juridiska och etiska normer, och normer för skydd och interoperabilitet, i syfte att förhindra snedvridning. Genomförandet av pelaren ska bidra till utvecklingen av de relevanta industrisektorerna i Europa så att de kan omfatta hela produktionskedjan (utformning, tillverkning, genomförande och tillämpning), varvid vederbörlig hänsyn ska tas till energiförbrukningen och
  fokus ska ligga på
  den mest energieffektiva HPC-tekniken, med tyngdpunkten förlagd framför allt till lösningar som bygger på förnybar energi
  . Verksamheterna ska bland annat omfatta följande: |
| --- | --- |

(d)

Teknikpelaren, som omfattar ambitiös forsknings- och
  innovationsverksamhet
  för utveckling av ett konkurrenskraftigt,
  tillförlitligt, hållbart
  och innovativt superdatorekosystem i världsklass
  i hela unionen
  , som omfattar hårdvaru- och programvaruteknik, och integrering av sådan i datorsystem, och som omfattar hela den vetenskapliga och industriella värdekedjan
  från forskning till prototypering, pilotförsök och demonstration
  , i syfte att säkerställa unionens
  strategiska
  autonomi
  samtidigt som man bevarar unionens öppna ekonomi och stärker dess forskningskapacitet
  .
  Tillförlitlig användning av superdatorteknik förutsätter framtagande av normer för säkerhet, juridiska och etiska normer, och normer för skydd och interoperabilitet, i syfte att förhindra snedvridning. Genomförandet av pelaren ska bidra till utvecklingen av de relevanta industrisektorerna i Europa så att de kan omfatta hela produktionskedjan (utformning, tillverkning, genomförande och tillämpning), varvid vederbörlig hänsyn ska tas till energiförbrukningen och
  fokus ska ligga på
  den mest energieffektiva HPC-tekniken, med tyngdpunkten förlagd framför allt till lösningar som bygger på förnybar energi
  . Verksamheterna ska bland annat omfatta följande:

innovationsverksamhet

tillförlitligt, hållbart

i hela unionen

från forskning till prototypering, pilotförsök och demonstration

strategiska

samtidigt som man bevarar unionens öppna ekonomi och stärker dess forskningskapacitet

Tillförlitlig användning av superdatorteknik förutsätter framtagande av normer för säkerhet, juridiska och etiska normer, och normer för skydd och interoperabilitet, i syfte att förhindra snedvridning. Genomförandet av pelaren ska bidra till utvecklingen av de relevanta industrisektorerna i Europa så att de kan omfatta hela produktionskedjan (utformning, tillverkning, genomförande och tillämpning), varvid vederbörlig hänsyn ska tas till energiförbrukningen och

den mest energieffektiva HPC-tekniken, med tyngdpunkten förlagd framför allt till lösningar som bygger på förnybar energi

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led d – led i

Artikel 4 – punkt 1 – led d – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Mikroprocessorer med låg energiförbrukning och därmed förbunden teknik, såsom nya algoritmer, mjukvarukoder, verktyg och miljöer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Mikroprocessorer med låg energiförbrukning och därmed förbunden teknik, såsom nya algoritmer, mjukvarukoder, verktyg och miljöer.

| i) | Mikroprocessorer med låg energiförbrukning
  , energieffektiv och energiförbättrande nanoelektronik
  och därmed förbunden teknik, såsom nya algoritmer, mjukvarukoder, verktyg
  , mellanvarulösningar, parallell programmering och lösningar för optimering av dataresurser
  och miljöer |
| --- | --- |

i)

Mikroprocessorer med låg energiförbrukning
  , energieffektiv och energiförbättrande nanoelektronik
  och därmed förbunden teknik, såsom nya algoritmer, mjukvarukoder, verktyg
  , mellanvarulösningar, parallell programmering och lösningar för optimering av dataresurser
  och miljöer

, energieffektiv och energiförbättrande nanoelektronik

, mellanvarulösningar, parallell programmering och lösningar för optimering av dataresurser

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led d – led iii

Artikel 4 – punkt 1 – led d – led iii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| iii) | Teknik
  och
  system för sammankoppling och drift av klassiska superdatorsystem med andra, ofta kompletterande, typer av datorteknik, såsom neuromorfisk databehandling eller kvantdatorsystem, och säkerställa en effektiv drift av dessa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii)

Teknik
  och
  system för sammankoppling och drift av klassiska superdatorsystem med andra, ofta kompletterande, typer av datorteknik, såsom neuromorfisk databehandling eller kvantdatorsystem, och säkerställa en effektiv drift av dessa.

och

| iii) | Teknik, system
  och algoritmer
  för sammankoppling och drift av klassiska superdatorsystem med andra, ofta kompletterande, typer av datorteknik, såsom neuromorfisk databehandling, kvantdatorsystem
  eller annan ny teknik
  , och säkerställa en
  trygg och tillförlitlig
  drift av dessa. |
| --- | --- |

iii)

Teknik, system
  och algoritmer
  för sammankoppling och drift av klassiska superdatorsystem med andra, ofta kompletterande, typer av datorteknik, såsom neuromorfisk databehandling, kvantdatorsystem
  eller annan ny teknik
  , och säkerställa en
  trygg och tillförlitlig
  drift av dessa.

och algoritmer

eller annan ny teknik

trygg och tillförlitlig

Ändring 74

Ändring 74

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led d – led iiia (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led d – led iiia (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iiia) | Forsknings- och innovationsverksamheter för ständig förbättring av kapaciteten hos hårdvarusystem för superdatorer, teknisk utveckling av energisnåla hårdvarusystem för superdatorer samt utveckling av nästa generations chipteknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iiia)

iiia)

Forsknings- och innovationsverksamheter för ständig förbättring av kapaciteten hos hårdvarusystem för superdatorer, teknisk utveckling av energisnåla hårdvarusystem för superdatorer samt utveckling av nästa generations chipteknik.

Forsknings- och innovationsverksamheter för ständig förbättring av kapaciteten hos hårdvarusystem för superdatorer, teknisk utveckling av energisnåla hårdvarusystem för superdatorer samt utveckling av nästa generations chipteknik.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led e – inledningen

Artikel 4 – punkt 1 – led e – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (e) | Tillämpningspelaren, som omfattar verksamhet för att uppnå och bibehålla europeisk spetskompetens inom viktiga dator- och datatillämpningar och koder för vetenskap, industri (
  inklusive
  små och medelstora företag) och den offentliga sektorn, däribland följande: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(e)

Tillämpningspelaren, som omfattar verksamhet för att uppnå och bibehålla europeisk spetskompetens inom viktiga dator- och datatillämpningar och koder för vetenskap, industri (
  inklusive
  små och medelstora företag) och den offentliga sektorn, däribland följande:

inklusive

| (e) | Tillämpningspelaren, som omfattar verksamhet för att uppnå och bibehålla europeisk spetskompetens
  och europeiskt ledarskap
  inom viktiga dator- och datatillämpningar och koder för vetenskap, industri (
  i synnerhet
  små och medelstora företag
  och uppstartsföretag
  ) och den offentliga sektorn
  , samtidigt som särskild uppmärksamhet ägnas åt den geografiska mångfalden och könsbalansen,
  däribland följande: |
| --- | --- |

(e)

Tillämpningspelaren, som omfattar verksamhet för att uppnå och bibehålla europeisk spetskompetens
  och europeiskt ledarskap
  inom viktiga dator- och datatillämpningar och koder för vetenskap, industri (
  i synnerhet
  små och medelstora företag
  och uppstartsföretag
  ) och den offentliga sektorn
  , samtidigt som särskild uppmärksamhet ägnas åt den geografiska mångfalden och könsbalansen,
  däribland följande:

och europeiskt ledarskap

i synnerhet

och uppstartsföretag

, samtidigt som särskild uppmärksamhet ägnas åt den geografiska mångfalden och könsbalansen,

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led e – led i

Artikel 4 – punkt 1 – led e – led i

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| i) | Tillämpningar för offentliga och privata användare som utnyttjar kapaciteten hos avancerade superdatorer och konvergeringen av dessa med avancerad digital teknik, såsom artificiell intelligens, högpresterande dataanalys
  och
  molnteknik och så vidare, genom gemensam utformning och utveckling och optimering av HPC-baserade storskaliga och framväxande pionjärmarknadskoder och motsvarande tillämpningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

Tillämpningar för offentliga och privata användare som utnyttjar kapaciteten hos avancerade superdatorer och konvergeringen av dessa med avancerad digital teknik, såsom artificiell intelligens, högpresterande dataanalys
  och
  molnteknik och så vidare, genom gemensam utformning och utveckling och optimering av HPC-baserade storskaliga och framväxande pionjärmarknadskoder och motsvarande tillämpningar.

och

| i) | Tillämpningar
  , algoritmer och programvaruutveckling
  för offentliga och privata användare som utnyttjar kapaciteten hos avancerade superdatorer och konvergeringen av dessa med avancerad digital teknik, såsom artificiell intelligens
  , datormodellering och datorsimulering, integritetsfrämjande tillämpningar
  , högpresterande dataanalys, molnteknik
  , kvantdatorteknik
  och så vidare, genom gemensam utformning och utveckling och optimering av HPC-baserade storskaliga och framväxande pionjärmarknadskoder och motsvarande tillämpningar
  , som potentiellt kan gynnas av öppna samarbetsmodeller såsom öppen källkod
  . |
| --- | --- |

i)

Tillämpningar
  , algoritmer och programvaruutveckling
  för offentliga och privata användare som utnyttjar kapaciteten hos avancerade superdatorer och konvergeringen av dessa med avancerad digital teknik, såsom artificiell intelligens
  , datormodellering och datorsimulering, integritetsfrämjande tillämpningar
  , högpresterande dataanalys, molnteknik
  , kvantdatorteknik
  och så vidare, genom gemensam utformning och utveckling och optimering av HPC-baserade storskaliga och framväxande pionjärmarknadskoder och motsvarande tillämpningar
  , som potentiellt kan gynnas av öppna samarbetsmodeller såsom öppen källkod
  .

, algoritmer och programvaruutveckling

, datormodellering och datorsimulering, integritetsfrämjande tillämpningar

, kvantdatorteknik

, som potentiellt kan gynnas av öppna samarbetsmodeller såsom öppen källkod

Ändring 77

Ändring 77

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led e – led ii

Artikel 4 – punkt 1 – led e – led ii

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| ii) | Stöd till bland annat spjutspetsenheter för HPC-tillämpningar och storskaliga HPC-baserade pilotdemonstratorer och testanläggningar för stordatatillämpningar och stordatatjänster inom en rad vetenskaps- och industrisektorer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

Stöd till bland annat spjutspetsenheter för HPC-tillämpningar och storskaliga HPC-baserade pilotdemonstratorer och testanläggningar för stordatatillämpningar och stordatatjänster inom en rad vetenskaps- och industrisektorer.

| ii) | Stöd till bland annat spjutspetsenheter för HPC-tillämpningar och storskaliga HPC-baserade pilotdemonstratorer och testanläggningar för stordatatillämpningar och stordatatjänster inom en rad vetenskaps-
  , miljö-
  och industrisektorer
  , med undantag av personuppgifter och verksamheter som leder till avanonymisering av personuppgifter
  . |
| --- | --- |

ii)

Stöd till bland annat spjutspetsenheter för HPC-tillämpningar och storskaliga HPC-baserade pilotdemonstratorer och testanläggningar för stordatatillämpningar och stordatatjänster inom en rad vetenskaps-
  , miljö-
  och industrisektorer
  , med undantag av personuppgifter och verksamheter som leder till avanonymisering av personuppgifter
  .

, miljö-

, med undantag av personuppgifter och verksamheter som leder till avanonymisering av personuppgifter

Ändring 78

Ändring 78

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led f

Artikel 4 – punkt 1 – led f

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (f) | Pelaren för breddad användning och kompetens, som syftar till att främja spetskompetens inom superdatorteknik, kvantdatorteknik och dataanvändning och datakompetens, med beaktande av synergier med andra program och instrument, i synnerhet programmet för ett digitalt Europa, vilket breddar den vetenskapliga och industriella användningen av superdatorresurser och datatillämpningar och främjar industrins tillgång till och användning av superdatortillämpningar och datainfrastrukturer för innovation anpassad till industrins behov. Förse Europa med en kunnig grupp ledande forskare och en kvalificerad arbetskraft för vetenskapligt ledarskap och digital omställning av industrin, inklusive stöd och nätverksarbete från nationella HPC-kompetenscentrum och HPC-spjutspetsenheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(f)

Pelaren för breddad användning och kompetens, som syftar till att främja spetskompetens inom superdatorteknik, kvantdatorteknik och dataanvändning och datakompetens, med beaktande av synergier med andra program och instrument, i synnerhet programmet för ett digitalt Europa, vilket breddar den vetenskapliga och industriella användningen av superdatorresurser och datatillämpningar och främjar industrins tillgång till och användning av superdatortillämpningar och datainfrastrukturer för innovation anpassad till industrins behov. Förse Europa med en kunnig grupp ledande forskare och en kvalificerad arbetskraft för vetenskapligt ledarskap och digital omställning av industrin, inklusive stöd och nätverksarbete från nationella HPC-kompetenscentrum och HPC-spjutspetsenheter.

| (f) | Pelaren för breddad användning och kompetens, som syftar till att främja spetskompetens
  och utveckla färdigheter, förmågor och kompetens
  inom superdatorteknik, kvantdatorteknik och dataanvändning och datakompetens,
  också färdigheter för upphandling inom ramen för denna förordning,
  med beaktande av synergier med andra program och instrument, i synnerhet programmet för ett digitalt Europa, vilket breddar den vetenskapliga och industriella användningen
  , i synnerhet bland små och medelstora företag och uppstartsföretag,
  av superdatorresurser och datatillämpningar och främjar industrins tillgång till och användning av superdatortillämpningar och datainfrastrukturer för innovation anpassad till industrins behov. Förse Europa med en kunnig grupp ledande forskare och en kvalificerad arbetskraft för vetenskapligt ledarskap och digital omställning av industrin, inklusive stöd och nätverksarbete från nationella HPC-kompetenscentrum och HPC-spjutspetsenheter.
  Vid all verksamhet med anknytning till denna pelare bör hänsyn tas till blandad könsfördelning och till behovet att öka kvinnors deltagande, också med hjälp av särskilda program för att minska de ytterligare hinder som de stöter på, samtidigt som det säkerställs att kunskaper och expertis om tillämpningar får så bred geografisk täckning som möjligt. Särskilda åtgärder för verksamheterna ovan kan inkludera följande: |
| --- | --- |

(f)

Pelaren för breddad användning och kompetens, som syftar till att främja spetskompetens
  och utveckla färdigheter, förmågor och kompetens
  inom superdatorteknik, kvantdatorteknik och dataanvändning och datakompetens,
  också färdigheter för upphandling inom ramen för denna förordning,
  med beaktande av synergier med andra program och instrument, i synnerhet programmet för ett digitalt Europa, vilket breddar den vetenskapliga och industriella användningen
  , i synnerhet bland små och medelstora företag och uppstartsföretag,
  av superdatorresurser och datatillämpningar och främjar industrins tillgång till och användning av superdatortillämpningar och datainfrastrukturer för innovation anpassad till industrins behov. Förse Europa med en kunnig grupp ledande forskare och en kvalificerad arbetskraft för vetenskapligt ledarskap och digital omställning av industrin, inklusive stöd och nätverksarbete från nationella HPC-kompetenscentrum och HPC-spjutspetsenheter.
  Vid all verksamhet med anknytning till denna pelare bör hänsyn tas till blandad könsfördelning och till behovet att öka kvinnors deltagande, också med hjälp av särskilda program för att minska de ytterligare hinder som de stöter på, samtidigt som det säkerställs att kunskaper och expertis om tillämpningar får så bred geografisk täckning som möjligt. Särskilda åtgärder för verksamheterna ovan kan inkludera följande:

och utveckla färdigheter, förmågor och kompetens

också färdigheter för upphandling inom ramen för denna förordning,

, i synnerhet bland små och medelstora företag och uppstartsföretag,

Vid all verksamhet med anknytning till denna pelare bör hänsyn tas till blandad könsfördelning och till behovet att öka kvinnors deltagande, också med hjälp av särskilda program för att minska de ytterligare hinder som de stöter på, samtidigt som det säkerställs att kunskaper och expertis om tillämpningar får så bred geografisk täckning som möjligt. Särskilda åtgärder för verksamheterna ovan kan inkludera följande:

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led f – led i (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led f – led i (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | i) | Fastställande av en uppsättning karriärvägar, anställningar som involverar användning av högpresterande datorsystem i verklig miljö, HPC-hackaton och kompetenser som krävs för att utnyttja EuroHPC för att främja hållbar tillväxt i Europa, genom att tillhandahålla relevanta, uppdragsdrivna forsknings- och tillämpningsproblem, finansiering för praktikplatser och stipendier, såsom masterprogram i högpresterande datorsystem och datavetenskap och partnerskap med industrin och den akademiska världen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

i)

i)

Fastställande av en uppsättning karriärvägar, anställningar som involverar användning av högpresterande datorsystem i verklig miljö, HPC-hackaton och kompetenser som krävs för att utnyttja EuroHPC för att främja hållbar tillväxt i Europa, genom att tillhandahålla relevanta, uppdragsdrivna forsknings- och tillämpningsproblem, finansiering för praktikplatser och stipendier, såsom masterprogram i högpresterande datorsystem och datavetenskap och partnerskap med industrin och den akademiska världen.

Fastställande av en uppsättning karriärvägar, anställningar som involverar användning av högpresterande datorsystem i verklig miljö, HPC-hackaton och kompetenser som krävs för att utnyttja EuroHPC för att främja hållbar tillväxt i Europa, genom att tillhandahålla relevanta, uppdragsdrivna forsknings- och tillämpningsproblem, finansiering för praktikplatser och stipendier, såsom masterprogram i högpresterande datorsystem och datavetenskap och partnerskap med industrin och den akademiska världen.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led f – led ii (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led f – led ii (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | ii) | Arbete med den akademiska världen och ledare inom näringslivet för att beskriva och utveckla läroplaner som kommer att producera nya experter på superdatorer och kvantdatorteknik med nödvändig kompetens och teknisk kunskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

ii)

ii)

Arbete med den akademiska världen och ledare inom näringslivet för att beskriva och utveckla läroplaner som kommer att producera nya experter på superdatorer och kvantdatorteknik med nödvändig kompetens och teknisk kunskap.

Arbete med den akademiska världen och ledare inom näringslivet för att beskriva och utveckla läroplaner som kommer att producera nya experter på superdatorer och kvantdatorteknik med nödvändig kompetens och teknisk kunskap.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led f – led iii (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led f – led iii (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iii) | Arbete med föregångare inom dator- och utbildningsvärlden för att anpassa och testa nya, mer flexibla metoder för utbildning och personalutveckling som möjliggör snabb kunskapsutveckling och snabba karriäromställningar till HPC-relaterade befattningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iii)

iii)

Arbete med föregångare inom dator- och utbildningsvärlden för att anpassa och testa nya, mer flexibla metoder för utbildning och personalutveckling som möjliggör snabb kunskapsutveckling och snabba karriäromställningar till HPC-relaterade befattningar.

Arbete med föregångare inom dator- och utbildningsvärlden för att anpassa och testa nya, mer flexibla metoder för utbildning och personalutveckling som möjliggör snabb kunskapsutveckling och snabba karriäromställningar till HPC-relaterade befattningar.

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 1 – led f – led iv (nytt)

Artikel 4 – punkt 1 – led f – led iv (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | iv) | Industrispecifik utbildning, inklusive praktisk utbildning och lösning av verkliga fall, samt kurser som är skräddarsydda för små och medelstora företag och stöd till erbjudanden såsom personalutbytesprogram med forskningen och den akademiska världen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

iv)

iv)

Industrispecifik utbildning, inklusive praktisk utbildning och lösning av verkliga fall, samt kurser som är skräddarsydda för små och medelstora företag och stöd till erbjudanden såsom personalutbytesprogram med forskningen och den akademiska världen.

Industrispecifik utbildning, inklusive praktisk utbildning och lösning av verkliga fall, samt kurser som är skräddarsydda för små och medelstora företag och stöd till erbjudanden såsom personalutbytesprogram med forskningen och den akademiska världen.

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

Artikel 4 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Vid genomförandet av den verksamhet som förtecknas i punkterna 1 och 2 ska det gemensamma företaget ägna konstant uppmärksamhet åt den geografiska mångfalden och könsfördelningen samt åt deltagandet av nykomlingar på marknaden, t.ex. uppstartsföretag och små och medelstora företag. Dessutom ska alla pelare vederbörligen beakta komplementariteten med andra superdatorinitiativ på unionsnivå, t.ex. Prace och det europeiska multigigabitnätet för forskning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2a)
     
  Vid genomförandet av den verksamhet som förtecknas i punkterna 1 och 2 ska det gemensamma företaget ägna konstant uppmärksamhet åt den geografiska mångfalden och könsfördelningen samt åt deltagandet av nykomlingar på marknaden, t.ex. uppstartsföretag och små och medelstora företag. Dessutom ska alla pelare vederbörligen beakta komplementariteten med andra superdatorinitiativ på unionsnivå, t.ex. Prace och det europeiska multigigabitnätet för forskning.

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – inledningen

Artikel 5 – punkt 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Unionens finansiella bidrag till det gemensamma företaget, inklusive Eftaanslag, ska uppgå till [XXXXX] EUR, inklusive
  [XXXXX] EUR
  för administrativa kostnader, med följande fördelning: | (1)   Unionens finansiella bidrag till det gemensamma företaget, inklusive Eftaanslag, ska uppgå till [XXXXX] EUR, inklusive
  5 %
  för administrativa kostnader
  och tekniskt stöd
  , med följande fördelning: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   Unionens finansiella bidrag till det gemensamma företaget, inklusive Eftaanslag, ska uppgå till [XXXXX] EUR, inklusive
  [XXXXX] EUR
  för administrativa kostnader, med följande fördelning:

(1)   Unionens finansiella bidrag till det gemensamma företaget, inklusive Eftaanslag, ska uppgå till [XXXXX] EUR, inklusive
  5 %
  för administrativa kostnader
  och tekniskt stöd
  , med följande fördelning:

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 3

Artikel 5 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Ytterligare unionsmedel som kompletterar det bidrag som anges i punkt 1 får anslås till det gemensamma företaget för att stödja verksamhet som rör forskning och innovation och idrifttagande av innovativa lösningar. | (3)   Ytterligare unionsmedel som kompletterar det bidrag som anges i punkt 1 får anslås till det gemensamma företaget för att stödja verksamhet som rör forskning och innovation och idrifttagande av innovativa lösningar
  inom unionen
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Ytterligare unionsmedel som kompletterar det bidrag som anges i punkt 1 får anslås till det gemensamma företaget för att stödja verksamhet som rör forskning och innovation och idrifttagande av innovativa lösningar.

(3)   Ytterligare unionsmedel som kompletterar det bidrag som anges i punkt 1 får anslås till det gemensamma företaget för att stödja verksamhet som rör forskning och innovation och idrifttagande av innovativa lösningar
  inom unionen
  .

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 6

Artikel 5 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6)   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 a ska användas för det gemensamma företagets ekonomiska stöd till indirekta åtgärder enligt definitionen i artikel xxx i förordningen om Horisont Europa, som
  motsvarar
  forsknings- och innovationsagendan, | (6)   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 a ska användas för det gemensamma företagets ekonomiska stöd till indirekta åtgärder enligt definitionen i artikel xxx i förordningen om Horisont Europa
  genom öppna, konkurrensutsatta och transparenta förfaranden, i enlighet med de prioriteringar
  som
  fastställs i
  forsknings- och innovationsagendan, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6)   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 a ska användas för det gemensamma företagets ekonomiska stöd till indirekta åtgärder enligt definitionen i artikel xxx i förordningen om Horisont Europa, som
  motsvarar
  forsknings- och innovationsagendan,

(6)   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 a ska användas för det gemensamma företagets ekonomiska stöd till indirekta åtgärder enligt definitionen i artikel xxx i förordningen om Horisont Europa
  genom öppna, konkurrensutsatta och transparenta förfaranden, i enlighet med de prioriteringar
  som
  fastställs i
  forsknings- och innovationsagendan,

Ändring 87

Ändring 87

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 7

Artikel 5 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7)   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 b ska användas för kapacitetsuppbyggnad i hela unionen, inklusive förvärv och drift av högpresterande datorsystem, kvantdatorer eller kvantsimulatorer, en federering av infrastrukturen av tjänster och data på superdator- och kvantdatorområdet och en breddning av dess användning samt utveckling av avancerad kompetens och utbildning. | (7)   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 b ska användas för kapacitetsuppbyggnad i hela unionen, inklusive förvärv
  , kvalitetsförbättringar endast av superdatorer som ägs av det gemensamma företaget,
  och drift av högpresterande datorsystem, kvantdatorer eller kvantsimulatorer, en federering av infrastrukturen av tjänster och data på superdator- och kvantdatorområdet och en breddning av dess användning samt utveckling av avancerad kompetens och utbildning
  som ska vara tillgänglig även för medborgare som bor i geografiskt isolerade och missgynnade områden och beakta behovet av förbättrad jämställdhet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7)   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 b ska användas för kapacitetsuppbyggnad i hela unionen, inklusive förvärv och drift av högpresterande datorsystem, kvantdatorer eller kvantsimulatorer, en federering av infrastrukturen av tjänster och data på superdator- och kvantdatorområdet och en breddning av dess användning samt utveckling av avancerad kompetens och utbildning.

(7)   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 b ska användas för kapacitetsuppbyggnad i hela unionen, inklusive förvärv
  , kvalitetsförbättringar endast av superdatorer som ägs av det gemensamma företaget,
  och drift av högpresterande datorsystem, kvantdatorer eller kvantsimulatorer, en federering av infrastrukturen av tjänster och data på superdator- och kvantdatorområdet och en breddning av dess användning samt utveckling av avancerad kompetens och utbildning
  som ska vara tillgänglig även för medborgare som bor i geografiskt isolerade och missgynnade områden och beakta behovet av förbättrad jämställdhet
  .

Ändring 88

Ändring 88

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 8

Artikel 5 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8)   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 c ska betalas från de anslag i unionens allmänna budget som avsatts för Fonden för ett sammanlänkat Europa och ska användas för en sammankoppling av högpresterande datorsystem och dataresurser och skapandet av en integrerad europeisk HPC- och datainfrastruktur med hyperkonnektivitet. | (8)   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 c ska betalas från de anslag i unionens allmänna budget som avsatts för Fonden för ett sammanlänkat Europa och ska användas för en sammankoppling av högpresterande datorsystem och dataresurser
  som upprättats på EU:s territorium
  och skapandet av en integrerad europeisk HPC- och datainfrastruktur med hyperkonnektivitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(8)   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 c ska betalas från de anslag i unionens allmänna budget som avsatts för Fonden för ett sammanlänkat Europa och ska användas för en sammankoppling av högpresterande datorsystem och dataresurser och skapandet av en integrerad europeisk HPC- och datainfrastruktur med hyperkonnektivitet.

(8)   Unionens ekonomiska bidrag enligt punkt 1 c ska betalas från de anslag i unionens allmänna budget som avsatts för Fonden för ett sammanlänkat Europa och ska användas för en sammankoppling av högpresterande datorsystem och dataresurser
  som upprättats på EU:s territorium
  och skapandet av en integrerad europeisk HPC- och datainfrastruktur med hyperkonnektivitet.

Ändring 89

Ändring 89

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – stycke 1

Artikel 6 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Bidrag från andra unionsprogram än de som avses i artikel 5.1 som ingår i unionens medfinansiering av ett program som genomförs av en av de deltagande staterna ska inte tas med i beräkningen av unionens maximala ekonomiska bidrag enligt artikel 5. | Bidrag från andra unionsprogram än de som avses i artikel 5.1 som ingår i unionens medfinansiering av ett program som genomförs av en av de deltagande staterna ska inte tas med i beräkningen av unionens maximala ekonomiska bidrag enligt artikel 5
  och ska inte täcka samma kostnader
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Bidrag från andra unionsprogram än de som avses i artikel 5.1 som ingår i unionens medfinansiering av ett program som genomförs av en av de deltagande staterna ska inte tas med i beräkningen av unionens maximala ekonomiska bidrag enligt artikel 5.

Bidrag från andra unionsprogram än de som avses i artikel 5.1 som ingår i unionens medfinansiering av ett program som genomförs av en av de deltagande staterna ska inte tas med i beräkningen av unionens maximala ekonomiska bidrag enligt artikel 5
  och ska inte täcka samma kostnader
  .

och ska inte täcka samma kostnader

Ändring 90

Ändring 90

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 6 – led 1a (nytt)

Artikel 6 – led 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Ekonomiska bidrag inom ramen för program som medfinansieras av faciliteten för återhämtning och resiliens, Eruf, Europeiska socialfonden+, EHFVF och Ejflu får betraktas som ett bidrag från den deltagande medlemsstaten till det gemensamma företaget, förutsatt att alla relevanta bestämmelser i förordning EU .../... [gemensamma bestämmelser för 2021–2027] och de fondspecifika förordningarna följs. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Ekonomiska bidrag inom ramen för program som medfinansieras av faciliteten för återhämtning och resiliens, Eruf, Europeiska socialfonden+, EHFVF och Ejflu får betraktas som ett bidrag från den deltagande medlemsstaten till det gemensamma företaget, förutsatt att alla relevanta bestämmelser i förordning EU .../... [gemensamma bestämmelser för 2021–2027] och de fondspecifika förordningarna följs.

Ekonomiska bidrag inom ramen för program som medfinansieras av faciliteten för återhämtning och resiliens, Eruf, Europeiska socialfonden+, EHFVF och Ejflu får betraktas som ett bidrag från den deltagande medlemsstaten till det gemensamma företaget, förutsatt att alla relevanta bestämmelser i förordning EU .../... [gemensamma bestämmelser för 2021–2027] och de fondspecifika förordningarna följs.

Ändring 91

Ändring 91

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1

Artikel 7 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   De deltagande staterna ska bidra med en total summa som minst motsvarar unionens bidrag enligt artikel 5 i denna förordning, inklusive upp till
  [XXXXX] EUR
  till administrativa kostnader [lika stor summa som unionens bidrag till administrativa kostnader enligt artikel 5 i denna förordning]. De deltagande staterna ska sinsemellan bestämma hur de ska lämna sitt kollektiva bidrag. | (1)   De deltagande staterna ska bidra med en total summa som minst motsvarar unionens bidrag enligt artikel 5 i denna förordning, inklusive upp till
  5 %
  till administrativa kostnader
  och tekniskt stöd
  [lika stor summa som unionens bidrag till administrativa kostnader
  och tekniskt stöd
  enligt artikel 5 i denna förordning]. De deltagande staterna ska sinsemellan bestämma hur de ska lämna sitt kollektiva bidrag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   De deltagande staterna ska bidra med en total summa som minst motsvarar unionens bidrag enligt artikel 5 i denna förordning, inklusive upp till
  [XXXXX] EUR
  till administrativa kostnader [lika stor summa som unionens bidrag till administrativa kostnader enligt artikel 5 i denna förordning]. De deltagande staterna ska sinsemellan bestämma hur de ska lämna sitt kollektiva bidrag.

(1)   De deltagande staterna ska bidra med en total summa som minst motsvarar unionens bidrag enligt artikel 5 i denna förordning, inklusive upp till
  5 %
  till administrativa kostnader
  och tekniskt stöd
  [lika stor summa som unionens bidrag till administrativa kostnader
  och tekniskt stöd
  enligt artikel 5 i denna förordning]. De deltagande staterna ska sinsemellan bestämma hur de ska lämna sitt kollektiva bidrag.

Ändring 92

Ändring 92

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 1a (ny)

Artikel 7 – punkt 1a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Det gemensamma företaget ska erbjuda en gynnsam ram för stöd till deltagande stater. För att maximera effekten av indirekta åtgärder ska man beakta särdragen i det gemensamma företaget, med dess trepartsmodell, när det gäller hanteringen av finansiella bidrag från deltagande stater. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1a)
     
  Det gemensamma företaget ska erbjuda en gynnsam ram för stöd till deltagande stater. För att maximera effekten av indirekta åtgärder ska man beakta särdragen i det gemensamma företaget, med dess trepartsmodell, när det gäller hanteringen av finansiella bidrag från deltagande stater.

Ändring 93

Ändring 93

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 7 – punkt 2

Artikel 7 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   De privata medlemmarna i det gemensamma företaget ska bidra, eller se till att deras ingående enheter och anknutna enheter bidrar, med minst [XXXXX] EUR till det gemensamma företaget, inklusive upp till
  [XXXXX]
  EUR till administrativa kostnader [motsvarande 22,22  % av unionens bidrag till administrativa kostnader enligt artikel 5 i denna förordning]. | (2)   De privata medlemmarna i det gemensamma företaget ska bidra, eller se till att deras ingående enheter och anknutna enheter bidrar, med minst [XXXXX] EUR till det gemensamma företaget, inklusive upp till
  5 %
  till administrativa kostnader
  och tekniskt stöd
  [motsvarande 22,22  % av unionens bidrag till administrativa kostnader
  och tekniskt stöd
  enligt artikel 5 i denna förordning]. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   De privata medlemmarna i det gemensamma företaget ska bidra, eller se till att deras ingående enheter och anknutna enheter bidrar, med minst [XXXXX] EUR till det gemensamma företaget, inklusive upp till
  [XXXXX]
  EUR till administrativa kostnader [motsvarande 22,22  % av unionens bidrag till administrativa kostnader enligt artikel 5 i denna förordning].

(2)   De privata medlemmarna i det gemensamma företaget ska bidra, eller se till att deras ingående enheter och anknutna enheter bidrar, med minst [XXXXX] EUR till det gemensamma företaget, inklusive upp till
  5 %
  till administrativa kostnader
  och tekniskt stöd
  [motsvarande 22,22  % av unionens bidrag till administrativa kostnader
  och tekniskt stöd
  enligt artikel 5 i denna förordning].

Ändring 94

Ändring 94

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 1

Artikel 8 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   EuroHPC-superdatorerna ska vara placerade i en deltagande stat som är en medlemsstat. En deltagande stater får
  endast
  vara värd för mer än en EuroHPC-superdator om det är mer än
  två
  år mellan
  inköpen och om superdatorerna representerar olika tekniktyper (klassisk datorteknik/kvantdatorteknik
  ). | (1)   EuroHPC-superdatorerna ska vara placerade i en deltagande stat som är en medlemsstat. En deltagande stat får vara värd för mer än en EuroHPC-superdator
  endast
  om det är mer än
  fyra
  år mellan
  urvalsdatumen efter inbjudningarna att anmäla intresse
  .
  När det gäller inköp av kvantdatorer och kvantsimulatorer, eller när det gäller uppgradering av en EuroHPC-superdator med kvantacceleratorer som ägs av det gemensamma företaget, ska denna period vara två år. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   EuroHPC-superdatorerna ska vara placerade i en deltagande stat som är en medlemsstat. En deltagande stater får
  endast
  vara värd för mer än en EuroHPC-superdator om det är mer än
  två
  år mellan
  inköpen och om superdatorerna representerar olika tekniktyper (klassisk datorteknik/kvantdatorteknik
  ).

(1)   EuroHPC-superdatorerna ska vara placerade i en deltagande stat som är en medlemsstat. En deltagande stat får vara värd för mer än en EuroHPC-superdator
  endast
  om det är mer än
  fyra
  år mellan
  urvalsdatumen efter inbjudningarna att anmäla intresse
  .
  När det gäller inköp av kvantdatorer och kvantsimulatorer, eller när det gäller uppgradering av en EuroHPC-superdator med kvantacceleratorer som ägs av det gemensamma företaget, ska denna period vara två år.

Ändring 95

Ändring 95

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 5 – inledningen

Artikel 8 – punkt 5 – inledningen

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5)   Efter en inbjudan att anmäla intresse ska den värdenhet som avses i punkt 2 i denna artikel, och motsvarande deltagande stat där värdenheten är etablerad eller motsvarande värdkonsortium, väljas ut av styrelsen genom en rättvis och transparent process som bland annat ska baseras på följande kriterier: | (5)   Efter en
  öppen, rättvis och transparent
  inbjudan att anmäla intresse ska den värdenhet som avses i punkt 2 i denna artikel, och motsvarande deltagande stat där värdenheten är etablerad eller motsvarande värdkonsortium, väljas ut av styrelsen genom en rättvis och transparent process som bland annat ska baseras på följande kriterier: |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5)   Efter en inbjudan att anmäla intresse ska den värdenhet som avses i punkt 2 i denna artikel, och motsvarande deltagande stat där värdenheten är etablerad eller motsvarande värdkonsortium, väljas ut av styrelsen genom en rättvis och transparent process som bland annat ska baseras på följande kriterier:

(5)   Efter en
  öppen, rättvis och transparent
  inbjudan att anmäla intresse ska den värdenhet som avses i punkt 2 i denna artikel, och motsvarande deltagande stat där värdenheten är etablerad eller motsvarande värdkonsortium, väljas ut av styrelsen genom en rättvis och transparent process som bland annat ska baseras på följande kriterier:

Ändring 96

Ändring 96

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 5 – led d

Artikel 8 – punkt 5 – led d

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (d) | Kvaliteten på värdanläggningens fysiska infrastruktur och it-infrastruktur samt dess säkerhet och konnektivitet med resten av unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Kvaliteten på värdanläggningens fysiska infrastruktur och it-infrastruktur samt dess säkerhet och konnektivitet med resten av unionen.

| (d) | Kvaliteten på värdanläggningens fysiska infrastruktur
  , energiinfrastruktur
  och it-infrastruktur samt dess säkerhet och konnektivitet med resten av unionen. |
| --- | --- |

(d)

Kvaliteten på värdanläggningens fysiska infrastruktur
  , energiinfrastruktur
  och it-infrastruktur samt dess säkerhet och konnektivitet med resten av unionen.

, energiinfrastruktur

Ändring 97

Ändring 97

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 5 – led da (nytt)

Artikel 8 – punkt 5 – led da (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (da) | Tillhandahållande av en energihushållningsplan som undersöker tillgången till lämplig åtkomst till ren, överkomlig energi, inbegripet med hjälp av avtal om köp av förnybar el, och en strategi för att öka installationernas energieffektivitet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(da)

(da)

Tillhandahållande av en energihushållningsplan som undersöker tillgången till lämplig åtkomst till ren, överkomlig energi, inbegripet med hjälp av avtal om köp av förnybar el, och en strategi för att öka installationernas energieffektivitet.

Tillhandahållande av en energihushållningsplan som undersöker tillgången till lämplig åtkomst till ren, överkomlig energi, inbegripet med hjälp av avtal om köp av förnybar el, och en strategi för att öka installationernas energieffektivitet.

Ändring 98

Ändring 98

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 8 – punkt 7a (ny)

Artikel 8 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Det gemensamma företaget ska beakta principen om att sätta energieffektivitet främst, för att påskynda energibesparingar och forskning kring energieffektivitet, stimulera ständiga framsteg inom tekniken för att förbättra energieffektiviteten i både nya och befintliga systemkonstruktioner och aktivt forska kring samt utveckla och utprova nya energieffektiva tillvägagångssätt, framför allt sådana som helt bygger på förnybar energi och förbättrar superdatorerna med hänsyn till både växthusgasutsläpp och miljöavtryck. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7a)
     
  Det gemensamma företaget ska beakta principen om att sätta energieffektivitet främst, för att påskynda energibesparingar och forskning kring energieffektivitet, stimulera ständiga framsteg inom tekniken för att förbättra energieffektiviteten i både nya och befintliga systemkonstruktioner och aktivt forska kring samt utveckla och utprova nya energieffektiva tillvägagångssätt, framför allt sådana som helt bygger på förnybar energi och förbättrar superdatorerna med hänsyn till både växthusgasutsläpp och miljöavtryck.

Ändring 99

Ändring 99

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 9 – punkt 2 – led k

Artikel 9 – punkt 2 – led k

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (k) | Värdenhetens skyldighet att senast den 31 januari varje år lämna en revisionsrapport och data om användningen av åtkomsttider under det föregående budgetåret till styrelsen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(k)

Värdenhetens skyldighet att senast den 31 januari varje år lämna en revisionsrapport och data om användningen av åtkomsttider under det föregående budgetåret till styrelsen.

| (k) | Värdenhetens skyldighet att senast den 31 januari varje år lämna en revisionsrapport och data om användningen av åtkomsttider under det föregående budgetåret till styrelsen.
  Revisionsrapporten ska göras offentligt tillgänglig inom tre månader efter att styrelsen godkänt den. |
| --- | --- |

(k)

Värdenhetens skyldighet att senast den 31 januari varje år lämna en revisionsrapport och data om användningen av åtkomsttider under det föregående budgetåret till styrelsen.
  Revisionsrapporten ska göras offentligt tillgänglig inom tre månader efter att styrelsen godkänt den.

Revisionsrapporten ska göras offentligt tillgänglig inom tre månader efter att styrelsen godkänt den.

Ändring 100

Ändring 100

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 10 – punkt 3

Artikel 10 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Leverantören för den avancerade superdatorn ska väljas ut
  med beaktande av
  säkerheten i leveranskedjan. | (3)   Leverantören för den avancerade superdatorn ska väljas ut
  genom en bedömning av överensstämmelsen med de allmänna systemspecifikationerna, inbegripet användarnas behov, varvid spetskompetens ska säkerställas inom europeisk forskning och innovation. Vid urvalet ska också
  säkerheten i leveranskedjan
  beaktas
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Leverantören för den avancerade superdatorn ska väljas ut
  med beaktande av
  säkerheten i leveranskedjan.

(3)   Leverantören för den avancerade superdatorn ska väljas ut
  genom en bedömning av överensstämmelsen med de allmänna systemspecifikationerna, inbegripet användarnas behov, varvid spetskompetens ska säkerställas inom europeisk forskning och innovation. Vid urvalet ska också
  säkerheten i leveranskedjan
  beaktas
  .

Ändring 101

Ändring 101

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3

Artikel 11 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Leverantören för kvantdatorerna och kvantsimulatorerna ska väljas ut
  med beaktande av
  säkerheten i leveranskedjan. | (3)   Leverantören för kvantdatorerna och kvantsimulatorerna ska väljas ut
  genom en bedömning av överensstämmelsen med de allmänna systemspecifikationerna, inbegripet användarnas behov varvid spetskompetens ska säkerställas inom europeisk forskning och innovation. Vid urvalet ska också
  säkerheten i leveranskedjan
  beaktas
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Leverantören för kvantdatorerna och kvantsimulatorerna ska väljas ut
  med beaktande av
  säkerheten i leveranskedjan.

(3)   Leverantören för kvantdatorerna och kvantsimulatorerna ska väljas ut
  genom en bedömning av överensstämmelsen med de allmänna systemspecifikationerna, inbegripet användarnas behov varvid spetskompetens ska säkerställas inom europeisk forskning och innovation. Vid urvalet ska också
  säkerheten i leveranskedjan
  beaktas
  .

Ändring 102

Ändring 102

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 1

Artikel 12 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Det gemensamma företaget ska tillsammans med de privata medlemmarna, eller ett konsortium av privata partner, förvärva superdatorer, eller partitioner av EuroHPC-superdatorer, i första hand ämnade för användning av industrin, och ska äga dem eller samäga dem med de privata medlemmarna eller ett konsortium av privata partner. | (1)   Det gemensamma företaget ska tillsammans med de privata medlemmarna, eller ett konsortium av privata partner, förvärva superdatorer
  i åtminstone mellanklass,
  eller partitioner av EuroHPC-superdatorer, i första hand ämnade för användning av industrin, och ska äga dem eller samäga dem med de privata medlemmarna eller ett konsortium av privata partner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   Det gemensamma företaget ska tillsammans med de privata medlemmarna, eller ett konsortium av privata partner, förvärva superdatorer, eller partitioner av EuroHPC-superdatorer, i första hand ämnade för användning av industrin, och ska äga dem eller samäga dem med de privata medlemmarna eller ett konsortium av privata partner.

(1)   Det gemensamma företaget ska tillsammans med de privata medlemmarna, eller ett konsortium av privata partner, förvärva superdatorer
  i åtminstone mellanklass,
  eller partitioner av EuroHPC-superdatorer, i första hand ämnade för användning av industrin, och ska äga dem eller samäga dem med de privata medlemmarna eller ett konsortium av privata partner.

Ändring 103

Ändring 103

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 12 – punkt 3

Artikel 12 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Leverantören för en EuroHPC-dator i industriell klass ska väljas ut
  med beaktande av
  säkerheten i leveranskedjan. | (3)   Leverantören för en EuroHPC-dator i industriell klass ska väljas ut
  genom en bedömning av överensstämmelsen med de allmänna systemspecifikationerna, inbegripet användarnas behov varvid spetskompetens ska säkerställas inom europeisk forskning och innovation. Vid urvalet ska också
  säkerheten i leveranskedjan
  beaktas
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Leverantören för en EuroHPC-dator i industriell klass ska väljas ut
  med beaktande av
  säkerheten i leveranskedjan.

(3)   Leverantören för en EuroHPC-dator i industriell klass ska väljas ut
  genom en bedömning av överensstämmelsen med de allmänna systemspecifikationerna, inbegripet användarnas behov varvid spetskompetens ska säkerställas inom europeisk forskning och innovation. Vid urvalet ska också
  säkerheten i leveranskedjan
  beaktas
  .

Ändring 104

Ändring 104

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 2

Artikel 13 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   Unionens ekonomiska bidrag enligt artikel 5.1 ska täcka upp till
  35
   % av anskaffningskostnaderna för superdatorerna i mellanklass. Den återstående andelen av den totala ägandekostnaden för superdatorerna i mellanklass ska täckas av den deltagande stat där värdenheten är etablerad eller av de deltagande staterna i värdkonsortiet och eventuellt kompletteras med de bidrag som avses i artikel 6. | (2)   Unionens ekonomiska bidrag enligt artikel 5.1 ska täcka upp till
  50
   % av anskaffningskostnaderna
  plus upp till 50 % av driftskostnaderna
  för superdatorerna i mellanklass. Den återstående andelen av den totala ägandekostnaden för superdatorerna i mellanklass ska täckas av den deltagande stat där värdenheten är etablerad eller av de deltagande staterna i värdkonsortiet och eventuellt kompletteras med de bidrag som avses i artikel 6. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   Unionens ekonomiska bidrag enligt artikel 5.1 ska täcka upp till
  35
   % av anskaffningskostnaderna för superdatorerna i mellanklass. Den återstående andelen av den totala ägandekostnaden för superdatorerna i mellanklass ska täckas av den deltagande stat där värdenheten är etablerad eller av de deltagande staterna i värdkonsortiet och eventuellt kompletteras med de bidrag som avses i artikel 6.

(2)   Unionens ekonomiska bidrag enligt artikel 5.1 ska täcka upp till
  50
   % av anskaffningskostnaderna
  plus upp till 50 % av driftskostnaderna
  för superdatorerna i mellanklass. Den återstående andelen av den totala ägandekostnaden för superdatorerna i mellanklass ska täckas av den deltagande stat där värdenheten är etablerad eller av de deltagande staterna i värdkonsortiet och eventuellt kompletteras med de bidrag som avses i artikel 6.

Ändring 105

Ändring 105

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 13 – punkt 3

Artikel 13 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Leverantören för superdatorn i mellanklass ska väljas ut
  med beaktande av
  säkerheten i leveranskedjan. | (3)   Leverantören för superdatorn i mellanklass ska väljas ut
  genom en bedömning av överensstämmelsen med de allmänna systemspecifikationerna, inbegripet användarnas behov varvid spetskompetens ska säkerställas inom europeisk forskning och innovation. Vid urvalet ska också
  säkerheten i leveranskedjan
  beaktas
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Leverantören för superdatorn i mellanklass ska väljas ut
  med beaktande av
  säkerheten i leveranskedjan.

(3)   Leverantören för superdatorn i mellanklass ska väljas ut
  genom en bedömning av överensstämmelsen med de allmänna systemspecifikationerna, inbegripet användarnas behov varvid spetskompetens ska säkerställas inom europeisk forskning och innovation. Vid urvalet ska också
  säkerheten i leveranskedjan
  beaktas
  .

Ändring 106

Ändring 106

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 2

Artikel 15 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)
     
  Unionens andel av åtkomsttiden till varje superdator i mellanklass ska stå i direkt proportion till unionens ekonomiska bidrag enligt artikel 5.1 till de totala anskaffningskostnaderna för superdatorn och ska inte överstiga 35 % av den totala åtkomsttiden till superdatorn. | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)
     
  Unionens andel av åtkomsttiden till varje superdator i mellanklass ska stå i direkt proportion till unionens ekonomiska bidrag enligt artikel 5.1 till de totala anskaffningskostnaderna för superdatorn och ska inte överstiga 35 % av den totala åtkomsttiden till superdatorn.

utgår

utgår

Ändring 107

Ändring 107

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 5

Artikel 15 – punkt 5

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5)   Styrelsen ska fastställa åtkomsträtten när det gäller unionens andel av åtkomsttiden för varje EuroHPC-superdator. | (5)   Styrelsen ska fastställa åtkomsträtten när det gäller unionens andel av åtkomsttiden för varje EuroHPC-superdator
  och göra denna åtkomsträtt offentligt tillgänglig
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5)   Styrelsen ska fastställa åtkomsträtten när det gäller unionens andel av åtkomsttiden för varje EuroHPC-superdator.

(5)   Styrelsen ska fastställa åtkomsträtten när det gäller unionens andel av åtkomsttiden för varje EuroHPC-superdator
  och göra denna åtkomsträtt offentligt tillgänglig
  .

Ändring 108

Ändring 108

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 6

Artikel 15 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6)   Användningen av unionens andel av åtkomsttiden till Euro-HPC-superdatorerna ska vara avgiftsfri för användare från den offentliga sektorn enligt artikel 14.4 i denna förordning. Den ska också vara avgiftsfri för industrianvändare för tillämpningar som rör forsknings- och innovationsverksamhet
  som finansieras av Horisont Europa eller programmet för ett digitalt Europa
  samt för privat innovationsverksamhet hos små och medelstora företag, när så är lämpligt. Som en vägledande princip ska tilldelningen av åtkomsttid för sådana verksamheter baseras på en rättvis och transparent process för sakkunnighetsbedömning som fastställs av styrelsen efter löpande öppna inbjudningar att anmäla intresse som utlysts av det gemensamma företaget. | (6)   Användningen av unionens andel av åtkomsttiden till EuroHPC-superdatorerna ska vara transparent och avgiftsfri för användare från den offentliga sektorn enligt artikel 14.4 i denna förordning. Den ska också vara avgiftsfri för industrianvändare
  , icke-statliga organisationer, studerande och andra personer
  för tillämpningar som rör
  öppen
  forsknings- och innovationsverksamhet samt för privat innovationsverksamhet hos små och medelstora företag, när så är lämpligt. Som en vägledande princip ska tilldelningen av åtkomsttid för sådana verksamheter baseras på en rättvis och transparent process för sakkunnighetsbedömning som fastställs av styrelsen efter löpande öppna inbjudningar att anmäla intresse som utlysts av det gemensamma företaget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6)   Användningen av unionens andel av åtkomsttiden till Euro-HPC-superdatorerna ska vara avgiftsfri för användare från den offentliga sektorn enligt artikel 14.4 i denna förordning. Den ska också vara avgiftsfri för industrianvändare för tillämpningar som rör forsknings- och innovationsverksamhet
  som finansieras av Horisont Europa eller programmet för ett digitalt Europa
  samt för privat innovationsverksamhet hos små och medelstora företag, när så är lämpligt. Som en vägledande princip ska tilldelningen av åtkomsttid för sådana verksamheter baseras på en rättvis och transparent process för sakkunnighetsbedömning som fastställs av styrelsen efter löpande öppna inbjudningar att anmäla intresse som utlysts av det gemensamma företaget.

(6)   Användningen av unionens andel av åtkomsttiden till EuroHPC-superdatorerna ska vara transparent och avgiftsfri för användare från den offentliga sektorn enligt artikel 14.4 i denna förordning. Den ska också vara avgiftsfri för industrianvändare
  , icke-statliga organisationer, studerande och andra personer
  för tillämpningar som rör
  öppen
  forsknings- och innovationsverksamhet samt för privat innovationsverksamhet hos små och medelstora företag, när så är lämpligt. Som en vägledande princip ska tilldelningen av åtkomsttid för sådana verksamheter baseras på en rättvis och transparent process för sakkunnighetsbedömning som fastställs av styrelsen efter löpande öppna inbjudningar att anmäla intresse som utlysts av det gemensamma företaget.

Ändring 109

Ändring 109

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 8

Artikel 15 – punkt 8

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (8)   Styrelsen ska fastställa särskilda bestämmelser för åtkomstvillkor som avviker från de vägledande principer som avses i punkt 6 i denna artikel. Dessa avser tilldelningen av åtkomsttid till projekt och verksamheter som av unionen eller av styrelsen anses vara strategiska. | (8)   Styrelsen ska fastställa särskilda
  och transparenta
  bestämmelser för åtkomstvillkor som avviker från de vägledande principer som avses i punkt 6 i denna artikel. Dessa avser tilldelningen av åtkomsttid till projekt och verksamheter som av unionen eller av styrelsen anses vara strategiska. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(8)   Styrelsen ska fastställa särskilda bestämmelser för åtkomstvillkor som avviker från de vägledande principer som avses i punkt 6 i denna artikel. Dessa avser tilldelningen av åtkomsttid till projekt och verksamheter som av unionen eller av styrelsen anses vara strategiska.

(8)   Styrelsen ska fastställa särskilda
  och transparenta
  bestämmelser för åtkomstvillkor som avviker från de vägledande principer som avses i punkt 6 i denna artikel. Dessa avser tilldelningen av åtkomsttid till projekt och verksamheter som av unionen eller av styrelsen anses vara strategiska.

Ändring 110

Ändring 110

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15 – punkt 9

Artikel 15 – punkt 9

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (9)   På unionens begäran ska den verkställande direktören bevilja direkt tillgång till EuroHPC-superdatorerna för initiativ som unionen anser väsentliga för att tillhandahålla hälsorelaterade eller andra viktiga stödtjänster i akutsituationer för allmän nytta, till akutsituationer och krishanteringssituationer och till fall som unionen anser viktiga för sin säkerhet eller sitt försvar. Formerna och villkoren för genomförandet av sådan åtkomst ska fastställas i de åtkomstvillkor som antas av styrelsen. | (9)   På unionens begäran ska den verkställande direktören bevilja direkt tillgång till EuroHPC-superdatorerna för initiativ som unionen anser väsentliga för att tillhandahålla
  miljörelaterade,
  hälsorelaterade eller andra viktiga stödtjänster i akutsituationer för allmän nytta, till akutsituationer och krishanteringssituationer och till fall som unionen anser viktiga för sin säkerhet eller sitt försvar. Formerna och villkoren för genomförandet av sådan åtkomst ska fastställas i de åtkomstvillkor som antas av styrelsen
  , varvid hänsyn ska tas till att forsknings- och innovationsverksamheterna kommer att inrikta sig enbart på civila tillämpningar också om det bör erkännas att vissa former av teknik har dubbla användningsområden
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(9)   På unionens begäran ska den verkställande direktören bevilja direkt tillgång till EuroHPC-superdatorerna för initiativ som unionen anser väsentliga för att tillhandahålla hälsorelaterade eller andra viktiga stödtjänster i akutsituationer för allmän nytta, till akutsituationer och krishanteringssituationer och till fall som unionen anser viktiga för sin säkerhet eller sitt försvar. Formerna och villkoren för genomförandet av sådan åtkomst ska fastställas i de åtkomstvillkor som antas av styrelsen.

(9)   På unionens begäran ska den verkställande direktören bevilja direkt tillgång till EuroHPC-superdatorerna för initiativ som unionen anser väsentliga för att tillhandahålla
  miljörelaterade,
  hälsorelaterade eller andra viktiga stödtjänster i akutsituationer för allmän nytta, till akutsituationer och krishanteringssituationer och till fall som unionen anser viktiga för sin säkerhet eller sitt försvar. Formerna och villkoren för genomförandet av sådan åtkomst ska fastställas i de åtkomstvillkor som antas av styrelsen
  , varvid hänsyn ska tas till att forsknings- och innovationsverksamheterna kommer att inrikta sig enbart på civila tillämpningar också om det bör erkännas att vissa former av teknik har dubbla användningsområden
  .

Ändring 111

Ändring 111

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 1

Artikel 16 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Särskilda villkor ska gälla för alla industrianvändare med kommersiella syften, Denna tjänst för kommersiell användning ska betalas utifrån användning och baseras på marknadspriser. Avgiftsnivån ska fastställas av styrelsen. | (1)   Särskilda villkor ska gälla för alla industrianvändare med kommersiella syften, Denna tjänst för kommersiell användning ska betalas utifrån användning och baseras på marknadspriser. Avgiftsnivån ska fastställas av styrelsen
  , men får inte utgöra ett inträdeshinder, i synnerhet inte för små och medelstora företag
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   Särskilda villkor ska gälla för alla industrianvändare med kommersiella syften, Denna tjänst för kommersiell användning ska betalas utifrån användning och baseras på marknadspriser. Avgiftsnivån ska fastställas av styrelsen.

(1)   Särskilda villkor ska gälla för alla industrianvändare med kommersiella syften, Denna tjänst för kommersiell användning ska betalas utifrån användning och baseras på marknadspriser. Avgiftsnivån ska fastställas av styrelsen
  , men får inte utgöra ett inträdeshinder, i synnerhet inte för små och medelstora företag
  .

Ändring 112

Ändring 112

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 2

Artikel 16 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   De avgifter som genereras av den kommersiella användningen av unionens åtkomsttid ska utgöra en intäkt för det gemensamma företagets budget och ska användas för att täcka det gemensamma företagets driftskostnader. | (2)   De avgifter som genereras av den kommersiella användningen av unionens åtkomsttid ska utgöra en intäkt för det gemensamma företagets budget och ska användas för att täcka det gemensamma företagets driftskostnader
  och driftskostnaderna för EuroHPC-superdatorerna
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   De avgifter som genereras av den kommersiella användningen av unionens åtkomsttid ska utgöra en intäkt för det gemensamma företagets budget och ska användas för att täcka det gemensamma företagets driftskostnader.

(2)   De avgifter som genereras av den kommersiella användningen av unionens åtkomsttid ska utgöra en intäkt för det gemensamma företagets budget och ska användas för att täcka det gemensamma företagets driftskostnader
  och driftskostnaderna för EuroHPC-superdatorerna
  .

Ändring 113

Ändring 113

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 16 – punkt 3

Artikel 16 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Den åtkomsttid som tilldelas kommersiella tjänster får inte överstiga 20 % av unionens totala åtkomsttid till varje EuroHPC-superdator. Styrelsen ska besluta om tilldelningen av unionens åtkomsttid till användarna av kommersiella tjänster, med beaktande av resultatet av den övervakning som avses i artikel 15.11. | (3)   Den åtkomsttid som tilldelas kommersiella tjänster får
  i princip
  inte överstiga 20 % av unionens totala åtkomsttid till varje EuroHPC-superdator. Styrelsen ska besluta om
  den maximala
  tilldelningen av unionens åtkomsttid till användarna av kommersiella tjänster, med beaktande av resultatet av den övervakning som avses i artikel 15.11. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Den åtkomsttid som tilldelas kommersiella tjänster får inte överstiga 20 % av unionens totala åtkomsttid till varje EuroHPC-superdator. Styrelsen ska besluta om tilldelningen av unionens åtkomsttid till användarna av kommersiella tjänster, med beaktande av resultatet av den övervakning som avses i artikel 15.11.

(3)   Den åtkomsttid som tilldelas kommersiella tjänster får
  i princip
  inte överstiga 20 % av unionens totala åtkomsttid till varje EuroHPC-superdator. Styrelsen ska besluta om
  den maximala
  tilldelningen av unionens åtkomsttid till användarna av kommersiella tjänster, med beaktande av resultatet av den övervakning som avses i artikel 15.11.

Ändring 114

Ändring 114

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 18 – punkt 6

Artikel 18 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6)   Personalresurserna ska fastställas i det gemensamma företagets tjänsteförteckning, med uppgifter om antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda uttryckt i heltidsekvivalenter, i enlighet med det gemensamma företagets årliga budget. | (6)   Personalresurserna ska fastställas i det gemensamma företagets tjänsteförteckning
  och ska på ett adekvat sätt avspegla de antal anställda och lönegrader som behövs för att säkerställa högsta möjliga standarder för rekrytering inom området
  , med uppgifter om antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda uttryckt i heltidsekvivalenter, i enlighet med det gemensamma företagets årliga budget. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6)   Personalresurserna ska fastställas i det gemensamma företagets tjänsteförteckning, med uppgifter om antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda uttryckt i heltidsekvivalenter, i enlighet med det gemensamma företagets årliga budget.

(6)   Personalresurserna ska fastställas i det gemensamma företagets tjänsteförteckning
  och ska på ett adekvat sätt avspegla de antal anställda och lönegrader som behövs för att säkerställa högsta möjliga standarder för rekrytering inom området
  , med uppgifter om antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet kontraktsanställda uttryckt i heltidsekvivalenter, i enlighet med det gemensamma företagets årliga budget.

Ändring 115

Ändring 115

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 19 – punkt 2

Artikel 19 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   Styrelsen ska anta ett beslut om regler för utstationering av nationella experter till det gemensamma företaget och om användning av praktikanter. | (2)   Styrelsen ska anta ett beslut om regler för utstationering av nationella experter till det gemensamma företaget och om användning av praktikanter
  , också om deras avlöning
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   Styrelsen ska anta ett beslut om regler för utstationering av nationella experter till det gemensamma företaget och om användning av praktikanter.

(2)   Styrelsen ska anta ett beslut om regler för utstationering av nationella experter till det gemensamma företaget och om användning av praktikanter
  , också om deras avlöning
  .

Ändring 116

Ändring 116

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 1

Artikel 22 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Det gemensamma företagets verksamheter ska omfattas av löpande övervakning och periodisk översyn i enlighet med dess finansiella regler, för att säkerställa största möjliga verkan och spetskompetens och effektivast möjliga användning av resurser. Resultaten av övervakningen och den periodiska översynen ska ligga till grund för utvärderingarna av det gemensamma företaget inom ramen för utvärderingarna av Horisont Europa. | (1)   Det gemensamma företagets verksamheter ska omfattas av löpande övervakning och periodisk översyn i enlighet med dess finansiella regler, för att säkerställa största möjliga verkan och spetskompetens och effektivast möjliga användning av resurser.
  Övervakningen och översynerna får inte öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget eller dess stödmottagare.
  Resultaten av övervakningen och den periodiska översynen ska ligga till grund för utvärderingarna av det gemensamma företaget inom ramen för utvärderingarna av Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   Det gemensamma företagets verksamheter ska omfattas av löpande övervakning och periodisk översyn i enlighet med dess finansiella regler, för att säkerställa största möjliga verkan och spetskompetens och effektivast möjliga användning av resurser. Resultaten av övervakningen och den periodiska översynen ska ligga till grund för utvärderingarna av det gemensamma företaget inom ramen för utvärderingarna av Horisont Europa.

(1)   Det gemensamma företagets verksamheter ska omfattas av löpande övervakning och periodisk översyn i enlighet med dess finansiella regler, för att säkerställa största möjliga verkan och spetskompetens och effektivast möjliga användning av resurser.
  Övervakningen och översynerna får inte öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget eller dess stödmottagare.
  Resultaten av övervakningen och den periodiska översynen ska ligga till grund för utvärderingarna av det gemensamma företaget inom ramen för utvärderingarna av Horisont Europa.

Ändring 117

Ändring 117

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 3

Artikel 22 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Utvärderingarna av det gemensamma företagets verksamheter ska utföras i rätt tid för att kunna användas som underlag för de allmänna mellanliggande och slutliga utvärderingarna av Horisont Europa och den därmed förbundna beslutsprocessen enligt artikel 47 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa. | (3)   Utvärderingarna av det gemensamma företagets verksamheter ska utföras i rätt tid
  och utan att öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget eller dess stödmottagare,
  för att kunna användas som underlag för de allmänna mellanliggande och slutliga utvärderingarna av Horisont Europa och den därmed förbundna beslutsprocessen enligt artikel 47 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Utvärderingarna av det gemensamma företagets verksamheter ska utföras i rätt tid för att kunna användas som underlag för de allmänna mellanliggande och slutliga utvärderingarna av Horisont Europa och den därmed förbundna beslutsprocessen enligt artikel 47 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa.

(3)   Utvärderingarna av det gemensamma företagets verksamheter ska utföras i rätt tid
  och utan att öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget eller dess stödmottagare,
  för att kunna användas som underlag för de allmänna mellanliggande och slutliga utvärderingarna av Horisont Europa och den därmed förbundna beslutsprocessen enligt artikel 47 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa.

Ändring 118

Ändring 118

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 4

Artikel 22 – punkt 4

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (4)   Kommissionen ska göra en mellanliggande utvärdering av varje gemensamt företag som ett led i den mellanliggande utvärderingen av Horisont Europa, såsom anges i artikel 47 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa. Denna utvärdering ska göras med bistånd av oberoende experter baserat på en transparent process så fort det finns tillräcklig information tillgänglig om genomförandet av Horisont Europa, men senast fyra år efter att genomförandet av Horisont Europa inletts. Utvärderingarna ska granska hur det gemensamma företaget fullgör sitt uppdrag enligt sina ekonomiska, tekniska, vetenskapliga, samhälleliga och politiska syften, inbegripet klimatrelaterade syften, och bedöma ändamålsenligheten, effektiviteten, relevansen, sammanhållningen och unionens mervärde av företagets verksamheter inom ramen för Horisont Europa, samt synergieffekter och komplementaritet med relevanta europeiska och nationella initiativ och, om relevant, regionala initiativ, inklusive synergieffekter med andra delar av Horisont Europa (såsom uppdrag, kluster eller tematiska/särskilda program). Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt de effekter som uppnås på unionsnivå och nationell nivå, med beaktande av synergikomponenten och efterhandsjusteringar av politiken. Utvärderingen ska, när så är relevant, inkludera en bedömning av de långsiktiga vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska och policyrelevanta effekterna av det gemensamma företaget och ska innehålla en bedömning av de mest effektiva politiska insatserna för eventuella framtida åtgärder, liksom den plats som det gemensamma företaget intar i det samlade europeiska partnerskap-landskapet och dess politiska prioriteringar. | (4)   Kommissionen ska göra en mellanliggande utvärdering av varje gemensamt företag som ett led i den mellanliggande utvärderingen av Horisont Europa, såsom anges i artikel 47 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa
  , och utan att öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget
  . Denna utvärdering ska göras med bistånd av oberoende, externa experter baserat på en transparent process så fort det finns tillräcklig information tillgänglig om genomförandet av Horisont Europa, men senast fyra år efter att genomförandet av Horisont Europa inletts. Utvärderingarna ska granska hur det gemensamma företaget fullgör sitt uppdrag enligt sina ekonomiska, tekniska, vetenskapliga,
  miljörelaterade,
  samhälleliga och politiska syften, inbegripet klimatrelaterade
  och hälsorelaterade
  syften, och bedöma ändamålsenligheten, effektiviteten, relevansen, sammanhållningen och unionens mervärde av företagets verksamheter
  , samt integriteten hos dem,
  inom ramen för Horisont Europa, samt synergieffekter och komplementaritet med relevanta europeiska och nationella initiativ och, om relevant, regionala initiativ, inklusive synergieffekter med andra delar av Horisont Europa (såsom
  andra europeiska partnerskap,
  uppdrag, kluster eller tematiska/särskilda program). Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt de effekter som uppnås på unionsnivå och nationell nivå, med beaktande av synergikomponenten och efterhandsjusteringar av politiken. Utvärderingen ska, när så är relevant, inkludera en bedömning av de långsiktiga vetenskapliga, samhälleliga,
  miljörelaterade,
  ekonomiska och policyrelevanta effekterna av det gemensamma företaget
  och en bedömning av framstegen med utåtriktad verksamhet och medvetandehöjande åtgärder (t.ex. antalet användare)
  och ska innehålla en bedömning av de mest effektiva politiska insatserna för eventuella framtida åtgärder, liksom
  av en förnyelse av
  den plats som det gemensamma företaget intar i det samlade europeiska partnerskap-landskapet och dess politiska prioriteringar
  eller en eventuell utfasning av den
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)   Kommissionen ska göra en mellanliggande utvärdering av varje gemensamt företag som ett led i den mellanliggande utvärderingen av Horisont Europa, såsom anges i artikel 47 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa. Denna utvärdering ska göras med bistånd av oberoende experter baserat på en transparent process så fort det finns tillräcklig information tillgänglig om genomförandet av Horisont Europa, men senast fyra år efter att genomförandet av Horisont Europa inletts. Utvärderingarna ska granska hur det gemensamma företaget fullgör sitt uppdrag enligt sina ekonomiska, tekniska, vetenskapliga, samhälleliga och politiska syften, inbegripet klimatrelaterade syften, och bedöma ändamålsenligheten, effektiviteten, relevansen, sammanhållningen och unionens mervärde av företagets verksamheter inom ramen för Horisont Europa, samt synergieffekter och komplementaritet med relevanta europeiska och nationella initiativ och, om relevant, regionala initiativ, inklusive synergieffekter med andra delar av Horisont Europa (såsom uppdrag, kluster eller tematiska/särskilda program). Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt de effekter som uppnås på unionsnivå och nationell nivå, med beaktande av synergikomponenten och efterhandsjusteringar av politiken. Utvärderingen ska, när så är relevant, inkludera en bedömning av de långsiktiga vetenskapliga, samhälleliga, ekonomiska och policyrelevanta effekterna av det gemensamma företaget och ska innehålla en bedömning av de mest effektiva politiska insatserna för eventuella framtida åtgärder, liksom den plats som det gemensamma företaget intar i det samlade europeiska partnerskap-landskapet och dess politiska prioriteringar.

(4)   Kommissionen ska göra en mellanliggande utvärdering av varje gemensamt företag som ett led i den mellanliggande utvärderingen av Horisont Europa, såsom anges i artikel 47 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa
  , och utan att öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget
  . Denna utvärdering ska göras med bistånd av oberoende, externa experter baserat på en transparent process så fort det finns tillräcklig information tillgänglig om genomförandet av Horisont Europa, men senast fyra år efter att genomförandet av Horisont Europa inletts. Utvärderingarna ska granska hur det gemensamma företaget fullgör sitt uppdrag enligt sina ekonomiska, tekniska, vetenskapliga,
  miljörelaterade,
  samhälleliga och politiska syften, inbegripet klimatrelaterade
  och hälsorelaterade
  syften, och bedöma ändamålsenligheten, effektiviteten, relevansen, sammanhållningen och unionens mervärde av företagets verksamheter
  , samt integriteten hos dem,
  inom ramen för Horisont Europa, samt synergieffekter och komplementaritet med relevanta europeiska och nationella initiativ och, om relevant, regionala initiativ, inklusive synergieffekter med andra delar av Horisont Europa (såsom
  andra europeiska partnerskap,
  uppdrag, kluster eller tematiska/särskilda program). Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt de effekter som uppnås på unionsnivå och nationell nivå, med beaktande av synergikomponenten och efterhandsjusteringar av politiken. Utvärderingen ska, när så är relevant, inkludera en bedömning av de långsiktiga vetenskapliga, samhälleliga,
  miljörelaterade,
  ekonomiska och policyrelevanta effekterna av det gemensamma företaget
  och en bedömning av framstegen med utåtriktad verksamhet och medvetandehöjande åtgärder (t.ex. antalet användare)
  och ska innehålla en bedömning av de mest effektiva politiska insatserna för eventuella framtida åtgärder, liksom
  av en förnyelse av
  den plats som det gemensamma företaget intar i det samlade europeiska partnerskap-landskapet och dess politiska prioriteringar
  eller en eventuell utfasning av den
  .

Ändring 119

Ändring 119

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 6

Artikel 22 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6)   Kommissionen
  får
  göra ytterligare utvärderingar av teman eller ämnen av strategisk betydelse, med bistånd av externa oberoende experter som väljs ut genom en transparent process, för att granska de framsteg som det gemensamma företaget gjort mot de fastställda målen, identifiera de faktorer som bidrar till genomförandet av verksamheterna och kartlägga bästa praxis. I samband med dessa ytterligare utvärderingar ska kommissionen fullt ut beakta de administrativa följderna för det gemensamma företaget. | (6)   
  Utan att öka det gemensamma företagets administrativa börda får
  kommissionen göra ytterligare utvärderingar av teman eller ämnen av strategisk betydelse, med bistånd av externa oberoende experter som väljs ut genom en transparent process, för att granska de framsteg som det gemensamma företaget gjort mot de fastställda målen, identifiera de faktorer som bidrar till genomförandet av verksamheterna och kartlägga bästa praxis. I samband med dessa ytterligare utvärderingar ska kommissionen fullt ut beakta de administrativa följderna för det gemensamma företaget
  , och ska i synnerhet göra sitt bästa för att minska den administrativa bördan och att säkerställa att utvärderingsprocessen hålls enkel och helt transparent
  .
  Alla utvärderingar ska bygga på en sund bedömning av politiska alternativ ur ett styrningsperspektiv, inklusive i synnerhet möjligheten att fastställa adekvata skyddsåtgärder för att säkerställa vederbörlig respekt för allmänhetens intressen inom alla verksamheter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6)   Kommissionen
  får
  göra ytterligare utvärderingar av teman eller ämnen av strategisk betydelse, med bistånd av externa oberoende experter som väljs ut genom en transparent process, för att granska de framsteg som det gemensamma företaget gjort mot de fastställda målen, identifiera de faktorer som bidrar till genomförandet av verksamheterna och kartlägga bästa praxis. I samband med dessa ytterligare utvärderingar ska kommissionen fullt ut beakta de administrativa följderna för det gemensamma företaget.

(6)   
  Utan att öka det gemensamma företagets administrativa börda får
  kommissionen göra ytterligare utvärderingar av teman eller ämnen av strategisk betydelse, med bistånd av externa oberoende experter som väljs ut genom en transparent process, för att granska de framsteg som det gemensamma företaget gjort mot de fastställda målen, identifiera de faktorer som bidrar till genomförandet av verksamheterna och kartlägga bästa praxis. I samband med dessa ytterligare utvärderingar ska kommissionen fullt ut beakta de administrativa följderna för det gemensamma företaget
  , och ska i synnerhet göra sitt bästa för att minska den administrativa bördan och att säkerställa att utvärderingsprocessen hålls enkel och helt transparent
  .
  Alla utvärderingar ska bygga på en sund bedömning av politiska alternativ ur ett styrningsperspektiv, inklusive i synnerhet möjligheten att fastställa adekvata skyddsåtgärder för att säkerställa vederbörlig respekt för allmänhetens intressen inom alla verksamheter.

Ändring 120

Ändring 120

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 7

Artikel 22 – punkt 7

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (7)   Det gemensamma företaget ska göra periodiska översyner av sin verksamhet som underlag för de mellanliggande och slutliga utvärderingarna av det gemensamma företaget som ett led i utvärderingarna av Horisont Europa enligt artikel 47 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa. | (7)   Det gemensamma företaget ska göra periodiska översyner av sin verksamhet
  med minimal börda för stödmottagarna,
  som underlag för de mellanliggande och slutliga utvärderingarna av det gemensamma företaget som ett led i utvärderingarna av Horisont Europa enligt artikel 47 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7)   Det gemensamma företaget ska göra periodiska översyner av sin verksamhet som underlag för de mellanliggande och slutliga utvärderingarna av det gemensamma företaget som ett led i utvärderingarna av Horisont Europa enligt artikel 47 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa.

(7)   Det gemensamma företaget ska göra periodiska översyner av sin verksamhet
  med minimal börda för stödmottagarna,
  som underlag för de mellanliggande och slutliga utvärderingarna av det gemensamma företaget som ett led i utvärderingarna av Horisont Europa enligt artikel 47 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa.

Ändring 121

Ändring 121

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 22 – punkt 7a (ny)

Artikel 22 – punkt 7a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (7a)
     
  Rapporteringen ska ske i enlighet med de normala rapporteringskraven enligt Horisont Europa. Utvecklingen av rapporteringssystemen i samband med den strategiska samordningsprocessen ska också involvera medlemsstater och representanter för partnerskapet i syfte att säkerställa synkronisering och samordning av rapporterings- och övervakningsarbetet, inklusive delning av datainsamling och rapportering. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(7a)
     
  Rapporteringen ska ske i enlighet med de normala rapporteringskraven enligt Horisont Europa. Utvecklingen av rapporteringssystemen i samband med den strategiska samordningsprocessen ska också involvera medlemsstater och representanter för partnerskapet i syfte att säkerställa synkronisering och samordning av rapporterings- och övervakningsarbetet, inklusive delning av datainsamling och rapportering.

Ändring 122

Ändring 122

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 1

Artikel 25 – punkt 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Efterhandsrevisioner av utgifter för åtgärder som finansieras genom budgeten för Horisont Europa ska göras i enlighet med artikel 48 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa, som ett led i Horisont Europas indirekta åtgärder, närmare bestämt i enlighet med den revisionsstrategi som avses i artikel 48.2 i den förordningen. | (1)   Efterhandsrevisioner av utgifter för åtgärder som finansieras genom budgeten för Horisont Europa ska göras
  , utan att öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget eller dess stödmottagare,
  i enlighet med artikel 48 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa, som ett led i Horisont Europas indirekta åtgärder, närmare bestämt i enlighet med den revisionsstrategi som avses i artikel 48.2 i den förordningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   Efterhandsrevisioner av utgifter för åtgärder som finansieras genom budgeten för Horisont Europa ska göras i enlighet med artikel 48 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa, som ett led i Horisont Europas indirekta åtgärder, närmare bestämt i enlighet med den revisionsstrategi som avses i artikel 48.2 i den förordningen.

(1)   Efterhandsrevisioner av utgifter för åtgärder som finansieras genom budgeten för Horisont Europa ska göras
  , utan att öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget eller dess stödmottagare,
  i enlighet med artikel 48 i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa, som ett led i Horisont Europas indirekta åtgärder, närmare bestämt i enlighet med den revisionsstrategi som avses i artikel 48.2 i den förordningen.

Ändring 123

Ändring 123

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 2

Artikel 25 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   Det gemensamma företaget ska göra efterhandsrevisioner av utgifter för åtgärder som finansieras genom budgeten för programmet för ett digitalt Europa i enlighet med artikel xxx i förordning (EU) nr xxx om inrättande av programmet för ett digitalt Europa. | (2)   Det gemensamma företaget ska göra efterhandsrevisioner av utgifter för åtgärder som finansieras genom budgeten för programmet för ett digitalt Europa i enlighet med artikel xxx i förordning (EU) nr xxx om inrättande av programmet för ett digitalt Europa
  , utan att öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget eller dess stödmottagare
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   Det gemensamma företaget ska göra efterhandsrevisioner av utgifter för åtgärder som finansieras genom budgeten för programmet för ett digitalt Europa i enlighet med artikel xxx i förordning (EU) nr xxx om inrättande av programmet för ett digitalt Europa.

(2)   Det gemensamma företaget ska göra efterhandsrevisioner av utgifter för åtgärder som finansieras genom budgeten för programmet för ett digitalt Europa i enlighet med artikel xxx i förordning (EU) nr xxx om inrättande av programmet för ett digitalt Europa
  , utan att öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget eller dess stödmottagare
  .

Ändring 124

Ändring 124

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 25 – punkt 3

Artikel 25 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Det gemensamma företaget ska göra efterhandsrevisioner av utgifter för åtgärder som finansieras genom budgeten för Fonden för ett sammanlänkat Europa i enlighet med artikel xxx i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och som ett led i verksamheten inom Fonden för ett sammanlänkat Europa. | (3)   Det gemensamma företaget ska göra efterhandsrevisioner av utgifter för åtgärder som finansieras genom budgeten för Fonden för ett sammanlänkat Europa i enlighet med artikel xxx i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och som ett led i verksamheten inom Fonden för ett sammanlänkat Europa
  , utan att öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget eller dess stödmottagare
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Det gemensamma företaget ska göra efterhandsrevisioner av utgifter för åtgärder som finansieras genom budgeten för Fonden för ett sammanlänkat Europa i enlighet med artikel xxx i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och som ett led i verksamheten inom Fonden för ett sammanlänkat Europa.

(3)   Det gemensamma företaget ska göra efterhandsrevisioner av utgifter för åtgärder som finansieras genom budgeten för Fonden för ett sammanlänkat Europa i enlighet med artikel xxx i förordning (EU) nr xxx om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa och som ett led i verksamheten inom Fonden för ett sammanlänkat Europa
  , utan att öka den administrativa bördan för det gemensamma företaget eller dess stödmottagare
  .

Ändring 125

Ändring 125

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 27

Artikel 27

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Det gemensamma företaget
  ska se till att skydda
  känsliga uppgifter vars röjande kan skada intressena för dess medlemmar eller deltagare i det gemensamma företagets verksamhet. | Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 28 ska
  det gemensamma företaget
  säkerställa skyddet av
  känsliga uppgifter vars röjande kan skada intressena för dess medlemmar eller deltagare i det gemensamma företagets verksamhet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Det gemensamma företaget
  ska se till att skydda
  känsliga uppgifter vars röjande kan skada intressena för dess medlemmar eller deltagare i det gemensamma företagets verksamhet.

ska se till att skydda

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 28 ska
  det gemensamma företaget
  säkerställa skyddet av
  känsliga uppgifter vars röjande kan skada intressena för dess medlemmar eller deltagare i det gemensamma företagets verksamhet.

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 28 ska

säkerställa skyddet av

Ändring 126

Ändring 126

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 30 – punkt 2a (ny)

Artikel 30 – punkt 2a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  I linje med alla andra europeiska partnerskap som är medfinansierade av Horisont Europa ska alla data om projekt som lämnas in och finansieras av det gemensamma företaget tas med i den gemensamma Horisont Europa-databasen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2a)
     
  I linje med alla andra europeiska partnerskap som är medfinansierade av Horisont Europa ska alla data om projekt som lämnas in och finansieras av det gemensamma företaget tas med i den gemensamma Horisont Europa-databasen.

Ändring 127

Ändring 127

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 31a (ny)

Artikel 31a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Artikel 31a




  Ersättningsnivåer




  Genom undantag från artikel 30 i förordning (EU) 2021/695 får det gemensamma företaget tillämpa olika ersättningsnivåer för unionsfinansieringen inom ramen för en åtgärd beroende på typen av deltagare, nämligen små och medelstora företag och icke vinstdrivande rättssubjekt, och typen av åtgärd. Ersättningsnivåerna ska anges i arbetsprogrammet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 31a

Ersättningsnivåer

Genom undantag från artikel 30 i förordning (EU) 2021/695 får det gemensamma företaget tillämpa olika ersättningsnivåer för unionsfinansieringen inom ramen för en åtgärd beroende på typen av deltagare, nämligen små och medelstora företag och icke vinstdrivande rättssubjekt, och typen av åtgärd. Ersättningsnivåerna ska anges i arbetsprogrammet.

Ändring 128

Ändring 128

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 35 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

Artikel 35 – punkt 1 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | För att säkerställa lika behandling av alla superdatorer enligt förordning (EU) 2018/1488 och enligt denna nya förordning ska unionens ekonomiska bidrag som anges i artikel 11.2 i förordning (EU) 2018/1488 täcka upp till 50 % av anskaffningskostnaderna plus upp till 50 % av driftskostnaderna. Reglerna om fördelningen av unionens åtkomsttid som nämns i artikel 13.3 i förordning (EU) 2018/1488 ska justeras därefter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att säkerställa lika behandling av alla superdatorer enligt förordning (EU) 2018/1488 och enligt denna nya förordning ska unionens ekonomiska bidrag som anges i artikel 11.2 i förordning (EU) 2018/1488 täcka upp till 50 % av anskaffningskostnaderna plus upp till 50 % av driftskostnaderna. Reglerna om fördelningen av unionens åtkomsttid som nämns i artikel 13.3 i förordning (EU) 2018/1488 ska justeras därefter.

För att säkerställa lika behandling av alla superdatorer enligt förordning (EU) 2018/1488 och enligt denna nya förordning ska unionens ekonomiska bidrag som anges i artikel 11.2 i förordning (EU) 2018/1488 täcka upp till 50 % av anskaffningskostnaderna plus upp till 50 % av driftskostnaderna. Reglerna om fördelningen av unionens åtkomsttid som nämns i artikel 13.3 i förordning (EU) 2018/1488 ska justeras därefter.

Ändring 129

Ändring 129

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 1 – led c

Bilaga – artikel 1 – led c

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (c) | Inleda och förvalta inbjudningarna att anmäla intresse för att vara värd för EuroHPC-superdatorerna och utvärdera de erbjudanden som inkommer, med stöd av oberoende externa experter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Inleda och förvalta inbjudningarna att anmäla intresse för att vara värd för EuroHPC-superdatorerna och utvärdera de erbjudanden som inkommer, med stöd av oberoende externa experter.

| (c) | Med öppenhet och transparens
  inleda och förvalta inbjudningarna att anmäla intresse för att vara värd för EuroHPC-superdatorerna och utvärdera de erbjudanden som inkommer, med stöd av oberoende externa experter. |
| --- | --- |

(c)

Med öppenhet och transparens
  inleda och förvalta inbjudningarna att anmäla intresse för att vara värd för EuroHPC-superdatorerna och utvärdera de erbjudanden som inkommer, med stöd av oberoende externa experter.

Med öppenhet och transparens

Ändring 130

Ändring 130

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 1 – led h

Bilaga – artikel 1 – led h

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (h) | Inleda öppna ansökningsomgångar och bevilja medel i enlighet med förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa – och inom ramen för tillgängliga medel – till indirekta åtgärder, huvudsakligen i form av bidrag. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(h)

Inleda öppna ansökningsomgångar och bevilja medel i enlighet med förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa – och inom ramen för tillgängliga medel – till indirekta åtgärder, huvudsakligen i form av bidrag.

| (h) | Inleda öppna ansökningsomgångar och bevilja medel i enlighet med förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa – och inom ramen för tillgängliga medel – till indirekta åtgärder, huvudsakligen i form av bidrag
  , som främjar ett balanserat könsdeltagande
  . |
| --- | --- |

(h)

Inleda öppna ansökningsomgångar och bevilja medel i enlighet med förordning (EU) nr xxx om inrättande av Horisont Europa – och inom ramen för tillgängliga medel – till indirekta åtgärder, huvudsakligen i form av bidrag
  , som främjar ett balanserat könsdeltagande
  .

, som främjar ett balanserat könsdeltagande

Ändring 131

Ändring 131

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 1 – led n

Bilaga – artikel 1 – led n

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (n) | Utveckla ett tätt samarbete och säkerställa samordning med andra europeiska partnerskap och sträva efter operativa synergieffekter med andra gemensamma företag, bland annat genom centralisering av administrativa funktioner. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(n)

Utveckla ett tätt samarbete och säkerställa samordning med andra europeiska partnerskap och sträva efter operativa synergieffekter med andra gemensamma företag, bland annat genom centralisering av administrativa funktioner.

| (n) | Utveckla ett tätt samarbete och säkerställa samordning med andra europeiska partnerskap och sträva efter operativa synergieffekter med andra gemensamma företag, bland annat genom centralisering av administrativa funktioner
  , i synnerhet för gemensamma arbetsuppgifter och i syfte att optimera resursutnyttjandet
  . |
| --- | --- |

(n)

Utveckla ett tätt samarbete och säkerställa samordning med andra europeiska partnerskap och sträva efter operativa synergieffekter med andra gemensamma företag, bland annat genom centralisering av administrativa funktioner
  , i synnerhet för gemensamma arbetsuppgifter och i syfte att optimera resursutnyttjandet
  .

, i synnerhet för gemensamma arbetsuppgifter och i syfte att optimera resursutnyttjandet

Ändring 132

Ändring 132

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 1 – led na (nytt)

Bilaga – artikel 1 – led na (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (na) | Säkerställande av gemensamma verksamheter med andra relevanta forsknings- och innovationsinitiativ på unionsnivå och nationell och regional nivå kommer att vara avgörande för att uppnå ett större genomslag, säkerställa användningen av resultat och säkerställa en optimal nivå av sammanlänkningar. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(na)

(na)

Säkerställande av gemensamma verksamheter med andra relevanta forsknings- och innovationsinitiativ på unionsnivå och nationell och regional nivå kommer att vara avgörande för att uppnå ett större genomslag, säkerställa användningen av resultat och säkerställa en optimal nivå av sammanlänkningar.

Säkerställande av gemensamma verksamheter med andra relevanta forsknings- och innovationsinitiativ på unionsnivå och nationell och regional nivå kommer att vara avgörande för att uppnå ett större genomslag, säkerställa användningen av resultat och säkerställa en optimal nivå av sammanlänkningar.

Ändring 133

Ändring 133

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 1 – led oa (nytt)

Bilaga – artikel 1 – led oa (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (oa) | Främja små och medelstora företags deltagande i deras verksamhet och vidta åtgärder för att säkerställa information till små och medelstora företag, i linje med målen för Horisont Europa. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(oa)

(oa)

Främja små och medelstora företags deltagande i deras verksamhet och vidta åtgärder för att säkerställa information till små och medelstora företag, i linje med målen för Horisont Europa.

Främja små och medelstora företags deltagande i deras verksamhet och vidta åtgärder för att säkerställa information till små och medelstora företag, i linje med målen för Horisont Europa.

Ändring 134

Ändring 134

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 2 – punkt 1 – led b

Bilaga – artikel 2 – punkt 1 – led b

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (b) | Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, [Montenegro], Nederländerna, [Nordmakedonien], Norge, Polen, Portugal, Rumänien, [Schweiz], Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, [Turkiet], Tyskland, Ungern och Österrike. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg, [Montenegro], Nederländerna, [Nordmakedonien], Norge, Polen, Portugal, Rumänien, [Schweiz], Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, [Turkiet], Tyskland, Ungern och Österrike.

| (b) | Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg,
  [Malta],
  [Montenegro], Nederländerna, [Nordmakedonien], Norge, Polen, Portugal, Rumänien, [Schweiz], Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, [Turkiet], Tyskland, Ungern och Österrike. |
| --- | --- |

(b)

Belgien, Bulgarien, Cypern, Danmark, Estland, Finland, Frankrike, Grekland, Irland, Island, Italien, Kroatien, Lettland, Litauen, Luxemburg,
  [Malta],
  [Montenegro], Nederländerna, [Nordmakedonien], Norge, Polen, Portugal, Rumänien, [Schweiz], Slovakien, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjeckien, [Turkiet], Tyskland, Ungern och Österrike.

[Malta],

Ändring 135

Ändring 135

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 3 – punkt 6

Bilaga – artikel 3 – punkt 6

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (6)   Varje privat medlem ska
  en gång om året
  underrätta det gemensamma företaget om alla väsentliga ändringar av sin sammansättning. Om kommissionen anser att den ändrade sammansättningen sannolikt påverkar unionens eller det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning, får den föreslå styrelsen att den ska säga upp den berörda privata medlemmens medlemskap. Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig sex månader efter styrelsens beslut eller från den dag som anges i beslutet, beroende på vilket som inträffar först. | (6)   Varje privat medlem ska
  utan dröjsmål
  underrätta det gemensamma företaget om alla väsentliga ändringar av sin sammansättning. Om kommissionen anser att den ändrade sammansättningen sannolikt påverkar unionens eller det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning, får den föreslå styrelsen att den ska säga upp den berörda privata medlemmens medlemskap. Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig sex månader efter styrelsens beslut eller från den dag som anges i beslutet, beroende på vilket som inträffar först. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(6)   Varje privat medlem ska
  en gång om året
  underrätta det gemensamma företaget om alla väsentliga ändringar av sin sammansättning. Om kommissionen anser att den ändrade sammansättningen sannolikt påverkar unionens eller det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning, får den föreslå styrelsen att den ska säga upp den berörda privata medlemmens medlemskap. Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig sex månader efter styrelsens beslut eller från den dag som anges i beslutet, beroende på vilket som inträffar först.

(6)   Varje privat medlem ska
  utan dröjsmål
  underrätta det gemensamma företaget om alla väsentliga ändringar av sin sammansättning. Om kommissionen anser att den ändrade sammansättningen sannolikt påverkar unionens eller det gemensamma företagets intressen av skäl som rör säkerhet eller allmän ordning, får den föreslå styrelsen att den ska säga upp den berörda privata medlemmens medlemskap. Uppsägningen ska träda i kraft och vara oåterkallelig sex månader efter styrelsens beslut eller från den dag som anges i beslutet, beroende på vilket som inträffar först.

Ändring 136

Ändring 136

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 6 – punkt 5 – stycke 1

Bilaga – artikel 6 – punkt 5 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (5)   För de uppgifter som avses i artikel 7.4 f, g och h i dessa stadgar, och för varje EuroHPC-superdator, ska de deltagande staternas rösträttigheter fördelas i proportion till deras utlovade finansiella bidrag och deras naturabidrag till denna superdator antingen tills ägandet av den överlåts till värdenheten i enlighet med artikel 8.3 i denna förordning eller tills den har sålts eller avvecklats. Naturabidragen ska endast beaktas om de har förhandsgodkänts av en oberoende expert eller revisor. | (5)   För de uppgifter som avses i artikel 7.4 f, g och h i dessa stadgar, och för varje EuroHPC-superdator, ska de deltagande staternas rösträttigheter fördelas i proportion till deras utlovade finansiella bidrag och deras naturabidrag till denna superdator antingen tills ägandet av den överlåts till värdenheten i enlighet med artikel 8.3 i denna förordning eller tills den har sålts eller avvecklats. Naturabidragen ska endast beaktas om de har förhandsgodkänts av en oberoende expert eller revisor
  genom en enkel, effektiv och transparent process
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(5)   För de uppgifter som avses i artikel 7.4 f, g och h i dessa stadgar, och för varje EuroHPC-superdator, ska de deltagande staternas rösträttigheter fördelas i proportion till deras utlovade finansiella bidrag och deras naturabidrag till denna superdator antingen tills ägandet av den överlåts till värdenheten i enlighet med artikel 8.3 i denna förordning eller tills den har sålts eller avvecklats. Naturabidragen ska endast beaktas om de har förhandsgodkänts av en oberoende expert eller revisor.

(5)   För de uppgifter som avses i artikel 7.4 f, g och h i dessa stadgar, och för varje EuroHPC-superdator, ska de deltagande staternas rösträttigheter fördelas i proportion till deras utlovade finansiella bidrag och deras naturabidrag till denna superdator antingen tills ägandet av den överlåts till värdenheten i enlighet med artikel 8.3 i denna förordning eller tills den har sålts eller avvecklats. Naturabidragen ska endast beaktas om de har förhandsgodkänts av en oberoende expert eller revisor
  genom en enkel, effektiv och transparent process
  .

Ändring 137

Ändring 137

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 6 – punkt 10 – stycke 3

Bilaga – artikel 6 – punkt 10 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Varje observatörsstat får utnämna en delegat i styrelsen som ska ta emot alla relevanta dokument och som får delta i överläggningarna i styrelsen om inte styrelsen beslutar annat från fall till fall.
  Dessa delegater ska inte ha rösträtt och ska säkerställa konfidentialitet för känslig information i enlighet med artikel 27 i denna förordning och bestämmelserna om intressekonflikter. | Varje observatörsstat får utnämna en delegat i styrelsen som ska ta emot alla relevanta dokument och som får delta i överläggningarna i styrelsen om inte styrelsen beslutar annat från fall till fall. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Varje observatörsstat får utnämna en delegat i styrelsen som ska ta emot alla relevanta dokument och som får delta i överläggningarna i styrelsen om inte styrelsen beslutar annat från fall till fall.
  Dessa delegater ska inte ha rösträtt och ska säkerställa konfidentialitet för känslig information i enlighet med artikel 27 i denna förordning och bestämmelserna om intressekonflikter.

Dessa delegater ska inte ha rösträtt och ska säkerställa konfidentialitet för känslig information i enlighet med artikel 27 i denna förordning och bestämmelserna om intressekonflikter.

Varje observatörsstat får utnämna en delegat i styrelsen som ska ta emot alla relevanta dokument och som får delta i överläggningarna i styrelsen om inte styrelsen beslutar annat från fall till fall.

Ändring 138

Ändring 138

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 6 – punkt 14a (ny)

Bilaga – artikel 6 – punkt 14a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14a)
     
  Två eller fler företrädare för användarforumet, som valts ut i enlighet med dess arbetsordning, ska inbjudas att närvara vid styrelsens sammanträden som observatörer och ska delta i överläggningarna, men ska inte ha någon rösträtt. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(14a)
     
  Två eller fler företrädare för användarforumet, som valts ut i enlighet med dess arbetsordning, ska inbjudas att närvara vid styrelsens sammanträden som observatörer och ska delta i överläggningarna, men ska inte ha någon rösträtt.

Ändring 139

Ändring 139

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 6 – punkt 14b (ny)

Bilaga – artikel 6 – punkt 14b (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (14b)
     
  Observatörer som närvarar vid styrelsens sammanträden ska inte ha rösträtt, ska säkerställa konfidentialitet för känslig information i enlighet med artikel 27 i denna förordning och ska lyda under bestämmelserna om intressekonflikter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(14b)
     
  Observatörer som närvarar vid styrelsens sammanträden ska inte ha rösträtt, ska säkerställa konfidentialitet för känslig information i enlighet med artikel 27 i denna förordning och ska lyda under bestämmelserna om intressekonflikter.

Ändring 140

Ändring 140

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 7 – punkt 3 – led ja (nytt)

Bilaga – artikel 7 – punkt 3 – led ja (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (ja) | Inrätta en arbetsgrupp som ett ”användarforum” med syfte att ge rådgivning till styrelsen om aspekter på användarkrav, i enlighet med styrelsens arbetsordning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(ja)

(ja)

Inrätta en arbetsgrupp som ett ”användarforum” med syfte att ge rådgivning till styrelsen om aspekter på användarkrav, i enlighet med styrelsens arbetsordning.

Inrätta en arbetsgrupp som ett ”användarforum” med syfte att ge rådgivning till styrelsen om aspekter på användarkrav, i enlighet med styrelsens arbetsordning.

Ändring 141

Ändring 141

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 7 – punkt 3 – led jb (nytt)

Bilaga – artikel 7 – punkt 3 – led jb (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (jb) | Fastställa regler och specifika kriterier för urval, utnämning och avsättning av medlemmar i användarforumet och i de rådgivande grupper som inrättats i enlighet med leden j och k, inbegripet överväganden om könsfördelning och geografisk mångfald, samt godkänna arbetsordningen som fastställts självständigt av användarforumet och dessa rådgivande grupper, varvid hänvändelser till särskilda användargrupper bör göras genom användarforumet, inklusive frågor om tillträde för studerande från deltagande medlemsstater för att de ska kunna få stöd för att i framtiden arbeta med användning av superdatorer. Med tanke på detta ska det ingå i urvalskriterierna att minst två studerande på masternivå eller doktorandnivå finns företrädda i användarforumet. Europeiska akademier får medverka vid urvalet av studerandena. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(jb)

(jb)

Fastställa regler och specifika kriterier för urval, utnämning och avsättning av medlemmar i användarforumet och i de rådgivande grupper som inrättats i enlighet med leden j och k, inbegripet överväganden om könsfördelning och geografisk mångfald, samt godkänna arbetsordningen som fastställts självständigt av användarforumet och dessa rådgivande grupper, varvid hänvändelser till särskilda användargrupper bör göras genom användarforumet, inklusive frågor om tillträde för studerande från deltagande medlemsstater för att de ska kunna få stöd för att i framtiden arbeta med användning av superdatorer. Med tanke på detta ska det ingå i urvalskriterierna att minst två studerande på masternivå eller doktorandnivå finns företrädda i användarforumet. Europeiska akademier får medverka vid urvalet av studerandena.

Fastställa regler och specifika kriterier för urval, utnämning och avsättning av medlemmar i användarforumet och i de rådgivande grupper som inrättats i enlighet med leden j och k, inbegripet överväganden om könsfördelning och geografisk mångfald, samt godkänna arbetsordningen som fastställts självständigt av användarforumet och dessa rådgivande grupper, varvid hänvändelser till särskilda användargrupper bör göras genom användarforumet, inklusive frågor om tillträde för studerande från deltagande medlemsstater för att de ska kunna få stöd för att i framtiden arbeta med användning av superdatorer. Med tanke på detta ska det ingå i urvalskriterierna att minst två studerande på masternivå eller doktorandnivå finns företrädda i användarforumet. Europeiska akademier får medverka vid urvalet av studerandena.

Ändring 142

Ändring 142

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 8 – punkt 1 – stycke 1

Bilaga – artikel 8 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (1)   Kommissionen ska föreslå en lista med kandidater till verkställande direktör efter samråd med det gemensamma företagets andra medlemmar än unionen. För dessa samråd ska de andra medlemmarna i det gemensamma företaget än unionen i samförstånd utse sina företrädare samt en observatör på styrelsens vägnar. | (1)   Kommissionen ska föreslå en lista med kandidater till verkställande direktör efter samråd med det gemensamma företagets andra medlemmar än unionen. För dessa samråd ska de andra medlemmarna i det gemensamma företaget än unionen i samförstånd utse sina företrädare samt en observatör på styrelsens vägnar.
  Listan ska säkerställa en jämlik representation av och lika möjligheter för män och kvinnor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)   Kommissionen ska föreslå en lista med kandidater till verkställande direktör efter samråd med det gemensamma företagets andra medlemmar än unionen. För dessa samråd ska de andra medlemmarna i det gemensamma företaget än unionen i samförstånd utse sina företrädare samt en observatör på styrelsens vägnar.

(1)   Kommissionen ska föreslå en lista med kandidater till verkställande direktör efter samråd med det gemensamma företagets andra medlemmar än unionen. För dessa samråd ska de andra medlemmarna i det gemensamma företaget än unionen i samförstånd utse sina företrädare samt en observatör på styrelsens vägnar.
  Listan ska säkerställa en jämlik representation av och lika möjligheter för män och kvinnor.

Ändring 143

Ändring 143

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 10 – punkt 2

Bilaga – artikel 10 – punkt 2

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (2)   Den rådgivande gruppen för forskning och innovation ska ha högst
  tio
  medlemmar,
  som
  ska utses av de privata medlemmarna med beaktande av deras åtaganden gentemot det gemensamma företaget. | (2)   Den rådgivande gruppen för forskning och innovation ska ha högst
  tolv
  medlemmar,
  varav högst sex
  ska utses av de privata medlemmarna med beaktande av deras åtaganden gentemot det gemensamma företaget
  och högst sex ska utses av användarforumet, på förord av styrelsen
  .
  Användarforumet ska fastställa de särskilda kriterierna och urvalsförfarandet för de medlemmar som den utser. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)   Den rådgivande gruppen för forskning och innovation ska ha högst
  tio
  medlemmar,
  som
  ska utses av de privata medlemmarna med beaktande av deras åtaganden gentemot det gemensamma företaget.

(2)   Den rådgivande gruppen för forskning och innovation ska ha högst
  tolv
  medlemmar,
  varav högst sex
  ska utses av de privata medlemmarna med beaktande av deras åtaganden gentemot det gemensamma företaget
  och högst sex ska utses av användarforumet, på förord av styrelsen
  .
  Användarforumet ska fastställa de särskilda kriterierna och urvalsförfarandet för de medlemmar som den utser.

Ändring 144

Ändring 144

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 10 – punkt 3

Bilaga – artikel 10 – punkt 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (3)   Den rådgivande gruppen för infrastruktur ska ha
  tio
  medlemmar. Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterier som ska beaktas vid valet av medlemmar till den rådgivande gruppen för infrastruktur. Styrelsens ordförande och vice ordförande ska utse medlemmarna i den rådgivande gruppen för infrastruktur, efter att styrelsen och den verkställande direktören lämnat sina synpunkter. | (3)   Den rådgivande gruppen för infrastruktur ska ha
  tolv
  medlemmar. Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterier som ska beaktas vid valet av medlemmar till den rådgivande gruppen för infrastruktur. Styrelsens ordförande och vice ordförande ska utse medlemmarna i den rådgivande gruppen för infrastruktur, efter att styrelsen och den verkställande direktören lämnat sina synpunkter
  , och med beaktande av användarforumets yttrande
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)   Den rådgivande gruppen för infrastruktur ska ha
  tio
  medlemmar. Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterier som ska beaktas vid valet av medlemmar till den rådgivande gruppen för infrastruktur. Styrelsens ordförande och vice ordförande ska utse medlemmarna i den rådgivande gruppen för infrastruktur, efter att styrelsen och den verkställande direktören lämnat sina synpunkter.

(3)   Den rådgivande gruppen för infrastruktur ska ha
  tolv
  medlemmar. Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterier som ska beaktas vid valet av medlemmar till den rådgivande gruppen för infrastruktur. Styrelsens ordförande och vice ordförande ska utse medlemmarna i den rådgivande gruppen för infrastruktur, efter att styrelsen och den verkställande direktören lämnat sina synpunkter
  , och med beaktande av användarforumets yttrande
  .

Ändring 145

Ändring 145

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 10 – punkt 3a (ny)

Bilaga – artikel 10 – punkt 3a (ny)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och processen för valet av medlemmar till den rådgivande gruppen för forskning och innovation och till den rådgivande gruppen för infrastruktur. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3a)
     
  Styrelsen ska fastställa de särskilda kriterierna och processen för valet av medlemmar till den rådgivande gruppen för forskning och innovation och till den rådgivande gruppen för infrastruktur.

Ändring 146

Ändring 146

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 13 – stycke 1 – led a

Bilaga – artikel 13 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Upprätta och regelbundet uppdatera utkastet till det fleråriga strategiska forsknings- och innovationsprogram som avses i artikel 19.1 i dessa stadgar för att uppnå det gemensamma företagets mål enligt artikel 3 i denna förordning. Utkastet till flerårigt strategiskt program ska omfatta följande: i)Den strategiska forsknings- och innovationsagendan som anger forsknings- och innovationsprioriteringarna för utvecklingen och
  införandet
  av teknik och nyckelkompetenser för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem inom olika tillämpningsområden, för att stödja utvecklingen av ett integrerat HPC-, kvantdator- och dataekosystem i unionen, förbättra
  dess
  resiliens och bidra till att skapa nya marknader och samhällstillämpningar för att främja utvecklingen och användningen av europeisk teknik. ii) Potentiella internationella forsknings- och innovationssamarbeten som ger mervärde och är av ömsesidigt intresse. iii) Utbildnings- och fortbildningsprioriteringar för att åtgärda
  kompetensbrister
  inom högpresterande dator- och kvantdatorteknik och dito tillämpningar, i synnerhet för industrin.
  Programmet
  ska ses över regelbundet mot bakgrund av utvecklingen av forskningsvärldens och industrins efterfrågan. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Upprätta och regelbundet uppdatera utkastet till det fleråriga strategiska forsknings- och innovationsprogram som avses i artikel 19.1 i dessa stadgar för att uppnå det gemensamma företagets mål enligt artikel 3 i denna förordning. Utkastet till flerårigt strategiskt program ska omfatta följande: i)Den strategiska forsknings- och innovationsagendan som anger forsknings- och innovationsprioriteringarna för utvecklingen och
  införandet
  av teknik och nyckelkompetenser för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem inom olika tillämpningsområden, för att stödja utvecklingen av ett integrerat HPC-, kvantdator- och dataekosystem i unionen, förbättra
  dess
  resiliens och bidra till att skapa nya marknader och samhällstillämpningar för att främja utvecklingen och användningen av europeisk teknik. ii) Potentiella internationella forsknings- och innovationssamarbeten som ger mervärde och är av ömsesidigt intresse. iii) Utbildnings- och fortbildningsprioriteringar för att åtgärda
  kompetensbrister
  inom högpresterande dator- och kvantdatorteknik och dito tillämpningar, i synnerhet för industrin.
  Programmet
  ska ses över regelbundet mot bakgrund av utvecklingen av forskningsvärldens och industrins efterfrågan.

införandet

dess

kompetensbrister

Programmet

| (a) | Upprätta och regelbundet uppdatera utkastet till det fleråriga strategiska forsknings- och innovationsprogram som avses i artikel 19.1 i dessa stadgar för att uppnå det gemensamma företagets mål enligt artikel 3 i denna förordning. Utkastet till flerårigt strategiskt program ska omfatta följande: i)Den strategiska forsknings- och innovationsagendan
  , baserad på forskningsvärldens och industrins efterfrågan,
  som anger forsknings- och innovationsprioriteringarna för utvecklingen och
  användandet
  av teknik
  , tjänster, tillämpningar
  och nyckelkompetenser för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem inom olika tillämpningsområden, för att stödja utvecklingen av ett integrerat HPC-, kvantdator- och dataekosystem i unionen, förbättra
  unionens
  resiliens och bidra till att skapa nya marknader och samhällstillämpningar för att främja utvecklingen och användningen av europeisk teknik. ii) Potentiella internationella forsknings- och innovationssamarbeten som ger mervärde och är av ömsesidigt intresse. iii) Utbildnings- och fortbildningsprioriteringar för att åtgärda
  brister på kompetens och färdigheter
  inom högpresterande dator- och kvantdatorteknik och dito tillämpningar, i synnerhet för industrin.
  Utkastet till flerårigt strategiskt program
  ska ses över regelbundet mot bakgrund av utvecklingen av forskningsvärldens och industrins efterfrågan. |
| --- | --- |

(a)

Upprätta och regelbundet uppdatera utkastet till det fleråriga strategiska forsknings- och innovationsprogram som avses i artikel 19.1 i dessa stadgar för att uppnå det gemensamma företagets mål enligt artikel 3 i denna förordning. Utkastet till flerårigt strategiskt program ska omfatta följande: i)Den strategiska forsknings- och innovationsagendan
  , baserad på forskningsvärldens och industrins efterfrågan,
  som anger forsknings- och innovationsprioriteringarna för utvecklingen och
  användandet
  av teknik
  , tjänster, tillämpningar
  och nyckelkompetenser för högpresterande datorsystem och kvantdatorsystem inom olika tillämpningsområden, för att stödja utvecklingen av ett integrerat HPC-, kvantdator- och dataekosystem i unionen, förbättra
  unionens
  resiliens och bidra till att skapa nya marknader och samhällstillämpningar för att främja utvecklingen och användningen av europeisk teknik. ii) Potentiella internationella forsknings- och innovationssamarbeten som ger mervärde och är av ömsesidigt intresse. iii) Utbildnings- och fortbildningsprioriteringar för att åtgärda
  brister på kompetens och färdigheter
  inom högpresterande dator- och kvantdatorteknik och dito tillämpningar, i synnerhet för industrin.
  Utkastet till flerårigt strategiskt program
  ska ses över regelbundet mot bakgrund av utvecklingen av forskningsvärldens och industrins efterfrågan.

, baserad på forskningsvärldens och industrins efterfrågan,

användandet

, tjänster, tillämpningar

unionens

brister på kompetens och färdigheter

Utkastet till flerårigt strategiskt program

Ändring 147

Ändring 147

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 13 – stycke 1a (nytt)

Bilaga – artikel 13 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Vid utförandet av sina arbetsuppgifter ska den rådgivande gruppen för forskning och innovation inhämta ett yttrande från användarforumet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid utförandet av sina arbetsuppgifter ska den rådgivande gruppen för forskning och innovation inhämta ett yttrande från användarforumet.

Vid utförandet av sina arbetsuppgifter ska den rådgivande gruppen för forskning och innovation inhämta ett yttrande från användarforumet.

Ändring 148

Ändring 148

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 14 – stycke 1 – led a

Bilaga – artikel 14 – stycke 1 – led a

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| (a) | Upprätta och regelbundet uppdatera utkastet till det fleråriga strategiska forsknings- och innovationsprogram som avses i artikel 19.1 i dessa stadgar för att uppnå det gemensamma företagets mål enligt artikel 3 i denna förordning. Utkastet till flerårigt strategiskt program ska omfatta följande: i) Förvärv av EuroHPC-superdatorer med beaktande av bland annat planeringen av förvärvet, nödvändiga kapacitetsökningar, typer av tillämpningar och användargrupper som ska omfattas, relevanta användarkrav och ändamålsenliga systemarkitekturer, användarkrav och infrastrukturens arkitektur. ii) Federering och sammankopplingen av denna infrastruktur, med beaktande av bland annat integreringen med nationella HPC- eller kvantdatorinfrastrukturer och arkitekturen för den federerade infrastrukturen med hyperkonnektivitet. iii) Kapacitetsuppbyggnad, inbegripet kompetenscentrum och breddnings- och utbildningsverksamhet för slutanvändare, liksom möjligheter för att främja spridningen och användningen av europeiska tekniska lösningar hos i synnerhet kompetenscentrum. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Upprätta och regelbundet uppdatera utkastet till det fleråriga strategiska forsknings- och innovationsprogram som avses i artikel 19.1 i dessa stadgar för att uppnå det gemensamma företagets mål enligt artikel 3 i denna förordning. Utkastet till flerårigt strategiskt program ska omfatta följande: i) Förvärv av EuroHPC-superdatorer med beaktande av bland annat planeringen av förvärvet, nödvändiga kapacitetsökningar, typer av tillämpningar och användargrupper som ska omfattas, relevanta användarkrav och ändamålsenliga systemarkitekturer, användarkrav och infrastrukturens arkitektur. ii) Federering och sammankopplingen av denna infrastruktur, med beaktande av bland annat integreringen med nationella HPC- eller kvantdatorinfrastrukturer och arkitekturen för den federerade infrastrukturen med hyperkonnektivitet. iii) Kapacitetsuppbyggnad, inbegripet kompetenscentrum och breddnings- och utbildningsverksamhet för slutanvändare, liksom möjligheter för att främja spridningen och användningen av europeiska tekniska lösningar hos i synnerhet kompetenscentrum.

| (a) | Upprätta och regelbundet uppdatera utkastet till det fleråriga strategiska forsknings- och innovationsprogram som avses i artikel 19.1 i dessa stadgar för att uppnå det gemensamma företagets mål enligt artikel 3 i denna förordning. Utkastet till flerårigt strategiskt program ska omfatta följande: i) Förvärv av EuroHPC-superdatorer med beaktande av bland annat planeringen av förvärvet, nödvändiga kapacitetsökningar, typer av tillämpningar och användargrupper som ska omfattas, relevanta användarkrav och ändamålsenliga systemarkitekturer, användarkrav och infrastrukturens arkitektur. ii) Federering och sammankopplingen av denna infrastruktur, med beaktande av bland annat integreringen med nationella HPC- eller kvantdatorinfrastrukturer och arkitekturen för den federerade infrastrukturen med hyperkonnektivitet. Kapacitetsuppbyggnad, inbegripet
  unionens och nationella
  kompetenscentrum
  för högpresterande datorsystem och HPC-spjutspetsenheter
  och breddnings- och utbildningsverksamhet för slutanvändare, liksom möjligheter för att främja spridningen och användningen av europeiska tekniska lösningar hos i synnerhet kompetenscentrum. |
| --- | --- |

(a)

Upprätta och regelbundet uppdatera utkastet till det fleråriga strategiska forsknings- och innovationsprogram som avses i artikel 19.1 i dessa stadgar för att uppnå det gemensamma företagets mål enligt artikel 3 i denna förordning. Utkastet till flerårigt strategiskt program ska omfatta följande: i) Förvärv av EuroHPC-superdatorer med beaktande av bland annat planeringen av förvärvet, nödvändiga kapacitetsökningar, typer av tillämpningar och användargrupper som ska omfattas, relevanta användarkrav och ändamålsenliga systemarkitekturer, användarkrav och infrastrukturens arkitektur. ii) Federering och sammankopplingen av denna infrastruktur, med beaktande av bland annat integreringen med nationella HPC- eller kvantdatorinfrastrukturer och arkitekturen för den federerade infrastrukturen med hyperkonnektivitet. Kapacitetsuppbyggnad, inbegripet
  unionens och nationella
  kompetenscentrum
  för högpresterande datorsystem och HPC-spjutspetsenheter
  och breddnings- och utbildningsverksamhet för slutanvändare, liksom möjligheter för att främja spridningen och användningen av europeiska tekniska lösningar hos i synnerhet kompetenscentrum.

unionens och nationella

för högpresterande datorsystem och HPC-spjutspetsenheter

Ändring 149

Ändring 149

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga – artikel 14 – stycke 1a (nytt)

Bilaga – artikel 14 – stycke 1a (nytt)

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| | Vid utförandet av sina arbetsuppgifter ska den rådgivande gruppen för infrastruktur inhämta ett yttrande från användarforumet. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Vid utförandet av sina arbetsuppgifter ska den rådgivande gruppen för infrastruktur inhämta ett yttrande från användarforumet.

Vid utförandet av sina arbetsuppgifter ska den rådgivande gruppen för infrastruktur inhämta ett yttrande från användarforumet.

---

(1a)  
  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... av den ... om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning, och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT ...).

1a

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) .../... av den ... om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden+, Sammanhållningsfonden, Fonden för en rättvis omställning, och Europeiska havs-, fiskeri- och vattenbruksfonden samt finansiella regler för dessa och för Asyl-, migrations- och integrationsfonden, Fonden för inre säkerhet samt instrumentet för ekonomiskt stöd för gränsförvaltning och viseringspolitik (EUT ...).

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/182 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/182

---

P9_TA(2021)0311

Lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 24 juni 2021 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning (COM(2020)0453 – C9-0153/2020 – 2020/0100(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2022/C 81/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0453), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2020)0453),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 175.3 och 322.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet(C9-0153/2020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 175.3 och 322.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet(C9-0153/2020),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 24 september 2020 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens yttrande av den 24 september 2020 (1),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 september 2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 september 2020 (2),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 5 maj 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 74.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 5 maj 2021 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor, i enlighet med artikel 58 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0195/2020). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet och utskottet för ekonomi och valutafrågor (A9-0195/2020).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag, |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 373, 4.11.2020, s. 1.

(2)  EUT C 429, 11.12.2020, s. 240.

---

P9_TC1-COD(2020)0100

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 24 juni 2021 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning

(Eftersom en överenskommelse nåddes mellan parlamentet och rådet överensstämmer parlamentets ståndpunkt med den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2021/1229.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

Gemensamt uttalande från Europaparlamentet och kommissionen

Om de förväntade ackumulerade medlen från inkomster avsatta för särskilda ändamål skulle skilja sig avsevärt från det belopp som avses i artikel 5.1 b i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... (1) (+), kommer Europaparlamentet, på grundval av ett förslag från kommissionen, att fastställa och stödja tilldelningen till lånefaciliteten för den offentliga sektorn, i enlighet med artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, av kompletterande medel som behövs för att tillgodose finansieringsbehoven för lånefaciliteten för den offentliga sektorn och säkerställa att den genomförs fullt ut. Kommissionens förslag kommer att vara förenligt med den fleråriga budgetramen och kommer inte att äventyra genomförandet av de program som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) 2021/... (++).

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2021/... av den ... om lånefaciliteten för den offentliga sektorn inom mekanismen för en rättvis omställning (EUT ...).

(+)  EUT: För in numret på förordningen i dokument PE-CONS 33/21 (2020/0100(COD)) i texten, och för in den förordningens nummer, datum och EUT-hänvisning i fotnoten.

(++)  EUT: För in numret på förordningen i dokument PE-CONS 33/21 (2020/0100(COD)) i texten.

---

| 18.2.2022 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 81/184 |
| --- | --- | --- | --- |

18.2.2022

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 81/184

---

P9_TA(2021)0312

Offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 24 juni 2021 av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen för att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel (COM(2021)0108 – C9-0094/2021 – 2021/0055(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande första behandlingen)

[Ändringar 1 – 7, om inte annat anges]

(2022/C 81/20)

EUROPAPARLAMENTETS ÄNDRINGSFÖRSLAG (*1)

till kommissionens förslag

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING (EU) 2021/...

om ändring av förordning (EU) 2017/625 vad gäller offentlig kontroll av djur och produkter av animaliskt ursprung som exporteras från tredjeländer till unionen i syfte att säkerställa efterlevnad av förbudet mot viss användning av antimikrobiella medel och förordning (EG) nr 853/2004 vad gäller direkta leveranser av kött från fjäderfä och hardjur [Ändr. 8, 10 och 11]

(Text av betydelse för EES)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 43.2, 114 och 168.4 b,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,

efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (2),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet (3), och

av följande skäl:

| (1) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (4) innehåller bestämmelserna för offentlig kontroll för att kontrollera efterlevnaden av bland annat bestämmelserna om livsmedels- och fodersäkerhet. |
| --- | --- |

(1)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 (4) innehåller bestämmelserna för offentlig kontroll för att kontrollera efterlevnaden av bland annat bestämmelserna om livsmedels- och fodersäkerhet.

| (2) | I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (5) fastställs bestämmelser om bland annat kontroll och användning av veterinärmedicinska läkemedel
  , med särskilt fokus på antimikrobiell resistens
  . |
| --- | --- |

(2)

I Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (5) fastställs bestämmelser om bland annat kontroll och användning av veterinärmedicinska läkemedel
  , med särskilt fokus på antimikrobiell resistens
  .

| (3) | I enlighet med förordning (EU) 2019/6 säkerställs en mer återhållsam och ansvarsfull användning av antimikrobiella medel på djur, bland annat genom förbuden mot användning av antimikrobiella medel för främjande av djurens tillväxt och ökad avkastning och mot användning av antimikrobiella medel som uteslutande är avsedda för behandling av vissa infektioner hos människor.
  Enligt artikel 118.1 i förordning (EU) 2019/6 är aktörer i tredjeländer skyldiga att iaktta
  dessa förbud
  när de exporterar djur och produkter av animaliskt ursprung till unionen
  . Såsom betonas i skäl 49 i den förordningen är det viktigt att beakta utvecklingen av antimikrobiell resistens i ett internationellt perspektiv genom att vidta icke-diskriminerande och proportionella åtgärder, med respekt för unionens skyldigheter enligt internationella avtal
  . |
| --- | --- |

(3)

I enlighet med förordning (EU) 2019/6 säkerställs en mer återhållsam och ansvarsfull användning av antimikrobiella medel på djur, bland annat genom förbuden mot användning av antimikrobiella medel för främjande av djurens tillväxt och ökad avkastning och mot användning av antimikrobiella medel som uteslutande är avsedda för behandling av vissa infektioner hos människor.
  Enligt artikel 118.1 i förordning (EU) 2019/6 är aktörer i tredjeländer skyldiga att iaktta
  dessa förbud
  när de exporterar djur och produkter av animaliskt ursprung till unionen
  . Såsom betonas i skäl 49 i den förordningen är det viktigt att beakta utvecklingen av antimikrobiell resistens i ett internationellt perspektiv genom att vidta icke-diskriminerande och proportionella åtgärder, med respekt för unionens skyldigheter enligt internationella avtal
  .

| (4) | Artikel 118 i förordning (EU) 2019/6 bygger på kommissionens meddelande av den 29 juni 2017 med titeln En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens och syftar till att förbättra förebyggandet och kontrollen av antimikrobiell resistens och främja en mer återhållsam och ansvarsfull användning av antimikrobiella medel på djur. ▌ |
| --- | --- |

(4)

Artikel 118 i förordning (EU) 2019/6 bygger på kommissionens meddelande av den 29 juni 2017 med titeln En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens och syftar till att förbättra förebyggandet och kontrollen av antimikrobiell resistens och främja en mer återhållsam och ansvarsfull användning av antimikrobiella medel på djur. ▌

| (5) | För att säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av förbudet mot användning av antimikrobiella medel för främjande av djurens tillväxt och ökad avkastning och mot användning av antimikrobiella medel som uteslutande är avsedda för behandling av vissa infektioner hos människor, bör offentlig kontroll för att verifiera efterlevnaden av artikel 118.1 i förordning (EU) 2019/6 vid export av djur och produkter av animaliskt ursprung till unionen omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EU) 2017/625
  , återigen med respekt för unionens skyldigheter enligt internationella avtal
  . |
| --- | --- |

(5)

För att säkerställa ett ändamålsenligt genomförande av förbudet mot användning av antimikrobiella medel för främjande av djurens tillväxt och ökad avkastning och mot användning av antimikrobiella medel som uteslutande är avsedda för behandling av vissa infektioner hos människor, bör offentlig kontroll för att verifiera efterlevnaden av artikel 118.1 i förordning (EU) 2019/6 vid export av djur och produkter av animaliskt ursprung till unionen omfattas av tillämpningsområdet för förordning (EU) 2017/625
  , återigen med respekt för unionens skyldigheter enligt internationella avtal
  .

| (6) | I enlighet med artikel 18.7 g i förordning (EU) 2017/625 ska kommissionen anta särskilda bestämmelser för utförandet av offentlig kontroll om kriterier och villkor för att avgöra när produktions- och återutläggningsområden inte ska klassificeras för kammusslor (Pectinidae), marina snäckor och sjögurkor (Holothuroidea). Holothuroidea är en klass av stammen tagghudingar (Echinodermata). Tagghudingar är i allmänhet inte filtrerare. Risken att sådana djur lagrar mikroorganismer som förknippas med fekal förorening är därför liten. Dessutom har inga epidemiologiska uppgifter rapporterats som skulle kunna koppla folkhälsorisker till tagghudingar som inte är filtrerare. Därför bör möjligheten enligt artikel 18.7 g i förordning (EU) 2017/625 att göra undantag från kravet på klassificering av produktions- och återutläggningsområden utvidgas till att omfatta alla tagghudingar som inte är filtrerare, t.ex. sådana som tillhör klassen sjöborrar (Echinoidea), och inte begränsas till Holothuroidea. Av samma skäl bör det klargöras att de villkor för klassificering och övervakning av klassificerade produktions- och återutläggningsområden som ska fastställas av kommissionen gäller levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor, med undantag för marina snäckor och tagghudingar som inte är filtrerare. Den terminologi som används i artikel 18.6, 18.7 och 18.8 i förordning (EU) 2017/625 bör anpassas i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 18.7 g i förordning (EU) 2017/625 ska kommissionen anta särskilda bestämmelser för utförandet av offentlig kontroll om kriterier och villkor för att avgöra när produktions- och återutläggningsområden inte ska klassificeras för kammusslor (Pectinidae), marina snäckor och sjögurkor (Holothuroidea). Holothuroidea är en klass av stammen tagghudingar (Echinodermata). Tagghudingar är i allmänhet inte filtrerare. Risken att sådana djur lagrar mikroorganismer som förknippas med fekal förorening är därför liten. Dessutom har inga epidemiologiska uppgifter rapporterats som skulle kunna koppla folkhälsorisker till tagghudingar som inte är filtrerare. Därför bör möjligheten enligt artikel 18.7 g i förordning (EU) 2017/625 att göra undantag från kravet på klassificering av produktions- och återutläggningsområden utvidgas till att omfatta alla tagghudingar som inte är filtrerare, t.ex. sådana som tillhör klassen sjöborrar (Echinoidea), och inte begränsas till Holothuroidea. Av samma skäl bör det klargöras att de villkor för klassificering och övervakning av klassificerade produktions- och återutläggningsområden som ska fastställas av kommissionen gäller levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor, med undantag för marina snäckor och tagghudingar som inte är filtrerare. Den terminologi som används i artikel 18.6, 18.7 och 18.8 i förordning (EU) 2017/625 bör anpassas i enlighet med detta.

| (7) | I enlighet med artikel 47.1 e i förordning (EU) 2017/625 ska de behöriga myndigheterna utföra offentlig kontroll vid gränskontrollstationen för första ankomst till unionen av varje sändning av djur och varor som omfattas av bland annat de nödåtgärder som föreskrivs i akter som antagits i enlighet med artikel 249 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (6). Artikel 249 i förordning (EU) 2016/429 gäller dock inte kommissionens nödåtgärder. Det felet bör rättas och hänvisning bör ske till artikel 261 i förordning (EU) 2016/429. |
| --- | --- |

(7)

I enlighet med artikel 47.1 e i förordning (EU) 2017/625 ska de behöriga myndigheterna utföra offentlig kontroll vid gränskontrollstationen för första ankomst till unionen av varje sändning av djur och varor som omfattas av bland annat de nödåtgärder som föreskrivs i akter som antagits i enlighet med artikel 249 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 (6). Artikel 249 i förordning (EU) 2016/429 gäller dock inte kommissionens nödåtgärder. Det felet bör rättas och hänvisning bör ske till artikel 261 i förordning (EU) 2016/429.

| (8) | Eftersom målet för denna förordning, nämligen att medge offentliga kontroller av användningen av antimikrobiella medel på djur och produkter av animaliskt ursprung som förs in i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(8)

Eftersom målet för denna förordning, nämligen att medge offentliga kontroller av användningen av antimikrobiella medel på djur och produkter av animaliskt ursprung som förs in i unionen, inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna utan snarare kan uppnås bättre på unionsnivå, kan unionen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (9) | Förordning (EU) 2017/625 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(9)

Förordning (EU) 2017/625 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (10) | Eftersom förordning (EU) 2019/6 ska tillämpas från och med den 28 januari 2022 bör motsvarande bestämmelser i den här förordningen tillämpas från och med samma dag. |
| --- | --- |

(10)

Eftersom förordning (EU) 2019/6 ska tillämpas från och med den 28 januari 2022 bör motsvarande bestämmelser i den här förordningen tillämpas från och med samma dag.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Förordning (EU) 2017/625 ska ändras på följande sätt:

| 1. | I artikel 1.4 ska led c ersättas med följande:






  ”c) | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (*2); den här förordningen ska dock tillämpas på offentlig kontroll för att verifiera efterlevnaden av artikel 118.1 i den förordningen. |
| --- | --- | --- |

1.

I artikel 1.4 ska led c ersättas med följande:

”c)

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 (*2); den här förordningen ska dock tillämpas på offentlig kontroll för att verifiera efterlevnaden av artikel 118.1 i den förordningen.

(*2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).”."

| 2. | Artikel 18 ska ändras på följande sätt:










  a) | Punkt 6 ska ersättas med följande:





  ”6.
     
  Med avseende på den offentliga kontroll som avses i punkt 1 och som utförs avseende levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor ska de behöriga myndigheterna klassificera produktions- och återutläggningsområdena.” |
| --- | --- | --- |

2.

Artikel 18 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkt 6 ska ersättas med följande:

”6.
     
  Med avseende på den offentliga kontroll som avses i punkt 1 och som utförs avseende levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor ska de behöriga myndigheterna klassificera produktions- och återutläggningsområdena.”

| b) | I punkt 7 ska led g ersättas med följande:










  ”g) | kriterier och villkor för att avgöra när, genom undantag från punkt 6, produktions- och återutläggningsområden inte ska klassificeras för










  i) | kammusslor, och |
| --- | --- | --- | --- |

b)

b)

I punkt 7 ska led g ersättas med följande:

I punkt 7 ska led g ersättas med följande:

”g)

”g)

kriterier och villkor för att avgöra när, genom undantag från punkt 6, produktions- och återutläggningsområden inte ska klassificeras för

kriterier och villkor för att avgöra när, genom undantag från punkt 6, produktions- och återutläggningsområden inte ska klassificeras för

i)

i)

kammusslor, och

kammusslor, och

| ii) | tagghudingar och marina snäckor som inte är filtrerare,” |
| --- | --- |

ii)

ii)

tagghudingar och marina snäckor som inte är filtrerare,”

tagghudingar och marina snäckor som inte är filtrerare,”

| c) | I punkt 8 ska led b ersättas med följande:










  ”b) | villkoren för klassificering och övervakning av klassificerade produktions- och återutläggningsområden för levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor,” |
| --- | --- | --- |

c)

c)

I punkt 8 ska led b ersättas med följande:

I punkt 8 ska led b ersättas med följande:

”b)

”b)

villkoren för klassificering och övervakning av klassificerade produktions- och återutläggningsområden för levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor,”

villkoren för klassificering och övervakning av klassificerade produktions- och återutläggningsområden för levande musslor, tagghudingar, manteldjur och marina snäckor,”

| 3. | I artikel 47.1 ska led e ersättas med följande:






  ”e) | Djur och varor som är föremål för en nödåtgärd som föreskrivs i sådana rättsakter som antagits i enlighet med artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002, artikel 261 i förordning (EU) 2016/429 eller artiklarna 28.1, 30.1, 40.3, 41.3, 49.1, 53.3 och 54.3 i förordning (EU) 2016/2031 och genom vilka det krävs att sändningar av dessa djur eller varor, som identifierats genom sina nummer i Kombinerade nomenklaturen (KN-nummer), ska bli föremål för offentlig kontroll vid införseln till unionen.” |
| --- | --- | --- |

3.

I artikel 47.1 ska led e ersättas med följande:

”e)

Djur och varor som är föremål för en nödåtgärd som föreskrivs i sådana rättsakter som antagits i enlighet med artikel 53 i förordning (EG) nr 178/2002, artikel 261 i förordning (EU) 2016/429 eller artiklarna 28.1, 30.1, 40.3, 41.3, 49.1, 53.3 och 54.3 i förordning (EU) 2016/2031 och genom vilka det krävs att sändningar av dessa djur eller varor, som identifierats genom sina nummer i Kombinerade nomenklaturen (KN-nummer), ska bli föremål för offentlig kontroll vid införseln till unionen.”

KN-nummer

Artikel 1a

Förordning (EG) nr 853/2004 ska ändras på följande sätt:

I artikel 1.3 ska led d ersättas med följande:

| ”d
  ) | producenters direkta leveranser av små mängder kött från fjäderfä och hardjur som slaktas på gården till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar sådant kött direkt till slutkonsumenter,”. [Ändr. 8, 10 och 11] |
| --- | --- |

”d
  )

producenters direkta leveranser av små mängder kött från fjäderfä och hardjur som slaktas på gården till slutkonsumenter eller till lokala detaljhandelsanläggningar som levererar sådant kött direkt till slutkonsumenter,”. [Ändr. 8, 10 och 11]

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den ...
  [den dag då denna förordning träder i kraft].

Artikel 1.1 ska dock tillämpas från och med den
  28 januari 2022.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i

På Europaparlamentets vägnar

Ordförande

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A9-0195/2021).

1

(*1)  Ändringar: ny text eller text som ersätter tidigare text markeras med fetkursiv stil och strykningar med symbolen ▌.

*1

(2)  Yttrande av den 9 juni 2021 (ännu inte offentliggjort i EUT).

2

(3)  Europaparlamentets ståndpunkt av den ... [(EUT ...)/(ännu inte offentliggjord i EUT)] och rådets beslut av den ...

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/625 av den 15 mars 2017 om offentlig kontroll och annan offentlig verksamhet för att säkerställa tillämpningen av livsmedels- och foderlagstiftningen och av bestämmelser om djurs hälsa och djurskydd, växtskydd och växtskyddsmedel samt om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 999/2001, (EG) nr 396/2005, (EG) nr 1069/2009, (EG) nr 1107/2009, (EU) nr 1151/2012, (EU) nr 652/2014, (EU) 2016/429 och (EU) 2016/2031, rådets förordningar (EG) nr 1/2005 och (EG) nr 1099/2009 och rådets direktiv 98/58/EG, 1999/74/EG, 2007/43/EG, 2008/119/EG och 2008/120/EG och om upphävande av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 854/2004 och (EG) nr 882/2004, rådets direktiv 89/608/EEG, 89/662/EEG, 90/425/EEG, 91/496/EEG, 96/23/EG, 96/93/EG och 97/78/EG samt rådets beslut 92/438/EEG (förordningen om offentlig kontroll) (EUT L 95, 7.4.2017, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2019/6 av den 11 december 2018 om veterinärmedicinska läkemedel och om upphävande av direktiv 2001/82/EG (EUT L 4, 7.1.2019, s. 43).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/429 av den 9 mars 2016 om överförbara djursjukdomar och om ändring och upphävande av vissa akter med avseende på djurhälsa (djurhälsolag) (EUT L 84, 31.3.2016, s. 1).

6

---