# Euroopan unionin C 88/2022

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 88 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 65. vuosikerta24. helmikuu 2022 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 88

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

65. vuosikerta24. helmikuu 2022

---

| Sisältö | Sivu |
| --- | --- |
| | II   Tiedonannot |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 88/01 | AnaEE-ERIC – Eurooppalainen Tutkimusinfrastruktuurikonsortio – — Perussääntö | 1 |

Sisältö

Sivu

II   Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

2022/C 88/01

AnaEE-ERIC – Eurooppalainen Tutkimusinfrastruktuurikonsortio – — Perussääntö

1

---

| | IV   Tiedotteet |
| --- | --- |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 88/02 | Euron kurssi — 23. helmikuuta 2022 | 23 |

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2022/C 88/02

Euron kurssi — 23. helmikuuta 2022

23

---

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 88/03 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10606 – MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 24 |
| | MUUT SÄÄDÖKSET |
| | Euroopan komissio |
| 2022/C 88/04 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 26 |
| 2022/C 88/05 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 32 |
| 2022/C 88/06 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 46 |
| 2022/C 88/07 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 58 |
| 2022/C 88/08 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 65 |
| 2022/C 88/09 | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen tuote-eritelmään tehtävää muutosta koskevan hakemuksen julkaiseminen | 70 |
| 2022/C 88/10 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 79 |
| 2022/C 88/11 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 87 |
| 2022/C 88/12 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 95 |
| 2022/C 88/13 | Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta) | 101 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2022/C 88/03

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia M.10606 – MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

24

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

2022/C 88/04

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

26

2022/C 88/05

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

32

2022/C 88/06

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

46

2022/C 88/07

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

58

2022/C 88/08

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

65

2022/C 88/09

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen tuote-eritelmään tehtävää muutosta koskevan hakemuksen julkaiseminen

70

2022/C 88/10

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

79

2022/C 88/11

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

87

2022/C 88/12

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

95

2022/C 88/13

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

101

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti. |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti.

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

II Tiedonannot

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDONANNOT

Euroopan komissio

| 24.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 88/1

---

AnaEE-ERIC – Eurooppalainen Tutkimusinfrastruktuurikonsortio

PERUSSÄÄNTÖ

(2022/C 88/01)

Sisällysluettelo

| JOHDANTO | 2 |
| --- | --- |

| 1 LUKU | OLENNAISET OSAT | 3 |
| --- | --- | --- |

1 LUKU

| 1 artikla | Nimi | 3 |
| --- | --- | --- |

1 artikla

| 2 artikla | Sääntömääräinen kotipaikka | 3 |
| --- | --- | --- |

2 artikla

| 3 artikla | Tehtävä ja toimet | 3 |
| --- | --- | --- |

3 artikla

| 4 artikla | Toiminnan kesto ja lopettamismenettely | 4 |
| --- | --- | --- |

4 artikla

| 5 artikla | Vastuujärjestelmä | 4 |
| --- | --- | --- |

5 artikla

| 6 artikla | Käyttöoikeudet | 4 |
| --- | --- | --- |

6 artikla

| 7 artikla | Tieteelliset arviointiperiaatteet | 5 |
| --- | --- | --- |

7 artikla

| 8 artikla | Tulosten levittäminen | 5 |
| --- | --- | --- |

8 artikla

| 9 artikla | Immateriaalioikeudet | 5 |
| --- | --- | --- |

9 artikla

| 10 artikla | Työhönotto | 5 |
| --- | --- | --- |

10 artikla

| 11 artikla | Hankintapolitiikka | 6 |
| --- | --- | --- |

11 artikla

| 2 LUKU | JÄSENYYS | 6 |
| --- | --- | --- |

2 LUKU

| 12 artikla | Jäsenyys ja edustajat | 6 |
| --- | --- | --- |

12 artikla

| 13 artikla | Jäseneksi tai tarkkailijaksi ottaminen | 6 |
| --- | --- | --- |

13 artikla

| 14 artikla | Jäsenen tai tarkkailijan eroaminen tai jäsenyyden tai tarkkailijan aseman päättyminen | 7 |
| --- | --- | --- |

14 artikla

| 3 LUKU | JÄSENTEN JA TARKKAILIJOIDEN OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET | 8 |
| --- | --- | --- |

3 LUKU

| 15 artikla | Jäsenet | 8 |
| --- | --- | --- |

15 artikla

| 16 artikla | Tarkkailijat | 8 |
| --- | --- | --- |

16 artikla

| 17 artikla | Rahoitusosuudet | 9 |
| --- | --- | --- |

17 artikla

| 4 LUKU | HALLINTO | 9 |
| --- | --- | --- |

4 LUKU

| 18 artikla | Jäsenten kokous | 9 |
| --- | --- | --- |

18 artikla

| 19 artikla | Pääjohtaja | 10 |
| --- | --- | --- |

19 artikla

| 20 artikla | Pääkeskus (Central Hub) | 11 |
| --- | --- | --- |

20 artikla

| 21 artikla | AnaEE-ERICin palvelukeskukset | 12 |
| --- | --- | --- |

21 artikla

| 22 artikla | Kansalliset yhteyspisteet ja kansalliset alustat | 12 |
| --- | --- | --- |

22 artikla

| 23 artikla | Hallintoneuvosto | 12 |
| --- | --- | --- |

23 artikla

| 24 artikla | Riippumaton neuvoa-antava tiedekomitea (ISAC) | 13 |
| --- | --- | --- |

24 artikla

| 25 artikla | Riippumaton eettinen neuvoa-antava komitea (IEAC) | 13 |
| --- | --- | --- |

25 artikla

| 26 artikla | Sidosryhmäkomitea | 14 |
| --- | --- | --- |

26 artikla

| 27 artikla | Avustavat elimet | 14 |
| --- | --- | --- |

27 artikla

| 5 LUKU | RAPORTOINTI EUROOPAN KOMISSIOLLE | 14 |
| --- | --- | --- |

5 LUKU

| 28 artikla | Raportointi Euroopan komissiolle | 14 |
| --- | --- | --- |

28 artikla

| 6 LUKU | VARAINHOITO | 15 |
| --- | --- | --- |

6 LUKU

| 29 artikla | Varainhoitovuosi | 15 |
| --- | --- | --- |

29 artikla

| 30 artikla | Varat | 15 |
| --- | --- | --- |

30 artikla

| 31 artikla | Jäsenten ja tarkkailijoiden suorittamiin osuuksiin sovellettavat periaatteet | 15 |
| --- | --- | --- |

31 artikla

| 32 artikla | Talousarvio, talousarvioperiaatteet, tilinpäätös ja -tarkastus | 15 |
| --- | --- | --- |

32 artikla

| 33 artikla | Verot | 16 |
| --- | --- | --- |

33 artikla

| 7 LUKU | MUUT MÄÄRÄYKSET | 16 |
| --- | --- | --- |

7 LUKU

| 34 artikla | Sovellettava lainsäädäntö | 16 |
| --- | --- | --- |

34 artikla

| 35 artikla | Työkieli | 16 |
| --- | --- | --- |

35 artikla

| 36 artikla | Riitojen ratkaisu | 16 |
| --- | --- | --- |

36 artikla

| 37 artikla | Perussäännön muuttaminen, päivittäminen ja saatavuus | 17 |
| --- | --- | --- |

37 artikla

| 38 artikla | Perustamista koskevat määräykset | 17 |
| --- | --- | --- |

38 artikla

| Liite I | MÄÄRITELMÄT | 18 |
| --- | --- | --- |

Liite I

| Liite II | LUETTELO JÄSENISTÄ, TARKKAILIJOISTA JA NIITÄ EDUSTAVISTA TAHOISTA | 19 |
| --- | --- | --- |

Liite II

| Liite III | RAHOITUSOSUUDET | 20 |
| --- | --- | --- |

Liite III

JOHDANTO

OTTAEN HUOMIOON, että maatalouden, metsien, makean veden sekä muiden hoidettujen ja luonnonvaraisten ekosysteemien kestävyydellä on ratkaiseva merkitys ihmiskunnan tulevaisuuden kannalta ja että vuosituhannen ekosysteemiarviossa määritellyt ekosysteemipalvelut ovat uhattuina ilmastonmuutoksen, biogeokemiallisen kierron häiriintymisen, luontokadon ja maankäytön muutosten vuoksi;

OTTAEN HUOMIOON, että näiden ennennäkemättömien muutosten seurausten ennakointi ja ennustaminen maapallon luonnonjärjestelmissä edellyttää paitsi parempaa ymmärrystä ekosysteemiprosessien ja niiden syiden monimutkaisuudesta myös tarvittavan tietämyksen hankkimista, jotta voidaan paremmin edellytyksin sopeutua muuttuvaan tulevaisuuteen;

OTTAEN HUOMIOON, että ilman riittävää ymmärrystä ekosysteemien toiminnan ja ympäristön välisistä riippuvuussuhteista Eurooppa ei pysty arvioimaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia, lieventämään riskejä ja huolehtimaan vastaavasta suunnittelusta;

TODETEN, että kokeellisen ekosysteemitutkimuksen infrastruktuurista (AnaEE-ERIC) tulee ainutlaatuinen koko mantereen mittakaavassa toimiva, pitkän aikavälin integroitu kokeellisen tutkimuksen infrastruktuuri, joka perustuu hajautettuihin (jo käytössä oleviin ja uusiin) kehittyneisiin kokeellisiin alustoihin (avoimiin ja suljettuihin ekosysteemialustoihin), mallintaviin alustoihin ja analyyttisiin alustoihin;

TODETEN, että näiden kansallisten alustojen koordinointi ja integrointi ylikansallisten yksiköiden (pääkeskuksen ja palvelukeskusten) kautta varmistaa laajan kansainvälisen pääsyn alustojen tutkimushankkeisiin, parannetun ja yhdenmukaistetun datan ja mittauksen, datan ja mallien väliset kytkökset sekä datan ja synteesien avoimen saatavuuden;

TODETEN, että AnaEE-ERIC kehittää teknologiaa ja tietotaitoa ekosysteemien tutkimukseen ja hoitoon ja edistää siirtymistä kestäviin elintarvikejärjestelmiin sekä Euroopan biotalouden ja Pellolta pöytään -strategian yleisiä tavoitteita;

ja soveltaen tässä perussäännössä sen liitteessä I olevia määritelmiä;

jäsenet pyytävät Euroopan komissiota perustamaan AnaEE:n eurooppalaisena tutkimusinfrastruktuurikonsortiona (ERIC) 25 päivänä kesäkuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 723/2009 nojalla ja

OVAT SOPINEET SEURAAVAA:

1 LUKU

OLENNAISET OSAT

1 artikla

Nimi

Perustetaan hajautettu eurooppalainen tutkimusinfrastruktuurikonsortio (ERIC) nimeltään ”kokeellisen ekosysteemitutkimuksen eurooppalainen tutkimusinfrastruktuurikonsortio” (AnaEE-ERIC). Tämä konsortio muodostaa eurooppalaisen tutkimusinfrastruktuurikonsortion (ERIC), joka perustetaan asetuksen (EY) N:o 723/2009 säännösten mukaisesti.

2 artikla

Sääntömääräinen kotipaikka

AnaEE-ERICin sääntömääräinen kotipaikka on Gif-sur-Yvette, Ranska.

3 artikla

Tehtävä ja toimet

1.   AnaEE-ERICin päätehtävänä on perustaa kokeelliseen ekosysteemitutkimukseen keskittyvä hajautettu tutkimusinfrastruktuuri ja vastata sen toiminnasta. Sen tavoitteena on tarjota tarvittavat välineet, palvelut ja tietämys, joita tarvitaan yhteiskuntien kohtaamiin monimutkaisiin maailmanlaajuisiin ympäristö- ja ilmastohaasteisiin vastaamiseen.

2.   AnaEE-ERICissä on pääkeskus (Central Hub, CH) sekä rajapintojen ja synteesin palvelukeskus (Interface and Synthesis Centre, ISC), teknologian palvelukeskus (Technology Centre, TC) ja tietomallinnuksen palvelukeskus (Data Modelling Centre, DMC).

3.   Edellä olevan 1 kohdan soveltamiseksi AnaEE-ERIC

| a. | koordinoi pääsyä kokeellisiin, analyyttisiin ja mallintaviin kansallisiin alustoihin sekä järjestää yhteistyön eurooppalaisten laitosten kanssa; |
| --- | --- |

a.

koordinoi pääsyä kokeellisiin, analyyttisiin ja mallintaviin kansallisiin alustoihin sekä järjestää yhteistyön eurooppalaisten laitosten kanssa;

| b. | edistää eurooppalaisia tutkimusohjelmia ja -hankkeita; |
| --- | --- |

b.

edistää eurooppalaisia tutkimusohjelmia ja -hankkeita;

| c. | kehittää teknologiaa, yhdenmukaistaa menetelmiä, rakentaa teollisia kumppanuuksia ja helpottaa tietämyksen siirtoa; |
| --- | --- |

c.

kehittää teknologiaa, yhdenmukaistaa menetelmiä, rakentaa teollisia kumppanuuksia ja helpottaa tietämyksen siirtoa;

| d. | osallistuu tietämyksen ja/tai osaamisen vaihtoon eurooppalaisella tutkimusalueella (ERA) ja laajentaa älyllisen potentiaalin hyödyntämistä kaikkialla Euroopassa; |
| --- | --- |

d.

osallistuu tietämyksen ja/tai osaamisen vaihtoon eurooppalaisella tutkimusalueella (ERA) ja laajentaa älyllisen potentiaalin hyödyntämistä kaikkialla Euroopassa;

| e. | kehittää datan saatavuutta, jakamista ja mallintamista; |
| --- | --- |

e.

kehittää datan saatavuutta, jakamista ja mallintamista;

| f. | järjestää koulutusta; |
| --- | --- |

f.

järjestää koulutusta;

| g. | toteuttaa viestintästrategian; |
| --- | --- |

g.

toteuttaa viestintästrategian;

| h. | toteuttaa muita tarpeellisia toimia tehtävänsä täyttämiseksi. |
| --- | --- |

h.

toteuttaa muita tarpeellisia toimia tehtävänsä täyttämiseksi.

4.   AnaEE-ERIC suorittaa päätehtäväänsä voittoa tavoittelematta. AnaEE-ERIC voi harjoittaa rajoitettua taloudellista toimintaa edellyttäen, että se liittyy läheisesti 3 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin päätehtäviin eikä vaaranna niiden suorittamista.

4 artikla

Toiminnan kesto ja lopettamismenettely

1.   AnaEE-ERIC perustetaan ensin 10 vuoden toimikaudeksi. Jäsenten kokous voi päättää pidentää toimikautta kymmeneksi vuodeksi kerrallaan.

2.   AnaEE-ERICin purkamisesta päättää jäsenten kokous perussäännön 18 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

3.   AnaEE-ERIC ilmoittaa Euroopan komissiolle purkamispäätöksestä ilman aiheetonta viivytystä ja joka tapauksessa viimeistään kymmenen päivän kuluessa päätöksen tekemisestä.

4.   AnaEE-ERICin velkojen maksamisen jälkeen jäljellä olevat varat jaetaan jäsenten kesken suhteessa niiden perussäännön 17 artiklan mukaiseen AnaEE-ERICille suorittamaan kumuloituun vuotuiseen osuuteen.

5.   AnaEE-ERIC ilmoittaa komissiolle purkamismenettelyn päättymisestä ilman aiheetonta viivytystä ja joka tapauksessa viimeistään kymmenen päivän kuluessa sen päättymisestä.

6.   AnaEE-ERIC lakkaa olemasta päivänä, jona Euroopan komissio julkaisee asiasta ilmoituksen Euroopan unionin virallisen lehden L-sarjassa.

5 artikla

Vastuujärjestelmä

1.   AnaEE-ERIC vastaa omista veloistaan.

2.   Jäsenten vastuu AnaEE-ERICin veloista rajoittuu niiden luonteesta riippumatta jäsenten AnaEE-ERICille suorittamiin osuuksiin viimeiseltä täydeltä toimintavuodelta.

3.   AnaEE-ERIC ottaa asianmukaisen vakuutuksen, joka kattaa AnaEE-ERICin toimintaan liittyvät riskit.

6 artikla

Käyttöoikeudet

1.   Pääsy AnaEE-ERICin toimintoihin ja palveluihin, joita AnaEE-ERICin pääkeskus tai palvelukeskukset tarjoavat, myönnetään avoimen saatavuuden periaatteiden mukaisesti. AnaEE-ERIC panee täytäntöön infrastruktuurin käyttöoikeuksia koskevat säännöt, joihin sisältyvät myös jäsenistölle kannustimia tarjoavat maksuperiaatteet.

2.   AnaEE-ERIC tarjoaa verkkoportaalinsa kautta tietoa ilmasto- ja biomaantieteellisistä gradienteista sekä täydentävistä taidoista ja tekniikoista AnaEE-ERICin alustoilla, jotta voidaan auttaa tutkijoita hankkeiden valmisteluvaiheessa ja helpottaa hankkeiden hautomovaihetta käyttämällä useita eri jäsenten alustoja.

3.   AnaEE-ERICin pääkeskus myöntää käyttöoikeudet palvelukeskusten tai kansallisten alustojen tarjoamiin AnaEE-ERICin toimintoihin ja palveluihin käyttäen perusteena ehdotetun käytön tieteellisen laadun arviointia, joka perustuu jäsenten kokouksen nimittämän asiantuntijakomitean tekemään riippumattomaan tieteelliseen arviointiin ja AnaEE-ERICin arvioimaan tekniseen toteutettavuuteen. Yksittäiseen ehdotukseen mahdollisesti liittyviä eettisiä kysymyksiä käsittelee riippumaton neuvoa-antava eettinen komitea (ks. perussäännön 25 artikla).

4.   Jos AnaEE-ERICin toimintojen ja palvelujen käyttöä tutkimustarkoituksiin on rajoitettava kapasiteettisyistä, valinta tehdään perussäännön toimintasäännöissä vahvistetun menettelyn mukaisesti ottaen huomioon ehdotusten tieteelliseen huipputasoon sekä tekniseen ja taloudelliseen toteutettavuuteen perustuvat valintaperusteet.

5.   AnaEE-ERIC asettaa kunkin hankkeen metatiedot saataville heti hankkeen alussa kansallisten alustojen kokeellisia tarkoituksia ja palvelukeskusten tuottamaa dataa varten.

6.   Tiedot asetetaan saataville noudattaen AnaEE-ERICin avoimen saatavuuden periaatteita. Käyttöoikeuksiin sovelletaan perussäännön toimintasääntöjä ja yleensä yhteistä odotusaikaa, jonka jälkeen tiedot tulevat yleisesti saataville. Käyttöoikeuksissa otetaan huomioon EU:n tietosuojalainsäädäntö (1) koskien käyttäjien henkilötietojen jakamista jäsenten kesken.

7 artikla

Tieteelliset arviointiperiaatteet

Tilapäinen riippumaton tieteellinen komitea arvioi AnaEE-ERICin toimintaa viiden vuoden välein. Jäsenten kokous käynnistää tällaisen arvioinnin ja antaa tarvittaessa erityisiä ohjeita. Tämän arvioinnin periaatteet ja menettelyt määritellään perussäännön toimintasäännöissä.

8 artikla

Tulosten levittäminen

1.   AnaEE-ERICin tehtävänä on helpottaa tutkimusta, ja pääsääntöisesti se edistää tutkimusaineistojen mahdollisimman vapaata saatavuutta.

2.   AnaEE-ERIC pyytää käyttäjiä julkaisemaan tutkimustuloksensa ja asettamaan ne saataville AnaEE-ERICin kautta.

3.   AnaEE-ERIC käyttää useita kanavia kohdeyleisöjen saavuttamiseksi, mukaan lukien verkkoportaali, tiedotuslehti, työpajat, osallistuminen konferensseihin, artikkelit aikakaus- ja sanomalehdissä sekä sosiaaliset verkostot.

9 artikla

Immateriaalioikeudet

1.   Kaikki AnaEE-ERICin toiminnan aikana luodut, syntyneet, hankitut tai kehitetyt immateriaalioikeudet ovat AnaEE-ERICin omaisuutta.

2.   Jollei mahdollisista AnaEE-ERICin ja jäsenten tai tarkkailijoiden välisistä sopimuksista muuta johdu, kaikki jäsenen tai tarkkailijan luomat, hankkimat tai kehittämät tai sille syntyneet immateriaalioikeudet ovat kyseisen jäsenen tai tarkkailijan omaisuutta.

10 artikla

Työhönotto

1.   AnaEE-ERICin työehtoihin sovelletaan sen maan lakeja, jossa henkilöstö otetaan palvelukseen, tai sen maan lakeja, jossa AnaEE-ERICin toimet toteutetaan.

2.   AnaEE-ERICin avoimia työpaikkoja hakeviin sovellettavien valintamenettelyjen on oltava läpinäkyviä ja syrjimättömiä, ja niissä on kunnioitettava yhtäläisiä mahdollisuuksia. Rekrytointi ja työhönotto eivät saa olla syrjiviä.

3.   Työpaikoista julkaistaan kansainvälinen hakuilmoitus.

11 artikla

Hankintapolitiikka

1.   AnaEE-ERIC kohtelee hankintamenettelyihin osallistuvia ehdokkaita ja tarjoajia yhdenvertaisesti ja syrjimättömästi riippumatta siitä, onko niiden kotipaikka Euroopan unionissa. AnaEE-ERICin hankinnoissa noudatetaan avoimuuden, kilpailun ja syrjimättömyyden periaatteita. Hankintamenettelyjä ja -perusteita koskevat yksityiskohtaiset säännöt esitetään perussäännön toimintasäännöissä.

2.   Jäsenten ja tarkkailijoiden AnaEE-ERICin toimintaan liittyvät hankinnat toteutetaan siten, että AnaEE-ERICin tarpeet, tekniset vaatimukset ja asianomaisten elinten antamat eritelmät otetaan asianmukaisesti huomioon.

2 LUKU

JÄSENYYS

JÄSENYYS

12 artikla

Jäsenyys ja edustajat

1.   Seuraavista tahoista voi tulla AnaEE-ERICin jäseniä tai äänivallattomia tarkkailijoita:

| a) | Euroopan unionin jäsenvaltiot; |
| --- | --- |

a)

Euroopan unionin jäsenvaltiot;

| b) | assosioituneet maat; |
| --- | --- |

b)

assosioituneet maat;

| c) | muut kolmannet maat kuin assosioituneet maat; |
| --- | --- |

c)

muut kolmannet maat kuin assosioituneet maat;

| d) | hallitustenväliset järjestöt. |
| --- | --- |

d)

hallitustenväliset järjestöt.

2   Jäseneksi tai tarkkailijaksi ottamisen edellytykset esitetään 13 artiklassa.

3   AnaEE-ERICin jäseninä on aina oltava vähintään yksi jäsenvaltio ja kaksi muuta maata, jotka ovat joko jäsenvaltioita tai assosioituneita maita.

4   Kaikissa olosuhteissa Euroopan unionin jäsenvaltioilla tai assosioituneilla mailla on yhdessä oltava enemmistö äänioikeuksista jäsenten kokouksessa. Jäsenten kokous määrittää äänioikeuksien tarvittavat muutokset sen varmistamiseksi, että AnaEE-ERIC noudattaa kaikkina aikoina tätä vaatimusta.

5   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut tahot, jotka haluavat osallistua AnaEE-ERICiin mutta eivät voi vielä tulla jäseniksi, voivat hakea tarkkailijan asemaa.

6   Edellä 1 kohdan a–c alakohdassa tarkoitettua jäsentä tai tarkkailijaa voi edustaa yksi sen itse valitsema ja sen omien sääntöjen ja menettelyjen mukaan nimittämä julkinen taho tai yksityinen taho, joka suorittaa julkisen palvelun tehtävää. Kunkin jäsenen tai tarkkailijan on ilmoitettava jäsenten kokoukselle kaikista edustavan tahonsa ja sille annettujen oikeuksien ja velvollisuuksien muutoksista ja mahdollisista muista olennaisista muutoksista.

7   AnaEE-ERICin jäsenet, tarkkailijat ja näitä edustavat tahot luetellaan liitteessä II. Jäsenten kokouksen puheenjohtaja pitää liitteen II ajan tasalla.

13 artikla

Jäseneksi tai tarkkailijaksi ottaminen

1.   Uusien jäsenten ottamista koskevat ehdot ovat seuraavat:

| a) | jäseneksi hakevien on toimitettava kirjallinen hakemus jäsenten kokouksen puheenjohtajalle ja AnaEE-ERICin pääjohtajalle; |
| --- | --- |

a)

jäseneksi hakevien on toimitettava kirjallinen hakemus jäsenten kokouksen puheenjohtajalle ja AnaEE-ERICin pääjohtajalle;

| b) | hakemuksessa on kuvattava, millä tavalla hakija edistää osaltaan 3 artiklassa esitettyjä AnaEE-ERICin tavoitteita ja toimia ja kuinka se täyttää 15 artiklassa esitetyt velvoitteet; |
| --- | --- |

b)

hakemuksessa on kuvattava, millä tavalla hakija edistää osaltaan 3 artiklassa esitettyjä AnaEE-ERICin tavoitteita ja toimia ja kuinka se täyttää 15 artiklassa esitetyt velvoitteet;

| c) | uusien jäsenten hyväksyminen edellyttää jäsenten kokouksen hyväksyntää 18 artiklan 10 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

c)

uusien jäsenten hyväksyminen edellyttää jäsenten kokouksen hyväksyntää 18 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

2.   Jäseneksi hakevan on erityisesti osoitettava jäsenten kokousta tyydyttävällä ja riittävin laadunvarmistuskeinoin todennetulla tavalla omaavansa tarvittavat resurssit ja sitoutuvansa jatkuvasti

| a) | antamaan panoksensa AnaEE-ERICin resursseihin ja palveluihin kokeellisen ekosysteemitutkimuksen alalla; |
| --- | --- |

a)

antamaan panoksensa AnaEE-ERICin resursseihin ja palveluihin kokeellisen ekosysteemitutkimuksen alalla;

| b) | noudattamaan AnaEE-ERICin vahvistamia tieteellisiä laatustandardeja ja vakiotoimintamenettelyjä; |
| --- | --- |

b)

noudattamaan AnaEE-ERICin vahvistamia tieteellisiä laatustandardeja ja vakiotoimintamenettelyjä;

| c) | suorittamaan vuotuisia rahoitusosuuksia AnaEE-ERICin tasapainoisiin vuotuisiin talousarvioihin; |
| --- | --- |

c)

suorittamaan vuotuisia rahoitusosuuksia AnaEE-ERICin tasapainoisiin vuotuisiin talousarvioihin;

| d) | noudattamaan tätä perussääntöä; |
| --- | --- |

d)

noudattamaan tätä perussääntöä;

| e) | AnaEE-ERICin jäsenyyteen vähintään viiden vuoden ajaksi. |
| --- | --- |

e)

AnaEE-ERICin jäsenyyteen vähintään viiden vuoden ajaksi.

3.   Edellä 12 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tahot, jotka haluavat osallistua AnaEE-ERICiin mutta eivät voi vielä tulla jäseniksi, voivat hakea tarkkailijan asemaa. Tarkkailijoiden ottamista koskevat ehdot ovat seuraavat:

| a) | tarkkailijaksi otetaan kahdeksi vuodeksi ja enintään kahdeksi kaudeksi; |
| --- | --- |

a)

tarkkailijaksi otetaan kahdeksi vuodeksi ja enintään kahdeksi kaudeksi;

| b) | tarkkailijaksi hakevien on toimitettava kirjallinen hakemus jäsenten kokouksen puheenjohtajalle ja AnaEE-ERICin pääjohtajalle; |
| --- | --- |

b)

tarkkailijaksi hakevien on toimitettava kirjallinen hakemus jäsenten kokouksen puheenjohtajalle ja AnaEE-ERICin pääjohtajalle;

| c) | hakemuksessa on kuvattava, miten hakija antaa panoksensa AnaEE-ERICiin; |
| --- | --- |

c)

hakemuksessa on kuvattava, miten hakija antaa panoksensa AnaEE-ERICiin;

| d) | tarkkailijoiden ottaminen tai hyväksyminen uudelleen tarkkailijoiksi edellyttää jäsenten kokouksen hyväksyntää. |
| --- | --- |

d)

tarkkailijoiden ottaminen tai hyväksyminen uudelleen tarkkailijoiksi edellyttää jäsenten kokouksen hyväksyntää.

14 artikla

Jäsenen tai tarkkailijan eroaminen tai jäsenyyden tai tarkkailijan aseman päättyminen

1.   Jäsen ei voi erota AnaEE-ERICin perustamista seuraavien viiden ensimmäisen kalenterivuoden aikana.

2.   Ensimmäinen vuosi on lyhennetty vuosi, ja se alkaa päivästä, jona komission päätös AnaEE-ERICin perustamisesta tulee voimaan.

3.   Viiden ensimmäisen jäsenyysvuoden jälkeen jäsen voi erota varainhoitovuoden lopussa 12 kuukautta ennen suunniteltua eroamista esitetyn pyynnön perusteella.

4.   Eroamista pyytäneellä jäsenellä ei ole enää äänioikeutta jäsenten kokouksessa siltä osin kuin ehdotetut päätökset eivät vaikuta suoraan kyseiseen jäseneen.

5.   Tarkkailijat voivat erota varainhoitovuoden lopussa kuusi kuukautta ennen suunniteltua eroamista tehdyn pyynnön perusteella.

6.   Kaikki taloudelliset ja muut velvoitteet on täytettävä ennen eroamisvuoden loppua. Jos olosuhteet sitä edellyttävät, velvoitteet on täytettävä eroamisen voimaantulopäivän jälkeen, jotta voidaan varmistaa AnaEE-ERICin ennen kyseisen jäsenen eroamispyyntöä tekemien oikeudellisesti sitovien sitoumusten täyttäminen.

7.   Jäsenten kokous voi päättää jäsenyyden tai tarkkailijan aseman, jos kaikki seuraavat edellytykset täyttyvät:

| a) | jäsen tai tarkkailija rikkoo vakavasti yhtä tai useampaa tämän perussäännön mukaista velvollisuuttaan; |
| --- | --- |

a)

jäsen tai tarkkailija rikkoo vakavasti yhtä tai useampaa tämän perussäännön mukaista velvollisuuttaan;

| b) | jäsen tai tarkkailija ei ole oikaissut tällaista rikkomista kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut rikkomuksesta kirjallisen huomautuksen jäsenten kokoukselta. |
| --- | --- |

b)

jäsen tai tarkkailija ei ole oikaissut tällaista rikkomista kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun se on saanut rikkomuksesta kirjallisen huomautuksen jäsenten kokoukselta.

8.   Edellä 14 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun jäsenen tai tarkkailijan on selitettävä kantansa AnaEE-ERICin jäsenten kokoukselle ennen kuin jäsenten kokous tekee asiaa koskevan päätöksen.

9.   Jäsenten kokous voi 14 artiklan 7 kohdassa tarkoitetuissa olosuhteissa myös päättää olla lopettamatta jäsenen jäsenyyttä ja sen sijaan pidättää jäseneltä äänioikeuden tietyksi ajaksi. Jäsenten kokous voi äänestyksellä palauttaa jäsenen äänioikeuden milloin tahansa, jos jäsen on jäsenten kokousta tyydyttävällä tavalla korjannut 14 artiklan 7 kohdassa tarkoitetun rikkomuksen. Jäsenen edustaja suljetaan kyseisen äänestyksen ulkopuolelle.

10.   Jäsenten kokous pidättää jäseneltä äänioikeuden niin kauan kuin tämän perussäännön liitteestä III johtuvia taloudellisia velvoitteita ei ole täytetty ajoissa.

11.   Jäsenillä tai tarkkailijoilla, jotka eroavat tai joiden jäsenyys tai tarkkailijan asema päätetään, ei ole oikeutta suorittamiensa osuuksien palauttamiseen tai korvaamiseen eikä oikeutta esittää vaateita AnaEE-ERICin omaisuutta kohtaan.

3 LUKU

JÄSENTEN JA TARKKAILIJOIDEN OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET

JÄSENTEN JA TARKKAILIJOIDEN OIKEUDET JA VELVOLLISUUDET

15 artikla

Jäsenet

1.   Jäsenillä on oikeus

| a) | osallistua jäsenten kokoukseen ja äänestää siinä; |
| --- | --- |

a)

osallistua jäsenten kokoukseen ja äänestää siinä;

| b) | osallistua AnaEE-ERICin strategioiden ja toimintalinjojen kehittämiseen; |
| --- | --- |

b)

osallistua AnaEE-ERICin strategioiden ja toimintalinjojen kehittämiseen;

| c) | käyttää AnaEE-ERICin tuotemerkkiä; |
| --- | --- |

c)

käyttää AnaEE-ERICin tuotemerkkiä;

| d) | osallistua hanke-ehdotuksiin, joissa AnaEE-ERIC toimii tarjouksen esittävänä konsortiona; |
| --- | --- |

d)

osallistua hanke-ehdotuksiin, joissa AnaEE-ERIC toimii tarjouksen esittävänä konsortiona;

| e) | päästä osalliseksi palveluista ja toimista, joita AnaEE-ERIC koordinoi tutkimusyhteisössään. |
| --- | --- |

e)

päästä osalliseksi palveluista ja toimista, joita AnaEE-ERIC koordinoi tutkimusyhteisössään.

2.   Jokaisen jäsenen on

| a) | maksettava vuotuinen rahoitusosuus, joka määritellään jäsenten kokouksen hyväksymissä vuotuisissa talousarvioissa; |
| --- | --- |

a)

maksettava vuotuinen rahoitusosuus, joka määritellään jäsenten kokouksen hyväksymissä vuotuisissa talousarvioissa;

| b) | valtuutettava edustajansa täysin oikeuksin äänestämään kaikista jäsenten kokouksessa käsiteltävistä ja esityslistalla julkaistuista aiheista; |
| --- | --- |

b)

valtuutettava edustajansa täysin oikeuksin äänestämään kaikista jäsenten kokouksessa käsiteltävistä ja esityslistalla julkaistuista aiheista;

| c) | tarjottava AnaEE-ERICin käyttöoikeuspolitiikan mukaisesti pääsy kansallisten alustojen toimiin, jotka täyttävät AnaEE-ERICin kriteerit; |
| --- | --- |

c)

tarjottava AnaEE-ERICin käyttöoikeuspolitiikan mukaisesti pääsy kansallisten alustojen toimiin, jotka täyttävät AnaEE-ERICin kriteerit;

| d) | edistettävä AnaEE-ERICin laatustandardien ja vakiotoimintamenettelyjen hyväksymistä ja ylläpitoa osallistuvilla kansallisilla tutkimusalustoillaan; |
| --- | --- |

d)

edistettävä AnaEE-ERICin laatustandardien ja vakiotoimintamenettelyjen hyväksymistä ja ylläpitoa osallistuvilla kansallisilla tutkimusalustoillaan;

| e) | edistettävä AnaEE-ERICin resurssien ja palvelujen käyttöä tutkijoiden keskuudessa. |
| --- | --- |

e)

edistettävä AnaEE-ERICin resurssien ja palvelujen käyttöä tutkijoiden keskuudessa.

16 artikla

Tarkkailijat

1.   Tarkkailijoilla on oikeus

| a) | osallistua jäsenten kokoukseen ilman äänioikeutta; |
| --- | --- |

a)

osallistua jäsenten kokoukseen ilman äänioikeutta;

| b) | osallistua AnaEE-ERICin tapahtumiin, kuten työpajoihin, konferensseihin ja koulutuksiin, sekä muihin jäsenten kokouksen yksilöimiin toimiin; |
| --- | --- |

b)

osallistua AnaEE-ERICin tapahtumiin, kuten työpajoihin, konferensseihin ja koulutuksiin, sekä muihin jäsenten kokouksen yksilöimiin toimiin;

| c) | saada tukea AnaEE-ERICiltä asiaankuuluvien järjestelmien, prosessien ja palvelujen kehittämisessä. |
| --- | --- |

c)

saada tukea AnaEE-ERICiltä asiaankuuluvien järjestelmien, prosessien ja palvelujen kehittämisessä.

2.   Jokaisen tarkkailijan on

| a) | nimitettävä edustava taho 18 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

nimitettävä edustava taho 18 artiklan mukaisesti;

| b) | suoritettava vuotuinen osuus, joka määritetään suhteessa jäsenten vuotuisiin kokonaisrahoitusosuuksiin ilman että tällä on vaikutusta jälkimmäisiin. Suoritettavan osuuden määrästä päättää jäsenten kokous; |
| --- | --- |

b)

suoritettava vuotuinen osuus, joka määritetään suhteessa jäsenten vuotuisiin kokonaisrahoitusosuuksiin ilman että tällä on vaikutusta jälkimmäisiin. Suoritettavan osuuden määrästä päättää jäsenten kokous;

| c) | edistettävä 3 artiklassa esitettyjä AnaEE-ERICin tehtäviä ja toimia; |
| --- | --- |

c)

edistettävä 3 artiklassa esitettyjä AnaEE-ERICin tehtäviä ja toimia;

| d) | tehtävä AnaEE-ERICin kanssa tarkkailijasopimus ehdoista ja edellytyksistä, joiden mukaisesti velvoitteet on täytettävä ja joiden mukaisesti tarkkailijan oikeuksia voidaan käyttää. |
| --- | --- |

d)

tehtävä AnaEE-ERICin kanssa tarkkailijasopimus ehdoista ja edellytyksistä, joiden mukaisesti velvoitteet on täytettävä ja joiden mukaisesti tarkkailijan oikeuksia voidaan käyttää.

17 artikla

Rahoitusosuudet

1.   Jäsenet ja tarkkailijat suorittavat liitteessä III kuvatut vuotuiset osuudet.

2.   Jäsenten ja tarkkailijoiden vuotuiset osuudet voidaan suorittaa käteissuorituksina ja/tai osittain luontoissuorituksina. Osuuksiin sovellettavat periaatteet on vahvistettu liitteessä III ja niitä tarkennetaan toimintasäännöissä.

4 LUKU

HALLINTO

HALLINTO

18 artikla

Jäsenten kokous

1.   Jäsenten kokous on AnaEE-ERICin ylin hallintoelin, jolla on täysi päätösvalta, ja se vastaa AnaEE-ERICin johtamisesta ja valvonnasta. Se koostuu AnaEE-ERICin jäsenten ja tarkkailijoiden asianmukaisesti nimetyistä edustajista. Jäseniä ja tarkkailijoita voi edustaa enintään kaksi henkilöä, joista toisella on tieteellistä ja toisella hallinnollista asiantuntemusta, ja jäsenen ja tarkkailijan katsotaan olevan edustettuna, jos ainakin yksi sen edustajista on läsnä kokouksessa.

2.   Kullakin jäsenellä on yksi ääni.

3.   Jäsenten kokous valitsee puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan jäsenten valtuuskunnista. Puheenjohtaja ja varapuheenjohtaja valitaan 3 (kolmen) vuoden toimikaudeksi, joka voidaan pääsääntöisesti uusia kerran. Puheenjohtajalla ei ole äänioikeutta. Varapuheenjohtaja vastaa puheenjohtajan tehtävistä, jos puheenjohtaja on estynyt hoitamasta niitä. Äänestystä ja kokousten kulkua koskevat yksityiskohdat vahvistetaan jäsenten kokouksen hyväksymissä toimintasäännöissä.

4.   Puheenjohtaja kutsuu jäsenten kokouksen koolle vähintään kahdeksan viikkoa etukäteen, ja esityslista sekä kokousasiakirjat toimitetaan vähintään kaksi viikkoa ennen kokousta. Kutsu ja esityslista toimitetaan yleensä sähköisesti. Yksityiskohdat vahvistetaan jäsenten kokouksen hyväksymissä toimintasäännöissä.

5.   Jäsenten kokous kokoontuu säännöllisesti vähintään kerran vuodessa. Kokous katsotaan päätösvaltaiseksi, jos vähintään 2/3 (kaksi kolmasosaa) jäsenistä on läsnä ja asianmukaisesti edustettuna. Etäkokoukset, mukaan lukien videoneuvottelut ja muut sovitut sähköiset välineet, ovat mahdollisia, mutta niiden päätökset ja päätelmät on vahvistettava kirjallisella menettelyllä. Jäsenten kokouksen ylimääräinen kokous kutsutaan koolle, jos vähintään 1/3 (yksi kolmasosa) jäsenistä sitä pyytää.

6.   AnaEE-ERICin pääjohtaja osallistuu yleensä jäsenten kokouksen istuntoihin.

7.   Jäsenten kokous voi kutsua asiantuntijoita osallistumaan kokouksiinsa neuvoa-antavassa ominaisuudessa. Jos luottamuksellisia tietoja käsitellään ulkopuolisten henkilöiden läsnä ollessa, heidän on allekirjoitettava etukäteen vaitiololupaus.

8.   Jäsenten kokous päättää kaikista asioista, jotka ovat tarpeen AnaEE-ERICin tavoitteiden saavuttamiseksi ja joita ei ole nimenomaisesti osoitettu toiselle hallintoelimelle tai muulle elimelle.

9.   Jollei nimenomaisesti toisin mainita, kaikki jäsenten kokouksen päätökset hyväksytään annettujen äänten yksinkertaisella enemmistöllä.

10.   Seuraavat päätökset edellyttävät 2/3 (kahden kolmasosan) määräenemmistöä annetuista äänistä:

| a) | pääjohtajan nimittäminen tai irtisanominen; |
| --- | --- |

a)

pääjohtajan nimittäminen tai irtisanominen;

| b) | puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan valinta tämän perussäännön 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti; |
| --- | --- |

b)

puheenjohtajan ja varapuheenjohtajan valinta tämän perussäännön 18 artiklan 3 kohdan mukaisesti;

| c) | tämän perussäännön toimintasääntöjen hyväksyminen; |
| --- | --- |

c)

tämän perussäännön toimintasääntöjen hyväksyminen;

| d) | AnaEE-ERICin elinten toimintasääntöjen hyväksyminen; |
| --- | --- |

d)

AnaEE-ERICin elinten toimintasääntöjen hyväksyminen;

| e) | AnaEE-ERICin hankintasääntöjen hyväksyminen; |
| --- | --- |

e)

AnaEE-ERICin hankintasääntöjen hyväksyminen;

| f) | vuotuisen tieteellisen työohjelman hyväksyminen; |
| --- | --- |

f)

vuotuisen tieteellisen työohjelman hyväksyminen;

| g) | vuotuisen tilinpäätöksen hyväksyminen; |
| --- | --- |

g)

vuotuisen tilinpäätöksen hyväksyminen;

| h) | vuotuiseen talousarvioon kyseisen varainhoitovuoden aikana tehtävät muutokset, jotka supistavat tai lisäävät talousarviota alle 4 (neljä) prosenttia; |
| --- | --- |

h)

vuotuiseen talousarvioon kyseisen varainhoitovuoden aikana tehtävät muutokset, jotka supistavat tai lisäävät talousarviota alle 4 (neljä) prosenttia;

| i) | päätöslauselmat tulojen asianmukaisesta tasosta, mukaan lukien varantojen muodostaminen; |
| --- | --- |

i)

päätöslauselmat tulojen asianmukaisesta tasosta, mukaan lukien varantojen muodostaminen;

| j) | datapolitiikan periaatteita ja käyttöoikeuspolitiikan periaatteita koskevat päätökset; |
| --- | --- |

j)

datapolitiikan periaatteita ja käyttöoikeuspolitiikan periaatteita koskevat päätökset;

| k) | immateriaalioikeuksiin liittyviä kysymyksiä koskevat päätökset; |
| --- | --- |

k)

immateriaalioikeuksiin liittyviä kysymyksiä koskevat päätökset;

| l) | hallintoneuvoston perustaminen; |
| --- | --- |

l)

hallintoneuvoston perustaminen;

| m) | uusien jäsenten liittyminen ja jäsenyyden päättäminen; |
| --- | --- |

m)

uusien jäsenten liittyminen ja jäsenyyden päättäminen;

| n) | uuden tarkkailijan liittyminen ja tarkkailijan aseman päättäminen; |
| --- | --- |

n)

uuden tarkkailijan liittyminen ja tarkkailijan aseman päättäminen;

| o) | AnaEE-ERICin purkaminen. |
| --- | --- |

o)

AnaEE-ERICin purkaminen.

11.   Seuraavat päätökset tehdään 2/3 (kahden kolmasosan) määräenemmistöllä annetuista äänistä, edellyttäen että joko näiden jäsenten suorittamat osuudet ovat vähintään kolme neljäsosaa kaikista AnaEE-ERICin talousarvioon suoritetuista osuuksista tai että kaikki läsnä tai edustettuina olevat ja äänestävät jäsenet yhtä lukuun ottamatta antavat puoltavat äänet:

| a) | AnaEE-ERICin varainhoitosääntöjen hyväksyminen; |
| --- | --- |

a)

AnaEE-ERICin varainhoitosääntöjen hyväksyminen;

| b) | viisivuotisen rahoitussuunnitelman hyväksyminen; |
| --- | --- |

b)

viisivuotisen rahoitussuunnitelman hyväksyminen;

| c) | pääjohtajan vuotuisen talousarvioesityksen hyväksyminen; |
| --- | --- |

c)

pääjohtajan vuotuisen talousarvioesityksen hyväksyminen;

| d) | vuotuiseen talousarvioon kyseisen varainhoitovuoden aikana tehtävät muutokset, jotka supistavat tai lisäävät talousarviota yli 4 (neljä) prosenttia; |
| --- | --- |

d)

vuotuiseen talousarvioon kyseisen varainhoitovuoden aikana tehtävät muutokset, jotka supistavat tai lisäävät talousarviota yli 4 (neljä) prosenttia;

| e) | ehdotukset AnaEE-ERICin perussäännön muuttamiseksi ja niiden toimittaminen Euroopan komissiolle asetuksen (EY) N:o 723/2009 9 ja 11 artiklan mukaisesti, jotta komissio voi hyväksyä ne tai esittää vastalauseensa. |
| --- | --- |

e)

ehdotukset AnaEE-ERICin perussäännön muuttamiseksi ja niiden toimittaminen Euroopan komissiolle asetuksen (EY) N:o 723/2009 9 ja 11 artiklan mukaisesti, jotta komissio voi hyväksyä ne tai esittää vastalauseensa.

12.   Äänestämästä pidättymistä ei lasketa kyseisen päätöslauselman puolesta tai sitä vastaan annetuksi ääneksi.

19 artikla

Pääjohtaja

1.   Pääjohtaja toimii AnaEE-ERICin toimitusjohtajana ja laillisena edustajana.

2.   Pääjohtajan nimittää jäsenten kokous kansainvälisen haun perusteella. Nimitystä koskevat ehdot ja edellytykset eritellään toimintasäännöissä.

3.   Pääjohtajan tehtäviin kuuluu

| a) | AnaEE-ERICin oikeudellinen edustus, mukaan lukien sopimusten tekeminen ja tarvittaessa muiden oikeudellisten ja hallinnollisten menettelyjen toteuttaminen jäsenten kokouksen päätösten mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

AnaEE-ERICin oikeudellinen edustus, mukaan lukien sopimusten tekeminen ja tarvittaessa muiden oikeudellisten ja hallinnollisten menettelyjen toteuttaminen jäsenten kokouksen päätösten mukaisesti;

| b) | AnaEE-ERICin strategian kehittäminen ja ehdotusten antaminen jäsenten kokoukselle hyödyntäen suoraa vuorovaikutusta jäsenten, hallintoneuvoston, neuvoa-antavien komiteoiden, yhteyspisteiden ja AnaEE-ERICin palvelukeskusten kanssa sekä tästä saatavaa palautetta; |
| --- | --- |

b)

AnaEE-ERICin strategian kehittäminen ja ehdotusten antaminen jäsenten kokoukselle hyödyntäen suoraa vuorovaikutusta jäsenten, hallintoneuvoston, neuvoa-antavien komiteoiden, yhteyspisteiden ja AnaEE-ERICin palvelukeskusten kanssa sekä tästä saatavaa palautetta;

| c) | AnaEE-ERICin päivittäinen johtaminen ja hallinto, mukaan lukien jäsenten kokouksen hyväksymien päätösten täytäntöönpano, käynnissä olevien hankkeiden ja aloitteiden koordinointi, kaikkien AnaEE-ERICin työntekijöiden nimittäminen ja sihteeristön johtaminen; |
| --- | --- |

c)

AnaEE-ERICin päivittäinen johtaminen ja hallinto, mukaan lukien jäsenten kokouksen hyväksymien päätösten täytäntöönpano, käynnissä olevien hankkeiden ja aloitteiden koordinointi, kaikkien AnaEE-ERICin työntekijöiden nimittäminen ja sihteeristön johtaminen;

| d) | toimiminen hallintoneuvoston puheenjohtajana ja toimien delegointi AnaEE-ERICin päätösten täytäntöönpanon varmistamiseksi kussakin palvelukeskuksessa tai kansallisessa yhteyspisteessä; |
| --- | --- |

d)

toimiminen hallintoneuvoston puheenjohtajana ja toimien delegointi AnaEE-ERICin päätösten täytäntöönpanon varmistamiseksi kussakin palvelukeskuksessa tai kansallisessa yhteyspisteessä;

| e) | sen varmistaminen, että hallintoneuvosto ja yhteyspisteet toimivat toimintasäännöissä ja tässä asiakirjassa esitetyn tehtävänmäärityksen mukaisesti; |
| --- | --- |

e)

sen varmistaminen, että hallintoneuvosto ja yhteyspisteet toimivat toimintasäännöissä ja tässä asiakirjassa esitetyn tehtävänmäärityksen mukaisesti;

| f) | jäsenten kokouksen istuntojen järjestäminen, mukaan lukien asioiden ehdottaminen kokousten esityslistalle sekä vuosikertomuksen laatiminen ja toimittaminen jäsenten kokouksen hyväksyttäväksi 28 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

f)

jäsenten kokouksen istuntojen järjestäminen, mukaan lukien asioiden ehdottaminen kokousten esityslistalle sekä vuosikertomuksen laatiminen ja toimittaminen jäsenten kokouksen hyväksyttäväksi 28 artiklan mukaisesti;

| g) | AnaEE-ERICin neuvoa-antavien komiteoiden kokousten järjestäminen tieteellisen ohjelman ja eettisten periaatteiden arvioimiseksi 24 ja 25 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

g)

AnaEE-ERICin neuvoa-antavien komiteoiden kokousten järjestäminen tieteellisen ohjelman ja eettisten periaatteiden arvioimiseksi 24 ja 25 artiklan mukaisesti;

| h) | jäsenyyttä tai tarkkailijan asemaa hakeneiden arviointi ja haastattelut, jotta voidaan esittää näiden hyväksymistä AnaEE-ERICiin. |
| --- | --- |

h)

jäsenyyttä tai tarkkailijan asemaa hakeneiden arviointi ja haastattelut, jotta voidaan esittää näiden hyväksymistä AnaEE-ERICiin.

4.   Pääjohtaja toimittaa jäsenten kokoukselle kuuden kuukauden kuluessa varainhoitovuoden päättymisestä edellisen varainhoitovuoden tilinpäätöksen 32 artiklan mukaisesti tarkastetuista tileistä. Tilinpäätöstä koskevat yksityiskohdat esitetään toimintasäännöissä.

5.   Pääjohtaja toimittaa jäsenten kokoukselle marraskuun loppuun mennessä toimintasääntöjen mukaisesti

| a) | kertomuksen vuoden aikana tehdystä työstä sekä rahoitusselvityksen; |
| --- | --- |

a)

kertomuksen vuoden aikana tehdystä työstä sekä rahoitusselvityksen;

| b) | esityksen seuraavan vuoden työohjelmaksi; |
| --- | --- |

b)

esityksen seuraavan vuoden työohjelmaksi;

| c) | seuraavan varainhoitovuoden alustavan talousarvion. |
| --- | --- |

c)

seuraavan varainhoitovuoden alustavan talousarvion.

6.   Pääjohtaja voi toimintasääntöjen mukaisesti perustaa milloin tahansa työryhmiä tukemaan AnaEE-ERICin toimintoja.

20 artikla

Pääkeskus (Central Hub)

1.   Pääkeskus tarjoaa seuraavat tukipalvelut:

| a) | pääjohtajan avustaminen AnaEE-ERICin työohjelman toteutuksessa; |
| --- | --- |

a)

pääjohtajan avustaminen AnaEE-ERICin työohjelman toteutuksessa;

| b) | keskuspiste viestinnälle sidosryhmien kanssa ja vuorovaikutukselle kansallisten yhteyspisteiden kanssa; |
| --- | --- |

b)

keskuspiste viestinnälle sidosryhmien kanssa ja vuorovaikutukselle kansallisten yhteyspisteiden kanssa;

| c) | palvelukeskusten toimien koordinointi, mukaan lukien yhteiset kehittämistoimet ja henkilöstövaihto; |
| --- | --- |

c)

palvelukeskusten toimien koordinointi, mukaan lukien yhteiset kehittämistoimet ja henkilöstövaihto;

| d) | organisointi ja koulutusohjelmat henkilöstölle AnaEE-ERICin alustoilla; |
| --- | --- |

d)

organisointi ja koulutusohjelmat henkilöstölle AnaEE-ERICin alustoilla;

| e) | kaikkien johdon ja hallinnon kokousten järjestäminen; |
| --- | --- |

e)

kaikkien johdon ja hallinnon kokousten järjestäminen;

| f) | verkkoportaalin hallinto ja ylläpito; |
| --- | --- |

f)

verkkoportaalin hallinto ja ylläpito;

| g) | AnaEE-ERICin toimintojen hallinnointi; |
| --- | --- |

g)

AnaEE-ERICin toimintojen hallinnointi;

| h) | AnaEE-ERICiin liittyvät edistämis-, viestintä- ja markkinointitoimet. |
| --- | --- |

h)

AnaEE-ERICiin liittyvät edistämis-, viestintä- ja markkinointitoimet.

2.   Pääkeskuksen työntekijät avustavat pääjohtajaa kaikissa asioissa ja raportoivat hänelle.

3.   Pääkeskuksen henkilöstön koostumus ja toimintatavat kuvataan yksityiskohtaisesti toimintasäännöissä.

21 artikla

AnaEE-ERICin palvelukeskukset

1.   AnaEE-ERICin palvelukeskukset tarjoavat asiantuntemusta, palveluja ja välineitä AnaEE-ERICin työohjelmissa esitettyjen AnaEE-ERICin tehtävien ja toimien toteuttamista varten.

2.   AnaEE-ERICin puitteissa perustetaan pääjohtajan vastuulla kolme palvelukeskusta: teknologian palvelukeskus (Technology Centre), tietomallinnuksen palvelukeskus (Data Modelling Centre) sekä rajapintojen ja synteesin palvelukeskus (Interface and Synthesis Centre).

3.   Palvelukeskuksia isännöidään maissa, jotka ovat AnaEE-ERICin jäseniä.

4.   Kutakin palvelukeskusta johtaa pääjohtajan alaisuudessa palvelukeskuksen johtaja, joka palkataan työhönoton periaatteiden mukaisesti.

22 artikla

Kansalliset yhteyspisteet ja kansalliset alustat

1.   Kansallinen yhteyspiste on joko oikeushenkilö tai se myöntää jollekin oikeushenkilölle valtuudet edustaa sitä ja allekirjoittaa palvelutasosopimuksen sen nimissä.

2.   Kutakin kansallista yhteispistettä edustaa yhteyshenkilö. AnaEE-ERICin jäsenet ilmoittavat pääjohtajalle yhteyshenkilönsä nimen. Yhteyshenkilö tapaa tarvittaessa ja ”vähintään” kahdesti vuodessa pääjohtajan ja ”vähintään” kerran vuodessa hallintoneuvoston.

3.   Kutakin kansallista yhteyspistettä sitoo AnaEE-ERICin kanssa tehtävä palvelutasosopimus palvelujen vähimmäismäärän tarjoamisesta jäsenen kansallisten alustojen palvelujen järjestämiseksi ja koordinoimiseksi sekä AnaEE-ERICin ja kansallisten alustojen välisen viestinnän järjestämiseksi.

4.   Kutakin jäsenen kansallista alustaa sitoo AnaEE-ERICin kanssa tehtävä palvelutasosopimus palvelujen tarjoamisesta tutkimusinfrastruktuurin käytön tueksi. Tämä palvelutasosopimus sisältää perusteet kansallisten alustojen määrittelylle AnaEE-ERIC-alustoiksi.

5.   Jäsen voi 22 artiklan 4 kohdasta poiketen myös päättää huolehtia kansallisten alustojensa oikeudellisesta sitoumuksesta kansallisen yhteyspisteen kautta. Jos kansallisten alustojen kanssa ei tehdä erillistä palvelutasosopimusta 22 artiklan 4 kohdan mukaisesti, kansallinen yhteyspiste tekee kansallisten alustojen kanssa oikeudellisesti sitovat sopimukset AnaEE-ERICille tarjottavien palvelujen takaamiseksi. Tässä tapauksessa kansallisen yhteyspisteen kanssa tehtyyn palvelutasosopimukseen sisällytetään 22 artiklan 3 kohdassa määritetyn lisäksi myös perusteet kansallisten alustojen määrittelylle AnaEE-ERIC-alustoiksi.

6.   Yhteyshenkilö antaa AnaEE-ERICin pääjohtajalle säännöllisesti kertomuksen kansallisen yhteispisteen toiminnoista AnaEE-ERICin osalta siten kuin toimintasäännöissä ja palvelutasosopimuksessa määritellään.

23 artikla

Hallintoneuvosto

1.   Hallintoneuvostoon kuuluvat pääjohtaja ja AnaEE-ERICin palvelukeskusten johtajat. Pääjohtaja voi kutsua asiantuntijoita sekä kansallisten yhteispisteiden ja alustatyyppien edustajia osallistumaan hallintoneuvoston kokouksiin. Hallintoneuvosto pitää vähintään kerran vuodessa kokouksen kansallisten yhteyspisteiden ja alustatyyppien edustajien kanssa.

2.   Hallintoneuvoston puheenjohtajana toimii pääjohtaja.

3.   Hallintoneuvosto

| a) | tukee pääjohtajaa tämän laatiessa ehdotusta vuotuiseksi työohjelmaksi ja talousarvioesitystä (vuosi N) yhdessä seuraavien kahden vuoden alustavan työohjelmaluonnoksen ja talousarvioesityksen kanssa (vuosi N+1 ja vuosi N+2) sekä osallistuu tähän laadintaan; |
| --- | --- |

a)

tukee pääjohtajaa tämän laatiessa ehdotusta vuotuiseksi työohjelmaksi ja talousarvioesitystä (vuosi N) yhdessä seuraavien kahden vuoden alustavan työohjelmaluonnoksen ja talousarvioesityksen kanssa (vuosi N+1 ja vuosi N+2) sekä osallistuu tähän laadintaan;

| b) | tukee pääjohtajaa työohjelman täytäntöönpanossa ja tehokkaan vuorovaikutuksen mahdollistamisessa AnaEE-ERICin ja jäsenten ja tarkkailijoiden sekä AnaEE-ERICin käyttäjien ja sidosryhmien välillä. |
| --- | --- |

b)

tukee pääjohtajaa työohjelman täytäntöönpanossa ja tehokkaan vuorovaikutuksen mahdollistamisessa AnaEE-ERICin ja jäsenten ja tarkkailijoiden sekä AnaEE-ERICin käyttäjien ja sidosryhmien välillä.

24 artikla

Riippumaton neuvoa-antava tiedekomitea (ISAC)

1.   ISAC:n tehtävänä on neuvoa jäsenten kokousta seuraavissa asioissa:

| a) | perusteiden tarkastelu alustan hyväksymiselle AnaEE-ERICiin; |
| --- | --- |

a)

perusteiden tarkastelu alustan hyväksymiselle AnaEE-ERICiin;

| b) | AnaEE-ERICin strategiaa koskeva neuvonta liittyen sen kokeelliseen kapasiteettiin ja alustapalveluihin; |
| --- | --- |

b)

AnaEE-ERICin strategiaa koskeva neuvonta liittyen sen kokeelliseen kapasiteettiin ja alustapalveluihin;

| c) | yhteistyö muiden eurooppalaisten tai kansainvälisten infrastruktuurien kanssa; |
| --- | --- |

c)

yhteistyö muiden eurooppalaisten tai kansainvälisten infrastruktuurien kanssa;

| d) | pääkeskuksen ja palvelukeskusten toimintakertomusten analysointi sekä niiden työohjelmaa ja pitkän aikavälin strategiaa koskevat suositukset; |
| --- | --- |

d)

pääkeskuksen ja palvelukeskusten toimintakertomusten analysointi sekä niiden työohjelmaa ja pitkän aikavälin strategiaa koskevat suositukset;

| e) | satunnainen tutkimushankkeiden arviointi pääjohtajan pyynnöstä, mahdollisesti myös ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella; |
| --- | --- |

e)

satunnainen tutkimushankkeiden arviointi pääjohtajan pyynnöstä, mahdollisesti myös ulkopuolisten asiantuntijoiden avustuksella;

| f) | ennakoiva tutkimus, joka koskee ekosysteemejä ja niiden yhteyttä elintarvikejärjestelmän kestävyyteen, kestävään biotalouteen ja luonnon monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

f)

ennakoiva tutkimus, joka koskee ekosysteemejä ja niiden yhteyttä elintarvikejärjestelmän kestävyyteen, kestävään biotalouteen ja luonnon monimuotoisuuteen.

2.   Jäsenten kokous nimittää riippumattoman neuvoa-antavan tiedekomitean jäsenet. Neuvoa-antava tiedekomitea koostuu julkisen tai yksityisen sektorin riippumattomista asiantuntijoista, joilla on korkeatasoinen asiantuntemus agronomian, kasvien terveyden, ekologian, luonnon monimuotoisuuden, ympäristötieteen, globaalimuutoksen, datankäsittelyn ja mallintamisen alalta sekä kokemusta laajojen tutkimusinfrastruktuurien tai -ohjelmien hallinnoinnin alalta, sekä muista riippumattomista henkilöistä. Jäseniä on oltava vähintään 5 ja enintään 10.

3.   Jäsenten kokous nimittää riippumattoman neuvoa-antavan tiedekomitean jäsenet viideksi vuodeksi siten, että toimikausi voidaan uusia kerran. He valitsevat puheenjohtajan ja kokoontuvat vähintään kerran vuodessa. Pääjohtaja voi konsultoida puheenjohtajaa milloin tahansa.

4.   Riippumattoman neuvoa-antavan tiedekomitean yksityiskohtaiset toimintasäännöt hyväksyy jäsenten kokous.

25 artikla

Riippumaton eettinen neuvoa-antava komitea (IEAC)

1.   IEAC:n tehtävänä on neuvoa jäsenten kokousta eettisissä kysymyksissä, jotka palvelukeskusten ja kansallisten alustojen on otettava huomioon toiminnassaan.

2.   Jäsenten kokous nimittää riippumattoman eettisen neuvoa-antavan komitean jäsenet. Riippumaton eettinen neuvoa-antava komitea koostuu julkisen tai yksityisen sektorin riippumattomista asiantuntijoista, joilla on korkeatasoinen asiantuntemus ympäristö- ja biotieteiden etiikan alalta. Jäseniä on oltava vähintään 3 ja enintään 10.

3.   Jäsenten kokous nimittää riippumattoman eettisen neuvoa-antavan komitean jäsenet viideksi vuodeksi siten, että toimikausi voidaan uusia kerran. He valitsevat puheenjohtajan ja kokoontuvat vähintään kerran vuodessa. Pääjohtaja voi konsultoida puheenjohtajaa milloin tahansa.

4.   Riippumattoman eettisen neuvoa-antavan komitean yksityiskohtaiset toimintasäännöt hyväksyy jäsenten kokous.

26 artikla

Sidosryhmäkomitea

1.   Sidosryhmäkomitea koostuu sellaisten elinten ja laitosten edustajista, joilla on intressi AnaEE-ERICin tarjoamiin palveluihin ja tuloksiin, mukaan lukien AnaEE-ERICin toimintojen tai datan käyttäjät, poliittiset päätöksentekijät, toimialat, kansalaisjärjestöt ja tiedotusvälineet. Jäseniä on oltava vähintään 10 ja enintään 20.

2.   Sidosryhmäkomitean tehtävänä on neuvoa jäsenten kokousta seuraavissa asioissa:

| a) | palvelukeskusten toimintakertomusten analysointi sekä niiden työohjelmaa ja pitkän aikavälin strategiaa koskevat suositukset; |
| --- | --- |

a)

palvelukeskusten toimintakertomusten analysointi sekä niiden työohjelmaa ja pitkän aikavälin strategiaa koskevat suositukset;

| b) | viestintäsuunnitelma; |
| --- | --- |

b)

viestintäsuunnitelma;

| c) | päätöksentekoa tukevien välineiden kehittäminen ekosysteemien hoitoa varten; |
| --- | --- |

c)

päätöksentekoa tukevien välineiden kehittäminen ekosysteemien hoitoa varten;

| d) | yhteistyö muiden eurooppalaisten tai kansainvälisten infrastruktuurien kanssa. |
| --- | --- |

d)

yhteistyö muiden eurooppalaisten tai kansainvälisten infrastruktuurien kanssa.

3.   Jäsenten kokous nimittää sidosryhmäkomitean jäsenet viideksi vuodeksi siten, että toimikausi voidaan uusia kerran. He valitsevat puheenjohtajan ja kokoontuvat vähintään kerran vuodessa. Pääjohtaja voi konsultoida puheenjohtajaa milloin tahansa.

4.   Sidosryhmäkomitean yksityiskohtaiset toimintasäännöt hyväksyy jäsenten kokous.

27 artikla

Avustavat elimet

1.   Jäsenten kokous voi olosuhteiden niin edellyttäessä päättää perustaa avustavan elimen esimerkiksi antamaan suosituksia erityisistä aiheista.

2.   Avustavien elinten kokoonpanon ja toimintasäännöt hyväksyy jäsenten kokous 18 artiklan 10 kohdan mukaisesti.

3.   Kukin avustava elin kokoontuu vähintään kerran vuodessa. Jäsenten kokous voi pyytää avustavan elimen puheenjohtajaa kutsumaan koolle kokouksia käsittelemään tiettyjä aiheita ja antamaan niistä suosituksia.

5 LUKU

RAPORTOINTI EUROOPAN KOMISSIOLLE

RAPORTOINTI EUROOPAN KOMISSIOLLE

28 artikla

Raportointi Euroopan komissiolle

1.   AnaEE-ERIC laatii vuosikertomuksen, joka käsittää erityisesti sen toiminnan tieteelliset, operatiiviset ja varainhoitoa koskevat näkökohdat. Kertomus lähetetään hyväksyttäväksi jäsenten kokoukselle neljän kuukauden kuluessa vastaavan varainhoitovuoden päättymisestä ja toimitetaan sen jälkeen komissiolle ja asianomaisille viranomaisille kuuden kuukauden kuluessa vastaavan varainhoitovuoden päättymisestä. Kertomus julkaistaan.

2.   AnaEE-ERICin pääjohtaja ilmoittaa komissiolle kaikista olosuhteista, jotka vaarantavat vakavasti AnaEE-ERICin tehtävien suorittamisen tai estävät AnaEE-ERICiä täyttämästä asetuksessa (EY) N:o 723/2009 esitettyjä vaatimuksia.

6 LUKU

VARAINHOITO

VARAINHOITO

29 artikla

Varainhoitovuosi

AnaEE-ERICin varainhoitovuosi alkaa 1 päivänä tammikuuta ja päättyy 31 päivänä joulukuuta kunakin vuonna. AnaEE-ERICin ensimmäinen varainhoitovuosi on lyhennetty varainhoitovuosi, joka alkaa päivästä, jona komission päätös AnaEE-ERICin perustamisesta tulee voimaan.

30 artikla

Varat

AnaEE-ERICin varat koostuvat

| 1. | jäsen- ja tarkkailijamaksuista 17 ja 31 artiklan mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

jäsen- ja tarkkailijamaksuista 17 ja 31 artiklan mukaisesti;

| 2. | isäntämaiden maksuosuudesta, jonka palvelukeskusta tai pääkeskusta isännöivät jäsenet suorittavat liitteen III mukaisesti. |
| --- | --- |

2.

isäntämaiden maksuosuudesta, jonka palvelukeskusta tai pääkeskusta isännöivät jäsenet suorittavat liitteen III mukaisesti.

| 3. | muusta rahoituksesta, mukaan lukien avustukset taikka palveluista tai AnaEE-ERICin omistamista immateriaalioikeuksista saatavat tulot, jäsenten kokouksen hyväksymissä rajoissa ja sen hyväksymin ehdoin. |
| --- | --- |

3.

muusta rahoituksesta, mukaan lukien avustukset taikka palveluista tai AnaEE-ERICin omistamista immateriaalioikeuksista saatavat tulot, jäsenten kokouksen hyväksymissä rajoissa ja sen hyväksymin ehdoin.

31 artikla

Jäsenten ja tarkkailijoiden suorittamiin osuuksiin sovellettavat periaatteet

1.   Jäsenet ja tarkkailijat suorittavat AnaEE-ERICille vuotuiset osuudet.

2.   Jäsenten osuuksien taso vahvistetaan budjettijaksoksi, ja sen hyväksyy jäsenten kokous 18 artiklassa ja liitteessä III esitettyjen menettelyjen mukaisesti.

3.   Luontoissuoritukset otetaan huomioon ainoastaan, jos ne annetaan AnaEE-ERICille tosiasiallisena ja kvantifioitavana suorituksena, mukaan lukien AnaEE-ERICiin tilapäisesti siirretty henkilöstö, ja jos jäsenten kokous on hyväksynyt ne. Jäsenten kokous sopii kirjanpitojärjestelmästä, luontoissuoritusten hyväksymissäännöistä ja niiden arvon määrittämisestä.

4.   Rahoitusosuudet suoritetaan euroina.

5.   Luontoissuoritusten arvo on otettava huomioon laskettaessa saman ajanjakson aikana maksettuja rahoitusosuuksia, jotta saadaan laskettua i) kyseisen vuoden aikana suoritettujen osuuksien kokonaismäärä ja ii) kunkin jäsenen osuus suoritettujen osuuksien kokonaismäärästä.

32 artikla

Talousarvio, talousarvioperiaatteet, tilinpäätös ja -tarkastus

1.   AnaEE-ERICin kaikki tulo- ja menoerät on sisällytettävä kutakin varainhoitovuotta varten laadittaviin arvioihin, ja ne on esitettävä talousarviossa.

2.   AnaEE-ERICin tulojen ja menojen on oltava tasapainossa.

3.   Jäsenten kokouksen on varmistettava, että AnaEE-ERICin varoja käytetään moitteettoman varainhoidon periaatteiden mukaisesti.

4.   Talousarvion laatimisessa ja toteuttamisessa sekä tilinpäätöksen esittämisessä noudatetaan avoimuusperiaatetta.

5.   AnaEE-ERICin tilit tarkastetaan vuosittain, ja niihin liitetään selvitys edellisen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta. Jäsenten kokous hyväksyy ulkopuolisen tarkastajan nimityksen ja sen tehtävän keston ja hyväksyy tarkastetut tilit ja selvityksen edellisen varainhoitovuoden talousarvio- ja varainhallinnosta kuuden kuukauden kuluessa varainhoitovuoden päättymisestä.

6.   AnaEE-ERICiin sovelletaan tilinpäätöksen laatimista, ilmoittamista, tarkastamista ja julkistamista koskevia sovellettavan lainsäädännön vaatimuksia.

33 artikla

Verot

1.   Neuvoston direktiivin 2006/112/EY 143 artiklan 1 kohdan g alakohtaan ja 151 artiklan 1 kohdan b alakohtaan perustuvia ja neuvoston täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 282/2011 50 ja 51 artiklan mukaisia alv-vapautuksia sovelletaan AnaEE-ERICin ja AnaEE-ERICin jäsenten suorittamiin perussäännön lukujen 2 ja 3 mukaisiin tavara- ja palveluhankintoihin, jotka on tarkoitettu AnaEE-ERICin viralliseen ja yksinomaiseen käyttöön, edellyttäen että tällainen hankinta on tehty yksinomaan AnaEE-ERICin toimintaperiaatteiden mukaista ei-taloudellista toimintaa varten. Vapautukset arvonlisäverosta rajoitetaan hankintoihin, joiden arvo on yli 300 euroa.

2.   Neuvoston direktiivin (EU) 2020/262 12 artiklaan perustuvat vapautukset valmisteverosta rajataan koskemaan AnaEE-ERICin viralliseen ja yksinomaiseen käyttöön tarkoitettuja AnaEE-ERICin hankintoja edellyttäen, että tällainen hankinta on tehty yksinomaan AnaEE-ERICin toimintaperiaatteiden mukaista ei-taloudellista toimintaa varten ja hankinnan arvo on yli 300 euroa.

3.   Vapautuksia ei myönnetä henkilöstön tekemiin hankintoihin.

7 LUKU

MUUT MÄÄRÄYKSET

MUUT MÄÄRÄYKSET

34 artikla

Sovellettava lainsäädäntö

AnaEE-ERICin sisäiseen toimintaan sovelletaan

| 1. | unionin lainsäädäntöä, erityisesti asetusta (EY) N:o 723/2009, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1261/2013; |
| --- | --- |

1.

unionin lainsäädäntöä, erityisesti asetusta (EY) N:o 723/2009, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1261/2013;

| 2. | sen valtion lainsäädäntöä, jossa AnaEE-ERICin sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee, niiden asioiden osalta, joita ei säännellä tai säännellään vain osittain unionin lainsäädännöllä; |
| --- | --- |

2.

sen valtion lainsäädäntöä, jossa AnaEE-ERICin sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee, niiden asioiden osalta, joita ei säännellä tai säännellään vain osittain unionin lainsäädännöllä;

| 3. | tätä perussääntöä ja toimintasääntöjä. |
| --- | --- |

3.

tätä perussääntöä ja toimintasääntöjä.

35 artikla

Työkieli

AnaEE-ERICin työkieli on englanti.

36 artikla

Riitojen ratkaisu

1.   Jäsenten välisten perussäännöstä johtuvien tai siihen liittyvien riitojen tai erimielisyyksien tapauksessa jäsenten kokous kokoontuu niin pian kuin se on kohtuudella mahdollista neuvottelemaan vilpittömässä mielessä ja pyrkii ratkaisemaan riidan sovinnollisesti.

2.   Euroopan unionin tuomioistuimella on toimivalta ratkaista AnaEE-ERICiin liittyvät jäsenten väliset riidat, jäsenten ja AnaEE-ERICin väliset riidat sekä kaikki riidat, joissa Euroopan unioni on osapuolena.

3.   AnaEE-ERICin ja kolmansien osapuolten välisiin riitoihin sovelletaan tuomioistuinten toimivaltaa koskevaa Euroopan unionin lainsäädäntöä. Tapauksissa, jotka eivät kuulu Euroopan unionin lainsäädännön soveltamisalaan, riitojen ratkaisuun sovellettava toimivalta määritetään sen valtion lainsäädännön nojalla, jossa AnaEE-ERICillä on sääntömääräinen kotipaikka.

37 artikla

Perussäännön muuttaminen, päivittäminen ja saatavuus

1.   Perussäännön muutoksiin sovelletaan asetuksen (EY) N:o 723/2009, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1261/2013, 11 artiklan säännöksiä.

2.   Tämä perussääntö on pidettävä ajan tasalla ja asetettava julkisesti saataville AnaEE-ERICin verkkosivustolla ja sen sääntömääräisessä kotipaikassa.

38 artikla

Perustamista koskevat määräykset

1.   Valtio, jossa AnaEE-ERICin sääntömääräinen kotipaikka sijaitsee, kutsuu jäsenten kokouksen ensimmäisen istunnon koolle mahdollisimman pian sen jälkeen, kun komission päätös AnaEE-ERICin perustamisesta tulee voimaan.

2.   Ennen ensimmäistä kokousta ja viimeistään 45 vuorokauden kuluttua siitä, kun komission päätös AnaEE-ERICin perustamisesta tulee voimaan, asianomainen valtio ilmoittaa perustajajäsenille ja tarkkailijoille mahdollisista kiireellisistä oikeustoimista, jotka on toteutettava AnaEE-ERICin puolesta. Jos perustajajäsen ei esitä vastalausetta viiden työpäivän kuluessa ilmoituksen saamisesta, asianomaisen valtion asianmukaisesti valtuuttama henkilö toteuttaa oikeustoimet.

---

(1)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2016/679, annettu 27 päivänä huhtikuuta 2016, luonnollisten henkilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä sekä näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta ja direktiivin 95/46/EY kumoamisesta (yleinen tietosuoja-asetus).

1

---

LIITE I

MÄÄRITELMÄT

Tässä perussäännössä sovelletaan seuraavia määritelmiä:

| 1. | ”AnaEE:llä” tarkoitetaan yleiseurooppalaista tutkimusinfrastruktuuria, jonka tutkimuskohteena ovat hoidetut ja luonnonvaraiset maa- ja vesiekosysteemit ja joka tarjoaa pääsyn hajautettuun ja koordinoituun joukkoon kokeellisia alustoja, jotka kattavat laajan kirjon Euroopan ekosysteemejä ja ilmastovyöhykkeitä, sekä niiden tukemiseksi huipputason analyyttisiin ja mallintaviin alustoihin. Simuloimalla kokeellisesti tulevia skenaarioita AnaEE mittaa ja ennustaa ekosysteemien reagoimista ympäristön ja maankäytön muutoksiin sekä testaa hillitsemisen ja sopeutumisen teknisiä vaihtoehtoja ekosysteemipalvelujen ylläpitämiseksi. |
| --- | --- |

1.

”AnaEE:llä” tarkoitetaan yleiseurooppalaista tutkimusinfrastruktuuria, jonka tutkimuskohteena ovat hoidetut ja luonnonvaraiset maa- ja vesiekosysteemit ja joka tarjoaa pääsyn hajautettuun ja koordinoituun joukkoon kokeellisia alustoja, jotka kattavat laajan kirjon Euroopan ekosysteemejä ja ilmastovyöhykkeitä, sekä niiden tukemiseksi huipputason analyyttisiin ja mallintaviin alustoihin. Simuloimalla kokeellisesti tulevia skenaarioita AnaEE mittaa ja ennustaa ekosysteemien reagoimista ympäristön ja maankäytön muutoksiin sekä testaa hillitsemisen ja sopeutumisen teknisiä vaihtoehtoja ekosysteemipalvelujen ylläpitämiseksi.

| 2. | ”AnaEE-ERICillä” tarkoitetaan oikeussubjektia, joka muodostuu pääkeskuksesta ja kolmesta palvelukeskuksesta: rajapintojen ja synteesin palvelukeskuksesta (Interface and Synthesis Centre, ISC), teknologian palvelukeskuksesta (Technology Centre, TC) ja tietomallinnuksen palvelukeskuksesta (Data Modelling Centre, DMC). |
| --- | --- |

2.

”AnaEE-ERICillä” tarkoitetaan oikeussubjektia, joka muodostuu pääkeskuksesta ja kolmesta palvelukeskuksesta: rajapintojen ja synteesin palvelukeskuksesta (Interface and Synthesis Centre, ISC), teknologian palvelukeskuksesta (Technology Centre, TC) ja tietomallinnuksen palvelukeskuksesta (Data Modelling Centre, DMC).

| 3. | ”Kansallisella yhteyspisteellä” tarkoitetaan toiminnallista yksikköä, joka organisoi yksittäisen maan kokeellisten, analyyttisten ja mallintavien alustojen panoksen AnaEElle. |
| --- | --- |

3.

”Kansallisella yhteyspisteellä” tarkoitetaan toiminnallista yksikköä, joka organisoi yksittäisen maan kokeellisten, analyyttisten ja mallintavien alustojen panoksen AnaEElle.

| 4. | ”Yhteyshenkilöllä” tarkoitetaan kansallisen yhteyspisteen nimeämää henkilöä, joka on suorassa yhteydessä pääjohtajaan kaikista kansallisen yhteyspisteen esittämistä tai sille esitetyistä kysymyksistä. |
| --- | --- |

4.

”Yhteyshenkilöllä” tarkoitetaan kansallisen yhteyspisteen nimeämää henkilöä, joka on suorassa yhteydessä pääjohtajaan kaikista kansallisen yhteyspisteen esittämistä tai sille esitetyistä kysymyksistä.

| 5. | ”Kansallisella alustalla” tarkoitetaan AnaEE:n kriteerit täyttävää kokeellista laitosta, jota tukee jokin AnaEE-ERICin jäsenmaan instituutio. |
| --- | --- |

5.

”Kansallisella alustalla” tarkoitetaan AnaEE:n kriteerit täyttävää kokeellista laitosta, jota tukee jokin AnaEE-ERICin jäsenmaan instituutio.

| 6. | ”Alustatyypillä” tarkoitetaan kansallisen alustan ehdottamaa pääasiallista lähestymistapaa. Mahdollisia lähestymistapoja on neljä: kokeellinen tutkimus avoimissa ekosysteemeissä, kokeellinen tutkimus suljetuissa ekosysteemeissä, analyyttiset toimenpiteet ja mallintaminen. |
| --- | --- |

6.

”Alustatyypillä” tarkoitetaan kansallisen alustan ehdottamaa pääasiallista lähestymistapaa. Mahdollisia lähestymistapoja on neljä: kokeellinen tutkimus avoimissa ekosysteemeissä, kokeellinen tutkimus suljetuissa ekosysteemeissä, analyyttiset toimenpiteet ja mallintaminen.

| 7. | ”AnaEE-datalla” tarkoitetaan






  a. | AnaEE-ERICin tuottamia tietoja, ohjelmistoja, asiakirjoja ja protokollia; |
| --- | --- | --- |

7.

”AnaEE-datalla” tarkoitetaan

a.

AnaEE-ERICin tuottamia tietoja, ohjelmistoja, asiakirjoja ja protokollia;

| b. | alustojen keskeistä dataa eli ympäristöparametreja, joita alustat mittaavat säännöllisesti pitkällä aikavälillä ja joista osa voi kuulua INSPIRE-asetuksen soveltamisalaan; |
| --- | --- |

b.

alustojen keskeistä dataa eli ympäristöparametreja, joita alustat mittaavat säännöllisesti pitkällä aikavälillä ja joista osa voi kuulua INSPIRE-asetuksen soveltamisalaan;

| c. | AnaEE-alustoilla isännöityjen hankkeiden dataa. |
| --- | --- |

c.

AnaEE-alustoilla isännöityjen hankkeiden dataa.

---

LIITE II

LUETTELO JÄSENISTÄ, TARKKAILIJOISTA JA NIITÄ EDUSTAVISTA TAHOISTA

| Jäsen | Edustava taho |
| --- | --- |
| Ranskan tasavalta | Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS) |
| Tanskan kuningaskunta | Kööpenhaminan yliopisto |
| Tšekki | Opetus-, nuoriso- ja urheiluministeriö |
| Italian tasavalta | Consiglio per la Ricerca in Agricoltura e l’Analisi dell’Economia Agraria (CREA) |
| Suomen tasavalta | Luonnonvarakeskus (Luke) |
| Bulgarian tasavalta | Opetus- ja tiedeministeriö |
| CIHEAM | Ei sovelleta |

Jäsen

Edustava taho

Ranskan tasavalta

Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS)

Tanskan kuningaskunta

Kööpenhaminan yliopisto

Tšekki

Opetus-, nuoriso- ja urheiluministeriö

Italian tasavalta

Consiglio per la Ricerca in Agricoltura e l’Analisi dell’Economia Agraria (CREA)

Suomen tasavalta

Luonnonvarakeskus (Luke)

Bulgarian tasavalta

Opetus- ja tiedeministeriö

CIHEAM

Ei sovelleta

| Tarkkailija | Edustava taho |
| --- | --- |
| Belgian kuningaskunta | Julkisen tiedepolitiikan suunnittelupalvelu (BELSPO) |

Tarkkailija

Edustava taho

Belgian kuningaskunta

Julkisen tiedepolitiikan suunnittelupalvelu (BELSPO)

---

LIITE III

RAHOITUSOSUUDET

ANAEE-ERICIN RAHOITUSMALLI

Keskuspalvelujen talousarviot ovat osa ERICin talousarviota, ja ne kuuluvat jäsenten kokouksen päätösvaltaan. AnaEE-ERICin toimintakustannukset katetaan suurelta osin sen jäsenten julkisesta rahoituksesta.

Isäntämaalta odotetaan vähintään 50 prosentin maksuosuutta operatiivisen vaiheen aikana, kun AnaEE-ERIC on hyväksytty. Loput keskuspalvelujen menoista katetaan vuosittaisilla jäsenmaksuilla, jäljempänä ’jäsenmaksu’, jotka suoritetaan AnaEE-ERICille eli perustettavalle oikeushenkilölle. Isäntämaiden maksuosuudet voidaan suorittaa käteissuorituksina ja/tai osittain luontoissuorituksina, ja jäsenmaksu maksetaan käteissuorituksena menojen kattamiseksi keskuspalveluissa, mukaan lukien kulutushyödykkeet, henkilöstön matkat, kokoukset, tiedotus, palvelut (esim. oikeudelliset palvelut, kirjanpito, tilintarkastus, markkinointi, rekrytointi ja alihankinta), laitteet (ohjelmistot, lisenssit jne.) ja pääjohtajan palkka. Muista kuin isäntämaista henkilöresursseina tulevia luontoissuorituksia harkitaan ja niistä päätetään tapauskohtaisesti AnaEE-ERICin jäsenten kokouksessa. AnaEE-ERICin jäsenmaksu jaetaan kaikille palvelukeskuksille jäsenten kokouksen päätöksellä.

Ehdotettu malli sille, miten jäsenmaksun kattamat pääkeskuksen ja palvelukeskusten kustannukset jakautuvat, on 50 % yhtäläinen osuus + 25 % BKT + 25 % alustojen lukumäärä (ks. yksityiskohdat jäljempänä).

Jäsenmaksut ja isäntämaiden maksuosuudet pysyvät muuttumattomina ensimmäisellä viisivuotiskaudella (mukaan lukien ensimmäinen lyhennetty vuosi). Tämän jälkeen jäsenten kokous tarkistaa jäsenmaksua. Uusien jäsenten maksuosuus lasketaan tässä liitteessä ehdotetun säännön mukaisesti, mutta ennen ensimmäisen viisivuotiskauden loppua se ei vaikuta muiden jäsenten maksuosuuteen. Viisivuotiskauden päätyttyä niiden jäsenten, joista tulee jäseniä ERICin perustamisen jälkeen, maksuosuutta tarkistetaan jäsenten kokouksen määrittelemien sääntöjen mukaisesti.

Jäseniltä ja tarkkailijoilta poikkeuksellisesti erityisiin AnaEE-ERICin toimiin saatavat osuudet ovat tervetulleita.

Jäsenmaksumalli koostuu seuraavista:

| 1. | Yhtäläinen osuus = 50 % niistä keskuspalvelujen kustannuksista, joita ei kateta isäntämaan maksuosuudella, jaetaan tasan jäsenten kesken; |
| --- | --- |

1.

Yhtäläinen osuus = 50 % niistä keskuspalvelujen kustannuksista, joita ei kateta isäntämaan maksuosuudella, jaetaan tasan jäsenten kesken;

| 2. | Bruttokansantuote [BKT] = 25 % kustannuksista, joita ei kateta isäntämaan maksuosuudella, jaetaan jäsenten kesken soveltamalla jäsenkohtaista prosenttiosuutta kaikkien jäsenten yhteenlasketusta BKT:stä. Viitearvona käytetään BKT:n keskiarvoa viimeisiltä ERICin perustamista edeltäviltä viideltä vuodelta, joilta tiedot ovat käytettävissä (2014–2018 tammikuussa 2020). BKT-arvioita koskevat tiedot saadaan Eurostatilta ja muiden maiden osalta Maailmanpankilta; |
| --- | --- |

2.

Bruttokansantuote [BKT] = 25 % kustannuksista, joita ei kateta isäntämaan maksuosuudella, jaetaan jäsenten kesken soveltamalla jäsenkohtaista prosenttiosuutta kaikkien jäsenten yhteenlasketusta BKT:stä. Viitearvona käytetään BKT:n keskiarvoa viimeisiltä ERICin perustamista edeltäviltä viideltä vuodelta, joilta tiedot ovat käytettävissä (2014–2018 tammikuussa 2020). BKT-arvioita koskevat tiedot saadaan Eurostatilta ja muiden maiden osalta Maailmanpankilta;

| 3. | Alustojen lukumäärään perustuva maksuosuus = 25 % kustannuksista, joita ei kateta isäntämaan maksuosuudella, jaetaan jäsenten kesken soveltamalla alustojen mukaan määritettyjä jäsenkohtaisia osuuksia. Osuudet lasketaan eri alustatyypeille seuraavasti:






  — | Avoimille ekosysteemialustoille, joihin ei liity ilmastomanipulointia, ja kaikille suljetuille ekosysteemialustoille lasketaan täysi hinta; |
| --- | --- | --- |

3.

Alustojen lukumäärään perustuva maksuosuus = 25 % kustannuksista, joita ei kateta isäntämaan maksuosuudella, jaetaan jäsenten kesken soveltamalla alustojen mukaan määritettyjä jäsenkohtaisia osuuksia. Osuudet lasketaan eri alustatyypeille seuraavasti:

—

Avoimille ekosysteemialustoille, joihin ei liity ilmastomanipulointia, ja kaikille suljetuille ekosysteemialustoille lasketaan täysi hinta;

| — | Avoimille ekosysteemialustoille, joihin liittyy ilmastomanipulointia, lasketaan 20 %, analyyttisille alustoille 25 % ja mallintaville alustoille 50 % alennusta täydestä hinnasta. |
| --- | --- |

—

Avoimille ekosysteemialustoille, joihin liittyy ilmastomanipulointia, lasketaan 20 %, analyyttisille alustoille 25 % ja mallintaville alustoille 50 % alennusta täydestä hinnasta.

Vastaava matemaattinen kaava, jolla lasketaan alustan täysi hinta ja jäsenmaksu AnaEE-ERICin jäsenelle ”i”:

Image 1
  , (Yhtälö 1)

jossa HC on isäntämaan maksuosuus (%), budget keskuspalvelujen kokonaistalousarvio ja N hajautettujen kansallisten alustojen lukumäärä AnaEE-ERICin infrastruktuurissa. Alaindeksit kuvaavat alustan tyyppiä: Openair,0 (avoin ekosysteemialusta ilman ilmastomanipulointia), Openair,1 (avoin ekosysteemialusta + ilmastomanipulointi), Enclosed (suljettu ekosysteemialusta), Analytical (analyyttinen alusta) ja Modelling (mallintava alusta).

Jolloin jäsenen i kokonaisjäsenmaksu on:

Image 2
  , (Yhtälö 2)

jossa NMembers
  on AnaEE-ERICin täysivaltaisten jäsenten lukumäärä, GDPi
  jäsenkohtainen prosenttiosuus kaikkien jäsenten yhteenlasketusta BKT:stä ja Ni
  tietyn tyypin alustojen lukumäärä jäsentä kohti (vastaavasti kuin edellä).

Hallitustenvälisten järjestöjen jäsenmaksu lasketaan kertasuorituksena, josta tulisi sopia viisivuotissäännön perusteella (mukaan lukien mahdollinen tarkistus viisivuotiskauden päätyttyä) ja johon lisätään edellisellä yhtälöllä 2 laskettava maksu, joka perustuu järjestön isännöimien alustojen lukumäärään ja tyyppiin.

Image 3
  , (Yhtälö 3)

jossa L on sovittu kertasuoritus.

Tarkkailijamaksu on kiinteämääräinen maksu, jonka suuruus on puolet mediaanijäsenmaksusta (vain valtioiden osalta). Tämä maksu lisätään lasketun talousarvion kokonaismäärään.

Ennakoitu 900 000 euron kokonaistalousarvio, kun mukana ovat nykyiset täytäntöönpanovaiheessa sitoutuneet jäsenet (6 jäsenvaltiota, yksi jäsen hallitustenvälinen organisaatio ja 1 tarkkailija) ja kun mediaanimaksu on 60 000 euroa, eritellään jäljempänä.

Taulukoissa esitetään yhteenveto AnaEE-ERICin talousarviosta olettaen, että jäseninä olevien valtioiden jäsenmaksut ovat yhteensä 400 000 euroa, hallitustenvälisen järjestön kertasuoritus on 30 000 euroa, tarkkailijoita on yksi ja alustat ovat tiedetyt.

Taulukko 1

Vuotuiset jäsenmaksut

| Jäsenet | Maksu (tuhansina euroina) |
| --- | --- |
| Bulgaria | 39 |
| Tšekki | 47 |
| Tanska | 58 |
| Suomi | 61 |
| Ranska | 103 |
| Italia | 92 |
| Valtioiden maksut / vuosi | 400 |
| Järjestö [CIHEAM] | 35 |
| Jäsenmaksut yhteensä | 435 |
| Belgia (tarkkailija) | 30 |
| Maksut yhteensä / vuosi (jäsenet + tarkkailija) | 465 |

Jäsenet

Maksu (tuhansina euroina)

Bulgaria

39

Tšekki

47

Tanska

58

Suomi

61

Ranska

103

Italia

92

Valtioiden maksut / vuosi

400

Järjestö [CIHEAM]

35

Jäsenmaksut yhteensä

435

Belgia (tarkkailija)

30

Maksut yhteensä / vuosi (jäsenet + tarkkailija)

465

Taulukko 2

Palvelukeskusten vuotuinen talousarvio ja isäntämaan maksuosuus

| Palvelukeskusten talousarvio
  (tuhansina euroina) | Isäntämaan maksuosuus
  (tuhansina euroina) |
| --- | --- |
| Pääkeskus | 360 | 40  % | 174 |
| TC | 207 | 23  % | 100 |
| ISC | 117 | 13  % | 57 |
| DMC | 216 | 24  % | 104 |
| Yhteensä | 900 | | 435 |

Palvelukeskusten talousarvio

(tuhansina euroina)

Isäntämaan maksuosuus

(tuhansina euroina)

Pääkeskus

360

40  %

174

TC

207

23  %

100

ISC

117

13  %

57

DMC

216

24  %

104

Yhteensä

900

435

Taulukko 3

AnaEE-ERICIN TALOUSARVIO

| Jäsen | Jäsenmaksu (tuhansina euroina) | Isäntämaan maksuosuus (tuhansina euroina) | Yhteensä (tuhansina euroina) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bulgaria | 39 | 0 | 39 |
| Tšekki | 47 | 57 | 104 |
| Tanska | 58 | 100 | 158 |
| Suomi | 61 | 0 | 61 |
| Ranska | 103 | 174 | 277 |
| Italia | 92 | 104 | 196 |
| CIHEAM | 35 | 0 | 35 |
| Belgia | 30 | 0 | 30 |
| YHTEENSÄ | 900 |

Jäsen

Jäsenmaksu (tuhansina euroina)

Isäntämaan maksuosuus (tuhansina euroina)

Yhteensä (tuhansina euroina)

Bulgaria

39

0

39

Tšekki

47

57

104

Tanska

58

100

158

Suomi

61

0

61

Ranska

103

174

277

Italia

92

104

196

CIHEAM

35

0

35

Belgia

30

0

30

YHTEENSÄ

900

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 24.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 88/23

---

Euron kurssi (1)

23. helmikuuta 2022

(2022/C 88/02)

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,1344 |
| JPY | Japanin jeniä | 130,58 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4388 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,83463 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 10,5658 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,0431 |
| ISK | Islannin kruunua | 141,20 |
| NOK | Norjan kruunua | 10,0335 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 24,473 |
| HUF | Unkarin forinttia | 357,25 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,5481 |
| RON | Romanian leuta | 4,9468 |
| TRY | Turkin liiraa | 15,6871 |
| AUD | Australian dollaria | 1,5592 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4394 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 8,8529 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6679 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,5253 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 350,23 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 17,0508 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 7,1669 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,5362 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 16 270,12 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,7480 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 57,980 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 90,8791 |
| THB | Thaimaan bahtia | 36,601 |
| BRL | Brasilian realia | 5,6808 |
| MXN | Meksikon pesoa | 22,9079 |
| INR | Intian rupiaa | 84,6135 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,1344

JPY

Japanin jeniä

130,58

DKK

Tanskan kruunua

7,4388

GBP

Englannin puntaa

0,83463

SEK

Ruotsin kruunua

10,5658

CHF

Sveitsin frangia

1,0431

ISK

Islannin kruunua

141,20

NOK

Norjan kruunua

10,0335

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

24,473

HUF

Unkarin forinttia

357,25

PLN

Puolan zlotya

4,5481

RON

Romanian leuta

4,9468

TRY

Turkin liiraa

15,6871

AUD

Australian dollaria

1,5592

CAD

Kanadan dollaria

1,4394

HKD

Hongkongin dollaria

8,8529

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6679

SGD

Singaporen dollaria

1,5253

KRW

Etelä-Korean wonia

1 350,23

ZAR

Etelä-Afrikan randia

17,0508

CNY

Kiinan juan renminbiä

7,1669

HRK

Kroatian kunaa

7,5362

IDR

Indonesian rupiaa

16 270,12

MYR

Malesian ringgitiä

4,7480

PHP

Filippiinien pesoa

57,980

RUB

Venäjän ruplaa

90,8791

THB

Thaimaan bahtia

36,601

BRL

Brasilian realia

5,6808

MXN

Meksikon pesoa

22,9079

INR

Intian rupiaa

84,6135

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 24.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 88/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 88/24

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia M.10606 – MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

(2022/C 88/03)

1.

Ilmoitus koskee seuraavia yrityksiä:

| — | Mubadala Investment Company (MIC, Yhdistyneet arabiemiirikunnat) |
| --- | --- |

—

Mubadala Investment Company (MIC, Yhdistyneet arabiemiirikunnat)

| — | Nationale-Nederlanden (NN, Alankomaat) |
| --- | --- |

—

Nationale-Nederlanden (NN, Alankomaat)

| — | Healthcare Activos Management S.L. (HAM, Espanja) |
| --- | --- |

—

Healthcare Activos Management S.L. (HAM, Espanja)

| — | HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI S.A., (HAY, Espanja) |
| --- | --- |

—

HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI S.A., (HAY, Espanja)

| — | Eri kiinteistöyhtiöt, jotka omistaa HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT, S.A. (HAISA Entities, Espanja) |
| --- | --- |

—

Eri kiinteistöyhtiöt, jotka omistaa HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT, S.A. (HAISA Entities, Espanja)

| — | Sequêncialternativa S.A. (SQA, Portugali). |
| --- | --- |

—

Sequêncialternativa S.A. (SQA, Portugali).

MIC, NN ja HAM hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa ja 3 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan yrityksissä HAY, HAISA Entities ja SQA, jäljempänä yhdessä ”kohdeyritys”.

Keskittymä toteutetaan ostamalla osakkeita.

2.

| — | MIC: sijoitukset useilla strategisilla aloilla, kuten energia, yleishyödylliset palvelut, kiinteistöt, perusteollisuus ja -palvelut. MIC on sijoittanut yhteisöihin, jotka toimivat useissa maissa eri puolilla maailmaa. |
| --- | --- |

—

MIC: sijoitukset useilla strategisilla aloilla, kuten energia, yleishyödylliset palvelut, kiinteistöt, perusteollisuus ja -palvelut. MIC on sijoittanut yhteisöihin, jotka toimivat useissa maissa eri puolilla maailmaa.

| — | NN: kansainvälinen rahoituspalveluyritys, joka tarjoaa eläke-, vakuutus-, sijoitus- ja pankkipalveluja. |
| --- | --- |

—

NN: kansainvälinen rahoituspalveluyritys, joka tarjoaa eläke-, vakuutus-, sijoitus- ja pankkipalveluja.

| — | HAM: hallinnointipalvelujen tarjoaminen kohdeyritykselle. |
| --- | --- |

—

HAM: hallinnointipalvelujen tarjoaminen kohdeyritykselle.

| — | Kohdeyritys: kiinteistöjen hankinta ja vuokraus terveydenhuollon käyttöön (esim. klinikat, sairaalat, terveyskeskukset, hoitokodit ja mielenterveyslaitokset). Kohdeyrityksen omaisuus sijaitsee Espanjassa ja Portugalissa. |
| --- | --- |

—

Kohdeyritys: kiinteistöjen hankinta ja vuokraus terveydenhuollon käyttöön (esim. klinikat, sairaalat, terveyskeskukset, hoitokodit ja mielenterveyslaitokset). Kohdeyrityksen omaisuus sijaitsee Espanjassa ja Portugalissa.

3.

Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 nojalla (2).

4.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautuksissa on aina käytettävä seuraavaa viitettä:

M.10606 – MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA

Huomautukset voidaan lähettää komissiolle sähköpostitse, faksilla tai postitse. Yhteystiedot:

Sähköposti: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

F. +32 22964301

Postiosoite:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”sulautuma-asetus”).

1

(2)  EUVL C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

MUUT SÄÄDÖKSET

Euroopan komissio

| 24.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 88/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 88/26

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 88/04)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Haut-Médoc”

PDO-FR-A0710-AM04

Tiedonannon päivämäärä: 26. marraskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Alueen rajat pysyvät samoina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2.   Rajattu viljelyalue

Rajatun viljelyalueen hyväksyneen toimivaltaisen kansallisen viranomaisen istuntoluetteloon on lisätty päivämäärä 3. kesäkuuta 2021.

Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Kuljetukset hyväksyttyjen varastoijien välillä

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle hyväksyttyjen varastoijien välillä.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevien tietojen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen. Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Haut-Médoc

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Koko viinierän, joka myydään pakkaamattomana tai pullotettuna, käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 3 grammaa litrassa.

Koko viinierän, joka myydään pakkaamattomana tai pullotettuna ennen satovuotta seuraavan vuoden 1. lokakuuta, haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 12,25 mEq/l (0,60 grammaa litrassa ilmoitettuna grammoina rikkihappoa litraa kohden). Edellä mainitusta päivämäärästä alkaen haihtuvien happojen pitoisuus on 16,33 mEq/l (0,80 grammaa litrassa ilmoitettuna grammoina rikkihappoa litraa kohden).

Koko viinierän, joka myydään pakkaamattomana tai pullotettuna, rikkidioksidipitoisuus on enintään 140 grammaa litrassa.

Koko viinierän, joka myydään pakkaamattomana tai pullotettuna, omenahappopitoisuus on enintään 0,20 grammaa litrassa.

Kyseessä on hiilihapoton punaviini, joka on väriltään voimakas, tanniininen ja kypsyy erittäin hyvin. Viinit ovat yleensä sekoiteviinejä, joissa on usein eniten Cabernet-Sauvignon N -rypälelajiketta. Tämä rypälelajike antaa viineille mausteisia aromeja, joihin sekoittuu vaniljan aromeja, jos viini kypsytetään tynnyrissä. Merlot N -rypälelajike tuo viineihin pyöreyttä, pehmeyttä ja punaisten marjojen aromeja. Rakennetta ja monimuotoisuutta voidaan vahvistaa Cabernet franc N -rypäleen tai Petit Verdot N -rypäleen avulla (nämä rypäleet tuovat viiniin raikkautta niinä satovuosina, kun viinit ovat erittäin täyteläisiä).

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Tiheys ja etäisyys

Viininviljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 6 500 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 1,80 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava vähintään 0,80 metriä.

2.   Viiniköynnösten leikkaamista koskevat säännöt

Viininviljelykäytäntö

Viiniköynnösten leikkaaminen on pakollista. Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla). Viiniköynnösten leikkaamisessa käytetään seuraavia tekniikoita:

| — | kaksioksainen matalaleikkaus, kaksioksainen juoksijaleikkaus (Guyot double) tai sekaleikkaus (taille médocaine), jossa oksaan jätetään enintään 5 silmua; |
| --- | --- |

—

kaksioksainen matalaleikkaus, kaksioksainen juoksijaleikkaus (Guyot double) tai sekaleikkaus (taille médocaine), jossa oksaan jätetään enintään 5 silmua;

| — | juoksijaleikkaus (Guyot simple) tai sekaleikkaus (Guyot mixte), jossa köynnökseen jätetään enintään 7 silmua; |
| --- | --- |

—

juoksijaleikkaus (Guyot simple) tai sekaleikkaus (Guyot mixte), jossa köynnökseen jätetään enintään 7 silmua;

| — | nelioksainen tai kaksirunkoinen matalaleikkaus, jossa köynnökseen jätetään enintään 12 silmua. |
| --- | --- |

—

nelioksainen tai kaksirunkoinen matalaleikkaus, jossa köynnökseen jätetään enintään 12 silmua.

3.   Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Tiivistävät väkevöintimenetelmät ovat sallittuja, jos väkevöimisaste on enintään 15 prosenttia.

Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

5.2.   Enimmäistuotos

| 1. | 65 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

1.

65 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Gironden departementiin 1. päivänä tammikuuta 2021 tehdyn virallisen maantieteellisen koodin perusteella kuuluvien kuntien alueella: Arcins, Arsac, Avensan, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Cussac-Fort-Médoc, Labarde, Lamarque, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Sainte-Hélène, Soussans, Le Taillan-Médoc ja Vertheuil.

7.   Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N - Malbec

Merlot N

Petit Verdot N

8.   Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Haut-Médoc” maantieteellinen alue sijaitsee Garonne- ja Girondejokien vasemmalla rannalla Bordeaux’n kaupungin tuntumassa. Alue levittäytyy Le Taillan-Médocista etelässä Saint-Seurin-de-Cadourneen pohjoisessa lähes 50 kilometrin pituisen ja itä–länsisuunnassa hieman alle 10 kilometrin pituiselle alueelle. Maantieteellinen alue vastaa siten osittain tarkistetun alkuperänimityksen ”Médoc” maantieteellistä aluetta, ja siihen kuuluu Girondejoen suistoalueen yläpuolella sijaitsevat kunnat, mikä selittää alkuperänimityksen nimen. Maantieteellinen alue kattaa 28 kuntaa Gironden departementissa.

Vaikka alueen ilmasto on selkeästi atlanttinen, sijainti joen läheisyydessä erottaa Haut-Médocin sen pohjoispuolella sijaitsevista Médocin kunnista, sillä ilmaston kausivaihtelut ovat tasaisempia ja sademäärät kohtalaisia. Nämä suotuisat ilmastotekijät johtuvat siitä, että Atlantin valtameren ja Girondejoen vesimassat säätelevät lämpötilaa.

Valtamerellinen ilmasto, jota joinakin vuosina höystävät syksyn sateiset matalapaineet ja toisaalta kuumat ja aurinkoiset jälkikesät, on merkittävä osatekijä hyvän satovuoden syntymisessä. Keskeisimmät ominaispiirteet liittyvät kuitenkin tämän sedimentaatioaltaan erityiseen geologiaan, maaperän omaperäiseen geologiseen historiaan, muotoon ja topografiaan sekä näiden viinialueiden nykyisiin maaperäaineksiin.

Useat viininviljelijäsukupolvet ovat ylläpitäneet maailmanlaajuisestikin merkittävän Médocin viinialueen maaperän erityisluonteen arvostusta. Ajan saatossa viininviljelijät ovat oppineet tuntemaan maaperän ominaisuudet perinpohjaisesti, ja nämä ominaisuudet on saatettu optimiinsa salaojitustekniikoiden avulla. Tämä on edistänyt kypsytettävien punaviinien tuotantoon parhaiten soveltuvien viljelykäytäntöjen kehittämistä. Edistyminen kasvinterveyden alalla ja viinitarhojen koneellistaminen eivät ole muuttaneet viininviljelijöiden halukkuutta vaalia viininvalmistusmenetelmiä, joissa tavoitteena on tuottaa kypsytettäviä punaviinejä, joiden tyypilliset ominaisuudet on tunnustettu laajalti.

Perinteisesti Haut-Médoc-alueen viinitarhojen eri rypälelajit on valittu sen mukaan, miten hyvin lajien ominaisuudet soveltuvat tarkkaan mietittyjen, kypsytettävien sekoiteviinien valmistukseen. Alueen viininviljelijät valitsevatkin osan rypälelajeista maaperän erityisominaisuuksien mukaan: kolluviaalimaahan istutetaan Merlot N -lajiketta, vähäravinteiseen ja kuivaan soramaahan Carmenère N -lajiketta, kalkkipitoisiin rinteisiin tai kuivaan hiekkamaahan Cabernet franc N- tai Cot N -lajiketta ja ruskomaahan Petit Verdot N -lajiketta. Syvässä soramaassa menestyy puolestaan risteytyslajike Cabernet-Sauvignon N.

Tämän monimuotoisuuden vuoksi viinitarhojen hoidossa on mietittävä huolella, mikä on köynnösrivien etäisyys sekä viljelylohkon ja yhden köynnöksen enimmäistuotos.

Haut-Médoc-viinien maine ja tunnettuus perustuu pääasiassa eri laatuluokituksiin, joita ovat perinteisesti olleet vuosikertaviini (cru), tilalla pullotettu viini (château) ja laatuviini. Kun ”Jurade de Bordeaux” luokitteli Guyennen viinit ensimmäisen kerran vuonna 1647, Médoc-viinit erottuivat jo edukseen. Louis XV:n aikana luokitusta tarkennettiin alueiden eli ensin seurakunnan ja sitten vuosikerran mukaan. Bordeaux’n alueen vuosikertaluokitus vahvistettiin 1800-luvulla Classement des Vins de Bordeaux -luokituksella vuoden 1855 maailmannäyttelyssä.

Haut-Médoc-alkuperänimityksen maine perustuu muun muassa siihen, että tarkistetun alkuperänimityksen maantieteellisellä alueella on viisi vuosikertaviiniluokitusta (”crus classés”).

Vuonna 1932 Médocin alueen vuosikertaviinien Crus bourgeois du Médoc -luokitus annettiin 444 vuosikertaviinille, joista 153 viinillä on tarkistettu alkuperänimitys ”Haut-Médoc”.

Punaviinit, joilla on Haut-Médoc-alkuperänimitys, ovat voimakkaan värisiä tanniinisia sekoiteviinejä, joissa on eniten Cabernet-sauvignon N -rypälelajiketta. Lajike tuo viineihin mausteisia aromeja, joihin sekoittuu myös vaniljan aromeja, jos viini kypsytetään tynnyrissä, mikä on yleisempää kuin viineillä, joilla on Médoc-alkuperänimitys. Merlot N -rypälelajike tuo viineihin pyöreyttä, pehmeyttä ja punaisten marjojen aromeja. Rakennetta ja monimuotoisuutta voidaan vahvistaa Cabernet franc N -rypäleen tai Petit Verdot N -rypäleen avulla. Jälkimmäinen tuo viineihin myös raikkautta niinä satovuosina, kun viinit ovat erittäin täyteläisiä.

Viiniköynnöksen kasvatustavan ansiosta rypäleet ovat erittäin kypsiä ja terveitä ja köynnösten tuotos säännösteltyä. Rypäleitä voidaankin maseroida pitkään, minkä lopputuloksena saadaan toivotusti maultaan ja aromeiltaan erittäin voimakkaita viinejä. Tämän vuoksi viinit vaativat pehmentyäkseen vähintään kuuden kuukauden kypsytyksen. Siksi viinit, joilla on Haut-Médoc-alkuperänimitys, sopivat erittäin hyvin kypsytykseen.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu viiniyttämistä koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista Gironden departementin kunnista (1. tammikuuta 2021 voimassa ollut virallinen geokoodi): Bégadan, Blaignan-Prignac, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Gaillan-en-Médoc, Jau-Dignac-et-Loirac, Lesparre-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Queyrac, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Valeyrac ja Vensac.

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu valmistusta ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista Gironden departementin kunnista (1. tammikuuta 2021 voimassa ollut virallinen geokoodi): Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-Les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salaunes, Salleboeuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac ja Yvrac.

Suurempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen yksikkö ”Vin de Bordeaux-Médoc” tai ”Grand Vin de Bordeaux-Médoc”.

Nimi voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3182161c-979d-466e-9a73-e1be118d74b0

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 88/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 88/32

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 88/05)

Tämä tiedonanto julkaistaan annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

Islas Canarias

PDO-ES-A1511-AM02

Tiedonannon päivämäärä: 25. marraskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Vähäinen korjaus san-nimeen

Kuvaus:

Poistetaan suojattua nimeä edeltävä las-artikkeli.

Muutos koskee voimassa olevan tuote-eritelmän 1 kohtaa ja suoraan kaikkia eritelmän ilmauksia, joissa mainitaan suojatun alkuperänimityksen nimi. Muutos ei koske yhtenäisen asiakirjan 1 kohtaa, koska suojattuna nimenä on ”Islas Canarias”, mutta se koskee kyseisen asiakirjan rajatulla alueella pakkaamista käsittelevää 8 kohtaa, jossa suojatun alkuperänimityksen nimen edellä käytetään artikkelia.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen. Sitä ei voida pitää suojatun nimen muutoksena, koska nimi on yhteisön rekisterissä ”Islas Canarias” eikä ”Las Islas Canarias”. Tuote-eritelmän tekstiä siis korjataan niin, että SAN-nimi on joka kohdassa oikein, eli ilman las-artikkelia, koska nimi on rekisteröity näin.

Perustelu:

Toimi ei edellytä suojatun nimen muuttamista, koska suojattu nimi on yhteisön rekisterissä ilman las-artikkelia, joka on erehdyksessä lisätty tuote-eritelmän tekstiin.

2.   Tuotetyypin järjestäminen luokkien mukaisesti

Kuvaus:

Valko-, rosee- ja punaviinien sekä hiilihappomaseroitujen punaviinien tyypit yhdistetään yhteen luokkaan (viini), ja tuotteiden luettelon järjestystä muutetaan, niin, että luokitus ja sen järjestys ovat asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan mukaisia: viini (luokka 1), väkevä viini (luokka 3), laatukuohuviini (luokka 5), hiilihapotettu helmeilevä viini (luokka 9), ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini (luokka 16).

Tämä muutos koskee voimassa olevan tuote-eritelmän 2.1 kohtaa ja epäsuorasti kyseisen 2 kohdan a alakohtaa (Analyyttiset ominaisuudet) ja b alakohtaa (Aistinvaraiset ominaisuudet), lisäksi se koskee 3 kohdan 2 lisäyksen a alakohtaa (Viininvalmistusmenetelmät) niin, että tuotteiden esitysjärjestyksestä tulee luokituksen mukainen.

Yhtenäistä asiakirjaa ei muuteta.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen.

Perustelu:

Väri (valkoinen, rosee, punainen) tai valmistusmenetelmä (hiilihappomaserointi) ei muuta tuotetta (viini, asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan osan II luokka 1). Järjestyksen muuttamisen perusteena on mainitussa liitteessä VII olevassa osassa II ja yhtenäisen asiakirjan 2 kohdassa (Rypäletuotteiden luokat) vahvistetun järjestyksen noudattaminen.(Rypäletuotteiden luokat)

3.   Haihtuvien happojen pitoisuuksien ja kokonaishappopitoisuuksien raja-arvojen muutokset

Kuvaus:

Ylikypsistä rypäleistä valmistettujen viinien haihtuvien happojen enimmäispitoisuus etikkahappona ilmaistuna, joka on ollut 1,08 g/l, nostetaan arvoon 1,60 g/l. Laatukuohuviinien raja-arvoksi asetetaan 1,08 g/l.

Tämä muutos koskee tuote-eritelmän 2.2 kohdan (Viinin kuvaus) 3 alakohdan (Haihtuvien happojen enimmäispitoisuus etikkahappona ilmaistuna) ensimmäistä luetelmakohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 4 kohdan (Viinien kuvaus) ylikypsistä rypäleistä valmistettua viiniä ja laatukuohuviinejä koskevaa kohtaa.

Tuote-eritelmässä yleiseksi asetettu kokonaishappopitoisuuden vähimmäispitoisuus ilmoitettuna grammoina viinihappoa litraa kohden on 4 g/l. Se on tästä poiketen kuitenkin väkevällä viinillä ja ylikypsistä rypäleistä valmistetulla viinillä 3,5 g/l. Poikkeus koskee viinejä, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on suurempi kuin 15 tilavuusprosenttia ja todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 13 tilavuusprosenttia, joiden alkoholipitoisuutta ei ole lisätty keinotekoisesti vaan se on kokonaan peräisin käymisreaktiosta ja joilla on oikeus käyttää tiettyjen viinialan tuotteiden merkintöjä, esittelyä ja tunnistamista koskevan yhteisön oikeuden täytäntöönpanemisesta 7. lokakuuta 2011 annetun kuninkaan asetuksen 1363/2011 (Real Decreto 1363/2011, por el que se desarrolla la reglamentación comunitaria en materia de etiquetado, presentación e identificación de determinados productos vitivinícolas) 17 artiklassa ja liitteessä III tarkoitettua vapaaehtoista merkintää ”luontaisesti makea”.

Tämä muutos koskee tuote-eritelmän 2.2 kohdan (Viinin kuvaus) 4 alakohtaa (Kokonaishappoisuuden vähimmäispitoisuus viinihappona ilmaistuna). Yhtenäistä asiakirjaa ei muuteta.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen.

Perustelu:

Nämä muutokset johtuvat ilmastonmuutoksen vaikutuksista maantieteellisellä alueella, ja ne ovat yhdenmukaisia yhteyttä koskevassa kohdassa kuvattujen luontoon liittyvien tekijöiden kanssa (tuote-eritelmän 7 kohta ja yhtenäisen asiakirjan 8 kohta).

Kuvatuista luontoon liittyvistä tekijöistä ilmenee, että vaikka Kanariansaaret sijaitsevat aavikkoalueella, Afrikan luoteisrannikon edustalla, ilmastot vaihtelevat hyvin paljon monien eri tekijöiden vaikutuksesta. Näistä huomattavia ovat runsaasti kosteutta mukanaan tuovat, lähes koko vuoden puhaltavat pasaatituulet, jotka leudontavat lämpötiloja, sekä vähäinen vuosittainen sademäärä, joka on ”määrältään noin 350 litraa neliömetriä kohden. Vaihtelu on kuitenkin suurta: on alueita, joissa se on 100 l/m2 ja toisia, jossa se on lähes 1 000 l/m2”.

Tästä luontoon liittyvästä tekijästä eli vähäisestä sademäärästä ja suurista alueiden välisistä vaihteluista on havaintoja ainakin 1880-luvulta alkaen yhdistettynä kuivuuskausien keston ja intensiteetin, äärilämpötilojen ja kasteluveden niukkuuden lisääntymiseen.

Näin on todettu ilmastonmuutosta ja energiakäännettä koskevan Kanariansaarten lakiesityksen perusteluissa; sen julkinen nähtävilläpito on päättynyt äskettäin (15. tammikuuta 2021). Teneriffalla sijaitsevassa Izañan observatoriossa, joka on mukana maailmanlaajuisessa ilmakehän seurantaohjelmassa, on havaittu, että Kanariansaarilla eri mittauspisteistä rekisteröity keskilämpötila, on noussut 80-luvulta lähtien ja eniten se on noussut Izañassa (Teiden kansallispuisto, Teneriffa), mikä johtuu siitä, että Izaña sijaitsee syvemmällä sisämaassa, eikä valtameren vaikutus ole siellä yhtä suuri. Lisäksi on havaittu, että Afrikan mantereelta peräisin olevan pölyn määrä ilmakehässä on noussut. Ilmastonmuutoksen vaikutuksista Kanariansaarilla, ks. Kanariansaarten kestävän kehityksen ja ilmastonmuutoksen viraston (Agencia Canaria de Desarrollo Sostenible y Cambio Climático) laatima Kanariansaarten ilmastonmuutoksen torjuntastrategia ”Estrategia canaria de lucha contra el cambio climático, 2008/2015” sekä Kanariansaarten maa-alueiden luonnon monimuotoisuuden sopeutumista koskevan suunnitelman keskeisiä näkökohtia käsittelevä tutkimus ”Aspectos clave para un plan de adaptación de la biodiversidad terrestre de Canarias al cambio climático” , jonka ovat laatineet J.L. Martin ja M.V. Marrero (Teiden kansallispuisto), sekä M. del Arco ja V. Garzón (Universidad de La Laguna -yliopiston farmasian tiedekunnan kasvibiologian osasto) ja jonka on julkaissut ekologisesta siirtymästä ja väestöhaasteesta vastaava ministeriö.

Ilmastonmuutoksen vaikutukset kuivuuskausien kestoon ja intensiteettiin aiheuttavat luontaista happopitoisuuden lisääntymistä runsaasti sokeria sisältävissä rypäleissä, jotka luonnostaan tuottavat viinejä, joiden alkoholipitoisuus on korkea, sekä viiniköynnöksessä ylikypsytetyissä rypäleissä.

Tämän vuoksi olisi suositeltavaa nostaa ylikypsistä rypäleistä valmistettujen viinien etikkahappona ilmaistun happoisuuden enimmäisrajaa siten kuin on säädetty komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/934 liitteessä I olevan C osan 3 kohdassa, jossa jäsenvaltiolle annetaan mahdollisuus myöntää lupa kyseisestä raja-arvosta poikkeamiseen, kun kyseessä ovat viinit, joiden kokonaisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina on vähintään 13 tilavuusprosenttia; viineihin, joiden luonnollinen alkoholipitoisuus on suurempi kuin 15 tilavuusprosenttia ja todellinen alkoholipitoisuus on vähintään 13 tilavuusprosenttia, joka on kokonaan peräisin rypäleiden käymisreaktiosta, olisi syytä soveltaa samaa viinihappona ilmaistun vähimmäispitoisuuden poikkeusta, jota sovelletaan väkeviin viineihin ja ylikypsistä rypäleistä valmistettuihin viineihin, ja vahvistaa pitoisuudeksi 3,5 g/l.

4.   Viininvalmistuksessa merkityksellisten rajoitusten muutokset

Kuvaus:

Jalostustuotoksen rajoittaminen 74 litraan sataa rypälekiloa kohden siirretään kohdasta ”Viininvalmistusmenetelmät” kohtaan ”Rajoitukset”.

SAN ”Islas Canarias” -nimityksen eri luokkien punaviinien valmistuksessa on käytettävä 85 prosentin osalta ainakin yhtä seuraavista rypälelajikkeista: Bastardo Negro-Baboso Negro, Cabernet Sauvignon, Castellana Negra, Listán Negro-Almuñeco, Listán Prieto, Malvasía Rosada, Merlot, Moscatel Negro, Negramoll, Pinot Noir, Ruby Cabernet, Syrah, Tempranillo, Tintilla, Vijariego Negro.

Nämä muutokset koskevat tuote-eritelmän 2 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 5.1 kohtaa.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen.

Perustelu:

Uuttamistuotoksen rajoittamista koskevan tekstin siirtäminen johtuu siitä, että kyseessä on rajoitus, joten sen kuuluu olla rajoituksia koskevassa kohdassa.

Punaviinien punaisten rypälelajikkeiden vähimmäispitoisuutta rajoittamalla pyritään siihen, että värin voimakkuus säilyisi viinien ulkonäön aistinvaraisena laatutekijänä. Tällä muutoksella ei muuteta tuotteen kuvausta.

5.   Kasvatusmenetelmien kuvaus ja uuden menetelmän lisääminen

Kuvaus:

Määritellään, mitä tarkoitetaan jokaisella tuote-eritelmässä mainituista viiniköynnöksen perinteisistä kasvatusmenetelmistä (goblet, cordon, perinteinen parral-tukikehikko, matala parral-tukikehikko), ja lisätään perinteinen lankoja pitkin kasvattaminen määritelmineen.

Tämä muutos koskee tuote-eritelmän 3 kohdan (Erityiset viininvalmistusmenetelmät) 3 alakohdan (Viljelymenetelmät) 2 alakohtaa (Viiniköynnösten kasvatus) ja yhtenäisen asiakirjan 5.1 kohdan (Erityiset viininvalmistusmenetelmät) viljelymenetelmiä käsittelevää alakohtaa.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen.

Perustelu:

Määritellään, mitä tarkoitetaan jokaisella tuote-eritelmässä luetelluista viiniköynnöksen perinteisistä kasvatusmenetelmistä, jotta vältytään homonymian aiheuttamilta väärinkäsityksiltä. Tämä koskee esimerkiksi cordon-menetelmää, jolla viitataan muilla viininviljelyalueilla Kanariansaarten kasvatusmenetelmästä poikkeavaan lankoja pitkin kasvattamiseen, sekä goblet-menetelmää, jossa muista viininviljelyalueista poiketen Kanariansaarilla on perinteisesti käytössä tukikepit. Yhtenäisyyden vuoksi näiden kahden perinteisen kasvatusmenetelmän lisäksi määritellään kaikki muutkin. Lisätään perinteinen tukilankoja pitkin kasvattaminen määritelmineen, joka yhteyttä koskevassa kohdassa (tuote-eritelmän kohta ”Inhimilliset tekijät”, 7 kohdan a alakohta) mainitaan huomattavana mutta jota ei kuitenkaan mainita myöhemmin viljelymenetelmiä koskevassa kohdassa. Kyseessä on puute, joka on korjattava.

6.   Tuotannon tuotosrajan nostaminen

Kuvaus:

Nostetaan rypälekilojen enimmäistuotosta hehtaaria kohden ja sen johdosta lopputuotteen hehtolitroja hehtaaria kohden. Enimmäistuotokset nousevat 10 000 kilogrammasta 15 000 kilogrammaan hehtaaria kohden ja 74 hehtolitrasta 111 hehtolitraan hehtaaria kohden.

Muutos koskee tuote-eritelmän 5 kohtaa (Enimmäistuotos) ja yhtenäisen asiakirjan 5 kohdan (Viininvalmistusmenetelmät) enimmäistuotoksia koskevan kohdan 2 alakohtaa.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen.

Perustelu:

Tietyt lajikkeet ovat joinakin vuosina suotuisisten sääolosuhteiden ansiosta toisia lajikkeita tuottoisampia, mistä aiheutuu näiden lajikkeiden osalta tuotokseen liittyviä ongelmia: liiallinen tuotos estää korjuun SAN ”Islas Canarias” -viinin valmistamiseksi.

Enimmäistuotoksen lisääminen on asia, jonka osalta mukana olevien viininvalmistamoiden asiantuntijat ovat toistuvasti pyytäneet muuttamaan tuote-eritelmää vetoamalla siihen että nämä tuottavuusmäärät eivät heikennä rypäleen laatuparametrejä eivätkä vaikuta niihin.

Lisäksi Espanjan viljelylohkojen tunnistamisjärjestelmässä viinitarhoille, espalier-menetelmän käyttäviä viinitarhoja lukuun ottamatta, ei ole asetettu pinta-alaa koskevia rajoja, mikä johtaa viljelyalan pienenemiseen, koska vaikka tehtäisiin ennen sadonkorjuun alkamista sopimus, jossa sallittaisiin tuote-eritelmässä asetetun rajan ylittäminen 25 prosenttiin asti, se ei riitä.

7.   Alueen rajaukseen lisätään nuts-koodi

Kuvaus:

Rajatun alueen kuvaukseen lisätään Kanariansaarten NUTS-koodi.

Muutos koskee tuote-eritelmän 4 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen.

Perustelu:

Muutos selkeyttää rajatun alueen sijaintia.

8.   Viiniköynnöslajikkeita koskevat muutokset

Kuvaus:

Poistetaan suositeltujen ja hyväksyttyjen lajikkeiden välinen erottelu, ja niistä kaikista tehdään hyväksyttyjä. Lajikkeet luetteloidaan aakkosjärjestyksessä, vaaleat ja punaiset erikseen. Sen vuoksi kaikki lajikkeet on vielä esitettävä yhtenäisessä asiakirjassa päälajikkeina.

Lisätään vaalea Albillo Criollo -lajike.

Nämä muutokset koskevat tuote-eritelmän 6 kohtaa (Rypälelajikkeet) ja yhtenäisen asiakirjan 7 kohtaa (Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet).

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen.

Perustelu:

Luokittelun saattaminen vastaamaan luokittelua, josta säädetään viinintuotantokyvyn sääntelystä 29. lokakuuta 2018 annetussa kuninkaan asetuksessa 1338/2018 (Real Decreto 1338/2018), jota on muutettu kuninkaan asetuksella 558/2020 (Real Decreto 558/2020), jonka liitteessä XXI olevassa 5 kohdassa poistetaan suositeltujen ja hyväksyttyjen lajikkeiden erottelu niin, että kaikista tehdään hyväksyttyjä. Vaaleat ja punaiset lajikkeet luetteloidaan erikseen tiedonhaun helpottamiseksi.

Albillo Criollo -lajike on perinteinen SAN ”Islas Canarias” -lajike, joka sisältyi jo Kanariansaarten laatuviinin tunnustamisesta ja sitä koskevan asetuksen hyväksymisestä 2. toukokuuta 2011 annettuun määräykseen, sen 6 §:ään ”Viinilajikkeet”. Siinä nimenä oli Albillo. Määräystä kuitenkin muutettiin sen yhdenmukaistamiseksi 1. huhtikuuta 2011 annetun kuninkaan asetuksen 461/2011 (Real Decreto 461/2011) kanssa mm. viinintuotantokyvyn sääntelystä 18. heinäkuuta 2008 annettua kuninkaan asetusta 1244/2008 (Real Decreto 1244/2008) muuttavalla 21. lokakuuta 2011 annetulla määräyksellä. Tässä määräyksessä Albillo-lajike oli poistettu Kanariansaarilla sallittujen lajikkeiden luettelosta. Määräyksellä AAA/580/2014, joka annettiin 7. huhtikuuta 2014, muutettiin edellä mainitun kuninkaan asetuksen 1244/2008 liitettä XXI palauttamalla siihen tämä lajike Kanariansaarten osalta, tällä kertaa kuitenkin nimellä Albillo Criollo. Sen vuoksi, kyseisen SAN-nimityksen alkuperä huomioon ottaen, lajike on lisättävä tuote-eritelmään. Muutos ei vaikuta tuotteen kuvaukseen.

9.   Yhteyttä koskeva parempi sanamuoto

Kuvaus:

Yhteyttä koskevan kohdan sanamuotoa parannetaan, erityisesti yhtäältä luontoon liittyvien ja inhimillisten tekijöiden ja toisaalta viinien ominaisuuksien välistä syy-yhteyttä viinien kaikkien luokkien osalla.

Muutos koskee tuote-eritelmän 7 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen. Muutoksella ei kumota yhteyttä, sillä ainoastaan parannetaan sanamuotoa.

Perustelu:

Yhteisön lainsäädännössä velvoitetaan kuvaamaan yhteys SAN-nimityksen tuotteiden jokaisen luokan osalta. Tätä ei kuitenkaan ollut otettu huomioon tämän SAN-nimityksen ensimmäisen, vuoden 2011 tuote-eritelmän tekstissä. Tämän eritelmän muutoksen yhteydessä käytetään siis hyväksi tilaisuutta asian korjaamiseen.

10.   Merkintää koskevien sääntöjen muuttaminen

Kuvaus:

Poistetaan rajoitus etiketissä olevan SAN-nimen kirjainten koolle (4–10 mm).

Poistetaan satovuoden ja rypälelajin tai -lajikkeiden merkintöjä koskevat kohdat, koska ne ovat unionin oikeudessa määriteltyjä vapaaehtoisia merkintöjä, eikä tuote-eritelmässä aseteta niitä koskevia tiukempia vaatimuksia.

Poistetaan kohdat, jotka koskevat vapaaehtoisia merkintöjä ”fermentado en barrica” (käytetty tynnyrissä), ”barrica” (tynnyri) ja ”roble” (tammi). Tämä merkitsee, että poistetaan tuote-eritelmässä asetetut, näitä merkintöjä koskevassa kansallisessa lainsäädännössä edellytettyjä vaatimuksia tiukemmat vaatimukset astioiden vähimmäiskoosta (330 litraa) ja kolmen kuukauden vähimmäiskypsytysajasta näissä astioissa.

Nämä muutokset koskevat tuote-eritelmän 8.2.8 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen.

Perustelu:

Kirjainten koolle ei pidetä tarpeellisena asettaa enempää rajoituksia kuin mistä on säädetty yleislainsäädännössä.

Ei ole tarpeen, että tuote-eritelmään sisällytetään vuosikerran ja lajikkeen kaltaisia vapaaehtoisia merkintöjä, joista on säädetty unionin oikeudessa, jota sovelletaan yleisesti kaikkiin toimijoihin kyseessä olevasta SAN- tai SMM-merkinnästä riippumatta, koska tuote-eritelmässä ei aseteta tiukempia vaatimuksia.

Vapaaehtoisten merkintöjen ”fermentado en barrica” (käytetty tynnyrissä), ”barrica” (tynnyri) ja ”roble” (tammi), joista jo säädetään kansallisella tasolla, käyttöä koskevat ehdot ovat rinnastettavissa näiden Espanjassa yleisesti vahvistettuihin käyttöä koskeviin ehtoihin. Ei ole tarkoituksenmukaista, että perinteisten merkintöjen ”noble” (jalo) tai ”añejo” (pullokypsytetty), joita SAN- tai SMM-merkinnän saaneet viinit voivat käyttää, käytön edellytykseksi on lakisääteisesti asetettu tammiastioiden 600 litran enimmäisvetoisuus kun taas vapaaehtoisten merkintöjen ”fermentado en barrica” (käytetty tynnyrissä), ”barrica” (tynnyri) ja ”roble” (tammi), joita SAN- tai SMM-merkinnän saaneet viinit voivat myös käyttää, käytön edellytykseksi on asetettu kyseisten astioiden 330 litran enimmäisvetoisuus, kun otetaan huomioon, että tiettyjen viinialan tuotteiden merkintöjä, esittelyä ja tunnistamista koskevan yhteisön säännöstön täytäntöönpanemisesta 7. lokakuuta 2011 annetussa kuninkaan asetuksessa 1363/2011 edellytys on 600 litraa. Kun tiukimmat vaatimukset tynnyrien vetoisuudesta ja vähimmäiskypsytysajasta astiassa (kyseisessä kuninkaan asetuksessa ei säädetä vähimmäisajasta) poistetaan, vaatimukset ovat yhtäläiset kyseisessä kuninkaan asetuksessa 1363/2011 säädettyjen vaatimusten kanssa, eikä niitä ole tarpeen sisällyttää tuote-eritelmään.

11.   Pienempien maantieteellisten yksiköiden lisääminen

Kuvaus:

Lisätään seuraavat pienemmät maantieteelliset yksiköt:

| a. | Saaret: Teneriffa (NUTS-koodi ES709) ja Fuerteventura (NUTS-koodi ES704) |
| --- | --- |

a.

Saaret: Teneriffa (NUTS-koodi ES709) ja Fuerteventura (NUTS-koodi ES704)

| b. | Kunnat: | El Hierron saari: El Pinar, La Frontera ja Valverde |
| --- | --- | --- |

b.

Kunnat:

El Hierron saari: El Pinar, La Frontera ja Valverde

| | Fuerteventuran saari: Antigua, Betancuria, La Oliva, Pájara, Puerto del Rosario ja Tuineje |
| --- | --- |

Fuerteventuran saari: Antigua, Betancuria, La Oliva, Pájara, Puerto del Rosario ja Tuineje

| | Gran Canarian saari: Agaete, Agüimes, Artenara, Arucas, Firgas, Gáldar, Ingenio, La Aldea de San Nicolás, Mogán, Moya, San Bartolomé de Tirajana, Santa Brígida, Santa Lucía de Tirajana, Santa María de Guía, Valleseco, Valsequillo, Tejeda, Telde, Teror ja Vega de San Mateo |
| --- | --- |

Gran Canarian saari: Agaete, Agüimes, Artenara, Arucas, Firgas, Gáldar, Ingenio, La Aldea de San Nicolás, Mogán, Moya, San Bartolomé de Tirajana, Santa Brígida, Santa Lucía de Tirajana, Santa María de Guía, Valleseco, Valsequillo, Tejeda, Telde, Teror ja Vega de San Mateo

| | La Gomeran saari: Agulo, Alajeró, Hermigua, Vallehermoso ja Valle Gran Rey |
| --- | --- |

La Gomeran saari: Agulo, Alajeró, Hermigua, Vallehermoso ja Valle Gran Rey

| | Lanzaroten saari: Arrecife, Haría, San Bartolomé, Teguise, Tías, Tinajo ja Yaiza |
| --- | --- |

Lanzaroten saari: Arrecife, Haría, San Bartolomé, Teguise, Tías, Tinajo ja Yaiza

| | La Palman saari: Barlovento, Breña Alta, Breña Baja, El Paso, Fuencaliente, Garafía, Los Llanos de Aridane, Puntagorda, Puntallana, San Andrés y Sauces, Tazacorte, Tijarafe ja Villa del Mazo |
| --- | --- |

La Palman saari: Barlovento, Breña Alta, Breña Baja, El Paso, Fuencaliente, Garafía, Los Llanos de Aridane, Puntagorda, Puntallana, San Andrés y Sauces, Tazacorte, Tijarafe ja Villa del Mazo

| | Teneriffan saari: Adeje, Arafo, Arico, Arona, Buenavista del Norte, Candelaria, Fasnia, Garachico, La Guancha, Los Silos, Icod de los Vinos, Puerto de la Cruz, Los Realejos, El Rosario, El Sauzal, El Tanque, San Cristóbal de la Laguna, San Juan de la Rambla, Santa Úrsula, Santiago del Teide, Tegueste ja Vilaflor. |
| --- | --- |

Teneriffan saari: Adeje, Arafo, Arico, Arona, Buenavista del Norte, Candelaria, Fasnia, Garachico, La Guancha, Los Silos, Icod de los Vinos, Puerto de la Cruz, Los Realejos, El Rosario, El Sauzal, El Tanque, San Cristóbal de la Laguna, San Juan de la Rambla, Santa Úrsula, Santiago del Teide, Tegueste ja Vilaflor.

Edellytyksenä pienemmän maantieteellisen yksikön (saari tai kunta) nimen käyttämiselle etiketissä on, että viinin on peräisin yksinomaan kyseisellä pienemmällä maantieteellisellä yksiköllä tuotetuista rypäleistä ja sen valmistus, mahdollinen kypsytys ja pullotus toteutetaan tämän yksikön alueella.

Etiketissä olevat pienempää maantieteellistä yksikköä koskevien merkintöjen kirjaimet eivät saa olla suurempia kuin suojattua alkuperänimitystä ”Islas Canarias” koskevien merkintöjen kirjaimet.

Tämä muutos koskee tuote-eritelmän 8 kohdan c alakohdan (Lisävaatimukset) ii alakohtaa (Merkintöjä koskevat lisämääräykset) ja yhtenäisen asiakirjan 9 kohtaa.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen.

Perustelu:

Lisäys tehdään Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 120 artiklan 1 kohdan g alakohdan, komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 55 artiklan ja, Teneriffa-merkinnän osalta ja siltä osin, missä muodossa sitä on käytettävä, maataloudesta, kalastuksesta ja ravitsemuksesta vastaavan alueministerin 7. kesäkuuta 1999 tekemän päätöksen mukaisesti.

Perusteena on vastata kuluttajien pyyntöön saada tietää viinien täsmällinen alkuperäpaikka ja toisaalta tuottajien, viininviljelijöiden ja viininvalmistamoiden pyyntöön, joka koskee tuotteiden näkyvämpää yksilöimistä ja esiin tuomista, sekä huolehtia niiden eduista.

Ne saarten ja kuntien nimet, jotka ovat tai joihin sisältyy muiden Kanariansaarten viinialan SAN-merkintöjen suojaamia maantieteellisiä nimiä, on jätetty ulkopuolelle asetuksen (EU) N:o 1308/2013 103 artiklan 2 kohdan ja maatalouselintarvikkeiden laadusta annetun lain 6/2019 28 §:n ja 29 §:n mukaisesti.

Asetetaan vaatimuksia, jotka ovat tiukempia kuin komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 55 artiklassa asetetut vaatimukset. Sen osalta, missä muodossa nimien on ilmettävä merkinnöissä, otetaan käyttöön riittävästi tuotteiden merkintöjä ja esillepanoa, erityisesti kirjainten kokoa ja sijoittamista, koskevia elementtejä, että niiden luokittelu ja alkuperä ovat helposti erotettavissa ja että joka tapauksessa vältytään sekaannuksilta kuluttajien keskuudessa.

12.   Valvontaelinten tietojen lisääminen

Kuvaus:

Lisätään linkki valvontaelinten sivustoille. Sen kautta saa yhteyden elimiin, joille toimivaltainen viranomainen on siirtänyt tuotteen valvonta- ja sertifiointitehtävät 25. huhtikuuta 2016 annetun asetuksen 39/2016 (Decreto 39/2016) mukaisesti.

Tämä muutos koskee tuote-eritelmän 9 kohdan a alakohtaa (Toimivaltaiset valvontaviranomaiset ja tarkastuslaitokset). Yhtenäistä asiakirjaa ei muuteta.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen.

Perustelu:

Tuote-eritelmässä on mainittava tuotteen sertifioinnin suorittavat valvontaelimet, joille tämän SAN-nimikkeen tuote-eritelmän valvonta on siirretty.

13.   Valvonnan kuvauksen parannukset

Kuvaus:

Lisätään menetelmät, joita valvontaelimen on käytettävä.

Valvontaelin toteuttaa vaatimustenmukaisuuden arvioinnin suorittamalla viininvalmistamoissa alkutarkastuksen ja vähintään vuosittain seurantatarkastuksen tuote-eritelmän noudattamisesta. Arvioinnissa noudatetaan kuvattua tehtäväluetteloa.

Viinitarhojen viljelyolosuhteiden tarkastukset ovat yhdistelmä riskianalyysiin perustuvia satunnais- ja otantatarkastuksia.

Näytteiden otto näitä tarkastuksia varten toteutetaan järjestelmällisesti kaikissa viininvalmistamoissa, ja satunnaistarkastusten näytteet otetaan kulutukseen valmiin tuotteen varastoista.

Muutos koskee tuote-eritelmän 9 kohdan b alakohdan (Tehtävät) ii alakohtaa (Tarkastusten menetelmät). Yhtenäistä asiakirjaa ei muuteta.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen.

Perustelu:

Delegoidun asetuksen (EU) N:o 2019/33 25 artiklan 2 kohdassa asetetun vaatimuksen noudattaminen. Vaatimuksessa edellytetään vuositarkastuksen suorittamista tuote-erittelyn mukaisesti. Se on toteutettava riskianalyysiin perustuvilla satunnaistarkastuksilla, otantatarkastuksilla tai järjestelmällisesti, niin että voidaan yhdistellä satunnais- ja otantatarkastuksia.

14.   Tuote-eritelmän sanamuotoa koskevat muutokset, joilla ei muuteta sen sisältöä

Kuvaus:

| 1. | Muutokset asetteluun/esittämiseen:






  — | Tuote-eritelmän kohtien (1, 2, 3, jne.) alakohdat numeroidaan järjestyksessä (2.2, 2.2.1, 2.2.2, jne.). Tämä parantaa esityksen järjestystä ja selkeyttä. Kaikissa kohdissa ja alakohdissa aakkosjärjestyksen mukainen luettelointi (a, b, c, jne.) korvataan numeroita tai ajatusviivoja käyttävällä luetteloinnilla, aina kun se on mahdollista, ja aakkosjärjestysluettelointia käytetään ainoastaan ajatusviivaluetteloinnin alakohdissa. Tämä parantaa esityksen yhtenäisyyttä. |
| --- | --- | --- |

1.

Muutokset asetteluun/esittämiseen:

—

Tuote-eritelmän kohtien (1, 2, 3, jne.) alakohdat numeroidaan järjestyksessä (2.2, 2.2.1, 2.2.2, jne.). Tämä parantaa esityksen järjestystä ja selkeyttä. Kaikissa kohdissa ja alakohdissa aakkosjärjestyksen mukainen luettelointi (a, b, c, jne.) korvataan numeroita tai ajatusviivoja käyttävällä luetteloinnilla, aina kun se on mahdollista, ja aakkosjärjestysluettelointia käytetään ainoastaan ajatusviivaluetteloinnin alakohdissa. Tämä parantaa esityksen yhtenäisyyttä.

| — | Viinin kuvaukseen, rypäletuotteiden luettelon edelle, lisätään otsikko ”Luokat”. Lisäksi tuotteiden luettelon järjestystä muutetaan niin, että se on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan järjestyksen mukainen. |
| --- | --- |

—

Viinin kuvaukseen, rypäletuotteiden luettelon edelle, lisätään otsikko ”Luokat”. Lisäksi tuotteiden luettelon järjestystä muutetaan niin, että se on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan järjestyksen mukainen.

| — | Otsikko ”Analyyttiset ominaisuudet” muutetaan otsikoksi ”Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet”. |
| --- | --- |

—

Otsikko ”Analyyttiset ominaisuudet” muutetaan otsikoksi ”Fysikaalis-kemialliset ominaisuudet”.

| — | Fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien alakohdissa aikaisemmin ryhmiteltyinä esitetyt tuotteet esitetään yksittäin, ja niiden järjestystä muutetaan niin, että se on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan järjestyksen mukainen. |
| --- | --- |

—

Fysikaalis-kemiallisten ominaisuuksien alakohdissa aikaisemmin ryhmiteltyinä esitetyt tuotteet esitetään yksittäin, ja niiden järjestystä muutetaan niin, että se on asetuksen (EU) N:o 1308/2013 liitteessä VII olevan II osan järjestyksen mukainen.

| 2. | Seuraavat kohdat järjestetään uudelleen:






  — | Valmistustuotoksen rajoitus, jonka aikaisemmassa tuote-eritelmässä on viininvalmistusmenetelmien kohdassa, siirretään rajoitusten kohtaan, koska se luonteensa vuoksi sopii siihen paremmin. |
| --- | --- | --- |

2.

Seuraavat kohdat järjestetään uudelleen:

—

Valmistustuotoksen rajoitus, jonka aikaisemmassa tuote-eritelmässä on viininvalmistusmenetelmien kohdassa, siirretään rajoitusten kohtaan, koska se luonteensa vuoksi sopii siihen paremmin.

| — | Rypälelajikkeiden luettelo järjestetään aakkosjärjestykseen, punaiset ja vaaleat lajikkeet erikseen. |
| --- | --- |

—

Rypälelajikkeiden luettelo järjestetään aakkosjärjestykseen, punaiset ja vaaleat lajikkeet erikseen.

| — | Aikaisemman tuote-eritelmän 8 kohdan ”Sovellettavat määräykset” c alakohdan ”Objektiiviset vaatimukset” 4-8 alakohdat siirretään alakohtaan ”Lisävaatimukset”. Tämä luokittelu on enemmän niiden luonteen mukainen. Tässä uudessa kohdassa ne ryhmitellään sisältönsä mukaan sekä numeroidaan ja otsikoidaan. Tällä uudelleen järjestämisellä ei muuteta sisältöä. |
| --- | --- |

—

Aikaisemman tuote-eritelmän 8 kohdan ”Sovellettavat määräykset” c alakohdan ”Objektiiviset vaatimukset” 4-8 alakohdat siirretään alakohtaan ”Lisävaatimukset”. Tämä luokittelu on enemmän niiden luonteen mukainen. Tässä uudessa kohdassa ne ryhmitellään sisältönsä mukaan sekä numeroidaan ja otsikoidaan. Tällä uudelleen järjestämisellä ei muuteta sisältöä.

| 3. | Terminologiset täsmennykset, kielioppi- ja konkordanssivirheiden korjaaminen:






  — | Ilmaisu ”kuohuviinit” korvataan ilmauksella ”laatukuohuviinit”, jotta se vastaa tämän tuotteen luokittelua. |
| --- | --- | --- |

3.

Terminologiset täsmennykset, kielioppi- ja konkordanssivirheiden korjaaminen:

—

Ilmaisu ”kuohuviinit” korvataan ilmauksella ”laatukuohuviinit”, jotta se vastaa tämän tuotteen luokittelua.

| — | Ilmaisu ”tämä nimitys” korvataan ilmaisulla ”tämä suojattu alkuperänimitys”. |
| --- | --- |

—

Ilmaisu ”tämä nimitys” korvataan ilmaisulla ”tämä suojattu alkuperänimitys”.

| — | Ilmaisu ”tämä itsehallintoalue” korvataan ilmaisulla ”Kanariansaarten itsehallintoalue”. |
| --- | --- |

—

Ilmaisu ”tämä itsehallintoalue” korvataan ilmaisulla ”Kanariansaarten itsehallintoalue”.

| — | Ilmaisu ”Kanariansaarten laatuviini” korvataan ilmaisulla ”suojattu alkuperänimitys Islas Canarias” tai ”Islas Canarias”, tilanteen mukaan, koska nimenomaan tämä on suojattu nimi. |
| --- | --- |

—

Ilmaisu ”Kanariansaarten laatuviini” korvataan ilmaisulla ”suojattu alkuperänimitys Islas Canarias” tai ”Islas Canarias”, tilanteen mukaan, koska nimenomaan tämä on suojattu nimi.

| — | Ilmaisu ”nämä tuote-eritelmät” ilmaisulla ”tämä tuote-eritelmä” (esim. aikaisemman tuote-eritelmän 3.a)2 kohta ja 8 kohta). |
| --- | --- |

—

Ilmaisu ”nämä tuote-eritelmät” ilmaisulla ”tämä tuote-eritelmä” (esim. aikaisemman tuote-eritelmän 3.a)2 kohta ja 8 kohta).

| — | Ilmaisu ”será de” (on jostakin) (aikaisemman tuote-eritelmän 3.a) 2 kohta) korvataan ilmaisulla ”será para” (on jotakin varten), koska sillä viitataan korjuuerien luonnolliseen alkoholipitoisuuteen luettelon viinien osalla. |
| --- | --- |

—

Ilmaisu ”será de” (on jostakin) (aikaisemman tuote-eritelmän 3.a) 2 kohta) korvataan ilmaisulla ”será para” (on jotakin varten), koska sillä viitataan korjuuerien luonnolliseen alkoholipitoisuuteen luettelon viinien osalla.

Nämä muutokset koskevat tuote-eritelmän ja yhtenäisen asiakirjan useita eri kohtia.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei liity mihinkään asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa määriteltyyn tapaukseen.

Perustelu:

Tekstin parantaminen ja selkeyttäminen.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Islas Canarias

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN - suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 3. | Väkevä viini |
| --- | --- |

3.

Väkevä viini

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

Laatukuohuviini

| 9. | Hiilihapotettu helmeilevä viini |
| --- | --- |

9.

Hiilihapotettu helmeilevä viini

| 16. | Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini |
| --- | --- |

16.

Ylikypsistä rypäleistä valmistettu viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

1.   Valkoviinit ja roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinit: Valkoviinit: keltaisia, joissa vihreän tai kellanruskean vivahteita. Aromaattiselta intensiteetiltään keskitasoinen tai hyvin intensiivinen ja hedelmäinen. Raikas ja tasapainoinen. Hedelmäinen jälkimaku.

Roseeviinit: kaikki vaaleanpunaisen sävyt. Aromaattiselta intensiteetiltään keskitasoinen tai hyvin intensiivinen. Hedelmäinen profiili ja hedelmäinen aromi. Keskitäyteläinen. Raikas ja tasapainoinen. Hedelmäinen jälkimaku.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 200 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10

Kokonaishappopitoisuus vähintään

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

200

2.   Punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Punaviinit: kirsikanpunaisia, joissa on violetin vivahteita, ja sävyltään syviä tai keskisyviä. Aromaattiselta intensiteetiltään keskitasoinen tai hyvin intensiivinen. Puhdas punaisten hedelmien tuoksu. Maukkaita, keskitanniinisia ja viipyviä. Kypsytyksen pidentäminen saa aikaan pidemmän jälkimaun ja lisää mausteista ja balsamimaista vivahdetta ja antaa viinille tiilenpunaisen värin.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11,5 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 20 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 150 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11,5

Kokonaishappopitoisuus vähintään

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

150

3.   Väkevät viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väkevät viinit: kirkkaita ja selkeitä, väriltään keltaisia ja olemukseltaan öljymäisiä. Tuoksussa voimakkaita aromeja, vivahteita rusinoista, mausteista ja aprikooseista, ja lajikkeelle ominaiset aromit. Suutuntuma on samettinen, tasapainoinen ja intensiivinen, jälkimaku hedelmäinen ja voimakas.

| * | Rikkidioksidipitoisuus enintään: 200 mgr/l, jos sokeripitoisuus on ≥ 5 g/l |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 15 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 3,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 150 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

15

Kokonaishappopitoisuus vähintään

3,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

150

4.   Ylikypsistä rypäleistä valmistetut viinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

kirkkaita ja selkeitä, väriltään keltaisia ja olemukseltaan öljymäisiä. Tuoksussa voimakkaita aromeja, vivahteita rusinoista, mausteista ja aprikooseista, ja lajikkeelle ominaiset aromeja. Suutuntuma on samettinen, tasapainoinen ja intensiivinen, jälkimaku hedelmäinen ja voimakas.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 15 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 3,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 26,6 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 150 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

15

Kokonaishappopitoisuus vähintään

3,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

26,6

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

150

5.   Laatukuohuviini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Väri vaaleankeltaisesta kullankeltaiseen, kirkas. Pienet ja kestävät kuplat. Tuoksu on puhdas ja hedelmäinen. Suutuntuma on tasapainoinen ja raikas. Jälkimaku on hedelmäinen.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 185 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10

Kokonaishappopitoisuus vähintään

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

185

6.   Hiilihapotettu helmeilevä viini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viineissä on selkeät kuplat. Valkoiset ovat väriltään keltaisia, roseet vaaleanpunaisen eri sävyisiä ja punaiset punaisesta violettiin. Tuoksu on puhdasarominen: valkoisissa on vaaleiden hedelmien, roseissa ja punaisissa punaisten hedelmien aromi. Maku on runsas, tasapainoinen ja raikas jälkimaultaan hedelmäinen ja selkeästi hiilihappoisen kirpeä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9,5 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 4 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 150 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9,5

Kokonaishappopitoisuus vähintään

4 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

150

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusta koskeva rajoitus

Viinilitrojen suhde sataan kiloon rypäleitä saa olla enintään 74 litraa viiniä sataa rypälekiloa kohden.

Punaviinit valmistetaan täydellisen tai osittaisen käyttämisen menetelmällä kuorineen, niin että vähintään 85 prosenttia on punaisia rypälelajikkeita, joko perattuina tai perkaamattomina.

Viljelymenetelmä

Istutustiheys on vähintään 800 köynnöstä hehtaarilta, paitsi Lanzaroten perinteisillä viljelyksillä, joilla se voidaan laskea 400 köynnökseen hehtaarilta. Käytössä olevat kasvatusmenetelmät mukautetaan maaperä- ja ilmasto-olosuhteisiin ja niillä pyritään mahdollisimman korkeaan laatuun. Käytössä ovat Kanariansaarten perinteiset kasvatusmenetelmät: goblet, lankoja pitkin kasvattaminen, cordon, perinteinen ,tukirakennetta hyödyntävä, pergolamenetelmä, matala pergolamenetelmä ja niiden muunnelmat, sekä espalier-kasvatusmenetelmät. Kastelusta säädetään kastelusta viinitarhoilla, joiden tuotanto on tarkoitettu Kanariansaarten itsehallintoalueella sijaitsevilla tietyillä alueilla tuotettujen laatuviinien valmistukseen, 17. toukokuuta 1999 annetussa määräyksessä (Orden de 17 de mayo de 1999, por la que se regula el riego en viñedos cuya producción se destina a la elaboración de vinos de calidad producidos en regiones determinadas, dentro del territorio de la Comunidad Autónoma de Canarias).

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus sadonkorjuun yksikköerissä on valko- ja roseeviineillä 10,00 tilavuusprosenttia, punaviineillä 11,50 tilavuusprosenttia, väkevillä viineillä 15,00 tilavuusprosenttia ylikypsistä rypäleistä valmistetuilla viineillä 17,00 ja laatukuohuviineillä ja hiilihapotetuilla helmeilevillä viineillä 10,00 tilavuusprosenttia.

5.2.   Enimmäistuotokset

| | 15 000 kg rypäleitä/ha |
| --- | --- |

15 000 kg rypäleitä/ha

| | 111 hl/ha |
| --- | --- |

111 hl/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alu

Tällä alkuperänimityksellä suojattujen viinien tuotantoalue kattaa koko Kanariansaarten alueen (NUTS-koodi ES70)

7.   Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

| | ALBILLO CRIOLLO |
| --- | --- |

ALBILLO CRIOLLO

| | BASTARDO BLANCO - BABOSO BLANCO |
| --- | --- |

BASTARDO BLANCO - BABOSO BLANCO

| | BASTARDO NEGRO - BABOSO NEGRO |
| --- | --- |

BASTARDO NEGRO - BABOSO NEGRO

| | BERMEJUELA - MARMAJUELO |
| --- | --- |

BERMEJUELA - MARMAJUELO

| | BREVAL |
| --- | --- |

BREVAL

| | BURRABLANCA |
| --- | --- |

BURRABLANCA

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | CASTELLANA NEGRA |
| --- | --- |

CASTELLANA NEGRA

| | DORADILLA |
| --- | --- |

DORADILLA

| | FORASTERA BLANCA |
| --- | --- |

FORASTERA BLANCA

| | GUAL |
| --- | --- |

GUAL

| | LISTAN BLANCO DE CANARIAS |
| --- | --- |

LISTAN BLANCO DE CANARIAS

| | LISTAN NEGRO - ALMUÑECO |
| --- | --- |

LISTAN NEGRO - ALMUÑECO

| | LISTÁN PRIETO |
| --- | --- |

LISTÁN PRIETO

| | MALVASIA AROMÁTICA |
| --- | --- |

MALVASIA AROMÁTICA

| | MALVASÍA ROSADA |
| --- | --- |

MALVASÍA ROSADA

| | MALVASÍA VOLCÁNICA |
| --- | --- |

MALVASÍA VOLCÁNICA

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MOSCATEL DE ALEJANDRÍA |
| --- | --- |

MOSCATEL DE ALEJANDRÍA

| | MOSCATEL NEGRO |
| --- | --- |

MOSCATEL NEGRO

| | NEGRAMOLL |
| --- | --- |

NEGRAMOLL

| | PEDRO XIMÉNEZ |
| --- | --- |

PEDRO XIMÉNEZ

| | PINOT NOIR |
| --- | --- |

PINOT NOIR

| | RUBY CARBERNET |
| --- | --- |

RUBY CARBERNET

| | SABRO |
| --- | --- |

SABRO

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

| | TINTILLA |
| --- | --- |

TINTILLA

| | TORRONTÉS |
| --- | --- |

TORRONTÉS

| | VERDELLO |
| --- | --- |

VERDELLO

| | VIJARIEGO BLANCO - DIEGO |
| --- | --- |

VIJARIEGO BLANCO - DIEGO

| | VIJARIEGO NEGRO |
| --- | --- |

VIJARIEGO NEGRO

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Saarten vulkaaninen maaperä tarjoaa kivennäisaineita eri sopeutetuille viinilajikkeille. Siksi näissä viineissä maistuvat tyypilliset vulkaanisen mineraalisuuden maut.

Mainitut viljelymenetelmät ja aiemmin kuvatut tuotantoa rajoittavat tekijät (viljely ilman keinokastelua, pitkät istutusetäisyydet useilla alueilla, yli 80 vuotta vanhojen viljelmien vanheneminen sekä viinitarhojen suuri määrä jyrkkärinteisillä korkeilla alueilla) edistävät satojen laadukkuutta.

Viiniköynnöksen viljelyssä kasvukausi on pitkä ja kypsyminen hidasta. Se johtuu tämän maantieteellisen alueen erittäin tasaisista lämpötiloista, hallan vaaran puuttumisesta sekä kesän ja talven sääolojen vähäisestä vaihtelusta, tuulten käydessä pohjoisesta (pasaatituuli), minkä seurauksena muodostuu valtava määrä erilaisia mikroilmastoja, joiden erot ovat havaittavissa jopa vain 100 metrin etäisyydellä toisistaan. Pitkä kasvukausi ja rypäleiden hidas kypsyminen vaikuttavat ratkaisevasti viinien ominaisuuksiin seuraavasti:

| — | Valkoviineihin tulee hyvä aromien intensiteetti, vaaleiden trooppisten hedelmien vivahteita sekä kukkaisia ja balsamimaisia sävyjä; ne kypsyvät tasapainoisiksi, raikkaiksi ja makunsa pitkään säilyttäviksi. |
| --- | --- |

—

Valkoviineihin tulee hyvä aromien intensiteetti, vaaleiden trooppisten hedelmien vivahteita sekä kukkaisia ja balsamimaisia sävyjä; ne kypsyvät tasapainoisiksi, raikkaiksi ja makunsa pitkään säilyttäviksi.

| — | Punaviineillä on hyvä aromien intensiteetti, mustien marjojen (vatukka), vihannesmaisia ja mineraalisia vivahteita ja häivähdys mustapippuria. Ne ovat hyvärakenteisia ja niiden nyanssit ovat erittäin hyvin tasapainossa. Roseeviineillä on puhtaat punaisten hedelmien (mansikat, vadelmat) aromit, voimakkuudeltaan vaihtelevia kukkaisia ja vihannesmaisia sävyjä. Hapokkuus ja raikkaus ovat niissä sopivasti tasapainossa. |
| --- | --- |

—

Punaviineillä on hyvä aromien intensiteetti, mustien marjojen (vatukka), vihannesmaisia ja mineraalisia vivahteita ja häivähdys mustapippuria. Ne ovat hyvärakenteisia ja niiden nyanssit ovat erittäin hyvin tasapainossa. Roseeviineillä on puhtaat punaisten hedelmien (mansikat, vadelmat) aromit, voimakkuudeltaan vaihtelevia kukkaisia ja vihannesmaisia sävyjä. Hapokkuus ja raikkaus ovat niissä sopivasti tasapainossa.

| — | Väkevistä viineistä on todettava, että pinnanmuodostuksen, maaperän ja pasaatituulien vaikutuksesta muodostuneiden mikroilmastojen suuri määrä aiheuttaa sen, että tietyt lajikkeet eivät saavuta makeiden viinien valmistamisen kannalta ihanteellista kypsyysastetta luontaisesti. Tämän vuoksi on perinteisesti hyödynnetty viinin alkoholia ja valmistettu sillä väkevien viinien tyyppisiä viinejä, joiden aromit ovat raikkaita ja lajikkeelle ominaisia ja joista tulee moniulotteisia kypsytettäessä. |
| --- | --- |

—

Väkevistä viineistä on todettava, että pinnanmuodostuksen, maaperän ja pasaatituulien vaikutuksesta muodostuneiden mikroilmastojen suuri määrä aiheuttaa sen, että tietyt lajikkeet eivät saavuta makeiden viinien valmistamisen kannalta ihanteellista kypsyysastetta luontaisesti. Tämän vuoksi on perinteisesti hyödynnetty viinin alkoholia ja valmistettu sillä väkevien viinien tyyppisiä viinejä, joiden aromit ovat raikkaita ja lajikkeelle ominaisia ja joista tulee moniulotteisia kypsytettäessä.

| — | Laatukuohuviiniin vaikuttaa pitkä kasvukausi ja rypäleiden hidas kypsyminen, joiden ansiosta saavutetaan hyvä aromien intensiteetti, eloisa suutuntuma ja hedelmäinen jälkimaku. |
| --- | --- |

—

Laatukuohuviiniin vaikuttaa pitkä kasvukausi ja rypäleiden hidas kypsyminen, joiden ansiosta saavutetaan hyvä aromien intensiteetti, eloisa suutuntuma ja hedelmäinen jälkimaku.

| — | Hiilihapotettujen helmeilevien viinien ominaisuudet määrittää viiniköynnöksen kasvukausi tuotantoalueella, mikä myös mahdollistaa helmeilevien viinien valmistamisen. Lämpötilojen tasaisuus ja runsas auringonpaiste alueella saavat aikaan sen, että kasvukausi on pitkä ja rypäleet kypsyvät hitaasti. Tämän seurauksena saadaan pehmeitä, voimakkaan hedelmäisiä viinejä, joissa on eloisa suutuntuma. |
| --- | --- |

—

Hiilihapotettujen helmeilevien viinien ominaisuudet määrittää viiniköynnöksen kasvukausi tuotantoalueella, mikä myös mahdollistaa helmeilevien viinien valmistamisen. Lämpötilojen tasaisuus ja runsas auringonpaiste alueella saavat aikaan sen, että kasvukausi on pitkä ja rypäleet kypsyvät hitaasti. Tämän seurauksena saadaan pehmeitä, voimakkaan hedelmäisiä viinejä, joissa on eloisa suutuntuma.

| — | Ylikypsistä rypäleistä valmistetusta viinistä on tärkeää tietää, että viiniköynnösten kasvatusmenetelmä edistää auringonvalon saantia ja varmistaa koko kasvin tasaisen lämpötilan. Näin saavutetaan täydellinen tasapaino, joka näissä viineissä ilmenee maun makeuden ja hapokkuuden tasapainona. |
| --- | --- |

—

Ylikypsistä rypäleistä valmistetusta viinistä on tärkeää tietää, että viiniköynnösten kasvatusmenetelmä edistää auringonvalon saantia ja varmistaa koko kasvin tasaisen lämpötilan. Näin saavutetaan täydellinen tasapaino, joka näissä viineissä ilmenee maun makeuden ja hapokkuuden tasapainona.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Tuotteen erityisyys ja tarve suojattuun alkuperänimitykseen liitetyn nimen maineen suojaamiseen edellyttävät, että alkuperänimityksellä ”Islas Canarias” suojatut viinit on pullotettava yksinomaan vastaavaan viininvalmistamorekisteriin rekisteröidyssä viininvalmistamossa. Muussa tapauksessa viinissä ei saa käyttää tätä nimitystä.

Suojatun alkuperänimityksen viinien valmistus ei pääty prosessiin, jossa puristemehu alkoholikäymisellä ja muilla täydentävillä prosesseilla jalostetaan viiniksi, sillä pullotus on katsottava näiden viinien valmistuksen viimeiseksi vaiheeksi, johon liittyy täydentäviä viinintuotannon menetelmiä, suodatus, stabilointi ja erilaisia korjaamisia, jotka voivat vaikuttaa viinien ominaisuuksiin ja erityispiirteisin. Vaikka nämä toimenpiteet on mahdollista suorittaa myös suojatun alueen ulkopuolella, ihanteelliset olosuhteet saavutetaan kaikkein varmimmin, jos nämä toimenpiteet suoritetaan alueelle sijoittautuneissa viininvalmistamoissa, jotka toimivat valvontaelinten välittömän valvonnan alaisuudessa, sillä tuotantoalueen ulkopuolella tehdyt tarkastukset antavat vähemmän takeita viinin laadusta ja aitoudesta kuin suojatulla alueella tehdyt tarkastukset. Pullottaminen tuotantoalueella on merkittävä seikka nimityksen suojaamisessa, kun kaupallistetaan valmiiksi pakattu tuote loppukäyttäjien nautittavaksi, niin, ettei sitä voidaan käsitellä myöhemmin, millä voisi olla vaikutusta sen laatuun tai erityisyyteen.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

| — | Etiketteihin on merkittävä näkyvästi ”Denominación de Origen Protegida Islas Canarias” ja sääntelyneuvoston rekisteröimä tunnus. |
| --- | --- |

—

Etiketteihin on merkittävä näkyvästi ”Denominación de Origen Protegida Islas Canarias” ja sääntelyneuvoston rekisteröimä tunnus.

| — | Pakkauksissa on oltava sääntelyneuvoston antamat numeroidut takaetiketit tai sinetit, jotka on kiinnitettävä viininvalmistamossa näkyvästi ja niin ettei niitä voi käyttää uudelleen. |
| --- | --- |

—

Pakkauksissa on oltava sääntelyneuvoston antamat numeroidut takaetiketit tai sinetit, jotka on kiinnitettävä viininvalmistamossa näkyvästi ja niin ettei niitä voi käyttää uudelleen.

| — | Useita pienempiä maantieteellisiä yksiköitä (saaria ja kuntia), jotka voidaan mainita pakkausmerkinnässä, hyväksytään, jos viini on valmistettu yksinomaan kyseessä olevalta pienemmältä maantieteelliseltä yksiköltä poimituista rypäleistä ja valmistettu sekä mahdollisesti myös kypsytetty ja pullotettu tämän maantieteellisen yksikön alueella. Sääntelyneuvosto antaa erityisiä tunnistuksen mahdollistavia takaetikettejä. Pienempää maantieteellistä yksikköä koskevat maininnat on kirjoitettava kirjaimin, jotka ovat kooltaan enintään yhtä suuria kuin kirjaimet, joilla kirjoitetaan suojattu alkuperänimitys ”Islas Canarias”. |
| --- | --- |

—

Useita pienempiä maantieteellisiä yksiköitä (saaria ja kuntia), jotka voidaan mainita pakkausmerkinnässä, hyväksytään, jos viini on valmistettu yksinomaan kyseessä olevalta pienemmältä maantieteelliseltä yksiköltä poimituista rypäleistä ja valmistettu sekä mahdollisesti myös kypsytetty ja pullotettu tämän maantieteellisen yksikön alueella. Sääntelyneuvosto antaa erityisiä tunnistuksen mahdollistavia takaetikettejä. Pienempää maantieteellistä yksikköä koskevat maininnat on kirjoitettava kirjaimin, jotka ovat kooltaan enintään yhtä suuria kuin kirjaimet, joilla kirjoitetaan suojattu alkuperänimitys ”Islas Canarias”.

Linkki tuote-eritelmään

https://www.gobiernodecanarias.org/cmsgobcan/export/sites/agp/icca/galerias/doc/calidad/Pliego-de-Condiciones-Islas-Canarias-modificado-1.pdf

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 88/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 88/46

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 88/06)

Tämä tiedonanto julkaistaan annetun komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN VAKIOMUUTOSTA KOSKEVA TIEDONANTO

”Rioja”

PDO-ES-A0117-AM09

Tiedonannon päivämäärä: 25. marraskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Sekaviljelmien kielto

Kuvaus:

Kielletään 2. kesäkuuta 1976 annetun määräyksen voimaantuloa edeltävät eri köynnöslajikkeista koostuvat viljelmät, joissa eri lajikkeiden täydellinen erotteleminen korjuun yhteydessä ei käytännössä ole mahdollista.

Muutos koskee tuote-eritelmän 3.a.1 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 5.a kohtaa.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei kuulu mihinkään delegoidun asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun luokkaan.

Perustelu:

Tällaiset sekaviljelmät, joissa lajikohtainen sadonkorjuu ei ole mahdollista, ovat SAN ”Rioja” -nimityksen osalla olleet kiellettyjä vuodesta 1976 alkaen. Tällä muutoksella tämä kielto siirretään asianmukaiseen normiin, eli sen tuote-eritelmään.

2.   Maa-alueiden luokittelu ja ilmoitus viinitarhojen muutosten jälkeen

Kuvaus:

Maa-alueiden luokittelu viinitarhoille soveltuviksi ja ilmoittaminen uusien istutusten ja uudelleenistutusten muutoksista sekä tuote-eritelmän noudattamiseen mahdollisesti vaikuttavien ehtojen muuttamisesta määrätään kuulumaan SAN ”Rioja” -nimikkeen sääntelyneuvoston toimivaltaan.

Muutos koskee tuote-eritelmän 4 kohtaa. Yhtenäistä asiakirjaa ei muuteta.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei kuulu mihinkään delegoidun asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun luokkaan.

Perustelu:

Sääntelyneuvoston on, SAN ”Rioja” -nimikkeen hallinto- ja valvontaelimenä, tarkastettava sellaisen maan laatu, johon aiotaan istuttaa suojatun viinin valmistamiseen mahdollisesti käytettäviä rypäleitä tuottava viinitarha, ja sen on myös tarkistettava, että kaikki kyseistä viinitarhaa koskevat muutokset ovat tuote-eritelmän mukaisia.

3.   Viñedo singular –nimityksen saaneiden uusien pienempien maantieteellisten yksiköiden rajaaminen

Kuvaus:

Hyväksytään uusia pienempiä maantieteellisiä yksiköitä, joiden nimi ja rajat lisätään tuote-eritelmään.

Muutos koskee tuote-eritelmän 4 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei kuulu mihinkään delegoidun asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun luokkaan.

Perustelu:

Yhteisön lainsäädännössä (delegoidun asetuksen (EU) N:o 2019/33 55 artiklan 2 kohta) velvoitetaan sisällyttämään pienemmät maantieteelliset yksiköt ja niiden täsmälliset rajat tuote-eritelmään ja yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Kypsytyslaitoksia koskevat ehdot

Kuvaus:

Tuote-eritelmään lisätään viinien kypsentämisen laitoksille asetetut vaatimukset: niissä ei saa olla tärinää, ilmanvaihdon on oltava hyvä ja lämpötilan ja kosteuden tiettyjen raja-arvojen mukaiset. Lisäksi määrätään vähimmäisvarastoista, tynnyreiden vähimmäismäärästä ja niiden vähimmäisvetoisuudesta.

Muutos koskee tuote-eritelmän 8.b.10.11 kohtaa. Yhtenäistä asiakirjaa ei muuteta.

Muutos on vakiomuutos, koska se ei kuulu mihinkään delegoidun asetuksen (EU) N:o 2019/33 14 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuun luokkaan.

Perustelu:

Tämän sääntelyn kohteena on tämän kaltaisten viinien kypsytyskellareiden valvonta ja laatu.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Rioja

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN - suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

Laatukuohuviini

4.   Viini(en) kuvaus

1.   Valkoviinit ja roseeviinit (kuivat ja puolikuivat)

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinit: oljenkeltainen, jossa limetinvihreän vivahteita, puhdas ja kirkas. Lajikkeelle tyypillinen vihreän hedelmän, kukkainen ja vihannesmainen aromi. Keskihapokas, jossa raikkauden tuntua.

Roseeviinit: mansikanpunainen, jossa vivahdus vadelmaa (crianza-viineissä lohenpunaista), kirkas, puhdas. Punaisten hedelmien aromi, jossa kukkaisia vivahteita. Tasapainoinen hapokkuus ja hedelmäisyys sekä raikkauden tuntu.

Kummassakin tapauksessa aromit sekoittuvat kypsytyksen aikana tammisiin aromeihin (vaniljaisia, paahdettuja ja savuisia vivahteita), ja hapokkuus yhdistyy paahteisiin ja puumaisiin vivahteisiin.

| * | Alkoholipitoisuus vaihtelee osa-alueiden ja kypsytysajan mukaan. |
| --- | --- |

*

| * | Yli vuoden vanhojen viinien haihtuvuus on suurempi. |
| --- | --- |

*

| * | Rikkidioksidipitoisuus (SO2) enintään 180 mg/l, jos sokeripitoisuus <5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Raja-arvoihin, joista ei määrätä tuote-eritelmässä, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10,5 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 3,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 13,3 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | 240 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10,5

Kokonaishappopitoisuus vähintään

3,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

13,3

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

240

2.   Valkoviinit ja roseeviinit (puolimakeat ja makeat)

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Valkoviinit: oljenkeltainen, jossa limetinvihreän vivahteita, puhdas ja kirkas. Lajikkeelle tyypillinen vihreän hedelmän, kukkainen ja vihannesmainen aromi. Keskihapokas, raikkauden ja makeuden tuntua tyypin mukaan

Roseeviinit: mansikanpunainen, jossa vivahdus vadelmaa (crianza-viineissä lohenpunaista), kirkas, puhdas. Punaisten hedelmien aromi, jossa kukkaisia vivahteita. Tasapainoinen hapokkuus ja hedelmäisyys, raikkauden ja makeuden tuntua tyypistä riippuen

Kummassakin tapauksessa aromit sekoittuvat kypsytysprosessin aikana tammisiin aromeihin (vaniljaisia, paahdettuja ja savuisia vivahteita), ja hapokkuus yhdistyy paahteisiin ja puumaisiin vivahteisiin.

| * | Alkoholipitoisuus vaihtelee osa-alueiden ja kypsytysajan mukaan. |
| --- | --- |

*

| * | Yli vuoden vanhojen viinien haihtuvuus on suurempi. |
| --- | --- |

*

| * | Rikkidioksidipitoisuus (SO2) enintään 180 mg/l, jos sokeripitoisuus <5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Raja-arvoihin, joista ei määrätä tuote-eritelmässä, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10,5 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 3,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 25 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | 240 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10,5

Kokonaishappopitoisuus vähintään

3,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

25

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

240

3.   Punaviinit (kuivat ja puolikuivat)

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Nuoret viinit ovat purppuranpunaisia ja niissä on violetin vivahteita; crianza-viinit ovat granaatin- tai kirsikanpunaisia, reserva-viinit ovat kirsikanpunaisia rubiininpunaisin vivahtein ja gran reserva -viinit rubiininpunaisia tiilenpunaisin vivahtein. Tuoksu: intensiivisen hedelmäinen, lajikkeelle ominainen ja kukkaisa, crianza-viineissä on lisäksi paahdettuja tammisia aromeja. Reserva- ja gran reserva -viinien aromit ovat moniulotteisempia ja mausteisia. Maku: aromikas maku, jossa hapokkuus, alkoholipitoisuus ja tanniinisuus ovat tasapainossa. Kypsytys pehmentää ja pidentää makua.

| * | Alkoholipitoisuuden raja-arvot vaihtelevat alueen ja kypsytyksen mukaan. |
| --- | --- |

*

| * | Haihtuvuus: yli vuoden ikäisissä kuivissa viineissä enintään 1 g/l 10 tilavuusprosenttiin asti ja 0,06 g/l kunkin 10 tilavuusprosentin ylittävän prosenttiyksikön osalta. |
| --- | --- |

*

| * | Rikkidioksidipitoisuus (SO2) enintään 140 mg/l, jos sokeripitoisuus <5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Raja-arvoihin, joista ei määrätä tuote-eritelmässä, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11,5 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 3,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 13,3 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | 180 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11,5

Kokonaishappopitoisuus vähintään

3,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

13,3

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

180

4.   Laatukuohuviinit (valkoiset ja roseet)

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viini, jossa hiilidioksidia purkautuu jatkuvasti pieninä kuplina viiniä juotavaksi tarjottaessa.

Laatukuohuviini, samoin kuin sen cuvée ensimmäisen käymisen jälkeen, on kirkas, eikä siinä ole hiukkasia. Viinin värissä on keltaisen ja vaaleanpunaisen eri sävyjä.

Viinin aromissa on positiivista raikkautta ja hedelmäisyyttä sekä moniulotteisuutta, mikä johtuu viinin säilyttämisestä sakan päällä toisessa käymisessä. Selkeimmin tämä ilmenee reserva- ja gran añada -viineissä. Viini on virheetön, ainakin hapettumisesta tai pelkistymisestä johtuvien virheiden osalta.

| * | Raja-arvoihin, joista ei määrätä tuote-eritelmässä, sovelletaan voimassa olevaa lainsäädäntöä. |
| --- | --- |

*

| * | Todellinen alkoholipitoisuus enintään 13 tilavuusprosentti. |
| --- | --- |

*

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11 |
| Kokonaishappopitoisuus vähintään | 5,5 g/l viinihappona ilmaistuna |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 10,83 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | 140 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11

Kokonaishappopitoisuus vähintään

5,5 g/l viinihappona ilmaistuna

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

10,83

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

140

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmä

Viinitilojen katsotaan aloittavan tuotannon neljännellä kasvukaudella (tai sitä ennen luvan saatuaan).

Kielletään, joitakin tapauksia lukuun ottamatta, sekaviljelmät, joissa eri lajikkeiden täydellinen erotteleminen korjuun yhteydessä ei ole mahdollista.

Tiheys: vähintään 2 850 ja enintään 10 000 köynnöstä hehtaarilla

Viininköynnösten leikkuu-/kasvatusjärjestelmät: Perinteinen goblet ja sen muunnokset, kasisuuntainen cordon, ”vara y pulgar” (keppi ja verso), yhdensuuntainen cordon ja kaksihaarainen guyot (vain lajikkeille Chardonnay, Sauvignon Blanc, Verdejo, Maturana Blanca, Tempranillo Blanco ja Turruntés).

Suurin sallittu silmujen määrä: 12 silmua/viiniköynnös, 16 silmua mainituilla vaaleilla lajikkeilla ja 14 silmua Grenache-lajikkeella. Poikkeukset ovat mahdollisia.

Kastelu: Sallittu. Elokuun 15. päivän ja sadonkorjuun välisenä aikana kasteluun saa käyttää vain paikallisia järjestelmiä, ja siitä on ilmoitettava kirjallisesti 24 tuntia etukäteen. Sprinklerikastelu on sallittu, jos siihen myönnetään lupa. Muut menetelmät ovat kiellettyjä.

Laatukuohuviinien rypäleet on korjattava käsin (koneellinen korjuu on kielletty).

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Lajikkeiden osuus viinityypin mukaan:

PUNAVIINI: vähintään 95 prosenttia punaisia rypälelajikkeita, jos rangat on poistettu, ja 85 prosenttia, jos tertut ovat kokonaisia.

VALKOVIINI: 100 prosenttia vaaleita rypäleitä.

ROSEEVIINI: vähintään 25 prosenttia punaisia rypäleitä.

LAATUKUOHUVIINIT (VALKOISET JA ROSEET): vaaleista ja/tai punaisista rypäleistä. Roseekuohuviineissä on oltava vähintään 25 prosenttia punaisia rypäleitä.

Vapaaehtoinen rypäleiden värien sekoittaminen on tehtävä toimittamisen jälkeen.

Rypäleen ominaisuudet: terve, vähimmäisalkoholipitoisuus punaviineillä 11 tilavuusprosenttia, valkoviineillä 10,5 tilavuusprosenttia ja laatukuohuviineillä 9,5 tilavuusprosenttia.

Suurin sallittu tuotos:

| — | 70 litraa 100 kg:n sadosta viineissä. Tämä voi poikkeustapauksissa vaihdella tietyissä rajoissa; |
| --- | --- |

—

70 litraa 100 kg:n sadosta viineissä. Tämä voi poikkeustapauksissa vaihdella tietyissä rajoissa;

| — | 62 litraa 100 kg:n sadosta laatukuohuviineissä. Tämä voi poikkeustapauksissa vaihdella tietyissä rajoissa; |
| --- | --- |

—

62 litraa 100 kg:n sadosta laatukuohuviineissä. Tämä voi poikkeustapauksissa vaihdella tietyissä rajoissa;

| — | 65 litraa 100 kg:n sadosta sellaisten viineissä, joilla on viñedo singular -merkintä. Vaihtelua ei sallita. |
| --- | --- |

—

65 litraa 100 kg:n sadosta sellaisten viineissä, joilla on viñedo singular -merkintä. Vaihtelua ei sallita.

Viininvalmistukseen liittyvä rajoitus

Kiellot koskevat seuraavia:

| — | sellaisten rypälemehujen tai viinien käyttö suojatun alkuperänimityksen viineissä, jotka on valmistettu sopimattomassa paineessa |
| --- | --- |

—

sellaisten rypälemehujen tai viinien käyttö suojatun alkuperänimityksen viineissä, jotka on valmistettu sopimattomassa paineessa

| — | jatkuvatoimiset puristimet, keskipakoiset murskaimet, viinirypäleiden esikuumennus tai rypälemehun tai viinin kuumennus puristejäännöksen kanssa väriaineen erottamiseksi |
| --- | --- |

—

jatkuvatoimiset puristimet, keskipakoiset murskaimet, viinirypäleiden esikuumennus tai rypälemehun tai viinin kuumennus puristejäännöksen kanssa väriaineen erottamiseksi

| — | tammilastujen käyttö tuotannossa, kypsyttämisessä tai varastoinnissa |
| --- | --- |

—

tammilastujen käyttö tuotannossa, kypsyttämisessä tai varastoinnissa

| — | erityyppisten viinien sekoittaminen sellaisen viinin valmistamiseksi, joka eroaa sekoitetuista viineistä. |
| --- | --- |

—

erityyppisten viinien sekoittaminen sellaisen viinin valmistamiseksi, joka eroaa sekoitetuista viineistä.

Erityiset edellytykset viininvalmistukselle:

| — | Astiakäyminen: vain valko- ja roseeviinit, joiden on oltava tynnyrissä ainakin kuukauden ajan. |
| --- | --- |

—

Astiakäyminen: vain valko- ja roseeviinit, joiden on oltava tynnyrissä ainakin kuukauden ajan.

| — | Maserointi hiilidioksidin avulla: punaviinien valmistuksessa käytettävien valkoisten rypäleiden osuus saa olla enintään 5 prosenttia, jos rangat on poistettu, ja 15 prosenttia, jos tertut ovat kokonaisia. |
| --- | --- |

—

Maserointi hiilidioksidin avulla: punaviinien valmistuksessa käytettävien valkoisten rypäleiden osuus saa olla enintään 5 prosenttia, jos rangat on poistettu, ja 15 prosenttia, jos tertut ovat kokonaisia.

| — | Laatukuohuviinit: perinteinen menetelmä. Vähintään 15 kuukautta yhtäjaksoisesti lajittelun ja sakanpoiston välillä samassa pullossa. Koko tuotantoprosessi merkintä mukaan luettuna tapahtuu samassa viinikellarissa. Toisessa käymisessä todellinen alkoholipitoisuus saa olla enintään 1,5 tilavuusprosenttia. Expedition-liuos saa lisätä todellista alkoholipitoisuutta enintään 0,5 tilavuusprosenttia. Sakanpoiston jälkeen viinin siirtäminen suodattamatta tilavuudeltaan alle 0,75 litran tai vähintään 3 litran lasipulloihin on sallittu. Happamuuden lisääminen ja värin poistaminen on kielletty. |
| --- | --- |

—

Laatukuohuviinit: perinteinen menetelmä. Vähintään 15 kuukautta yhtäjaksoisesti lajittelun ja sakanpoiston välillä samassa pullossa. Koko tuotantoprosessi merkintä mukaan luettuna tapahtuu samassa viinikellarissa. Toisessa käymisessä todellinen alkoholipitoisuus saa olla enintään 1,5 tilavuusprosenttia. Expedition-liuos saa lisätä todellista alkoholipitoisuutta enintään 0,5 tilavuusprosenttia. Sakanpoiston jälkeen viinin siirtäminen suodattamatta tilavuudeltaan alle 0,75 litran tai vähintään 3 litran lasipulloihin on sallittu. Happamuuden lisääminen ja värin poistaminen on kielletty.

5.2.   Enimmäistuotokset

| 1. | Punaiset lajikkeet |
| --- | --- |

1.

Punaiset lajikkeet

6 500 kg rypäleitä/ha

| 2. | Punaiset lajikkeet |
| --- | --- |

2.

Punaiset lajikkeet

45,5 hl/ha

| 3. | Vaaleat lajikkeet |
| --- | --- |

3.

Vaaleat lajikkeet

9 000 kg rypäleitä/ha

| 4. | Vaaleat lajikkeet |
| --- | --- |

4.

Vaaleat lajikkeet

63 hl/ha

| 5. | Punaiset viñedo singular -lajikkeet |
| --- | --- |

5.

Punaiset viñedo singular -lajikkeet

5 000 kg rypäleitä/ha

| 6. | Punaiset viñedo singular -lajikkeet |
| --- | --- |

6.

Punaiset viñedo singular -lajikkeet

32,5 hl/ha

| 7. | Vaaleat viñedo singular -lajikkeet |
| --- | --- |

7.

Vaaleat viñedo singular -lajikkeet

6 922 kg rypäleitä/ha

| 8. | Vaaleat viñedo singular -lajikkeet |
| --- | --- |

8.

Vaaleat viñedo singular -lajikkeet

44,99 hl/ha

6.   Rajattu maantieteellinen alue

RIOJA ALTA

La Riojan itsehallintoalue

Ábalos

Alesanco

Alesón

Anguciana

Arenzana de Abajo

Arenzana de Arriba

Azofra

Badarán

Bañares

Baños de Río Tobía

Baños de Rioja

Berceo

Bezares

Bobadilla

Briñas

Briones

Camprovín

Canillas

Cañas

Cárdenas

Casalarreina

Castañares de Rioja

Cellórigo

Cenicero

Cidamón

Cihuri

Cirueña

Cordovín

Cuzcurrita de Río Tirón

Daroca de Rioja

Entrena

Estollo

Foncea

Fonzaleche

Fuenmayor

Galbárruli

Gimileo

Haro

Hervías

Herramélluri

Hormilla

Hormilleja

Hornos de Moncalvillo

Huércanos

Lardero

Leiva

Logroño

Manjarrés

Matute

Medrano

Nájera

Navarrete

Ochánduri

Ollauri

Rodezno

Sajazarra

San Asensio

San Millán de Yécora

San Torcuato

San Vicente de la Sonsierra

Santa Coloma

Sojuela

Sorzano

Sotés

Tirgo

Tormantos

Torrecilla sobre Alesanco

Torremontalbo

Treviana

Tricio

Uruñuela

Ventosa

Villalba de Rioja

Villar de Torre

Villarejo

Zarratón

Burgosin maakunta (Miranda de Ebro): El Ternero (erillisalue):

RIOJA ORIENTAL

La Riojan itsehallintoalue

Agoncillo

Aguilar del Río Alhama

Albelda

Alberite

Alcanadre

Aldeanueva de Ebro

Alfaro

Arnedillo

Arnedo

Arrúbal

Ausejo

Autol

Bergasa

Bergasilla

Calahorra

Cervera del Río Alhama

Clavijo

Corera

Cornago

El Redal

El Villar de Arnedo

Galilea

Grávalos

Herce

Igea

Lagunilla de Jubera

Leza del Río Leza

Molinos de Ocón

Murillo de Río Leza

Muro de Aguas

Nalda

Ocón (La Villa)

Pradejón

Préjano

Quel

Ribafrecha

Rincón de Soto

Santa Engracia de Jubera (zona Norte)

Santa Eulalia Bajera

Tudelilla

Villamediana de Iregua

Villarroya

Navarran itsehallintoalue

Andosilla

Aras

Azagra

Bargota

Mendavia

San Adrián

Sartaguda

Viana

RIOJA ALAVESA

Álavan maakunta

Baños de Ebro

Barriobusto

Cripán

Elciego

Elvillar de Álava

Labastida

Labraza

Laguardia

Lanciego

Lapuebla de La barca

Leza

Moreda de Álava

Navaridas

Oyón

Salinillas de Buradón

Samaniego

Villabuena de Álava

Yécora

Lodosan kunnassa Ebro-joen oikealla rannalla sijaitsevat viinitilat, jotka ovat olleet 29. huhtikuuta 1991 rekisteröityinä sääntelyneuvoston viinitilarekisteriin, pidetään rekisterissä niin kauan kuin ne ovat olemassa.

Muutokset tuotantoalueeseen kuuluvien kuntien rajoissa eivät aiheuta rekisteröityjen viinitilojen poistamista viinitilarekisteristä.

Tuotantoalueeseen kuuluu pienempiä maantieteellisiä yksiköitä, jotka on määritetty viñedo singular -viinitiloiksi. Nämä ovat pienempiä kuin kunnat ja voivat koostua yhdestä tai useammasta maarekisteriin merkitystä palstasta. Niiden viiniköynnösten on oltava vähintään 35 vuotta vanhoja.

Hyväksytyt viñedo singular -viinitarhat määritellään 28. kesäkuuta 2019 annetun määräyksen APA/816/2019 (Espanjan virallinen lehti, BOE 181, 30. heinäkuuta 2019) liitteessä (https://www.boe.es/boe/dias/2019/07/30/pdfs/BOE-A-2019-11186.pdf); 3. elokuuta 2020 annetun määräyksen APA/780/2020 APA/780/2020 (BOE 214, 8. elokuuta 2020) liitteessä (https://www.boe.es/boe/dias/2020/08/08/pdfs/BOE-A-2020-9446.pdf); 5. toukokuuta 2021 annetun määräyksen APA/468/2021 (BOE 115, 14. toukokuuta 2021) liitteessä (https://www.boe.es/boe/dias/2021/05/14/pdfs/BOE-A-2021-8011.pdf), ja 5. toukokuuta 2021 annetun määräyksen APA/468/2021 oikaisussa (BOE 137, 9. kesäkuuta 2021) (https://www.boe.es/boe/dias/2021/06/09/pdfs/BOE-A-2021-9611.pdf).

7.   Pääasialliset viininvalmistuksessa käytettävät rypälelajikkeet

ALARIJE - MALVASÍA RIOJANA

ALBILLO MAYOR - TURRUNTÉS

CHARDONNAY

GARNACHA BLANCA

GARNACHA TINTA

GRACIANO

MACABEO - VIURA

MATURANA BLANCA

MATURANA TINTA

MAZUELA

SAUVIGNON BLANC

TEMPRANILLO

TEMPRANILLO BLANCO

VERDEJO

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1.   Viini

Rioja Altan rypäleistä valmistettujen viinien ominaisuuksiin vaikuttaa erityisesti Atlantin ilmasto. Se antaa viineille miedon alkoholipitoisuuden ja vahvasti hapokkaan täyteläisyyden. Tämän vuoksi viinit soveltuvat tynnyrikypsytykseen. Tällä alueella on kasvukauden aikana vähemmän aurinkoa ja suurempi sademäärä kuin alkuperänimityksen eteläisemmässä osassa. Näillä tekijöillä on välitön vaikutus viinin hapokkuuteen ja yhdessä Sierra de Cantabria -vuoriston antaman suojan kanssa ne parantavat kuvattuja viinien ominaisuuksia joko viineissä sellaisenaan tai sekoitettuina muilta alueilta peräisin oleviin viineihin. Rioja Alavesan alueella Atlantin ja Välimeren ilmastot kohtaavat, joten viinien alkoholipitoisuus on suurempi kuin edellä kuvatuilla viineillä. Lisäksi viinien hapokkuus on alhaisempi ja ne ovat monipuolisempia, koska ne soveltuvat sekä välittömään kulutukseen että kypsyttämiseen. Pohjoisessa Sierra de Cantabria -vuoriston antamalla suojalla on vieläkin suurempi merkitys. Auringon määrä on sama kuin Rioja Altan alueella, mutta sademäärä on pienempi. Monipuolisuutensa vuoksi viinit ovat ihanteellisia myös sekoitettujen viinien valmistukseen. Eteläisimpänä olevan Rioja Orientalin alueella sademäärä on pienempi ja Välimeren ilmastolle tyypillisesti auringonpaistetta on yleensä enemmän. Viinien alkoholipitoisuus on suurempi, ja niiden aromit ovat ihanteellisia kypsytettäväksi tarkoitettujen viinien sekoittamiseen. Ilmasto-olosuhteiden vaikutuksesta viinit voivat soveltua myös välittömään kulutukseen.

Maaperätyyppien tarkastelussa nousee esiin kolme pääasiallista tyyppiä. Ensinnäkin alkuperänimityksen kattaman alueen pohjoisimmassa osassa on kalkkipitoisia savimaita. Nämä muodostavat perustan viininviljelylle Rioja Alavesan ja Rioja Altan välissä. Toiseksi Rioja Altan ja Rioja Orientalin alueiden tulvamailla ja rautapitoisilla savimailla tuotetaan viinejä, jotka eivät ole yhtä täyteläisiä kuin edellä mainitut.

Viininviljely on alueella ikivanhaa ja erittäin merkittävää. Taloudellisesta näkökulmasta tarkasteltuna viinin osuus alueen BKT:sta on 20 prosenttia. Tämän vuoksi kuvattuja luonnonolosuhteita hyödynnetään täysimääräisesti. Erikoisuutena on viinien kypsyttäminen, minkä seurauksena alueella on yksi maailman suurimmista tammitynnyrikeskittymistä.

8.2.   Laatukuohuviini

Vaikka alkuperänimitys Rioja tunnetaan pääasiassa hiilihapottomien viinien tuotannosta, tietyt viininvalmistamot ovat kuitenkin valmistaneet perinteisellä menetelmällä laatukuohuviinejä 1800-luvun puolivälistä alkaen, joten niillä on menetelmästä sekä osaamista että kokemusta.

Raikkaus ja hapokkuus ovat kaksi tärkeää tekijää laatukuohuviinien valmistuksessa. Winkler-indeksin mukaan Rioja sijoittuu viileämmän lämpötilan alueelle, minkä vuoksi kasvukaudet ovat lyhyitä ja oikea fenolikypsyys saavutetaan ilman korkeaa alkoholipitoisuutta. Nämä tekijät tarjoavat ihanteellisen lähtökohdan tällaisten viinien tuotannolle.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Suojatun alkuperänimityksen Rioja kattamia viinejä saa pullottaa vain sääntelyneuvoston rekisteröimissä viininvalmistamoissa. Muussa tapauksessa viinissä ei saa käyttää tätä nimitystä.

Vaatimus perustuu siihen, että kun viiniä kuljetetaan ja se pullotetaan tuotantoalueen ulkopuolella, kuluttajille tarjottavan viinin laatu vaarantuu enemmän kuin silloin, kun nämä toimet suoritetaan tuotantoalueella. Vaatimuksella suojellaan Rioja-viinien hyvää mainetta vahvistamalla sen erityisominaisuuksien ja laadun valvontaa. Sillä suojellaan hyväksyttyä alkuperänimitystä kaikkien asianomaisten tuottajien hyödyksi. Päätös vahvistettiin Euroopan unionin tuomioistuimen 16. toukokuuta 2000 antamalla tuomiolla.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Merkintä ”RIOJA” on esitettävä näkyvästi ja heti sen alapuolella seuraavat tiedot: Maininta ”Denominación de Origen Calificada” (suojattu alkuperänimitys); sääntelyneuvoston leima; tavaramerkki; sekä rekisteröidyn viininvalmistamon nimi tai liikenimi.

Termejä ”barrica” (tynnyri) ja ”madera” (puu) ei saa mainita viinin markkinoinnissa, mainonnassa eikä merkinnöissä ennen kypsytysprosessin päättymistä.

Alueen tai kunnan nimen käyttö on sallittu, kun rypäleet ovat peräisin sieltä ja viini tuotetaan, kypsytetään (tapauksen mukaan) ja pullotetaan siellä. Enintään 15 prosenttia viinin valmistukseen käytettävistä rypäleistä voi kuitenkin olla peräisin rekisteröidyistä viinitarhoista, jotka sijaitsevat sellaisissa kunnissa, joiden naapurialueella tai naapurikunnassa toimija harjoittaa toimintaansa. Lisäksi on esitettävä todisteet siitä, että edellä mainittu 15 prosenttia rypäleistä on saatavilla yksinoikeudella vähintään 10 peräkkäisen vuoden ajan.

Laatukuohuviinien tapauksessa perinteiseen menetelmään viittaava ilmaisu ”Método Tradicional” on merkittävä välittömästi sokeripitoisuuteen viittaavan merkinnän alapuolelle. Merkinnän kirjasinkoko ei saa olla suurempi kuin se, jota käytetään nimessä ”Rioja”.

Pakolliset tiedot sisältävässä etiketissä perinteiseen menetelmään viittaavan ilmaisun ”Método Tradicional” kirjasinkoko saa olla enintään 0,3 cm.

Merkinnän ”Viñedo Singular” on oltava välittömästi sen merkinnän alapuolella, joka on rekisteröity tavaramerkiksi. Kirjainten koko ja paksuus eivät saa olla suurempia eikä kirjainten väri saa olla voimakkaampi kuin nimessä ”Rioja”.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöjä koskevat lisämääräykset

Edellytyksen kuvaus:

Rajoittamatta edellä esitettyjen säännösten soveltamista on noudatettava merkintöjä koskevia vähimmäisvaatimuksia, jotka on vahvistettu kaikilla itsehallintoalueilla sovellettavista suojatuista alkuperänimityksistä ja maantieteellisistä merkinnöistä 12. toukokuuta 2015 annetun lain 6/2015 (Ley 6/2015, de 12 de mayo, de Denominaciones de Origen e Indicaciones Geográficas Protegidas de ámbito territorial supraautonómico) 17 artiklan h alakohdan 4 alakohdan mukaisesti.

Linkki tuote-eritelmään

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/dop_rioja.aspx

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 88/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 88/58

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 88/07)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1)
  17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Crémant de Bordeaux”

PDO-FR-A0488-AM06

Tiedonannon päivämäärä: 26. marraskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Yhtenäisen asiakirjan 6 kohtaa on muutettu.

2.   Viiniköynnöslajikkeet

Roseekuohuviinien valmistuksessa käytettäviin lajikkeisiin on lisätty lajikkeet Muscadelle B, Sauvignon B, Sauvignon gris G, Sémillon B.

Nämä lajikkeet oli jo sisällytetty valkoisten kuohuviinien tuotantoon tarkoitettujen viiniköynnöslajikkeiden valikoimaan.

Lisäyksen yhteydessä valkoisten rypälelajikkeiden käyttöä roseekuohuviinien cuvéessä on rajoitettu.

Kyseisistä lajikkeista saadaan roseekuohuviineihin raikkautta viinien aistinvaraisia ominaisuuksia kuitenkaan muuttamatta.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevat määräykset

Tuote-eritelmään on lisätty seuraavat maatalouden ympäristösäännökset:

Kuolleet köynnökset on poistettava viljelylohkoilta, ja kuolleiden köynnösten kaikenlainen varastoiminen viljelylohkoilla on kielletty.

Rikkakasvien kokonaisvaltainen kemiallinen hävittäminen lohkoilta on kielletty.

Kaikki toimijat laskevat ja kirjaavat oman käsittelyindeksinsä (IFT).

Näillä muutoksilla pyritään ottamaan paremmin huomioon kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämistä koskevat yhteiskunnan vaatimukset ja ympäristönäkökohdat.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Korjatun sadon kuljetus

Rypäleiden kuljetusolosuhteita koskevia määräyksiä on täsmennetty seuraavasti:

Kuljetusastioiden on oltava sivuiltaan enintään 1,20 × 1,00 metriä ja korkeudeltaan enintään 0,80 metriä, ja rypäleiden lastauskorkeus ei saa olla yli 0,60 metriä. Rypäleiden keruun ja niiden puristuksen välinen aika saa olla enintään 24 tuntia.

Muutoksella vältetään rypäleiden murskaaminen kuljetuksen aikana ja varmistetaan siten niiden laadun säilyminen.

Tämän vuoksi yhtenäisen asiakirjan 5.1 kohtaa on muutettu-

5.   Puristaminen

Täsmennetään, että rypäleet kaadetaan puristimeen murskaamatta tai perkaamatta niitä.

Tällä tähdennetään sitä, että rypäleiden on valvontaan liittyvistä syistä oltava kokonaisia.

Muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6.   Sekoittaminen

Tähän kohtaan on lisätty, että viininvalmistajan on osoitettava, että sillä on asianmukainen menetelmä expedition-liuoksen lisäämiseksi pulloihin ja pullojen ”tanssittamiseksi” useaan kertaan sakanerotusvaiheessa.

Näin varmistetaan pullotettujen viinien tasalaatuisuus erityisesti silloin, kun kyseessä ovat puolikuivat viinit.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

7.   Varastointipaikka

Varastoinnin osalta täsmennetään, että toimijan on osoitettava kaikin mahdollisin keinoin, että varastointipaikan enimmäislämpötila on jälkikäymisen aikana enintään 14 °C ja sakanpoistovaiheessa enintään 20 °C.

Tämän muutoksen tarkoituksena on varmistaa vakaat olosuhteet, joissa jälkikäyminen tapahtuu parhaalla mahdollisella tavalla.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

8.   Valtuutettujen varastonpitäjien välisen siirron päivämäärä

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle hyväksyttyjen varastoijien välillä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

9.   Siirtymätoimenpide

Tuote-eritelmästä on poistettu siirtymätoimenpiteet, joiden soveltamisaika on päättynyt.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

10.   Hakemusta koskeva ilmoitus sakanpoiston yhteydessä

Hakemusta koskeva ilmoitus on korvattu sakanpoiston yhteydessä tehtävällä hakemusta koskevalla ilmoituksella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

11.   Tärkeimpien tarkastettavien kohtien mukauttaminen

Tärkeimpiä tarkastettavia kohtia on mukautettu siltä osin, kuin kyseessä ovat hakemusta koskeva ilmoitus sakanpoiston yhteydessä sekä viinien laatu sakanpoiston jälkeen.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

12.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevan viittauksen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Crémant de Bordeaux

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 5. | Laatukuohuviini |
| --- | --- |

5.

Laatukuohuviini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Valkoinen tai vaaleanpunainen (rosee) laatukuohuviini

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Kuohuviinien luonnollinen alkoholipitoisuus on ≥ 9 til-%.

Pullokäymisen jälkeen viinien

| — | kokonaisalkoholipitoisuus on ≥ 11 til-% |
| --- | --- |

—

kokonaisalkoholipitoisuus on ≥ 11 til-%

| — | haihtuvien happojen pitoisuus on ≤ 18mEq/L |
| --- | --- |

—

haihtuvien happojen pitoisuus on ≤ 18mEq/L

| — | kokonaisrikkidioksidipitoisuus on ≤ 150 mg/l |
| --- | --- |

—

kokonaisrikkidioksidipitoisuus on ≤ 150 mg/l

| — | jos puristemehu on väkevöity, kokonaisalkoholipitoisuus on ≤ 13 til-%. |
| --- | --- |

—

jos puristemehu on väkevöity, kokonaisalkoholipitoisuus on ≤ 13 til-%.

Kuohuviinien väri on kirkas, vaahto on pitkäkestoista, ja loppumaku on hedelmäinen ja säilyy pitkään.

Valkoiset kuohuviinit ovat helmeileviä, ja niissä on hienoja kuplia. Nämä kuohuviinit ovat raikkaita ja hyvärakenteisia, erityisesti kun ne valmistetaan Sauvignon B- ja Semillon B -lajikkeista. Sakkakypsytyksen aikana viineihin muodostuu kypsiä aromaattisia vivahteita, joihin usein yhdistyy voin tai paahdetun leivän sävyjä.

Roseeviinit valmistetaan pääasiassa Merlot N- ja Cabernet franc N -lajikkeista, ja niissä on hedelmäisiä vivahteita. Nämä kuohuviinit on tarkoitettu juotaviksi nuorina.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Istutustiheys – etäisyydet

Viininviljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä.

Istutustiheyttä voidaan alentaa 3 300 köynnökseen hehtaaria kohden; tällöin köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä.

2.   Viiniköynnösten leikkaamista koskevat säännöt

Viininviljelykäytäntö

Ainoastaan matalaleikkaus ja pitkä juoksijaleikkaus sallitaan.

Lajikkeiden Merlot N, Muscadelle B ja Sémillon B tapauksessa silmuja saa jättää leikattaessa enintään 50 000 hehtaaria kohden ja 20 köynnöstä kohden.

Muiden lajikkeiden tapauksessa silmuja saa jättää leikattaessa enintään 60 000 hehtaaria kohden ja 22 köynnöstä kohden.

Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla).

3.   Korjatun sadon kuljetus

Viininviljelykäytäntö

Rypäleet kuljetetaan säiliöissä, jotka eivät ole tiiviitä. Kuljetusastioiden on oltava sivuiltaan enintään 1,20 × 1,00 metriä ja korkeudeltaan enintään 0,80 metriä, ja rypäleiden lastauskorkeus ei saa olla yli 0,60 metriä. Rypäleiden keruun ja niiden puristuksen välinen aika saa olla enintään 24 tuntia.

4.   Rypäleiden vastaanotto ja puristaminen

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Valkoisten kuohuviinien valmistukseen tarkoitetut rypäleet laitetaan kokonaisina viininpuristimeen.

Kierteisellä ruuvilla varustettujen valutus- ja murskausjärjestelmien käyttö on kielletty.

Rypäleiden puristamisessa on kiellettyä käyttää kierteisellä ruuvilla varustettuja järjestelmiä sekä ketjuja sisältäviä puristimia.

Punnituslaitteen käyttö on pakollista, ja laitteen on sovelluttava viininkorjuussa käytettäviin säiliöihin.

Rypäleiden on säilyttävä ehjinä, kun ne siirretään ja syötetään puristimeen. Tukkeumien estämiseen ei varsinkaan saa käyttää järjestelmiä tai välineitä, jotka rikkovat rypäleitä.

Puristimeen laitetaan kerralla se määrä rypäleitä, joka vastaa puristimen kapasiteettia. Määrä saa olla tätä pienempi vain poikkeustapauksissa.

Rypälemehun fraktiointi on pakollista.

Rypäleiden kuljetinjärjestelmien käytön aikana rypäleistä valunut mehu otetaan erilleen. Tällaista rypäleistä valunutta mehua ei lasketa mukaan määritettäessä viimeisen puristuksen määriä. Kyseinen mehu on lähetettävä tislattavaksi ennen kyseisen viinivuoden 31. päivää heinäkuuta.

Puristin on pestävä joka päivä.

Sadonkorjuusäiliöt on pestävä joka päivä.

Rypäleiden vastaanotto- ja puristustilojen lattioiden on oltava helppoja puhdistaa.

5.   Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Väkevöidyn perusviinin käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 5 g/l.

Jos viiniä on väkevöity, kokonaisalkoholipitoisuus saa pullokäymisen jälkeen olla enintään 13 tilavuusprosenttia.

5.2.   Enimmäistuotos

| 1. | 78 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

1.

78 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Gironden departementiin 1. päivänä helmikuuta 2021 voimassa olevan virallisen geokoodin perusteella kuuluvien kuntien alueella: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles-de-Castillon, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets , Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7.   Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N – Malbec |
| --- | --- |

Cot N – Malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

| | Sauvignon B - Sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B - Sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G – Fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G – Fié gris

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

8.   Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

Maantieteellisellä alueella vallitsee viinirypäletuotannon kannalta suotuisat, jokseenkin yhteneväiset ilmasto-olosuhteet, sillä kyseinen alue sijaitsee suurten, lämpötilaa merkittävissä määrin säätelevien vesistöjen läheisyydessä (Atlantin valtameri, Gironden joensuisto, Garonnen ja Dordognen laaksot). Valtameren vaikutus, joka suojaa viinitarhoja kevään halloilta, tasoittuu kuitenkin vähitellen, sitä mukaa kun välimatka mereen ja suuriin jokilaaksoihin kasvaa ja lähestytään Landesin, Saintongen ja Double Périgourdinen metsiä. Näiden erityispiirteiden takia viininviljely ei juurikaan ole levinnyt alueen pohjois- ja etelä-lounaisosiin. Maantieteellinen alue kattaa 497 kuntaa Gironden departementin 538 kunnasta. Departementin lounaisosassa ei viljellä viinirypäleitä, sillä siellä harjoitetaan metsätaloutta.

Bordeaux’n alueella viiniköynnökset kasvavat valtamerellisessä ilmastossa, ja niitä on täytynyt jo 1600- ja 1700-luvuilta lähtien tukea tukikeppien ja myöhemmin yleistyvien säleikköjen avulla, jotta sato jakautuu hyvin ja lehtiä on riittävästi mahdollistamaan fotosynteesi ja rypäleiden optimaalinen kypsyminen.

Rypäleet korjataan, kun niiden kypsyysaste on paras mahdollinen. Tämä takaa erinomaisen sokerien ja happojen suhteen, jota tarvitaan, jotta kuohuviineistä tulee raikkaita ja pullokäyminen onnistuu hyvin.

Koska maaperätyyppejä on erilaisia ja valon määrä vaihtelee, köynnöksiä on valittu ja mukautettu ympäristön ominaispiirteiden mukaan. Tämä selittää, miksi perinteisesti on keskitytty sekoiteviineihin. Maaperätyyppejä on neljä erilaista:

| — | kukkuloiden rinteillä yleisesti esiintyvä kalkkipitoinen savimaa ja kalkkipitoinen merkelimaa, joka soveltuu erittäin hyvin Merlot N -lajikkeen viljelyyn, |
| --- | --- |

—

kukkuloiden rinteillä yleisesti esiintyvä kalkkipitoinen savimaa ja kalkkipitoinen merkelimaa, joka soveltuu erittäin hyvin Merlot N -lajikkeen viljelyyn,

| — | piipitoinen maaperä, jossa on savea ja kalkkikiviainesta ja joka sopii täydellisesti esimerkiksi lajikkeiden Merlot N ja Sauvignon B viljelyyn, |
| --- | --- |

—

piipitoinen maaperä, jossa on savea ja kalkkikiviainesta ja joka sopii täydellisesti esimerkiksi lajikkeiden Merlot N ja Sauvignon B viljelyyn,

| — | runsaasti hienoa silttiä sisältävä pehmeärakenteinen maaperä (”boulbène”), joka soveltuu valkoisista rypälelajikkeista valmistettavan perusviinin tuotantoon, |
| --- | --- |

—

runsaasti hienoa silttiä sisältävä pehmeärakenteinen maaperä (”boulbène”), joka soveltuu valkoisista rypälelajikkeista valmistettavan perusviinin tuotantoon,

| — | sorainen maaperä, joka koostuu sorasta, veden kuluttamasta kvartsista sekä enemmän tai vähemmän karkeasta hiekasta; tällaisesta maasta muodostuvilla pengermillä vesi kulkeutuu hyvin pois ja maaperä lämpenee hyvin, ja pengermät soveltuvat täydellisesti viiniköynnöksille ja erityisesti lajikkeelle Cabernet Sauvignon N. |
| --- | --- |

—

sorainen maaperä, joka koostuu sorasta, veden kuluttamasta kvartsista sekä enemmän tai vähemmän karkeasta hiekasta; tällaisesta maasta muodostuvilla pengermillä vesi kulkeutuu hyvin pois ja maaperä lämpenee hyvin, ja pengermät soveltuvat täydellisesti viiniköynnöksille ja erityisesti lajikkeelle Cabernet Sauvignon N.

Viininvalmistajilla on kokemusta kunkin lajikkeen viiniyttämisestä, ja he hyödyntävät tätä kokemusta sekoiteviinien valmistuksessa. Viininvalmistajat valmistavat sekoiteviinit hyvin taidokkaasti ja ottavat huomioon köynnösten ominaisuudet ja viinivuoden varmistaakseen, että viineissä säilyy vuodesta toiseen tietty hapokkuuden ja hedelmäisyyden välinen tasapaino.

Mehu on kirkasta, sillä rypäleiden säilyminen ehjinä sadonkorjuun jälkeen ja kuljetuksen aikana varmistetaan ja tuote-eritelmään on kirjattu puristamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt. Pullokäymisen laadun kannalta on ehdottoman tärkeää, että rypäleitä saa käsitellä vain tietyssä määrin rikkidioksidilla. Sakkakäyminen muodostaa tertiaarisia aromeja ja lisää viinien monimuotoisuutta.

Bordeaux on satamakaupunki, jolla on historiallisesti ollut läheiset yhteydet muihin kansakuntiin. Kaupankäynti onkin ollut jo varhaisista vaiheista jäsenneltyä ja runsasta. Bordeaux’n viinitarhat ovat aina olleet kiinnostuneita muusta maailmasta. Ne ovat hyödyntäneet ja levittäneet innovatiivisia tekniikoita ja pyrkineet dynaamisuuteen. Näin ne ovat lujittaneet, vahvistaneet ja vieneet osaamistaan, kunnioittaen satoja vuosia vanhoja perinteitä.

Jos 1100-luvulla Bordeaux’lle muodostui erityinen suhde Englantiin. Nykyisin myös Aasian markkinat ovat avautuneet viinialan tuotteille. Bordeaux’n viininviljelijät ovatkin osanneet mukautua markkinakehitykseen, kunnioittaen samalla sitä ympäristöä, jossa viiniköynnökset kasvavat. Viinit ovat hyvin monimuotoisia, ja Crémants de Bordeaux -kuohuviinien kasvavat volyymit kielivät tästä dynamiikasta.

Vaikka Crémant de Bordeaux -kuohuviinit muodostavatkin vain osan Bordeaux’n alueen viinirypäletuotannosta, ne osoittavat, että näillä perinteisillä rypälelajikkeilla on paljon potentiaalia ja että Bordeaux’n viininviljelijät ovat historian saatossa pystyneet omaksumaan viiniyttämistekniikoita ja innovatiivisia tekniikoita. Valkoisissa ja vaaleanpunaisissa Crémant de Bordeaux -kuohuviineissä Bordeaux’n rypälelajit yhdistyvät perinteisiin viininvalmistusmenetelmiin, joissa hyödynnetään pullokäymistä.

Crémant de Bordeaux -kuohuviinien väri on kirkas, vaahto on pitkäkestoista, ja loppumaku on hedelmäinen ja säilyy pitkään.

Valkoiset kuohuviinit ovat helmeileviä, ja niissä on hienoja kuplia. Nämä kuohuviinit ovat raikkaita ja hyvärakenteisia, erityisesti kun ne valmistetaan Sauvignon B- ja Semillon B -lajikkeista.

Sakkakypsytyksen aikana viineihin muodostuu kypsiä aromaattisia vivahteita, joihin usein yhdistyy voin tai paahdetun leivän sävyjä.

Roseeviinit valmistetaan pääasiassa Merlot N- ja Cabernet franc N -lajikkeista, ja niissä on hedelmäisiä vivahteita. Nämä kuohuviinit on tarkoitettu juotaviksi nuorina.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Merkinnät

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen nimi on merkitty siihen osaan korkkia, joka on pullon kaulan sisällä.

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen yksikkö ”Vin de Bordeaux” tai ”Grand Vin de Bordeaux”. Tämä laajempi maantieteellinen yksikkö voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Pakkaaminen

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Tuotanto rypäleiden keruusta sakanpoistoon tapahtuu kokonaisuudessaan asianomaisella maantieteellisellä alueella.

Viinien yksinomaisena valmistustapana on toinen käyminen lasipulloissa.

Tämän vuoksi viinit myös pakataan maantieteellisellä alueella.

Pullotus lasipulloihin, joissa pullokäyminen tapahtuu, voidaan tehdä aikaisintaan kolmen kuukauden kuluttua sadonkorjuusta ja aikaisintaan 1. joulukuuta.

Viinit saa saattaa kuluttajamarkkinoille, kun niitä on kypsytetty vähintään 12 kuukautta pullotuspäivästä laskettuna (aikaisintaan yhden kuukauden kuluttua sakanpoistosta).

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7df3447f-384a-4f7a-819e-2971ef1ae277

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 88/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 88/65

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 88/08)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti (1).

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Saint-Estèphe”

PDO-FR-A0178-AM01

Tiedonannon päivämäärä: 26. marraskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Alueen rajat pysyvät samoina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2.   Rajattu viljelyalue

Lisätään rajatun viljelyalueen hyväksyneen toimivaltaisen kansallisen viranomaisen istuntoluetteloon päivämäärä 3. kesäkuuta 2021.

Tällä muutoksella lisätään päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Siirrot valtuutettujen varastonpitäjien kesken

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan myyntiin valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Siirtymätoimenpiteet

Poistetaan tuote-eritelmästä siirtymätoimenpiteet, joiden soveltamisaika on päättynyt.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Tarkistetaan valvontaelintä koskevien tietojen sanamuotoa kohdan yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen. Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi tai nimet

Saint-Estèphe

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viini(e)n kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Kyseessä on hiilihapoton punaviini.

Viinin luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia, ja kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Kaikkien kaupan pidettävien viinien

| — | omenahappopitoisuus on enintään 0,30 g/l, |
| --- | --- |

—

omenahappopitoisuus on enintään 0,30 g/l,

| — | käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 2 g/l, |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on enintään 2 g/l,

| — | pullottamattoman viinin haihtuvien happojen pitoisuus on sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden 31. heinäkuuta asti enintään 13,26 milliekvivalenttia litrassa (mEq/l) eli 0,79 g/l etikkahappona ilmaistuna (0,65 g/l rikkihappona ilmaistuna) ja mainitun päivämäärän jälkeen enintään 16,33 mEq/l eli 0,98 g/l etikkahappona ilmaistuna (0,80 g/l rikkihappona ilmaistuna). |
| --- | --- |

—

pullottamattoman viinin haihtuvien happojen pitoisuus on sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden 31. heinäkuuta asti enintään 13,26 milliekvivalenttia litrassa (mEq/l) eli 0,79 g/l etikkahappona ilmaistuna (0,65 g/l rikkihappona ilmaistuna) ja mainitun päivämäärän jälkeen enintään 16,33 mEq/l eli 0,98 g/l etikkahappona ilmaistuna (0,80 g/l rikkihappona ilmaistuna).

Kokonaishappopitoisuus ja kokonaisrikkidioksidipitoisuus ovat yhteisön sääntelyn mukaisia. Viinit ovat väriltään voimakkaan punaisia. Ne valmistetaan useimmiten rypälelajikesekoituksista, joissa on eniten cabernet-sauvignon N -lajiketta. Lajike antaa viineille harteikasta täyteläisyyttä ja runsaan tanniinirakenteen. Mausteisia sävyjä täydennetään usein merlot N -lajikkeesta saatavilla punaisten marjojen vivahteilla. Rakennetta ja monimuotoisuutta vahvistetaan cabernet franc N- tai petit verdot N -lajikkeen avulla. Jälkimmäisestä lajikkeesta viinit voivat saada myös raikkautta niinä satovuosina, joina viinit ovat erittäin täyteläisiä. Tällaisia harteikkaita ja voimakkaita viinejä on vanhennettava usean vuoden ajan, jolloin makuun tulee pyöreyttä, hedelmäisyyttä ja hienostuneisuutta.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Vettä poistavat väkevöintimenetelmät ovat sallittuja enintään 15 prosentin pitoisuuteen saakka.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Edellä esitettyjen määräysten lisäksi viininvalmistusmenetelmien on oltava yhteisön tasolla ja Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

2.   Viljelykäytäntö

a)   Istutustiheys

| — | Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 7 000 köynnöstä hehtaarilla. |
| --- | --- |

—

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 7 000 köynnöstä hehtaarilla.

| — | Köynnösten riviväli saa olla enintään 1,50 metriä, ja köynnösten etäisyyden samalla rivillä on oltava vähintään 0,80 metriä. |
| --- | --- |

—

Köynnösten riviväli saa olla enintään 1,50 metriä, ja köynnösten etäisyyden samalla rivillä on oltava vähintään 0,80 metriä.

b)   Viiniköynnösten leikkausta koskevat säännöt

| — | Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla). |
| --- | --- |

—

Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla).

| — | Viiniköynnökset leikataan seuraavilla tekniikoilla siten, että kuhunkin köynnökseen jää enintään 12 silmua:






  — | sekaleikkaus (taille médocaine), tai matalaleikkaus ja juoksijaleikkaus, jossa köynnökseen jää kaksi oksaa ja kumpaankin oksaan enintään neljä silmua rypälelajikkeilla cot N, cabernet-sauvignon N, merlot N ja petit verdot N tai enintään viisi silmua rypälelajikkeilla cabernet franc N ja carmenère N; seuraavan vuoden oksa (cot de retour) leikataan niin, että oksaan jää kaksi silmua, |
| --- | --- | --- |

—

Viiniköynnökset leikataan seuraavilla tekniikoilla siten, että kuhunkin köynnökseen jää enintään 12 silmua:

—

sekaleikkaus (taille médocaine), tai matalaleikkaus ja juoksijaleikkaus, jossa köynnökseen jää kaksi oksaa ja kumpaankin oksaan enintään neljä silmua rypälelajikkeilla cot N, cabernet-sauvignon N, merlot N ja petit verdot N tai enintään viisi silmua rypälelajikkeilla cabernet franc N ja carmenère N; seuraavan vuoden oksa (cot de retour) leikataan niin, että oksaan jää kaksi silmua,

| — | kaksirunkoinen matalaleikkaus tai nelihaarainen viuhkaleikkaus. |
| --- | --- |

—

kaksirunkoinen matalaleikkaus tai nelihaarainen viuhkaleikkaus.

c)   Kastelu

Viiniköynnösten kastelu kasvukaudella voidaan sallia Ranskan maatalous- ja merikalastuslain säännösten mukaisesti.

5.2.   Enimmäistuotokset

| 1. | 63 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

1.

63 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava ja kypsytettävä 1. tammikuuta 2021 voimassa olleen virallisen geokoodin perusteella Gironden departementtiin kuuluvan Saint-Estèphen kunnan alueella.

7.   Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N – Malbec |
| --- | --- |

Cot N – Malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1.   Yhteyden kannalta merkitykselliset luontoon liittyvät tekijät

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Saint-Estèphe” maantieteellinen alue sijaitsee Gironden vasemmalla rannalla Médocin niemimaalla Bordeaux’n ja Pointe de Graven puolivälissä.

Maantieteellinen alue on maaperältään osa Médocin niemimaan viininviljelyaluetta, jonka erikoisuutena ovat Gironden jokisuulahden suuntaisesti asettuneet sorapenkereet 4–40 metrin korkeudella.

Kvartäärikaudelta olevat penkereet, jotka ovat paksuudeltaan keskimäärin kymmenkunta metriä, lepäävät eoseeni- ja oligoseenikauden merkeli- ja kalkkikivikerrostumilla, joita nähdään erityisesti Saint-Estèphen kunnan länsiosassa. Lännessä metsän rajalla kaikki nämä muodostumat peittää Sable des Landes (kvartäärikauden lentohiekka). Muodostumien monimuotoisuutta täydentävät jokisuulahden reunassa äskettäin syntyneet tulvamaat, joita kutsutaan paikallisesti nimellä ”palus”.

Maaperää kastelevat kauttaaltaan Girondeen laskevat puroset, joita kutsutaan paikallisesti nimillä ”jalles” ja ”esteys”. Ne jakavat maiseman yksittäisiin soraharjanteisiin ja osuvat yhteen useiden kunnanrajojen kanssa. Tarkistetun alkuperänimityksen ”Saint-Estèphe” maantieteellinen alue vastaa siis Saint-Estèphen kunnan aluetta. Kunnan aluetta erottaa Saint-Seurin-de-Cadournen kunnasta pohjoisessa räme, jolta vedet valuvat Estey de la Calupeyreen, ja etelässä Lafiten räme, jolta vedet valuvat Jalle du Breuiliin.

Soraharjanteiden maaperä on pääosin hiekan- tai savensekaista soraa. Länsiosassa kovaa kalkkikiviperuskalliota peittävät epätasaisesti hiekansekainen savimaa ja rendzina-pintamaannos. Kerrostumien paikallinen monimuotoisuus on osittain syynä maisemien monimuotoisuuteen ja maan monivärisyyteen. Paikallisissa paikannimissä, kuten ”Cos” tai ”Pez”, viitataan sekä harjanteiden pinnanmuodostukseen että soramaaperään.

Tarkistettu alkuperänimitys ”Saint-Estèphe” on Médocin alueen kuntakohtaisista tarkistetuista alkuperänimityksistä pohjoisin ja pinta-alaltaan toiseksi suurin.

Viininviljelyä harjoitetaan kunnan alueella pääosin harjanteiden korkeudella, ja viinitarhat jäsentävät siten maisemaa, jota halkoo kunnan lukuisiin kyliin johtava tiheä paikallisteiden verkosto. Kylät, kuten Marbuzet, Blanquet, Pez, Leyssac ja Saint-Corbian, ovat sijoittuneet viininviljelyä harjoittavien linnojen ympärille.

Hienoimmat laatuviinit on nimetty viinitarhojensa keskellä sijaitsevien kauniiden linnojen mukaan.

Kunnan etelä- ja pohjoisosassa kosteat laaksot, jotka muodostavat kohtisuorassa jokisuulahteen päin sijaitsevia rämealueita, ovat laidunkäytössä ja paikoittain metsän peitossa.

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Saint-Estèphe” alueelle luonteenomainen piirre ovat soraharjanteet, joilla viiniä viljellään ja jotka ovat idässä erittäin lähellä jokisuulahtea. Palus-kerrostumia on siis vain kapealla, 200–300 metrin levyisellä vyöhykkeellä.

8.2.   Yhteyden kannalta merkitykselliset inhimilliset tekijät

Lesparren pääseurakuntaa 1700-luvulla johtanut Gui Martin de Saint-Estèphe oli Calonin lääninherra. Saint-Estèphe alkoi jo silloin olla tunnettu hyvistä viiniköynnöksistään, jotka olivat jo tuottoisampia kuin viljat. Alueella, josta myöhemmin tuli Saint-Estèphen kunta, muut läänitykset, kuten Blanquet’n läänitysalue tai Lassalle de Pezin vasalliläänitys, muodostivat kylien historian perustan.

Saint-Estèphen kymmenykset olivat 1600- ja 1700-luvuilla koko Médocin alueen huomattavimpia. Historiantutkimuksessa on kuitenkin todettu, että Saint-Estèphen viinien maine liittyi läheisesti viinejä jälkikäsitteleviin ja myyviin bordeaux’laisiin kauppiaisiin.

Nykyiset suurtilat syntyivät vauraalla 1800-luvulla. Tältä aikakaudelta peräisin olevat suuret kauniit linnat todistavat tilojen vauraudesta, vallasta ja dynaamisuudesta.

Samoin kuin muut Médocin niemimaan viinien tarkistetut alkuperänimitykset, Saint-Estèphen laatuviinit ovat saaneet 1600- ja 1700-luvuilta lähtien tunnustusta erilaisissa viinitilojen luokituksissa. Teoksessa Classement des vins de Bordeaux de 1855 mainitaan viisi Saint-Estèphen laatuviiniä ja teoksessa Classement des crus Bourgeois de 1932 nelisenkymmentä laatuviiniä.

Nykyään lähes puolet Saint-Estèphen viineistä myydään Ranskan ulkopuolelle Belgiaan, Englantiin, Saksaan ja Alankomaihin taikka viedään Yhdysvaltoihin, Sveitsiin ja Aasiaan.

Tarkistettu alkuperänimitys ”Saint-Estèphe” tunnustettiin 11. syyskuuta 1936 annetulla asetuksella. Viinitarhat tuottavat keskimäärin 65 000 hehtolitraa hiilihapotonta punaviiniä.

Viinit ovat väriltään voimakkaan punaisia. Ne valmistetaan useimmiten rypälelajikesekoituksista, joissa on eniten cabernet-sauvignon N -lajiketta. Lajike antaa viineille harteikasta täyteläisyyttä ja runsaan tanniinirakenteen. Mausteisia sävyjä täydennetään usein merlot N -lajikkeesta saatavilla punaisten marjojen vivahteilla. Rakennetta ja monimuotoisuutta vahvistetaan cabernet franc N- tai petit verdot N -lajikkeen avulla. Jälkimmäisestä lajikkeesta viinit voivat saada myös raikkautta niinä satovuosina, joina viinit ovat erittäin täyteläisiä. Tällaisia harteikkaita ja voimakkaita viinejä on vanhennettava usean vuoden ajan, jolloin makuun tulee pyöreyttä, hedelmäisyyttä ja hienostuneisuutta. Tarkistetun alkuperänimityksen ”Saint-Estèphe” laatu ja omaleimaisuus juontuvat siitä, että viljelylohkojen maalaadut täydentävät toisiaan poikkeuksellisella tavalla ja että lohkot on jokisuulahden läheisyydessä sijoitettu pinnanmuodostus huomioon ottaen, mikä suojaa viiniköynnöksiä ilmaston äärioloilta.

Jo tarkistetusta alkuperänimityksestä ”Saint-Estèphe” annettuun asetukseen kirjattujen käytänteiden mukaisesti rypäleiden korjuuseen tarkoitetut viljelylohkot on rajattu tarkasti.

Rajattuun viininviljelyalueeseen on siis kunnan itäosassa sisällytetty viljelylohkot, joiden maaperä on sorapohjaista ja luontaisesti hyvin läpäisevää. Tällainen maaperä soveltuu täydellisesti cabernet-sauvignon N -rypälelajikkeen viljelyyn. Rajatusta viljelyalueesta on jätetty pois viljelylohkot, joiden maaperä on muodostunut uusille tulvamaille ja hiekkamaalle, samoin kuin lohkot, joissa on läpäisemätön pohjamaakerros.

Kunnan itäosassa, jonka kalkkikiviperuskallio on enemmän tai vähemmän karstiutunutta, rajattuun viljelyalueeseen on sisällytetty viljelylohkot, joiden maaperä on luontaisesti hyvin läpäisevää. Merlot N -rypälelajike soveltuu erityisen hyvin viljeltäväksi näillä lohkoilla. Viljelyalueen ulkopuolelle on rajattu notkot, jotka ovat täyttyneet hiekalla ja vettyvät vaihtelevasti, samoin kuin sijainnit, joiden savipitoinen maaperä on syvemmältä vettynyttä, sekä rämeet ja turvesuot.

Viiniköynnöksen kasvatustavan ansiosta rypäleet ovat erittäin kypsiä ja terveitä ja köynnösten tuotos säännösteltyä. Erittäin pitkä maserointi on siis mahdollinen, jotta saadaan viinin vanhenemiseen tarvittava rakenne. Tämän vuoksi viinit vaativat vähintään kuuden kuukauden jälkikäsittelyn, jotta niihin muodostuu tanniinien ja antosyaanien yhdistelmä, joka mahdollistaa värin stabiloitumisen sekä tanniinien kuorruttumisen ja sitä kautta niiden pehmentymisen.

Vaikka kaupankäynnillä Bordeaux’ssa oli merkittävä vaikutus tämän tarkistetun alkuperänimityksen maineeseen ja tunnettuuteen, suurtilat, joista useat ovat mukana teoksessa Classement des vins de Bordeaux de 1855, ovat edistäneet suuresti tämän viinin tunnettuutta ja levittäneet siitä positiivista tuotekuvaa. Kuuluisien linnojen ohella pienet ja keskisuuret tilat, perhetilat ja osuuskunnat edistävät osaltaan omilla erityismerkinnöillään, kuten ”crus paysans” (maalaislaatuviini) ja ”crus artisans” (artesaanilaatuviini), suuresti sitä, että tämän nimityksen erityisyys Médocin viinien joukossa tunnustetaan.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu viiniyttämistä sekä viinin valmistusta ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista Gironden departementin kunnista (1. tammikuuta 2021 voimassa ollut virallinen geokoodi): Cissac-Médoc, Pauillac, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne ja Vertheuil.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Etiketissä voidaan mainita suurempi maantieteellinen yksikkö ”Vin de Bordeaux - Médoc” tai ”Grand Vin de Bordeaux - Médoc”. Nimitys kirjoitetaan kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-93ceee01-eb46-4a2b-a4e3-3f5a1eaf13be

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 88/70 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 88/70

---

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artiklassa tarkoitetun, erään viinialan nimityksen tuote-eritelmään tehtävää muutosta koskevan hakemuksen julkaiseminen

(2022/C 88/09)

Tämä julkaiseminen antaa oikeuden vastustaa hakemusta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1308/2013 (1) 98 artiklassa tarkoitetulla tavalla kahden kuukauden kuluessa julkaisemisesta.

TUOTE-ERITELMÄÄN TEHTÄVÄÄ MUUTOSTA KOSKEVA HAKEMUS

”Bouches-du-Rhône”

PGI-FR-A1223-AM01

Hakemuksen jättöpäivä: 26. marraskuuta 2015

1.   Muutokseen sovellettavat säännöt

Asetuksen (EU) N:o 1308/2013 105 artikla – Muu kuin vähäinen muutos

2.   Muutoksen kuvaus ja perustelut

2.1.   Nimen osan muuttaminen

Nimityksestä ”Vin de pays des Bouches-du-Rhône” on tullut suojattu maantieteellinen merkintä ”Bouches-du-Rhône” maatalouden yhteisestä markkinajärjestelystä 22 päivänä lokakuuta 2007 annetun asetuksen (EY) N:o 1234/2007 alkuperänimityksiä ja maantieteellisiä merkintöjä koskevien säännösten mukaisesti. Toimijat havaitsivat kuitenkin, että kuluttajat eivät aina hahmottaneet suojatulla maantieteellisellä merkinnällä varustetun Bouches-du-Rhône-viinin ja Vin de pays des Bouches-du-Rhône -viinin välillä olevaa yhteyttä. Toisaalta taas nimitys ”Bouches-du-Rhône”, jonka yhteydessä ei enää ollut perinteistä merkintää ”vin de pays” (maaviini), muistutti äänneasultaan suojattua alkuperänimitystä (SAN) ”Côtes du Rhône”, mikä saattoi aiheuttaa sekaannusta näiden kahden tuotteen välillä.

Näiden syiden vuoksi asetuksen (EU) N:o 1308/2013 95 artiklassa tarkoitettu hakijaryhmä halusi, että suojatun nimityksen ”Bouches-du-Rhône” yhteyteen lisätään alkuperäalueesta kertovat sanat ”Pays des”.

Tutkittuaan hakemuksen Ranskan viranomaiset puolsivat pyyntöä 4. syyskuuta 2015 annetulla asetuksella (Ranskan virallinen lehti, 12. syyskuuta 2015) ja hyväksyivät pyynnön mukaisesti muutetun tuote-eritelmän, joka julkaistiin maatalous-, elintarvike- ja metsätalousministeriön virallisessa lehdessä 17. syyskuuta 2015.

Tuote-eritelmään on tehty seuraavat muutokset:

| — | korvataan otsikossa ja itse tekstissä nimitys ”Bouches-du-Rhône” nimityksellä ”Pays des Bouches-du-Rhône”; |
| --- | --- |

—

korvataan otsikossa ja itse tekstissä nimitys ”Bouches-du-Rhône” nimityksellä ”Pays des Bouches-du-Rhône”;

| — | korvataan 1 luvun 7.2 kohdan viimeisen alakohdan viimeinen virke seuraavasti: ”Tällä maantieteellisellä alueella tuotetaan yksinomaan maantieteellisellä merkinnällä ”Pays des Bouches-du-Rhône” suojattuja viinejä.” |
| --- | --- |

—

korvataan 1 luvun 7.2 kohdan viimeisen alakohdan viimeinen virke seuraavasti: ”Tällä maantieteellisellä alueella tuotetaan yksinomaan maantieteellisellä merkinnällä ”Pays des Bouches-du-Rhône” suojattuja viinejä.”

2.2.   Laatukuohuviinejä koskevien määräysten poistaminen

Tuote-eritelmää on myös muutettu siten, että siitä on poistettu kaikki laatukuohuviinien tuotantoon liittyvät määräykset. Tämä johtuu Conseil d’Etat’n 6. maaliskuuta 2015 antamasta päätöksestä, jolla on kumottu suojatusta maantieteellisestä merkinnästä ”Bouches-du-Rhône”2. marraskuuta 2011 annettu päätös siltä osin kuin siinä vahvistetaan tuote-eritelmän ”laadukkaita kuohuvia puna-, rosee- ja valkoviinejä” koskevat määräykset.

2.3.   Viinin/viinien kuvaus

Valko- ja punaviinien kuvausta on täydennetty. Tuote-eritelmän I luvun 3.3 kohtaa on täydennetty. Täydennetyt tiedot on sisällytetty myös yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Viinin/viinien kuvaus”.

Tekstiin on myös lisätty tieto siitä, että viinien analyyttisten ominaisuuksien arvot vastaavat EU:n lainsäädännössä asetettuja rajoja.

2.4.   Yhteys maantieteelliseen alueeseen

Tuotteiden maantieteelliseen alkuperään liittyvät tiedot on järjestetty uudelleen. Syy-seuraussuhdetta koskeva kohta on laadittu uudelleen sen selventämiseksi, että suojattu maantieteellinen merkintä ”Pays des Bouches-du-Rhône” perustuu ensisijaisesti viinien erityispiirteisiin, jotka puolestaan ovat seurausta alueella vallitsevien luonnonolosuhteiden (ilmasto, maaperä) ominaispiirteistä. Osio on sijoitettu luontoon ja ihmisen toimintaan liittyvien tekijöiden ja tuotteiden ominaisuuksien kuvauksen jälkeen.

Nämä täsmennykset on sisällytetty yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Yhteys maantieteelliseen alueeseen” ja tuote-eritelmän I luvun 7 kohtaan.

2.5.   Lisäedellytykset – merkinnät

Yhtenäisen asiakirjan kohta ”Lisäedellytykset – merkinnät” on päivitetty poistamalla viittaukset tuote-eritelmään ja korvaamalla ne sovellettavien edellytysten kuvauksilla.

2.6.   Rajattu maantieteellinen alue

Eritelmän I luvun 4 kohtaa ja yhtenäisen asiakirjan kohtaa ”Rajattu maantieteellinen alue” on täsmennetty, jotta käy selväksi, että maantieteellinen tuotantoalue käsittää kaikki Bouches-du-Rhônen departementtiin kuuluvat kunnat.

Myös välittömässä läheisyydessä sijaitsevaan alueeseen kuuluviin arrondissementteihin sisältyvät kunnat luetellaan tuote-eritelmän I luvun 4 kohdassa. Välittömässä läheisyydessä sijaitsevaan alueeseen kuuluvien kuntien luettelot on sisällytetty myös yhtenäisen asiakirjan kohtaan ”Lisäedellytykset”.

Sekä maantieteellisen alueen että sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen osalta on lisätty tieto siitä, minkä vuoden viralliseen geokoodiin ne perustuvat (vuoden 2020). Virallinen geokoodi on kansallisena viiteasiakirjana käytetty Ranskan tilastolaitoksen INSEE:n vahvistama virallinen luettelo Ranskan departementeista ja niihin kuuluvista kunnista. Tämä toimituksellinen muutos on tehty oikeusvarmuuden parantamiseksi maantieteellisten alueiden rajauksen osalta.

2.7.   Viiniköynnöslajikkeet

Yhtenäisen asiakirjan kohtaa ”Pääasialliset rypälelajikkeet” ja tuote-eritelmän I luvun 5 kohtaa on täydennetty lisäämällä 13 käyttöön otettua lajiketta seuraavasti: ”artaban N, Cabernet blanc B, Cabernet Cortis N, Floréal B, Monarch N, Muscaris B, Prior N, Soreli B, Sauvignac B-Rs., Solaris B., Souvignier Gris Rs, Vidoc N ja Voltis B”.

Nämä lajikkeet kestävät kuivuutta ja sienitauteja, mikä vähentää kasvinsuojeluaineiden tarvetta. Lajikkeet vastaavat tällä maantieteellisellä merkinnällä suojattujen viinien tuotannossa käytettyjä lajikkeita, eivätkä ne muuta viinien ominaisuuksia. Uusien kestävien lajikkeiden käyttöönotto ei vaikuta tekijöihin, jotka yhdistävät viinin maantieteelliseen alueeseen.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Pays des Bouches-du-Rhône

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SMM – suojattu maantieteellinen merkintä

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

Maantieteellisellä merkinnällä ”Pays des Bouches-du-Rhône” suojatut viinit ovat hiilihapottomia puna-, rosee- ja valkoviinejä. Viinien analyyttisten ominaisuuksien arvot vastaavat EU:n lainsäädännössä asetettuja rajoja.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 9 |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra): | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

9

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra):

Yleensä valkoviinit valmistetaan puristamalla rypäleet välittömästi. Paikallisista ja alueen ulkopuolisista lajikkeista valmistetuissa viineissä on niille ominaisia kukkaisia ja hedelmäisiä aromeja sekä raikkaita ja aromaattisia makuvivahteita. Viinit ovat väriltään eloisan kirkkaita, ja niissä on nuorille viineille ominaisia vihertäviä vivahteita. Roseeviinit valmistetaan puristamalla rypäleet välittömästi ja/tai maseroinnilla. Kun mehu ja hedelmäliha ovat kosketuksissa pitkään, aromien esiasteet pääsevät leviämään ja viinin pyöreä suutuntuma korostuu. Viinit on pääasiassa valmistettu Grenache N-, Syrah N-, Caladoc N-, Cinsaut N-, Cabernet-Sauvignon N- ja Merlot N -lajikkeista. Sekoitettavien roseeviinien valmistuksessa näitä lajikkeita täydennetään usein valkoisilla lajikkeilla. Näin saadaan kuulaanvaaleita tai keskivaaleita viinejä, jossa on selkeitä roosan sävyjä. Tuoksussa voidaan erottaa monivivahteisia punaisten hedelmien tai sitrushedelmien aromeja. Viinit ovat suussa aromaattisia ja miellyttävän raikkaita.

Punaviinit ovat suurimmaksi osaksi sekoiteviinejä, mutta niistä voidaan joskus valmistaa lajikeviinejä (Merlot N, Cabernet N, Marselan N, Syrah N, Grenache N jne.). Kun sato kerätään rypäleiden saavutettua täyden fysiologisen ja fenolisen kypsyyden, saadaan luonteikkaita välimerellisiä viinejä, joissa on täyteläisyyttä mutta ei katkeruutta. Viinille tehdään uutto, jotta siihen saadaan suussa selkeästi tuntuvia pehmeitä ja pyöreitä tanniineja. Nuoret viinit ovat väriltään granaatinpunaisia, ja niissä on violetin sävyjä. Ikääntyessään viinin väri syvenee tummanpunaiseksi. Viinit ovat tuoksultaan monimuotoisia, ja niissä on tuotantoalueesta riippuen garigue-pensaiden vivahteita tai suolaisempia ja punaisten hedelmien vivahteita, jotka kehittyvät kohti hilloisempia sävyjä. Suussa viinit ovat eloisia, runsaita, maukkaita ja silkkisen tanniinisia.

5.   Viininvalmistusmenetelmät

a.   Olennaiset viininvalmistusmenetelmät

Viininvalmistusmenetelmien on oltava Euroopan unionin tasolla sekä Ranskan maatalous- ja merikalastuslaissa (Code rural et de la pêche maritime) asetettujen velvoitteiden mukaisia.

b.   Enimmäistuotokset

120 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Suojattuun maantieteelliseen merkintään ”Pays des Bouches-du-Rhône” oikeutettujen viinien rypäleiden korjaamista sekä viiniytystä ja viinien valmistusta harjoitetaan kaikissa Bouches-du-Rhônen departementin kunnissa. Kunnat on vahvistettu vuoden 2020 virallisessa geokoodissa.

7.   Pääasialliset rypälelajikkeet

Alicante Henri Bouschet N

Aligoté B

Alphonse Lavallée N

Aléatico N

Aramon N

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Arriloba B

Artaban N

Aubun N – Murescola

Barbaroux Rs

Bourboulenc B – Doucillon blanc

Brachet N – Braquet

Brun argenté N – Vaccarèse

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – Cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Colombard B

Cot N – Malbec

Counoise N

Egiodola N

Floreal B

Fuella nera N

Gamay Fréaux N

Gamay N

Gamay de Bouze N

Gamay de Chaudenay N

Ganson N

Gewurztraminer Rs

Gramon N

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros Manseng B

Gros vert B

Jurançon Noir N - Dame Noire

Liliorila B

Listan B – Palomino

Macabeu B – Macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meunier N

Mollard N

Monarch N

Monerac N

Mourvaison N

Mourvèdre N – Monastrell

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat Ottonel B – Muscat, Moscato

Muscat Cendré B – Muscat, Moscato

Muscat d’Alexandrie B – Muscat, Moscato

Muscat de Hambourg N – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains blancs B – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains roses Rs – Muscat, Moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – Muscat, Moscato

Nielluccio N – Nielluciu

Négrette N

Perdea B

Petit Manseng B

Petit Verdot N

Picardan B – Araignan

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant Droit N – Espanenc

Portan N

Prior N

Riesling B

Riminèse B

Rosé du Var Rs

Roussanne B

Sauvignon B – Sauvignon blanc

Sauvignon gris G – Fié gris

Sciaccarello N

Semillon B

Servanin N

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – Shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Vermentino B – Rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

8.1.   Maantieteellisen alueen ja tuotteiden erityisyys

Bouches-du-Rhônen departementti sijaitsee Provencen sydämessä. Alueen pinta-ala on 5 087 km2, ja se rajautuu lännessä Rhôneen, joka erottaa sen Gardin departementista, ja pohjoisessa Duranceen, joka puolestaan erottaa alueen Vauclusen departementista. Idässä Bouches-du-Rhône rajautuu Varin departementtiin ja etelässä Välimereen.

Departementti koostuu erityyppisistä alueista. Departementin itäosassa on Provencen subalpiinisia kalkkikivikukkuloita, jotka kulkevat itä-länsisuunnassa. Niitä seuraavat ylänköalueet ovat Trevaresse (501 m), Estaque ja Étoile (793 m), Sainte-Victoire (1 011 m), Saint-Cyr ja Sainte-Baume (1 041 m läntinen osa). Kukkuloiden ketjuja halkovat Arcin (Aix-en-Provencen allas), Touloubren (Salon-de-Provence) ja Huveaunen (Aubagne Marseille) laaksot, joissa on ravinnepitoisuudeltaan eriasteisia sedimenttitasankoja. Lännessä Alpillesin vuorijonon ympärillä on suuria tasankoja. Irtosorasta muodostunut Craun tasanko on Ranskassa ainutlaatuinen asumaton aromaa-alue, joka sijaitsee Arles-Salon-de-Provence-akselin alapuolella Durancen ja Rhônen entisessä yhtymäkohdassa. Mistral-tuuli vaikuttaa alueeseen vahvasti. Camarguen alueella sijaitseva luonnonpuisto, jonka maisemassa vuorottelevat viiniköynnökset, laitumet ja riisipellot, on härkien (Camarguan-rotu), hevosten ja 400 eri eläinlajista koostuvan monimuotoisen eläimistön valtakuntaa. Departementin tunnusomaisiin piirteisiin kuuluvat pohjoispuolella lännestä itään kulkeva Alpillesin vuoriketju ja Durancen laakso.

Alueen maaperä – olipa kyseessä sitten kalkki- ja savipitoinen kivinen maaperä tai melassin ja hiekkakiven päällä oleva hiekka- tai soramaa – on köyhää, vettä läpäisevää ja eroosioherkkää. Nämä ohutkerroksiset maa-ainekset, joissa ei ole liiallista kosteutta, soveltuvat erinomaisesti viiniköynnökselle.

Bouches-du-Rhônen departementissa vallitsee Välimeren ilmasto, ja ilmastolle tyypilliseen tapaan alueella saadaan runsaasti auringonpaistetta. Kesä on erittäin kuuma ja kuiva, ja talvi on melko leuto. Lämpötilat vaihtelevat huomattavasti vuodenaikojen mukaan. Lämpötilat ovat erityisen korkeita kesäkausina, jolloin lämpötila on usein 35 °C varjossa. Keskimääräisten vuotuisten päivä- ja yölämpötilojen väliset erot ovat huomattavan suuria. Erot ovat merkittäviä etenkin talvella, jolloin alueella esiintyy yksittäisiä kylmiä hallaöitä. Sadetta saadaan epäsäännöllisesti, ja sademäärä on jakautunut epätasaisesti vuoden ympäri. Rankkasateita esiintyy usein. Alueella puhaltaa kuiva ja kylmä pohjoistuuli Mistral lähes 100 päivää vuodessa, usein puuskittain yli 100 km:n tuntinopeudella.

Provencessa on ollut viinitiloja jo 2 600 vuotta sitten, ja se on Ranskan vanhin viinialue. Provencen alue tunnetaan erityisen hyvin roseeviinien tuotannosta. Vuodesta 1907 alkaen monet viininviljelijät totesivat, että heidän on järjestäydyttävä alan haasteista selviytymiseksi. Viininvalmistusta alettiin säännellä ja viininviljelijät organisoituivat osuuskunniksi ja ammattiliitoiksi, mikä edisti tuotannon laadullista kehittämistä. Kantoniviinille annettu merkintä ”Vin de canton” määriteltiin ja vahvistettiin lainsäädännössä vuonna 1964. Merkinnällä tarkoitetaan hallinnollista tuotantoaluetta, jolla on tietyt maaperään ja ilmastoon liittyvät ominaisuudet. Vuonna 1968 annetulla asetuksella ”Vins de canton” -merkintä muutettiin ”Vin de pays” -merkinnäksi, jonka yhteyteen liitetään sen departementin nimi, jossa viini on tuotettu. Merkintä myös osoittaa, että viini täyttää sen tuotannolle asetetut korkeat laatuvaatimukset. Näiden vaiheiden jälkeen vuonna 2011 Vin de pays des Bouches-du-Rhône -viinille myönnettiin suojattu maantieteellinen merkintä.

Tuotanto on pääasiassa peräisin kahdelta eri tuotantoalueelta: Suurin osa tuotannosta on peräisin departementin keskisessä itäosassa sijaitsevasta Aix-en-Provencen ympäristöstä (65–70 % tuotantomäärästä). Lännessä puolestaan omaksi tuotantoalueekseen rajautuu Tarasconin kaakkoisosassa sijaitsevaan Camarguen alueeseen kuuluvien Arlesin ja Saintes-Mary-de-la-Merin kuntien alue. Camarguen alueelta peräisin olevien viinien erityisyydestä kertoo niihin liitettävä merkintä ”Terre de Camargue”. Tällä maantieteellisellä alueella tuotetaan yksinomaan maantieteellisellä merkinnällä ”Pays des Bouches-du-Rhône” suojattuja viinejä.

8.2.   Syy-seuraussuhde maantieteellisen alueen erityisluonteen ja tuotteen erityisluonteen välillä

Suojattu maantieteellinen merkintä ”Pays des Bouches-du-Rhône”, jonka tuotantoalue kattaa kaikki Bouches-du-Rhônen departementtiin kuuluvat kunnat, perustuu ensisijaisesti viinien erityispiirteisiin, jotka puolestaan ovat seurausta alueella vallitsevien luonnonolosuhteiden (ilmasto, maaperä) ominaispiirteistä. Bouches-du-Rhônen departementti sijaitsee Provence-Alpes-Côte d’Azurin alueella Kaakkois-Ranskassa. Alueen maasto on vuoristoa, joka jatkuu tasankoina merelle saakka. Alueella vallitsee Välimeren ilmasto. Kasvillisuus koostuu pääasiassa macchia- ja garigue-pensaikoista. Alueen ominaispiirteisiin kuuluu myös Mistral-tuuli, jonka vuoksi työskentely on joskus vaikeaa mutta joka edistää viinitarhojen terveyttä, suojaa sienitaudeilta ja viime kädessä parantaa rypäleiden laatua edistämällä haluttujen pitoisuuksien kehittymistä rypäleisiin kypsymisen loppuvaiheessa. Alueen maaperä – olipa kyseessä sitten kalkki- ja savipitoinen kivinen maa tai melassin ja hiekkakiven päällä oleva hiekka- tai soramaa – on kuivaa ja vettä läpäisevää ja soveltuu hyvin viiniköynnökselle. Ihanteellisten luonnonolosuhteiden vuoksi ja lohkojen valintaan liittyvän taitotietonsa ansiosta viininviljelijät ovat osanneet hyödyntää eri lajikkeiden ominaisuudet alueella, jolla maaperä on usein ravinneköyhää, mutta läpäisee hyvin vettä ja soveltuu erityisen hyvin viininviljelyyn. Maaperän ominaisuuksien sekä lämpimän ja kuivan välimerellisen ilmaston ansiosta rypäleet saavat kypsyä ihanteellisissa olosuhteissa ja pystyvät säilyttämään lajikkeiden perusaromit. Näiden tekijöiden vuoksi rypäleistä voidaan tuottaa raikkaita viinejä, joissa on viineille ominainen aromaattinen potentiaali. Raikkaisiin ja pehmeisiin punaviineihin kehittyy niille ominaisia punaisten hedelmien aromeja, ja raikkaissa roseeviineissä on pyöreyttä ja monivivahteisia punaisten hedelmien tai sitrushedelmien aromeja. Valkoviinit ovat puolestaan aromaattisia, kukkaisia tai hedelmäisiä ja raikkaita, ja niissä nousee esiin nuorille viineille ominaisia piirteitä. Tällä hetkellä maantieteellisellä merkinnällä suojattua Pays des Bouches-du-Rhône -viiniä tuotetaan vuosittain noin 50 000 hehtolitraa. Viiniä myy 18 viinikellariosuuskuntaa ja 88 yksityistä viinikellaria. Roseeviinien osuus kokonaismääristä on lähes 50 prosenttia, punaviinien osuus on hieman yli 40 prosenttia ja valkoviinien osuus on hieman alle 10 prosenttia.

9.   Olennaiset lisäedellytykset

Lisätietoja

Oikeudellinen kehys: Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Maantieteellisen yksikön ”Terre de Camargue” kirjainkoko ei saa olla korkeudeltaan eikä leveydeltään sitä kirjainkokoa suurempi, jolla maantieteellisen merkinnän nimi ”Pays des Bouches-du-Rhône” on kirjoitettu. Etikettiin on merkittävä Euroopan unionin SMM-tunnus silloin, kun ilmaisu ”indication géographique protégée” (suojattu maantieteellinen merkintä) korvataan ilmaisulla ”Vin de pays” (maaviini).

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys: Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Suojatun maantieteellisen merkinnän ”Pays des Bouches-du-Rhône” saaneiden viinien viiniyttämistä ja valmistusta koskevassa poikkeuksessa määritetty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu seuraavista maantieteellisen alueen reuna-alueella oleviin arrondissementteihin kuuluvista kunnista vuoden 2020 virallisen maantieteellisen koodin mukaisesti:

| — | Nîmesin arrondissementti (joka sijaitsee Gardin departementissa): Aigaliers, AiguesMortes, Aigues-Vives, Aiguèze, Aimargues, Les Angles, Aramon, Argilliers, Arpaillargues-et-Aureillac, Aspères, Aubais, Aubord, Aubussargues, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Baron, La Bastide-d’Engras, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Blauzac, Boissières, Bouillargues, Bourdic, La Bruguière, Cabrières, Le Cailar, Caissargues, La Calmette, Calvisson, La Capelle-et-Masmolène, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Cavillargues, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Collorgues, Combas, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Crespian, Dions, Domazan, Estézargues, Flaux, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fournès, Fourques, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Le Garn, Garons, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générac, Goudargues, Le Grau-du-Roi, Issirac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Laval-SaintRoman, Lecques, Lédenon, Lirac, Lussan, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montagnac, Montaren-et-Saint-Médiers, Montclus, Montfaucon, Montfrin, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Mus, Nages-et Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Le Pin, Pont-Saint-Esprit, Pougnadoresse, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, La Roque-sur-Cèze, La Rouvière, Sabran, Saint-Alexandre, SainteAnastasie, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Clément, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dézéry, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Gervais, SaintGervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, SaintJulien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, SaintLaurent-des-Arbres, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard, Saint- Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, SaintPaul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Quentin-laPoterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-des-Oules, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Salinelles, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Sauzet, Saze, Sernhac, Serviers-etLabaume, Sommières, Souvignargues, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Vallabrix, Vallérargues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Verfeuil, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac, Villeneuve-lès-Avignon ja Villevieille. |
| --- | --- |

—

Nîmesin arrondissementti (joka sijaitsee Gardin departementissa): Aigaliers, AiguesMortes, Aigues-Vives, Aiguèze, Aimargues, Les Angles, Aramon, Argilliers, Arpaillargues-et-Aureillac, Aspères, Aubais, Aubord, Aubussargues, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Baron, La Bastide-d’Engras, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Blauzac, Boissières, Bouillargues, Bourdic, La Bruguière, Cabrières, Le Cailar, Caissargues, La Calmette, Calvisson, La Capelle-et-Masmolène, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Cavillargues, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Collorgues, Combas, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Crespian, Dions, Domazan, Estézargues, Flaux, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fournès, Fourques, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Le Garn, Garons, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générac, Goudargues, Le Grau-du-Roi, Issirac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Laval-SaintRoman, Lecques, Lédenon, Lirac, Lussan, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montagnac, Montaren-et-Saint-Médiers, Montclus, Montfaucon, Montfrin, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Mus, Nages-et Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Le Pin, Pont-Saint-Esprit, Pougnadoresse, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, La Roque-sur-Cèze, La Rouvière, Sabran, Saint-Alexandre, SainteAnastasie, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Clément, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dézéry, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Gervais, SaintGervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, SaintJulien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, SaintLaurent-des-Arbres, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard, Saint- Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, SaintPaul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Quentin-laPoterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-des-Oules, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Salinelles, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Sauzet, Saze, Sernhac, Serviers-etLabaume, Sommières, Souvignargues, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Vallabrix, Vallérargues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Verfeuil, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac, Villeneuve-lès-Avignon ja Villevieille.

| — | Aptin arrondissementti (joka sijaitsee Vauclusen departementissa): Ansouis, Apt, Auribeau, La Bastide-des-Jourdans, La Bastidonne, Beaumettes, Beaumont-dePertuis, Bonnieux, Buoux, Cabrières-d’Aigues, Cabrières-d’Avignon, Cadenet, Caseneuve, Castellet-en-Luberon, Cavaillon, Cheval-Blanc, Cucuron, Gargas, Gignac, Gordes, Goult, Grambois, Joucas, Lacoste, Lagarde-d’Apt, Lagnes, Lauris, Lioux, Lourmarin, Maubec, Ménerbes, Mérindol, Mirabeau, La Motte-d’Aigues, Murs, Oppède, Pertuis, Peypin-d’Aigues, Puget, Puyvert, Robion, Roussillon, Rustrel, Saignon, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Martin-de-la-Brasque, Saint-Pantaléon, Saint-Saturnin-lès-Apt, Sannes, Sivergues, Taillades, La Tour-d’Aigues, Vaugines, Viens, Villars, Villelaure ja Vitrolles-en-Lubéron. |
| --- | --- |

—

Aptin arrondissementti (joka sijaitsee Vauclusen departementissa): Ansouis, Apt, Auribeau, La Bastide-des-Jourdans, La Bastidonne, Beaumettes, Beaumont-dePertuis, Bonnieux, Buoux, Cabrières-d’Aigues, Cabrières-d’Avignon, Cadenet, Caseneuve, Castellet-en-Luberon, Cavaillon, Cheval-Blanc, Cucuron, Gargas, Gignac, Gordes, Goult, Grambois, Joucas, Lacoste, Lagarde-d’Apt, Lagnes, Lauris, Lioux, Lourmarin, Maubec, Ménerbes, Mérindol, Mirabeau, La Motte-d’Aigues, Murs, Oppède, Pertuis, Peypin-d’Aigues, Puget, Puyvert, Robion, Roussillon, Rustrel, Saignon, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Martin-de-la-Brasque, Saint-Pantaléon, Saint-Saturnin-lès-Apt, Sannes, Sivergues, Taillades, La Tour-d’Aigues, Vaugines, Viens, Villars, Villelaure ja Vitrolles-en-Lubéron.

| — | Avignonin arrondissementti (joka sijaitsee Vauclusen departementissa): Avignon, Bédarrides, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Courthézon, Fontainede-Vaucluse, L’Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Morières-lès-Avignon, Le Pontet, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Le Thor ja Vedène. |
| --- | --- |

—

Avignonin arrondissementti (joka sijaitsee Vauclusen departementissa): Avignon, Bédarrides, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Courthézon, Fontainede-Vaucluse, L’Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Morières-lès-Avignon, Le Pontet, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Le Thor ja Vedène.

| — | Carpentras’n arrondissementti (joka sijaitsee Vauclusen departementissa): Bollène, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-du-Pape, Grillon, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérigan, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Uchaux, Valréas, Violès ja Visan. |
| --- | --- |

—

Carpentras’n arrondissementti (joka sijaitsee Vauclusen departementissa): Bollène, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-du-Pape, Grillon, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérigan, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Uchaux, Valréas, Violès ja Visan.

| — | Forcalquier’n arrondissementti (joka sijaitsee Alpes-de-HauteProvencen departementissa): Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Sainte-Croix-à-Lauze, Saint-Etienne-les- Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michell’Observatoire, Sainte-Tulle, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve ja Volx. |
| --- | --- |

—

Forcalquier’n arrondissementti (joka sijaitsee Alpes-de-HauteProvencen departementissa): Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Sainte-Croix-à-Lauze, Saint-Etienne-les- Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michell’Observatoire, Sainte-Tulle, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve ja Volx.

| — | Digne-les-Bainsin arrondissementti (joka sijaitsee Alpes-de-Haute-Provencen departementissa): Château-Arnoux-Saint-Auban, L’Escale, Ganagobie, Mallefougasse, Peyruis ja Volonne. |
| --- | --- |

—

Digne-les-Bainsin arrondissementti (joka sijaitsee Alpes-de-Haute-Provencen departementissa): Château-Arnoux-Saint-Auban, L’Escale, Ganagobie, Mallefougasse, Peyruis ja Volonne.

| — | Brignolesin arrondissementti (joka sijaitsee Varin departementissa): Aiguines, Artignosc-sur-Verdon, Artigues, Aups, Barjols, Baudinard-sur-Verdon, Bauduen, Besse-sur-Issole, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Cabasse, Camps-la-Source, Carcès, Carnoules, La Celle, Châteauvert, Correns, Cotignac, Entrecasteaux, Esparron, Flassans-sur-Issole, Forcalqueiret, Fox-Amphoux, Garéoult, Ginasservis, Gonfaron, Mazaugues, Méounes-lès-Montrieux, Moissac-Bellevue, Montfort-sur-Argens, Montmeyan, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pignans, Plan-d’Aups-Sainte-Baume, Pontevès, Pourcieux, Pourrières, Puget-Ville, Régusse, Rians, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Saint-Julien, Saint-Martinde-Pallières, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Les Salles-sur-Verdon, Seillons-Source-d’Argens, Tavernes, Le Thoronet, Tourtour, Tourves, Le Val, Varages, La Verdière, Vérignon, Vinon-sur-Verdon ja Vins-sur-Caramy. |
| --- | --- |

—

Brignolesin arrondissementti (joka sijaitsee Varin departementissa): Aiguines, Artignosc-sur-Verdon, Artigues, Aups, Barjols, Baudinard-sur-Verdon, Bauduen, Besse-sur-Issole, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Cabasse, Camps-la-Source, Carcès, Carnoules, La Celle, Châteauvert, Correns, Cotignac, Entrecasteaux, Esparron, Flassans-sur-Issole, Forcalqueiret, Fox-Amphoux, Garéoult, Ginasservis, Gonfaron, Mazaugues, Méounes-lès-Montrieux, Moissac-Bellevue, Montfort-sur-Argens, Montmeyan, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pignans, Plan-d’Aups-Sainte-Baume, Pontevès, Pourcieux, Pourrières, Puget-Ville, Régusse, Rians, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Saint-Julien, Saint-Martinde-Pallières, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Les Salles-sur-Verdon, Seillons-Source-d’Argens, Tavernes, Le Thoronet, Tourtour, Tourves, Le Val, Varages, La Verdière, Vérignon, Vinon-sur-Verdon ja Vins-sur-Caramy.

| — | Draguignanin arrondissementti (joka sijaitsee Varin departementissa): Saint-Antonindu-Var ja Sillans-la-Cascade. |
| --- | --- |

—

Draguignanin arrondissementti (joka sijaitsee Varin departementissa): Saint-Antonindu-Var ja Sillans-la-Cascade.

| — | Toulonin arrondissementti (joka sijaitsee Varin departementissa): Bandol, Le Beausset, Belgentier, Bormes-les-Mimosas, La Cadière-d’Azur, Carqueiranne, Castellet, Collobrières, La Crau, Cuers, Evenos, La Farlède, La Garde, Hyères, Le Lavandou , La Londe-les-Maures, Ollioules, Pierrefeu-du-Var, Le Pradet, Le Revestles-Eaux, Riboux, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Mandrier-sur-Mer, Sanary-sur-Mer, La Seyne-sur-Mer, Signes, Six-Fours-les-Plages, Solliès-Pont, Solliès-Toucas, SollièsVille, Toulon ja La Valette-du-Var. |
| --- | --- |

—

Toulonin arrondissementti (joka sijaitsee Varin departementissa): Bandol, Le Beausset, Belgentier, Bormes-les-Mimosas, La Cadière-d’Azur, Carqueiranne, Castellet, Collobrières, La Crau, Cuers, Evenos, La Farlède, La Garde, Hyères, Le Lavandou , La Londe-les-Maures, Ollioules, Pierrefeu-du-Var, Le Pradet, Le Revestles-Eaux, Riboux, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Mandrier-sur-Mer, Sanary-sur-Mer, La Seyne-sur-Mer, Signes, Six-Fours-les-Plages, Solliès-Pont, Solliès-Toucas, SollièsVille, Toulon ja La Valette-du-Var.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-46477258-0f19-4b8a-b355-9b9e51ee6f45

---

(1)  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 671.

---

| 24.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 88/79 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 88/79

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 88/10)

Tämä ilmoitus julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Côtes de Bordeaux”

PDO-FR-A0987-AM04

Tiedonannon päivämäärä: 26. marraskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2.   Maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevat määräykset

Lisätään tuote-eritelmään seuraavat maatalouden ympäristötoimenpiteitä koskevat määräykset:

Viljelylohkoilta on poistettava kuolleet köynnökset, joiden säilyttäminen lohkoilla on kiellettyä.

Rikkakasvien kokonaisvaltainen kemiallinen hävittäminen lohkoilta on kielletty.

Kaikki toimijat laskevat ja kirjaavat oman käsittelyindeksinsä (IFT).

Näillä muutoksilla pyritään ottamaan paremmin huomioon kasvinsuojeluaineiden käytön vähentämistä koskevat yhteiskunnan vaatimukset ja ympäristönäkökohdat.

Nämä muutokset eivät aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Valtuutettujen varastonpitäjien välisen siirron päivämäärä

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan myyntiin valtuutettujen varastonpitäjien välillä.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Yhteys maantieteelliseen alkuperään

Tarkistetaan yhteyttä maantieteelliseen alkuperään koskevaa kohtaa, sillä kuntaliitosten takia kuntien lukumäärä on muuttunut.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Siirtymätoimenpiteet

Poistetaan tuote-eritelmästä siirtymätoimenpiteet, joiden soveltamisaika on päättynyt.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

6.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Tarkistetaan valvontaelintä koskevien tietojen sanamuotoa kohdan yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Tämä muutos ei aiheuta muutoksia yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi tai nimet

Côtes de Bordeaux

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viini(e)n kuvaus

1.   Hiilihapottomat punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on ≤ 3 g/l.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Punaviinien malolaktinen käyminen on pakollista. Jokaisessa punaviinierässä viinin omenahappopitoisuus on ennen pakkaamista (pullottamaton viini) tai pakkaamisen jälkeen enintään 0,3 g/l.

Viinin haihtuvien happojen pitoisuus on sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden 31. heinäkuuta asti enintään 13,26 milliekvivalenttia litrassa (mEq/l) ja mainitun päivämäärän jälkeen enintään 16,33 mEq/l.

Ennen pakkaamista eli pullottamattomana viinin rikkidioksidipitoisuus on ≤ 140 mg/l.

Punaviinien tavallisin pääasiallinen rypälelajike on merlot N, jonka kaikki erityispiirteet kehittyvät erittäin suotuisasti kalkkipitoisella savimaaperällä ja josta sekoitettuna rypälelajikkeisiin cabernet-sauvignon N, cabernet-franc N ja cot N (paikalliselta nimeltään malbec) saadaan hedelmäistä ja notkeaa viiniä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

2.   Hiilihapottomat kuivat valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on ≤ 4 g/l.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Viinin haihtuvien happojen pitoisuus on sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden 31. heinäkuuta asti enintään 13,26 milliekvivalenttia litrassa (mEq/l) ja mainitun päivämäärän jälkeen enintään 16,33 mEq/l.

Ennen pakkaamista eli pullottamattomana viinin rikkidioksidipitoisuus on ≤ 180 mg/l.

Valkoviinit valmistetaan yleensä sauvignon B -lajikkeesta yhdistettynä sémillon B- ja muscadelle B -lajikkeisiin.

Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Côtes de Bordeaux” myytävät viinit ovat pyöreitä ja hedelmäisiä, ja ne säilyvät kolmesta kymmeneen vuotta.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

3.   Hiilihapottomat makeat väkevät valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Viinien luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 14,5 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on yli 51 g/l.

Ennen pakkaamista eli pullottamattomana viinin rikkidioksidipitoisuus on ≤ 400 mg/l.

Näille viineille on poikkeuksellisesti vahvistettu asetuksella haihtuvien happojen pitoisuus ennen pakkaamista (pullottamattomana).

Valkoviineihin, joissa on jäännössokereita, kehittyy usein hunajan ja sitrushedelmien aromeja.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 12 |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

12

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

4.   Hiilihapottomat puolimakeat valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Puolimakeat valkoviinit, joissa on jäännössokereita, saadaan rypäleistä, joiden vähimmäissokeripitoisuus on korjuuvaiheessa 221 grammaa litrassa rypälemehua. Nämä viinit ovat erittäin täyteläisiä, makeita ja hienostuneita.

Niiden luonnollinen alkoholipitoisuus on ≥ 13,5 tilavuusprosenttia.

Kokonaisalkoholipitoisuus väkevöinnin jälkeen: 15 tilavuusprosenttia.

Käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on 17–45 g/l.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11,5 |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalentteina litrassa |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l) | 300 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11,5

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalentteina litrassa

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (mg/l)

300

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Istutustiheys ja -etäisyys

Viljelykäytäntö

Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 500 köynnöstä hehtaaria kohden.

Viiniköynnösten riviväli on enintään

| — | 2,50 metriä, jos köynnökset leikataan (yksin- tai kaksinkertaisella) Guyot-leikkauksella tai matalalla kannusleikkauksella ja kiinnitetään tukisäleikköön, ja |
| --- | --- |

—

2,50 metriä, jos köynnökset leikataan (yksin- tai kaksinkertaisella) Guyot-leikkauksella tai matalalla kannusleikkauksella ja kiinnitetään tukisäleikköön, ja

| — | 3 metriä, jos käytetään lyyraleikkausta ja kaksinkertaista tukisäleikköä. |
| --- | --- |

—

3 metriä, jos käytetään lyyraleikkausta ja kaksinkertaista tukisäleikköä.

Köynnösten välinen etäisyys samalla rivillä on vähintään

| — | 0,85 metriä, jos köynnökset leikataan (yksin- tai kaksinkertaisella) Guyot-leikkauksella tai matalalla kannusleikkauksella ja kiinnitetään tukisäleikköön, ja |
| --- | --- |

—

0,85 metriä, jos köynnökset leikataan (yksin- tai kaksinkertaisella) Guyot-leikkauksella tai matalalla kannusleikkauksella ja kiinnitetään tukisäleikköön, ja

| — | 0,74 metriä, jos käytetään lyyraleikkausta ja kaksinkertaista tukisäleikköä. |
| --- | --- |

—

0,74 metriä, jos käytetään lyyraleikkausta ja kaksinkertaista tukisäleikköä.

2.   Viiniköynnösten leikkausta koskevat säännöt

Viljelykäytäntö

Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla).

Viiniköynnökset leikataan joko matalaleikkauksena (kannusversoilla) tai pitkänä juoksijaleikkauksena (satoversoilla), siten että hehtaaria kohden jätetään enintään 45 000 silmua ja köynnöstä kohden enintään 14 silmua.

3.   Sadonkorjuuta koskevat erityismääräykset

Viljelykäytäntö

Makeita väkeviä valkoviinejä varten rypäleet valikoidaan ja poimitaan käsin useassa eri vaiheessa.

4.   Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Vettä poistavat väkevöintimenetelmät ovat punaviineissä sallittuja enintään 15 prosentin pitoisuuteen saakka.

Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen punaviineissä enintään 13,5 tilavuusprosenttia, kuivissa valkoviineissä enintään 13 tilavuusprosenttia ja puolimakeissa valkoviineissä enintään 15 tilavuusprosenttia.

Makeita väkeviä valkoviinejä ei väkevöidä.

5.2.   Enimmäistuotokset

1.   Hiilihapottomat punaviinit

65 hehtolitraa hehtaaria kohden

2.   Hiilihapottomat kuivat valkoviinit

72 hehtolitraa hehtaaria kohden

3.   Hiilihapottomat makeat väkevät valkoviinit

40 hehtolitraa hehtaaria kohden

4.   Hiilihapottomat puolimakeat valkoviinit

55 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava ja viiniytettävä sekä viini valmistettava ja jälkikäsiteltävä 1. tammikuuta 2021 voimassa olleen virallisen geokoodin perusteella seuraavien Gironden departementtiin kuuluvien kuntien tai kunnan osien alueella: Anglade, Bassens, Baurech, Béguey, Belvès-de-Castillon, Berson, Blaye, Bouliac, Braud-et-Saint-Louis, Cadillac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Campugnan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Castillon-la-Bataille, Cavignac, Cénac, Cenon, Cézac, Civrac-de-Blaye, Cubnezais, Donnezac, Donzac, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Floirac, Fours, Francs, Gabarnac, Gardegan-et-Tourtirac, Générac, Gensac, Haux, Landerrouat, Langoiran, Laroque, Laruscade, Latresne, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Ligueux, Lormont, Loupiac, Marcenais, Margueron, Marsas, Massugas, Mazion, Monprimblanc, Omet, Paillet, Pellegrue, Pessac-sur-Dordogne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Pugnacin kunnan osa, joka vastaa Lafossen aluetta, ennen kuin se liitettiin Pugnacin kuntaan 1. heinäkuuta 1974, Puisseguinin kunnan osa, joka vastaa Monbadonin aluetta, ennen kuin se liitettiin Puisseguinin kuntaan 1. tammikuuta 1989, Quinsac, Reignac, Riocaud, Rions, La Roquille, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Cibard, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Palais, Saint-Paul, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Foy-la-Grande, Saint-Savin, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Les Salles-de-Castillon, Saugon, Semens, Tabanac, Tayac, Le Tourne, Val-de-Livenne, Verdelais, Villenave-de-Rions ja Yvrac.

7.   Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Cot N – Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Sauvignon B – Sauvignon Blanc

Sauvignon Gris G – Fié Gris

Sémillon B

8.   Yhteyden/yhteyksien kuvaus

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Côtes de Bordeaux” maantieteellinen alue sijaitsee Gironden departementissa Garonne-, Dordogne- ja Girondejokien rantamien laaksoissa pääosin kalkkipitoisella savimaalla. Nimitys perustuu viininviljelyn viiteen historialliseen ydinalueeseen, jotka ovat Blaye, Cadillac, Castillon-la-Bataille, Francs ja Sainte-Foy-la-Grande.

Côtes de Bordeaux -viininviljelyalueet hallitsevat laaksoja, joissa makeat ja suolaiset vedet sekoittuvat. Valtamerellinen vaikutus ulottuu pitkälle sisämaahan, kun Dordogne- ja Garonnejoet sekoittuvat suureen virtaan, Gironden jokisuulahteen. Côtes de Bordeaux -viininviljelyalueen pinnanmuodostuksessa yhdistyvät tasanko ja jokirannasta kohoavien kukkuloiden alarinteet. Viinitarhat avautuvat pääosin lounaaseen äkkijyrkillä rinteillä, joiden korkeuserot vaihtelevat noin kolmestakymmenestä yli seitsemäänkymmeneen metriin, ja niiden yläpuolelle nousevia ylänköjä halkoo paikoin tiheään, paikoin harvempana pienempien jokien vesistö.

Tämän laajan alueen ilmasto-olosuhteet ovat viinintuotannon kannalta suotuisat ja suhteellisen yhtenäiset, sillä alue sijaitsee suurten vesimassojen läheisyydessä (Atlantin valtameri, Gironden jokisuulahti sekä Garonnen ja Dordognen jokilaaksot). Vesimassoilla on merkittävä tehtävä lämpötilojen säätelyssä, ja lisäksi valtamerellinen vaikutus lieventää keväisten hallojen voimaa.

Côtes de Bordeaux -viineillä on pitkät perinteet, ja niiden laadussa tulevat esiin ympäristön, rypälelajikkeiden ja ihmisten monimuotoisuus. Perinteisesti viininviljelyyn on valittu sekä kukkuloiden juurella että niiden rinteillä tai ylängöillä sijaitsevia viljelylohkoja niiden maaperän vedenläpäisykyvyn ja suhteellisen pinnanmuodostuksen mukaan. Joka vuosi tuhat viininviljelijää hyödyntää osaamistaan tuottamalla näitä viinejä. Jokaisella tilalla viljelijät tekevät viinitarhalla ja viininvalmistamossa kaikkensa valmistaakseen arvostetun tuotteen noudattamalla vaatimuksia, jotka koskevat istutustiheyttä, rajatun viljelyalueen enimmäistuotosta, pääasiallisten ja toissijaisten rypälelajikkeiden sekoittamissääntöjä sekä viinin jälkikäsittelyä vähintään sadonkorjuuvuotta seuraavan vuoden 15. maaliskuuta asti.

Côtes de Bordeaux -viinitarhoilla on annettavanaan muutoinkin poikkeuksellinen perintö: historiallisia linnoja, kartanoita ja linnoituksia, romaanisia kirkkoja ja uhkeita asuntoja, joihin liittyy muistumia kuuluisista kirjailijoista tai taiteilijoista. Suojellut kylät kapeine kujineen sekä linnoitetut kaupungit ja myllyt todistavat uutterasta viininviljelystä ja vilkkaasta viinikaupasta.

Côtes de Bordeaux -viinien osuus Bordeaux-viinien tuotannosta on nykyisin noin 14 prosenttia, joten ne ovat Bordeaux-viinien joukossa todellinen voimatekijä. Se on osoitus Bordeaux-viinien perinteisten rypälelajikkeiden rikkaasta historiasta ja potentiaalista.

Suojattu alkuperänimitys ”Côtes de Bordeaux” ja sitä täydentävät maantieteelliset nimitykset ovat tärkeimmillä markkinoillaan (Ranskassa ja Belgiassa) erittäin tunnettuja. Viimeisten kymmenen vuoden aikana myynti Ranskan suurissa kauppaketjuissa on kasvanut yli 40 prosenttia, ja yli 15 prosenttia Ranskan kotitalouksista on ostanut tällä alkuperänimityksellä markkinoitua viiniä. Viennin osalta Côtes de Bordeaux -viinit tunnetaan hyvin Euroopassa (varsinkin Belgiassa), ja vienti on kasvamassa erityisesti Aasian markkinoilla.

Nämä hiilihapottomat viinit valmistetaan suurimmalta osin pääasiallisten ja toissijaisten rypälelajikkeiden sekoituksista.

Punaviineissä tavallisin pääasiallinen rypälelajike on merlot N, jonka kaikki erityispiirteet kehittyvät erittäin suotuisasti kalkkipitoisella savimaaperällä ja josta sekoitettuna rypälelajikkeisiin cabernet-sauvignon N, cabernet-franc N ja cot N (paikalliselta nimeltään malbec) saadaan hedelmäistä ja notkeaa viiniä.

Valkoviinit valmistetaan yleensä sauvignon B -lajikkeesta yhdistettynä sémillon B- ja muscadelle B -lajikkeisiin.

Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Côtes de Bordeaux” myytävät viinit ovat pyöreitä ja hedelmäisiä, ja ne säilyvät kolmesta kymmeneen vuotta.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Côtes de Bordeaux” myytävien viinien viiniyttämistä sekä viinien valmistusta ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti määritelty välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue muodostuu 1. tammikuuta 2021 voimassa olleen virallisen geokoodin perusteella seuraavien kuntien alueesta:

| — | Gironden departementti:
  Ambarès-et-Lagrave, Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Auriolles, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bossugan, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Casseuil, Castelviel, Castets et Castillonin kunnan osa, joka vastaa Castets-en-Dorthen liitoskunnan entistä aluetta, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cazaugitat, Cérons, Cessac, Civrac-sur-Dordogne, Coirac, Coubeyrac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Doulezon, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Frontenac, Gauriac, Gauriaguet, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Ladaux, Landiras, Langon, Lansac, Lapouyade Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Listrac-de-Durèze, Loupes, Lugaignac, Lugasson, Lussac, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Mombrier, Montagne, Montignac, Montussan, Morizès, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-Brice, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-longue, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salleboeuf, Samonac, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Soussac, Targon, Tauriac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Vignonet, Villeneuve ja Virelade, |
| --- | --- |

—

Gironden departementti:

Ambarès-et-Lagrave, Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Auriolles, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bossugan, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Casseuil, Castelviel, Castets et Castillonin kunnan osa, joka vastaa Castets-en-Dorthen liitoskunnan entistä aluetta, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cazaugitat, Cérons, Cessac, Civrac-sur-Dordogne, Coirac, Coubeyrac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Doulezon, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Frontenac, Gauriac, Gauriaguet, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Ladaux, Landiras, Langon, Lansac, Lapouyade Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Listrac-de-Durèze, Loupes, Lugaignac, Lugasson, Lussac, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Mombrier, Montagne, Montignac, Montussan, Morizès, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-Brice, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-longue, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salleboeuf, Samonac, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Soussac, Targon, Tauriac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Vignonet, Villeneuve ja Virelade,

| — | Dordognen departementti:
  Bergerac, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadière, Bosset, Cunèges, Le Fleix, La Force, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Les Lèches, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Montazeau, Montcaret, Nastringues, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Razac-de-Saussignac, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Georges-de-Blancaneix, Saint-Géry, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Sigoulès et Flaugeac, Thénac, Vélines ja Villefranche-de-Lonchat, |
| --- | --- |

—

Dordognen departementti:

Bergerac, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadière, Bosset, Cunèges, Le Fleix, La Force, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Les Lèches, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Montazeau, Montcaret, Nastringues, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Razac-de-Saussignac, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Georges-de-Blancaneix, Saint-Géry, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Sigoulès et Flaugeac, Thénac, Vélines ja Villefranche-de-Lonchat,

| — | Charente-Maritimen departementti: Saint-Georges-des-Agoûts. |
| --- | --- |

—

Charente-Maritimen departementti: Saint-Georges-des-Agoûts.

Täydentävät maantieteelliset nimitykset

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojatun alkuperänimityksen nimeen voidaan liittää jokin seuraavista täydentävistä maantieteellisistä nimityksistä: ”Blaye”, ”Cadillac”, ”Castillon”, ”Francs” tai ”Sainte-Foy”, jos viinit vastaavat näille täydentäville maantieteellisille nimityksille vahvistettuja tuotantoedellytyksiä.

Suurempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää suurempi maantieteellinen yksikkö merkinnällä ”Vin de Bordeaux” tai ”Grand Vin de Bordeaux”.

Suurempi maantieteellinen yksikkö kirjoitetaan kirjaimin, jotka saavat olla korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Yhteinen tunniste

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojatun alkuperänimityksen ”Côtes de Bordeaux” saaneiden viinien merkintöihin, joihin on mahdollisesti lisätty täydentävä maantieteellinen nimitys ”Blaye”, ”Cadillac”, ”Castillon”, ”Francs” tai ”Sainte-Foy”, liitetään yhteinen tunniste sen voimassa olevan yhteisen asiakirjan mukaisesti, jonka hakijaryhmä on laatinut ja joka on asetettu kaikkien toimijoiden saataville.

Pienempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää pienemmän maantieteellisen yksikön nimi seuraavin edellytyksin:

| — | Kyseessä on kiinteistörekisterialue. |
| --- | --- |

—

Kyseessä on kiinteistörekisterialue.

| — | Paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa. |
| --- | --- |

—

Paikka on mainittu sadonkorjuuilmoituksessa.

Merkintöihin liittyvät täydentävät maininnat

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Suojatulla alkuperänimityksellä ”Côtes de Bordeaux” varustetut valkoviinit, joiden merkintöihin on lisätty täydentävä maantieteellinen nimitys ”Sainte-Foy” ja joiden käymiskykyisten sokereiden (glukoosi ja fruktoosi) pitoisuus on litraa kohden 17–45 grammaa, pidetään kaupan maininnalla ”moelleux” (puolimakea).

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ecf05533-907b-480f-977d-56a768e55c78

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 88/87 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 88/87

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 88/11)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 (1) artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Bordeaux”

PDO-FR-A0821-AM07

Tiedonannon päivämäärä: 26. marraskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Alueen rajat pysyvät samoina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2.   Rajattu viljelyalue

Liitteeseen lisättiin Saint-Estèphen, Pomerolin ja Libournen kuntien rajaamisen yhteydessä päivämäärä 3. kesäkuuta 2021.

Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevien tietojen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   NIMI/NIMET

Bordeaux

2.   MAANTIETEELLISEN MERKINNÄN TYYPPI

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   RYPÄLETUOTTEIDEN LUOKAT

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

1.   Kuivat hiilihapottomat valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Kuivien hiilihapottomien valkoviinien

| — | luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia |
| --- | --- |

—

luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia

| — | käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l. Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4). |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l. Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4).

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

| — | haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l. |
| --- | --- |

—

haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l.

| — | kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään 180 mg/l. |
| --- | --- |

—

kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään 180 mg/l.

Muut analyyttiset vaatimukset ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Sauvignon B -lajikkeesta saatavat kuivat valkoviinit ovat kukkaisten ja sitrushedelmäisten vivahteidensa ansiosta hyvin aromaattisia, raikkaita ja hedelmäisiä. Sémillon B -lajikkeesta saatavien viinien suutuntuma on runsas ja rasvainen, lajikkeeseen yhdistetty Muscadelle B tuo viiniin kukkaisia aromeja. Sekoituksissa käytettävät lisälajikkeet tuovat viiniin hapokkuutta ja sitrushedelmien vivahteita. Viinit ovat raikkaita ja sopivat nuorina nautittaviksi (yhden tai kahden vuoden ikäisinä).

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 200 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

200

2.   Jäännössokeria sisältävät hiilihapottomat valkoviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomien valkoviinien, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä

| — | luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia |
| --- | --- |

—

luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia

| — | käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on vähintään 5 g/l ja enintään 60 g/l. |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on vähintään 5 g/l ja enintään 60 g/l.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

| — | haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l. |
| --- | --- |

—

haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l.

| — | kokonaisrikkioksidipitoisuus on enintään 250 mg/l |
| --- | --- |

—

kokonaisrikkioksidipitoisuus on enintään 250 mg/l

Muut analyyttiset vaatimukset ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä, on saatu Sémillon B -lajikkeen rypäleistä. Ne ovat runsaita, täyteläisiä ja väriltään kullanhohtoisia viinejä, joissa voidaan erottaa kandeerattujen hedelmien aromeja. Lajike voidaan yhdistää Sauvignon B -lajikkeen rypäleisiin, jotka tuovat viinin makuun raikkautta. Viinit soveltuvat muutaman vuoden kestävään kypsytykseen, mutta niitä voidaan yhtä lailla nauttia nuorina.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 10 |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 250 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

10

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

250

3.   Hiilihapottomat roseeviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomien roseeviinien

| — | luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia |
| --- | --- |

—

luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10 tilavuusprosenttia

| — | käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4). |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l Tätä pitoisuutta voidaan nostaa 5 grammaan litraa kohden, jos kokonaishappopitoisuus on vähintään 2,7 grammaa litrassa rikkihappoa (g/l H2SO4).

| — | muutettu väri-intensiteetti (DO 420 + DO 520 + DO 620) on enintään 1,1. |
| --- | --- |

—

muutettu väri-intensiteetti (DO 420 + DO 520 + DO 620) on enintään 1,1.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

| — | haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l. |
| --- | --- |

—

haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l.

| — | kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään 180 mg/l. |
| --- | --- |

—

kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään 180 mg/l.

Muut analyyttiset vaatimukset ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Roseeviinien väri vaihtelee haalean vaaleanpunaisesta tummemman vaaleanpunaiseen sen mukaan, mitä tekniikkaa viininvalmistuksessa on käytetty (välittömästi tapahtuva puristaminen, kevyt maserointi tai saignée-tekniikka). Viinien tasapainoinen, pyöreästä eloisaan vaihteleva rakenne tukee niiden hedelmäisestä kukkaiseen ulottuvaa aromikirjoa. Niissä on runsaasti makua ja suutuntumaa. Viinit sopivat nuorina nautittaviksi (yhden tai kahden vuoden ikäisinä).

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 200 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

200

4.   Hiilihapottomat punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomien punaviinien

| — | luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia |
| --- | --- |

—

luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 10,5 tilavuusprosenttia

| — | käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l

| — | omenahappopitoisuus on enintään 0,3 g/l. |
| --- | --- |

—

omenahappopitoisuus on enintään 0,3 g/l.

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Ennen pullotusta

| — | haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l. |
| --- | --- |

—

haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l.

| — | kokonaisrikkidioksidipitoisuus on enintään 140 mg/l. |
| --- | --- |

—

kokonaisrikkidioksidipitoisuus on enintään 140 mg/l.

Muut analyyttiset vaatimukset ovat EU:n sääntelyn mukaisia.

Punaviinit, joiden hallitsevana lajikkeena usein on Merlot N, ovat notkeita, hedelmäisiä ja vain vähän hapokkaita. Niitä voidaan raikastaa Petit Verdot N- ja Cot N. -lajikkeiden tuomalla hapokkuudella erityisesti sellaisina vuosina, jolloin kypsyminen on nopeaa. Yleensä Merlot N yhdistetään kuitenkin Cabernet-Sauvignon N -lajikkeeseen ja jossain määrin myös Cabernet franc N -lajikkeeseen, jotka tuovat viiniin aromaattista monitahoisuutta ja tanniinien voimakkuutta, jonka ansiosta viinit säilyttävät bukeensa ja kehittävät sitä.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 20 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 150 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

150

5.   VIININVALMISTUSMENETELMÄT

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Tiheys ja etäisyys

Viininviljelykäytäntö

Lohkoilla, jotka on istutettu aikaisintaan 1. elokuuta 2008, viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,50 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä. Istutustiheyttä voidaan vähentää 3 300 köynnökseen hehtaarilla. Tällöin köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä.

2.   Viiniköynnösten leikkaamista koskevat säännöt

Viininviljelykäytäntö

Ainoastaan kannusleikkaus (matalaleikkaus) tai pitkä juoksijaleikkaus ovat sallittuja. Lajikkeet Merlot N, Sémillon B ja Muscadelle B leikataan siten, että köynnöksiin jää enintään 45 000 silmua hehtaaria ja 18 silmua köynnöstä kohden. Muut lajikkeet, kuten Cabernet franc N, Cabernet Sauvignon N, Sauvignon B ja Sauvignon gris G, leikataan siten, että köynnöksiin jää enintään 50 000 silmua hehtaaria ja 20 silmua köynnöstä kohden. Silmujen poiston jälkeen köynnöksessä saa olla hedelmiä tuottavia oksia

| — | lajikkeissa Merlot N, Sémillon B ja Muscadelle B, 12 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, ja 15 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla; |
| --- | --- |

—

lajikkeissa Merlot N, Sémillon B ja Muscadelle B, 12 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, ja 15 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla;

| — | muissa lajikkeissa, kuten Cabernet franc N, Cabernet Sauvignon N, Sauvignon B, Sauvignon gris G, 14 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, ja 17 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla. |
| --- | --- |

—

muissa lajikkeissa, kuten Cabernet franc N, Cabernet Sauvignon N, Sauvignon B, Sauvignon gris G, 14 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla, ja 17 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla.

Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla). Silmujen poisto on tehtävä ennen hedelmänmuodostusta.

3.   Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Viininvalmistuskäyttöön tarkoitetun hiilen käyttö on sallittu muiden kuin clairet -maininnalla mahdollisesti kuvattujen roseeviinien valmistukseen tarkoitetun rypälemehun käsittelemiseksi 20 prosentin rajaan asti kyseisen viininvalmistajan kyseisestä sadosta valmistamien roseeviinien osalta.

4.   Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Punaviinien väkevöinti osittaisella tiivistämisellä on sallittua, kunhan väkevöimisaste on enintään 15 prosenttia. Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen tilavuusprosentteina enintään seuraavanlainen:

| — | punaviinien ja valkoviinien, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä, kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13,5 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

—

punaviinien ja valkoviinien, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä, kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

| — | roseeviinien ja kuivien valkoviinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13 tilavuusprosenttia. |
| --- | --- |

—

roseeviinien ja kuivien valkoviinien kokonaisalkoholipitoisuus saa olla enintään 13 tilavuusprosenttia.

5.2.   Enimmäistuotos

| 1. | Hiilihapottomat valkoviinit (kuivat valkoviinit ja valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä) |
| --- | --- |

1.

Hiilihapottomat valkoviinit (kuivat valkoviinit ja valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä)

77 hehtolitraa hehtaaria kohden

| 2. | Hiilihapottomat roseeviinit |
| --- | --- |

2.

Hiilihapottomat roseeviinit

72 hehtolitraa hehtaaria kohden

| 3. | Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla |
| --- | --- |

3.

Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla

68 hehtolitraa hehtaaria kohden

| 4. | Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla |
| --- | --- |

4.

Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys enintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla

64 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   RAJATTU MAANTIETEELLINEN ALUE

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Gironden departementiin 1. päivänä tammikuuta 2021 tehdyn virallisen maantieteellisen koodin perusteella kuuluvien kuntien alueella:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7.   PÄÄASIALLINEN RYPÄLELAJIKE (PÄÄASIALLISET RYPÄLELAJIKKEET)

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N - Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Semillon B

8.   YHTEYDEN TAI YHTEYKSIEN KUVAUS

Maantieteellisen alueen ilmasto-olosuhteet ovat viinintuotannon kannalta suotuisat ja suhteellisen yhtenäiset: alue sijaitsee suurten vesimassojen läheisyydessä (Atlantin valtameri, Girondejoen suisto, Garonne- ja Dordognejoen laaksot), jotka toimivat tärkeinä lämmön tasaajina. Valtameren vaikutus, joka suojaa viinitarhoja kevään halloilta, tasoittuu kuitenkin vähitellen, sitä mukaa kun välimatka mereen ja suuriin jokilaaksoihin kasvaa ja lähestytään Landesin, Saintongen ja Double Périgourdinen metsiä. Näiden erityispiirteiden takia viininviljely ei juurikaan ole levinnyt alueen pohjois- ja etelä-lounaisosiin. Alue kattaa 494 kuntaa Gironden departementin 535 kunnasta. Alueeseen ei kuulu departementin lounaisosa, jossa harjoitetaan metsätaloutta viininviljelyn sijaan.

Bordeaux’n alueen viiniköynnökset kasvavat valtamerellisessä ilmastossa, ja niitä on täytynyt jo 1600- ja 1700-luvuilta lähtien tukea tukikeppien ja myöhemmin yleistyvien säleikköjen avulla, jotta sato jakautuu hyvin ja lehtiä on riittävästi mahdollistamaan fotosynteesi ja rypäleiden optimaalinen kypsyminen.

| — | Erilaiset maaperätyypit ja ilmasto-olosuhteet ovat vaikuttaneet eri rypälelajikkeiden valintaan ja niiden mukautumiseen ympäristöolosuhteisiin. Maaperätyyppejä on neljä erilaista: |
| --- | --- |

—

Erilaiset maaperätyypit ja ilmasto-olosuhteet ovat vaikuttaneet eri rypälelajikkeiden valintaan ja niiden mukautumiseen ympäristöolosuhteisiin. Maaperätyyppejä on neljä erilaista:

| — | kukkuloiden rinteillä yleisesti esiintyvä kalkkipitoinen savimaa ja kalkkipitoinen merkelimaa, joka soveltuu erittäin hyvin Merlot N -lajikkeen viljelyyn, |
| --- | --- |

—

kukkuloiden rinteillä yleisesti esiintyvä kalkkipitoinen savimaa ja kalkkipitoinen merkelimaa, joka soveltuu erittäin hyvin Merlot N -lajikkeen viljelyyn,

| — | piipitoinen maaperä, jossa on savea ja kalkkikiviainesta ja joka sopii täydellisesti esimerkiksi lajikkeiden Merlot N ja Sauvignon B viljelyyn, runsaasti hienoa silttiä sisältävä pehmeärakenteinen maaperä (”boulbène”), joka soveltuu kuivien valkoviinien tuotantoon, |
| --- | --- |

—

piipitoinen maaperä, jossa on savea ja kalkkikiviainesta ja joka sopii täydellisesti esimerkiksi lajikkeiden Merlot N ja Sauvignon B viljelyyn, runsaasti hienoa silttiä sisältävä pehmeärakenteinen maaperä (”boulbène”), joka soveltuu kuivien valkoviinien tuotantoon,

| — | sorainen maaperä, joka koostuu sorasta, veden kuluttamasta kvartsista sekä eriasteisen karkeasta hiekasta; tällaisesta maasta muodostuvilla pengermillä vesi kulkeutuu hyvin pois ja maaperä lämpenee hyvin, ja pengermät soveltuvat täydellisesti viiniköynnöksille ja erityisesti lajikkeelle Cabernet Sauvignon N. |
| --- | --- |

—

sorainen maaperä, joka koostuu sorasta, veden kuluttamasta kvartsista sekä eriasteisen karkeasta hiekasta; tällaisesta maasta muodostuvilla pengermillä vesi kulkeutuu hyvin pois ja maaperä lämpenee hyvin, ja pengermät soveltuvat täydellisesti viiniköynnöksille ja erityisesti lajikkeelle Cabernet Sauvignon N.

Rypälelajikkeiden, biologisen ja fyysisen ympäristön monimuotoisuuden ja viininviljely- ja viiniyttämistapojen yhteensopivuus tekee viineistä tyyliltään ominaislaatuisia ja aromeiltaan hyvin rikkaita. Bordeaux’n asema satamakaupunkina ja historialliset ja tiiviit suhteet muihin maihin, jotka jo varhain johtivat järjestäytyneen ja voimakkaan kaupankäynnin syntymiseen, ovat vaikuttaneet siihen, että Bordeaux’n viinintuottajat ovat aina suunnanneet katseensa myös muualle maailmaan. Ne ovat hyödyntäneet ja levittäneet innovatiivisia tekniikoita ja pyrkineet dynaamisuuteen ja näin lujittaneet, kehittäneet ja vieneet maailmalle tietämystään vuosisataisia perinteitään noudattaen. Akvitanian herttuatar Eleonoora Akvitanialainen (tai Aliénor Akvitanialainen) ja tuleva Englannin kuningas Henrik Plantagenet solmivat avioliiton vuonna 1152. Alueiden välisen kaupankäynnin vilkastumisen ansiosta englantilaiset alkoivat viedä Englantiin Bordeaux’n alueen viinejä. He kutsuivat niitä nimellä ”Claret” viinin kirkkaan värin takia. Perinne on jatkunut läpi vuosisatojen, ja nykyäänkin viineissä käytetään mainintoja ”clairet” ja ”claret”. Uusi kaupankäynnin aikakausi uusine asiakkaineen alkoi 1600-luvulla. Viennillä on yhä edelleen huomattava merkitys Bordeaux’n alueen viinien jakelussa. Tuotetusta määrästä kolmasosa menee vientiin, joka kohdistuu yli 150 maahan. Tarkistetulla alkuperänimityksellä kuvattujen viinien tuotanto, joka on tärkeä toimeentulonlähde Gironden departementille, on myös muokannut maaseutu- ja kaupunkimaisemaa ja vaikuttanut paikalliseen arkkitehtuuriin (suuret viinitilat linnoineen (châteaux), viinikellarit). Departementin tärkeimmät kaupungit ovat jokien varsilla olevia satamakaupunkeja, jotka ovat kehittyneet viiniin liittyvän kaupankäynnin seurauksena.

9.   OLENNAISET LISÄEDELLYTYKSET (PAKKAAMINEN, MERKINNÄT, MUUT VAATIMUKSET)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitsevana alueena ovat seuraavat kunnat tarkistetulla alkuperänimityksellä ”Bordeaux” mahdollisesti kuvattujen, maininnalla ”clairet” ja ”claret” täydennettyjen viinien viiniyttämistä, valmistusta ja kypsytystä koskevan poikkeuksen mukaisesti 1. tammikuuta 2021 laadittuun viralliseen geokoodiin perustuen:

| — | Dordognen departementti: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac ja Villefranche-de-Lonchat. |
| --- | --- |

—

Dordognen departementti: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac ja Villefranche-de-Lonchat.

| — | Lot-et-Garonnen departementti: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras ja Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

Lot-et-Garonnen departementti: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras ja Villeneuve-de-Duras.

Maantieteelliset merkinnät - Lisämaininnat

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistettua alkuperänimitystä ”Bordeaux” voidaan punaviinien osalta täydentää maininnalla ”claret” ja tummien roseeviinien osalta maininnalla ”clairet” kutakin viinilajia ja erityisesti analyyttisiä normeja koskevien säännösten mukaisesti.

Tarkistettua alkuperänimitystä ”Bordeaux” voidaan valkoviinien osalta täydentää maantieteellisellä nimityksellä ”Haut-Benauge” tätä täydentävää maantieteellistä nimitystä ja erityisesti maantieteellistä aluetta, viiniköynnöslajikkeita, tuotosta ja analyyttisiä vaatimuksia koskevien säännösten mukaisesti.

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Maantieteellinen merkintä ”Haut-Benauge” kirjoitetaan välittömästi tarkistetun alkuperänimityksen ”Bordeaux” jälkeen. Se voidaan kirjoittaa enintään yhtä korkeilla ja yhtä leveillä kirjaimilla kuin tarkistettu alkuperänimitys.

Oikeudellinen kehys:

EU:n lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Valkoviinit, joissa käymiskykyisiä sokereita on yli 5 g/l, mutta alle 60 g/l, varustetaan viinin sokeripitoisuutta vastaavalla merkinnällä yhteisön sääntelyssä määritellyllä tavalla.

Suurempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen alue ”Vin de Bordeaux”. Tämä laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d06dfa30-84d5-4e29-8239-cbc0e6cd9793

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 88/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 88/95

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 88/12)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Bordeaux supérieur”

PDO-FR-A0306-AM06

Tiedonannon päivämäärä: 26. marraskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Alueen rajat pysyvät samoina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2.   Rajattu viljelyalue

Liitteeseen lisättiin Saint-Estèphen, Pomerolin ja Libournen kuntien rajaamisen yhteydessä päivämäärä 3. kesäkuuta 2021.

Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevien tietojen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen. Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Bordeaux supérieur

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

1.   Hiilihapottomat valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomien valkoviinien

| — | luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 12 % |
| --- | --- |

—

luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 12 %

| — | käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on yli 17 g/l |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on yli 17 g/l

Ennen pullotusta

| — | haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l

| — | kokonaisrikkidioksidipitoisuus on enintään 260 mg/l |
| --- | --- |

—

kokonaisrikkidioksidipitoisuus on enintään 260 mg/l

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 15 tilavuusprosenttia.

Valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä, on saatu Sémillon B -lajikkeen rypäleistä. Ne ovat runsaita, täyteläisiä ja väriltään kullanhohtoisia viinejä, joissa voidaan erottaa kandeerattujen hedelmien aromeja. Lajike voidaan yhdistää Sauvignon B ja Muscadelle B -lajikkeiden rypäleisiin, jotka tuovat viinin makuun raikkautta. Näissä pitkään säilytettävissä viineissä (4–8 vuotta) esiintyy usein kukkien, hunajan ja mausteiden aromia.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | 11 |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 18 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 300 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

11

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

18

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

300

2.   Hiilihapottomat punaviinit

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Hiilihapottomien punaviinien

| — | luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 % |
| --- | --- |

—

luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 %

| — | käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden pitoisuus on enintään 3 g/l

| — | omenahappopitoisuus on enintään 0,3 g/l |
| --- | --- |

—

omenahappopitoisuus on enintään 0,3 g/l

Ennen pullotusta

| — | haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l |
| --- | --- |

—

haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 13,26 meq/l

| — | kokonaisrikkidioksidipitoisuus on enintään 140 mg/l |
| --- | --- |

—

kokonaisrikkidioksidipitoisuus on enintään 140 mg/l

Väkevöinnin jälkeen viinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13,5 tilavuusprosenttia.

Punaviinit, joissa yhdistyvät pääasiassa Merlot N ja Cabernet-Sauvignon N ja vähäisemmässä määrin Cabernet franc N, ovat runsaita, täyteläisiä ja strukturoituja. Nuorina niissä on yleensä tuoreiden ja kandeerattujen punaisten marjojen ja hedelmien aromeja, jotka kehittyvät viinien vanhetessa mausteisiin ja kypsennettyjen hedelmien vivahteisiin.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 20 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | 150 |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

20

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

150

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

1.   Istutustiheys – etäisyydet

Viininviljelykäytäntö

Lohkoilla, jotka on istutettu aikaisintaan 1. elokuuta 2008, viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 4 500 köynnöstä hehtaarilla. Köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 2,20 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 0,85 metriä.

Istutustiheyttä voidaan vähentää 3 300 köynnökseen hehtaarilla. Tällöin köynnösrivien välinen etäisyys saa olla enintään 3 metriä, ja köynnösten välisen etäisyyden samalla rivillä on oltava alle 1 metriä.

2.   Viiniköynnösten leikkaamista koskevat säännöt

Viininviljelykäytäntö

Ainoastaan kannusleikkaus (matalaleikkaus) tai pitkä juoksijaleikkaus ovat sallittuja. Lajikkeissa Merlot N, Sémillon B ja Muscadelle B silmuja saa jättää leikattaessa enintään 40 000 hehtaaria kohden ja 17 köynnöstä kohden. Muut lajikkeet, kuten Cabernet franc N, Cabernet Sauvignon N, Sauvignon B ja Sauvignon gris G, leikataan siten, että köynnöksiin jää enintään 45 000 silmua hehtaaria ja 19 silmua köynnöstä kohden. Silmujen poiston jälkeen köynnöksessä saa olla hedelmiä tuottavia oksia

| — | Merlot N, Sémillon B ja Muscadelle B -lajikkeissa 11 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 500 köynnöstä hehtaarilla, ja 14 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 500 köynnöstä hehtaarilla, |
| --- | --- |

—

Merlot N, Sémillon B ja Muscadelle B -lajikkeissa 11 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 500 köynnöstä hehtaarilla, ja 14 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 500 köynnöstä hehtaarilla,

| — | muissa, kuten Cabernet franc N, Cabernet Sauvignon N, Sauvignon B, Sauvignon gris G -lajikkeissa 13 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 500 köynnöstä hehtaarilla, ja 16 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 500 köynnöstä hehtaarilla.
  Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla).
  Silmujen poisto on tehtävä ennen hedelmänmuodostusta. |
| --- | --- |

—

muissa, kuten Cabernet franc N, Cabernet Sauvignon N, Sauvignon B, Sauvignon gris G -lajikkeissa 13 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on vähintään 4 500 köynnöstä hehtaarilla, ja 16 oksaa köynnöstä kohden, kun istutustiheys on enintään 4 500 köynnöstä hehtaarilla.

Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla).

Silmujen poisto on tehtävä ennen hedelmänmuodostusta.

3.   Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Väkevöinnin jälkeen punaviinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 13,5 tilavuusprosenttia. Väkevöinnin jälkeen valkoviinien kokonaisalkoholipitoisuus on enintään 15 tilavuusprosenttia.

Punaviinien väkevöinti osittaisella tiivistämisellä on sallittua, kunhan väkevöimisaste on enintään 15 prosenttia.

5.2.   Enimmäistuotos

1.   Hiilihapottomat valkoviinit, joiden sokerit ovat käymiskykyisiä

60 hehtolitraa hehtaaria kohden

2.   Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys vähintään 4 500 köynnöstä hehtaarilla

66 hehtolitraa hehtaaria kohden

3.   Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys vähintään 4 000 köynnöstä hehtaarilla ja alle 4 500 köynnöstä hehtaarilla

55 hehtolitraa hehtaaria kohden

4.   Hiilihapottomat punaviinit – Viiniköynnösten istutustiheys vähintään 3 300 köynnöstä hehtaarilla ja alle 4 000 köynnöstä hehtaarilla

50 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Gironden departementiin 1. päivänä tammikuuta 2021 tehdyn virallisen maantieteellisen koodin perusteella kuuluvien kuntien alueella: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac, Yvrac.

7.   Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

Cabernet franc N

Cabernet-Sauvignon N

Carmenère N

Cot N - Malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit Verdot N

Sauvignon B - Sauvignon blanc

Sauvignon gris G - Fié gris

Sémillon B

8.   Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

Bordeaux’n alueen viiniköynnökset kasvavat valtamerellisessä ilmastossa. Köynnöksiä on tuettu 1600- ja 1700-luvuilta lähtien tukikeppien ja myöhemmin yleistyneiden säleikköjen avulla, jotta sato jakautuu hyvin ja lehtiä on riittävästi mahdollistamaan fotosynteesi ja rypäleiden optimaalinen kypsyminen. Koska maaperätyyppejä on erilaisia ja valon määrä vaihtelee, köynnöksiä on valittu ja mukautettu ympäristön ominaispiirteiden mukaan. Tämä selittää, miksi perinteisesti on keskitytty sekoiteviineihin. Maaperätyyppejä on neljä erilaista:

| — | kukkuloiden rinteillä yleisesti esiintyvä kalkkipitoinen savimaa ja kalkkipitoinen merkelimaa, joka soveltuu erittäin hyvin Merlot N -lajikkeen viljelyyn, |
| --- | --- |

—

kukkuloiden rinteillä yleisesti esiintyvä kalkkipitoinen savimaa ja kalkkipitoinen merkelimaa, joka soveltuu erittäin hyvin Merlot N -lajikkeen viljelyyn,

| — | piipitoinen maaperä, jossa on savea ja kalkkikiviainesta ja joka sopii täydellisesti muun muassa lajikkeiden Merlot N ja Sauvignon B viljelyyn, |
| --- | --- |

—

piipitoinen maaperä, jossa on savea ja kalkkikiviainesta ja joka sopii täydellisesti muun muassa lajikkeiden Merlot N ja Sauvignon B viljelyyn,

| — | runsaasti hienoa silttiä sisältävä pehmeärakenteinen maaperä (”boulbène”), joka soveltuu valkoviinien tuotantoon, |
| --- | --- |

—

runsaasti hienoa silttiä sisältävä pehmeärakenteinen maaperä (”boulbène”), joka soveltuu valkoviinien tuotantoon,

| — | sorainen maaperä, joka koostuu sorasta, veden kuluttamasta kvartsista sekä eriasteisen karkeasta hiekasta; tällaisesta maasta muodostuvilla pengermillä vesi kulkeutuu hyvin pois ja maaperä lämpenee hyvin, ja pengermät soveltuvat täydellisesti viiniköynnöksille ja erityisesti lajikkeelle Cabernet sauvignon N. |
| --- | --- |

—

sorainen maaperä, joka koostuu sorasta, veden kuluttamasta kvartsista sekä eriasteisen karkeasta hiekasta; tällaisesta maasta muodostuvilla pengermillä vesi kulkeutuu hyvin pois ja maaperä lämpenee hyvin, ja pengermät soveltuvat täydellisesti viiniköynnöksille ja erityisesti lajikkeelle Cabernet sauvignon N.

Tarkistettua alkuperänimitystä ”Bordeaux supérieur” koskevat vaatimukset ovat aikojen kuluessa muotoutuneet tiukemmiksi kuin tarkistetulle alkuperänimitykselle ”Bordeaux” asetetut vaatimukset viiniköynnösten tiheyden (suurempi), leikkuusääntöjen (vähäisempi silmujen määrä) ja viljelylohkon enimmäistuotoksen (pienempi) osalta. Näiden tuotantoedellytysten ansiosta on mahdollista saada konsentroituneimpia viinejä, joiden vähimmäissokeripitoisuus ja luonnollinen vähimmäisalkoholipitoisuus tilavuusprosentteina ovat suuremmat kuin tarkistetun alkuperänimityksen ”Bordeaux” viineissä. Tarkistetun alkuperänimityksen ”Bordeaux supérieur” puna- ja valkoviinit ovat tyyliltään erityislaatuisia. Niille on luonteenomaista sopusointuisuus, tietty hienostuneisuus, hyvä tasapaino ja aromaattinen rikkaus. Nämä ominaisuudet johtuvat muun muassa biologisen ja fyysisen ympäristön monimuotoisuudesta ja rypälelajikkeista mutta myös viininviljely- ja viiniyttämistavoista, jotka tekevät niistä pitkään säilyviä. Bordeaux on satamakaupunki, jolla on historiallisesti ollut läheiset yhteydet muihin kansakuntiin. Kaupankäynti onkin ollut jo varhaisista vaiheista jäsenneltyä ja runsasta. Bordeaux’n viinitarhat ovat aina olleet kiinnostuneita muusta maailmasta. Ne ovat hyödyntäneet ja levittäneet innovatiivisia tekniikoita ja pyrkineet dynaamisuuteen. Näin ne ovat lujittaneet, vahvistaneet ja vieneet osaamistaan, kunnioittaen satoja vuosia vanhoja perinteitä. Akvitanian herttuattaren Eleonoora Akvitanialaisen ja tulevan Englannin kuninkaan Henrik Plantagenetin avioiduttua vuonna 1152 kaupankäynti vilkastui merkittävästi. Englantilaiset veivät elintarvikkeita, tekstiilejä ja metalleja ja toivat Bordeaux’n viinejä. Uusi kaupankäynnin aikakausi uusine asiakkaineen alkoi 1600-luvulla. Vienti on edelleen yksi Bordeaux-viinien jakelun vahvuuksista, ja sen kautta levitetään maailmalle myös tarkistetun alkuperänimityksen ”Bordeaux supérieur” taitotietoa, imagoa ja mainetta. Kaksi kolmasosaa Bordeaux supérieur -viineistä pullotetaan nykyään tilalla. Ne ovat rakenteeltaan monivivahteisempia ja kestävät säilytystä pitempään kuin tarkistetun alkuperänimityksen ”Bordeaux” viinit, 5–6-vuotta.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Pakkaaminen rajatulla maantieteellisellä alueella

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu viiniyttämistä, kypsytystä ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavien kuntien alueesta (1. tammikuuta 2021 voimassa ollut virallinen geokoodi):

| — | Dordognen departementti: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac ja Villefranche-de-Lonchat. |
| --- | --- |

—

Dordognen departementti: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac ja Villefranche-de-Lonchat.

| — | Lot-et-Garonnen departementti: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras ja Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

Lot-et-Garonnen departementti: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras ja Villeneuve-de-Duras.

Suurempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Tarkistetun alkuperänimityksen saaneiden viinien merkinnöissä voidaan täsmentää suurempi maantieteellinen yksikkö merkinnällä ”Vin de Bordeaux” tai ”Grand Vin de Bordeaux”. Tämä laajempi maantieteellinen alue voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-354b6f94-55e6-43d7-b232-33022fa4b246

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---

| 24.2.2022 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 88/101 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 88/101

---

Erään viinialan nimityksen tuote-eritelmän vakiomuutoksen hyväksymistä koskevan tiedonannon julkaiseminen (komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 17 artiklan 2 ja 3 kohta)

(2022/C 88/13)

Tämä tiedonanto julkaistaan komission delegoidun asetuksen (EU) 2019/33 (1) 17 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

YHTENÄISEN ASIAKIRJAN MUUTTAMISTA KOSKEVAN VAKIOMUUTOKSEN TIEDOKSI ANTAMINEN

”Médoc”

PDO-FR-A0730-AM04

Tiedonannon päivämäärä: 26. marraskuuta 2021

HYVÄKSYTYN MUUTOKSEN KUVAUS JA PERUSTELUT

1.   Virallinen geokoodi

Maantieteellisen alueen ja sen välittömässä läheisyydessä sijaitsevan alueen kunnat on päivitetty virallisen geokoodin mukaisesti.

Alueen rajat pysyvät samoina.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 6 ja 9 kohtaa.

2.   Rajattu viljelyalue

Rajatun viljelyalueen hyväksyneen toimivaltaisen kansallisen viranomaisen istuntoluetteloon on lisätty päivämäärä 3. kesäkuuta 2021.

Tällä muutoksella halutaan lisätä päivämäärä, jona kansallinen toimivaltainen viranomainen hyväksyi maantieteellisellä tuotantoalueella sijaitsevan rajatun viljelyalueen muutoksen. Viljelyalueen rajaamisella tarkoitetaan asianomaisen suojatun alkuperänimityksen tuotantoon soveltuvien viljelylohkojen määrittämistä maantieteellisellä tuotantoalueella.

Nämä muutokset eivät vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

3.   Kuljetukset hyväksyttyjen varastoijien välillä

Poistetaan 1 luvun IX kohdan 5 alakohdan b alakohta, joka koskee päivämäärää, jolloin viini lasketaan liikkeelle hyväksyttyjen varastoijien välillä.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

4.   Siirtymätoimenpiteet

Päättyneet siirtymätoimenpiteet on poistettu tuote-eritelmästä

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

5.   Valvontaelintä koskevat tiedot

Valvontaelintä koskevien tietojen sanamuotoa on tarkistettu sen yhdenmukaistamiseksi muita nimityksiä koskevien eritelmien kanssa. Muutos on puhtaasti toimituksellinen.

Tämä muutos ei vaikuta yhtenäiseen asiakirjaan.

6.   Yhteys alkuperään

Virallisen geokoodin päivityksen myötä kuntien luetteloa on tarkistettu: kuntien määrä on nyt 50 (kun se aiemmin oli 51), ja yhteyttä on muutettu vastaavasti.

Muutetaan yhtenäisen asiakirjan 8 kohtaa.

YHTENÄINEN ASIAKIRJA

1.   Nimi/nimet

Médoc

2.   Maantieteellisen merkinnän tyyppi

SAN – Suojattu alkuperänimitys

3.   Rypäletuotteiden luokat

| 1. | Viini |
| --- | --- |

1.

Viini

4.   Viinin/viinien kuvaus

LYHYT KIRJALLINEN KUVAUS

Kyse on hiilihapottomista punaviineistä, jotka soveltuvat erinomaisesti vanhentamiseen. Ne ovat tanniinisia, niiden väri on voimakas, ja ne valmistetaan pääasiassa Cabernet Sauvignon N -lajikkeesta (perinteinen rypälelajike), jonka lisäksi käytetään Merlot N -lajiketta, vähemmässä määrin Cabernet franc N- ja petit verdot N -lajikkeita tai joskus harvoin Cot N- ja Carmenère N -lajikkeita. Lajike Cabernet Sauvignon N antaa viineille mausteisia vivahteita. Merlot N -lajike antaa viineille pyöreyttä, pehmeyttä ja punaisten hedelmien aromeja. Rakennetta ja monimutkaisuutta vahvistetaan sekoittamalla viiniin Cabernet franc N- tai Petit Verdot N -lajiketta, joista viimeksi mainittu tuo viiniin myös raikkautta.

Viinien kokonaisalkoholipitoisuus on väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

Niiden luonnollinen alkoholipitoisuus on vähintään 11 tilavuusprosenttia.

Kussakin (pakkaamattomana) kaupan pidettävässä tai pakatussa viinierässä

| — | käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 3 g/l |
| --- | --- |

—

käymiskykyisten sokereiden (glukoosi + fruktoosi) pitoisuus on enintään 3 g/l

| — | omenahappopitoisuus on enintään 0,2 g/l. |
| --- | --- |

—

omenahappopitoisuus on enintään 0,2 g/l.

Viineillä, jotka saatetaan markkinoille pakkaamattomina tai pakataan ennen 1. lokakuuta sadonkorjuuvuotta seuraavana vuonna, haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 12,25 meq/l. Tämän ajankohdan jälkeen viinien haihtuvien happojen pitoisuus on enintään 16,33 meq/l.

Kaikissa pakkaamattomana kaupan pidettävissä viinierissä rikkidioksidipitoisuus on enintään 140 milligrammaa litraa kohti.

| Yleiset analyyttiset ominaisuudet |
| --- |
| Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%) | 13 |
| Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%) | |
| Vähimmäishappopitoisuus | milliekvivalenttia/litra |
| Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra) | 16,33 |
| Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra) | |

Yleiset analyyttiset ominaisuudet

Kokonaisalkoholipitoisuus enintään (til-%)

13

Todellinen alkoholipitoisuus vähintään (til-%)

Vähimmäishappopitoisuus

milliekvivalenttia/litra

Haihtuvien happojen pitoisuus enintään (milliekvivalenttia/litra)

16,33

Kokonaisrikkidioksidipitoisuus enintään (milligrammaa/litra)

5.   Viininvalmistusmenetelmät

5.1.   Erityiset viininvalmistusmenetelmät

| 1. | Väkevöinti |
| --- | --- |

1.

Väkevöinti

Erityinen viininvalmistusmenetelmä

Pelkistävät väkevöimismenetelmät ovat sallittuja, kunhan väkevöimisaste on enintään 15 prosenttia. Viinin kokonaisalkoholipitoisuus saa olla väkevöinnin jälkeen enintään 13 tilavuusprosenttia.

| 2. | Viiniköynnöksen kasvatustapa |
| --- | --- |

2.

Viiniköynnöksen kasvatustapa

Viininviljelykäytäntö

Tiheys: Viiniköynnösten istutustiheys on vähintään 5 000 köynnöstä hehtaaria kohden. Köynnösrivien välinen etäisyys ei saa olla yli 2 metriä, eikä köynnösten välinen etäisyys samassa rivissä saa olla alle 0,80 metriä.

Leikkaussäännöt: Viiniköynnösten leikkaaminen on pakollista. Viiniköynnökset on leikattava viimeistään lehtien auettua (vaihe 9 Lorenzin asteikolla). Viiniköynnösten leikkaamisessa käytetään seuraavia tekniikoita:

| — | kaksioksainen matalaleikkaus, kaksioksainen juoksijaleikkaus (Guyot double) tai sekaleikkaus (taille médocaine), jossa oksaan jätetään enintään 5 silmua; |
| --- | --- |

—

kaksioksainen matalaleikkaus, kaksioksainen juoksijaleikkaus (Guyot double) tai sekaleikkaus (taille médocaine), jossa oksaan jätetään enintään 5 silmua;

| — | juoksijaleikkaus (Guyot simple) tai sekaleikkaus (Guyot mixte), jossa köynnökseen jätetään enintään 7 silmua; |
| --- | --- |

—

juoksijaleikkaus (Guyot simple) tai sekaleikkaus (Guyot mixte), jossa köynnökseen jätetään enintään 7 silmua;

| — | nelioksainen tai kaksirunkoinen matalaleikkaus, jossa köynnökseen jätetään enintään 12 silmua. |
| --- | --- |

—

nelioksainen tai kaksirunkoinen matalaleikkaus, jossa köynnökseen jätetään enintään 12 silmua.

5.2.   Enimmäistuotos

| 1. | 65 hehtolitraa hehtaaria kohden |
| --- | --- |

1.

65 hehtolitraa hehtaaria kohden

6.   Rajattu maantieteellinen alue

Viinirypäleet on korjattava, viiniytettävä ja viini valmistettava sekä kypsytettävä seuraavien Gironden departementiin 1. päivänä tammikuuta 2021 voimassa olevan virallisen maantieteellisen koodin perusteella kuuluvien kuntien alueella: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-et-Loirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulac-sur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, Vendays-Montalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer ja Vertheuil.

7.   Pääasiallinen rypälelajike (pääasialliset rypälelajikkeet)

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-Sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-Sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N – Malbec |
| --- | --- |

Cot N – Malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Petit Verdot N |
| --- | --- |

Petit Verdot N

8.   Yhteyden tai yhteyksien kuvaus

Tarkistetun alkuperänimityksen ”Médoc” maantieteellinen alue sijaitsee Gironden departementissa Garonne-joen vasemmalla puolella ja ulottuu Girondesta Bordeaux’n pohjoispuolelle. Tämä Médocin niemimaan viinialue on pohjois–etelä-suunnassa lähes 80 kilometriä pitkä ja itä–länsi-suunnassa vain hiukan yli 10 kilometriä leveä. Alueeseen kuuluu 50 kuntaa.

Médocin niemimaan jokialueelle on erityistä se, että kausivaihtelut ovat maltillisia ja sademäärät hyvin kohtuullisia atlanttisesta ilmastosta huolimatta. Vaikka maantieteellisen alueen ilmasto on pohjoisen sijaintinsa vuoksi viileämpi kuin niemimaan eteläosan ilmasto, siellä sataa vähemmän. Nämä viininviljelylle suotuisat ilmastotekijät johtuvat alueen länsipuolella olevan Atlantin valtameren ja itäpuolella olevan Gironden suistoalueen tasoittavasta lämpövaikutuksesta. Valtameri-ilmasto, johon liittyy joinain syksyinä sateisia matalapainekausia ja joinain vuosina taas myöhäissyksyyn saakka jatkuvia lämpimiä ja hyvin aurinkoisia säitä, synnyttää selkeän vuosikertavaikutuksen.

Näistä tekijöistä johtuu, että viinialueen korkeuserot eivät ole kovin suuria (3–50 metriä). Alue rajautuu lännessä metsään ja idässä Gironden suistoalueeseen. Kun matkataan etelästä pohjoiseen, viininviljelyyn soveltuvat soraharjanteet seuraavat toinen toistaan. Harjanteita erottavat toisistaan joenuomat ja viininviljelyyn kelpaamattomat suoalueet.

Viininviljelijät ovat sukupolvien ajan hyödyntäneet viininviljelyyn soveltuvaa Médocin alueen erityistä maaperää, jonka maine on kiirinyt ympäri maailman. Ajan saatossa viininviljelijät ovat oppineet tuntemaan maaperän ominaisuudet perinpohjaisesti, ja nämä ominaisuudet on saatettu optimiinsa salaojitustekniikoiden avulla. Tämä on edistänyt kypsytettävien punaviinien tuotantoon parhaiten soveltuvien viljelykäytäntöjen kehittämistä. Hygieniavaatimusten tiukentumisesta ja viinitilojen koneellistumisesta huolimatta viininviljelijät haluavat edelleen ylläpitää viininviljelykäytäntöjä, joiden avulla saadaan tuotettua omaleimaisuudestaan tunnettuja punaviinejä.

Nykyään Médocin alueella käytetään pääasiassa seuraavia viiniköynnöslajikkeita: Cabernet-Sauvignon N (suosituin lajike soramailla), Merlot N (haluttu hedelmäisyytensä tähden), Cabernet franc N (kalkkikivivaltaisilla mailla) ja Petit Verdot N (lämpimillä ja suodattavilla mailla). Koska tarkistetun alkuperänimityksen ”Médoc” viineissä käytetään useampia lajikkeita, joita viljellään erityyppisillä maaperillä, viinitarhan hoito edellyttää valikointia.

Valikointiin perustuvalla hoitotavalla saadaan hyvin kypsiä ja hyväkuntoisia rypäleitä, joiden tuotot ovat hyvin hallittavissa. Viinejä voidaan näin ollen maseroida, jotta ne saadaan konsentroitumaan halutulla tavalla. Tämän vuoksi viinit vaativat pehmentyäkseen vähintään kuuden kuukauden kypsytyksen.

Nämä tanniiniset voimakkaan väriset viinit valmistetaan pääasiassa Cabernet Sauvignon N -lajikkeesta, jonka lisäksi käytetään Merlot N -lajiketta ja vähemmässä määrin Cabernet franc N- ja Petit Verdot N -lajikkeita tai joskus harvoin Cot N- ja Carmenère N -lajikkeita. Cabernet Sauvignon N on perinteinen lajike, joka antaa Médoc-viineille mausteisia vivahteita. Kun siihen sekoitetaan Merlot N -lajiketta, tämä antaa viineille pyöreyttä, pehmeyttä ja punaisten hedelmien aromeja. Jos Merlot N on viinin päälajikkeena, halutut aromit saadaan kehittymään nopeammin. Rakennetta ja monimutkaisuutta vahvistetaan sekoittamalla viiniin Cabernet franc N- tai Petit Verdot N -lajiketta, joista viimeksi mainittu tuo viiniin myös raikkautta.

Viinit soveltuvat erinomaisesti vanhentamiseen.

Tälle viinialueelle, jolla on pitkät viininviljelyperinteet ja jonka läpi kulkee niin sanottu viinitie (”Route des Vins”), on siroteltu mahtavia viinitiloja (joista käytetään nimitystä ”Château”), joiden laajoilla tiluksilla on moninaista rakennusperintöä ja joiden vierustoilla on pienen pieniä perhetiloja, joiden rypälesadon viiniytystä ja viinien markkinoille saattamista ja myynninedistämistä tuetaan erilaisilla osuustoiminnallisilla viininvalmistamoilla.

Tämän tarkistetun alkuperänimityksen viinit on tunnettu jo ammoisista ajoista saakka, ja näiden viinien maine perustuu käsitteeseen ”Château”. Kun ELEONOORA, Akvitanian herttuatar, ja HENRI PLANTAGENET, Englannin tuleva kuningas, avioituivat vuonna 1152, kauppasuhteet Englannin kanssa alkoivat kehittyä, mikä vaikutti ratkaisevasti siihen, että Médoc-viinit tulivat tunnetuiksi Ranskan ulkopuolella.

Kun ”Jurade de Bordeaux” luokitteli Guyennen viinit ensimmäisen kerran vuonna 1647, Médoc-viinit erottuivat jo edukseen. LUDVIG XV:n aikana tätä luokitusta kehitettiin alueittain niin, että luokitus jaettiin ensin kuntien ja myöhemmin viinitarhojen (”cru”) mukaan. Näiden erilaisten luokitusten kautta päädyttiin lopulta vuonna 1855 Bordeaux’n viiniluokitukseen (”Classement des vins de Bordeaux”), jossa Médocin alueen viinit luokiteltiin Gironden viineihin. Vuonna 1932 julkaistiin täydennykseksi luokitus ”Crus Bourgeois du Médoc”.

9.   Olennaiset lisäedellytykset (pakkaaminen, merkinnät, muut vaatimukset)

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Tuotantoa rajatulla maantieteellisellä alueella koskeva poikkeus

Edellytyksen kuvaus:

Välittömässä läheisyydessä sijaitseva alue koostuu valmistusta ja jälkikäsittelyä koskevan poikkeuksen mukaisesti seuraavista Gironden departementin kunnista (1. tammikuuta 2021 voimassa ollut virallinen geokoodi): Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac ja Yvrac.

Suurempi maantieteellinen yksikkö

Oikeudellinen kehys:

Kansallinen lainsäädäntö

Lisäedellytyksen tyyppi:

Merkintöihin liittyvät täydentävät määräykset

Edellytyksen kuvaus:

Etiketissä voidaan mainita laajempi maantieteellinen yksikkö ”Vin de Bordeaux-Médoc” tai ”Grand Vin de Bordeaux-Médoc”. Nimi voidaan kirjoittaa kirjaimin, jotka ovat korkeudeltaan ja leveydeltään enintään kaksi kolmasosaa niistä kirjaimista, joilla tarkistettu alkuperänimitys kirjoitetaan.

Linkki eritelmään

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-40c12dea-0f6d-4f13-accb-ed4795fb5f3a

---

(1)  EUVL L 9, 11.1.2019, s. 2.

---