# Uradni list C 88/2022

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 88 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6524. februar 2022 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 88

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6524. februar 2022

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | II   Sporočila |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 88/01 | AnaEE-ERIC – Konzorcij Evropske Raziskovalne Infrastrukture – — Statut | 1 |

Vsebina

Stran

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 88/01

AnaEE-ERIC – Konzorcij Evropske Raziskovalne Infrastrukture – — Statut

1

---

| | IV   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 88/02 | Menjalni tečaji eura — 23. februar 2022 | 23 |

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2022/C 88/02

Menjalni tečaji eura — 23. februar 2022

23

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 88/03 | Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10606 – MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  ) | 24 |
| | DRUGI AKTI |
| | Evropska komisija |
| 2022/C 88/04 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 26 |
| 2022/C 88/05 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 32 |
| 2022/C 88/06 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 46 |
| 2022/C 88/07 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 58 |
| 2022/C 88/08 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 65 |
| 2022/C 88/09 | Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta | 70 |
| 2022/C 88/10 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 79 |
| 2022/C 88/11 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 87 |
| 2022/C 88/12 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z | 95 |
| 2022/C 88/13 | Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 101 |

V   Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

2022/C 88/03

Predhodna priglasitev koncentracije (Zadeva M.10606 – MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA) – Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku (
  1
  )

1

24

DRUGI AKTI

Evropska komisija

2022/C 88/04

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

26

2022/C 88/05

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

32

2022/C 88/06

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

46

2022/C 88/07

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

58

2022/C 88/08

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

65

2022/C 88/09

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

70

2022/C 88/10

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

79

2022/C 88/11

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

87

2022/C 88/12

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z

95

2022/C 88/13

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

101

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 24.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/1

---

AnaEE-ERIC – Konzorcij Evropske Raziskovalne Infrastrukture

STATUT

(2022/C 88/01)

Vsebina

| PREAMBLE | 2 |
| --- | --- |

| CHAPTER 1 | ESSENTIAL ELEMENTS | 3 |
| --- | --- | --- |

CHAPTER 1

| Article 1 | Name | 3 |
| --- | --- | --- |

Article 1

| Article 2 | Statutory seat | 3 |
| --- | --- | --- |

Article 2

| Article 3 | Task and activities | 3 |
| --- | --- | --- |

Article 3

| Article 4 | Duration and the procedure for winding-up | 4 |
| --- | --- | --- |

Article 4

| Article 5 | Liability regime | 4 |
| --- | --- | --- |

Article 5

| Article 6 | Access policy for users | 4 |
| --- | --- | --- |

Article 6

| Article 7 | Scientific Evaluation Policy | 5 |
| --- | --- | --- |

Article 7

| Article 8 | Dissemination Policy | 5 |
| --- | --- | --- |

Article 8

| Article 9 | Intellectual Property Rights Policy | 5 |
| --- | --- | --- |

Article 9

| Article 10 | Employment policy | 5 |
| --- | --- | --- |

Article 10

| Article 11 | Procurement policy | 6 |
| --- | --- | --- |

Article 11

| CHAPTER 2 | MEMBERSHIP | 6 |
| --- | --- | --- |

CHAPTER 2

| Article 12 | Membership and representing entity | 6 |
| --- | --- | --- |

Article 12

| Article 13 | Admission of a Member or an Observer | 6 |
| --- | --- | --- |

Article 13

| Article 14 | Withdrawal of a Member or an Observer/Termination of membership or Observer status | 7 |
| --- | --- | --- |

Article 14

| CHAPTER 3 | RIGHTS AND OBLIGATIONS OF THE MEMBERS AND OBSERVERS | 8 |
| --- | --- | --- |

CHAPTER 3

| Article 15 | Members | 8 |
| --- | --- | --- |

Article 15

| Article 16 | Observers | 8 |
| --- | --- | --- |

Article 16

| Article 17 | Contributions | 9 |
| --- | --- | --- |

Article 17

| CHAPTER 4 | GOVERNANCE | 9 |
| --- | --- | --- |

CHAPTER 4

| Article 18 | Assembly of Members | 9 |
| --- | --- | --- |

Article 18

| Article 19 | The Director General | 10 |
| --- | --- | --- |

Article 19

| Article 20 | The Central Hub | 11 |
| --- | --- | --- |

Article 20

| Article 21 | AnaEE-ERIC Service Centres | 12 |
| --- | --- | --- |

Article 21

| Article 22 | The National Nodes and the National Platforms | 12 |
| --- | --- | --- |

Article 22

| Article 23 | The Management Board | 12 |
| --- | --- | --- |

Article 23

| Article 24 | The Independent Scientific Advisory Committee (ISAC) | 13 |
| --- | --- | --- |

Article 24

| Article 25 | The Independent Ethical Advisory Committee (IEAC) | 13 |
| --- | --- | --- |

Article 25

| Article 26 | The Stakeholders Committee | 14 |
| --- | --- | --- |

Article 26

| Article 27 | The Subsidiary Bodies | 14 |
| --- | --- | --- |

Article 27

| CHAPTER 5 | REPORTING TO THE EUROPEAN COMMISSION | 14 |
| --- | --- | --- |

CHAPTER 5

| Article 28 | Reporting to the European Commission | 14 |
| --- | --- | --- |

Article 28

| CHAPTER 6 | FINANCE | 15 |
| --- | --- | --- |

CHAPTER 6

| Article 29 | Financial Year | 15 |
| --- | --- | --- |

Article 29

| Article 30 | Resources | 15 |
| --- | --- | --- |

Article 30

| Article 31 | Principles for contributions of Members and Observers | 15 |
| --- | --- | --- |

Article 31

| Article 32 | Budget, budgetary principles, accounts and audit | 15 |
| --- | --- | --- |

Article 32

| Article 33 | Taxes | 16 |
| --- | --- | --- |

Article 33

| CHAPTER 7 | MISCELLANEOUS | 16 |
| --- | --- | --- |

CHAPTER 7

| Article 34 | Applicable law | 16 |
| --- | --- | --- |

Article 34

| Article 35 | Working language | 16 |
| --- | --- | --- |

Article 35

| Article 36 | Disputes | 16 |
| --- | --- | --- |

Article 36

| Article 37 | Amendments to the Statutes, updates and availability | 17 |
| --- | --- | --- |

Article 37

| Article 38 | Setting-up provisions | 17 |
| --- | --- | --- |

Article 38

| Annex I | DEFINITIONS | 18 |
| --- | --- | --- |

Annex I

| Annex II | LIST OF MEMBERS, OBSERVERS AND THEIR REPRESENTING ENTITIES | 19 |
| --- | --- | --- |

Annex II

| Annex III | BUDGET – CONTRIBUTIONS | 20 |
| --- | --- | --- |

Annex III

PREAMBULA

OB UPOŠTEVANJU, da je trajnostnost kmetijskih, gozdnih, sladkovodnih in drugih upravljanih in naravnih ekosistemov ključna za prihodnost človeštva, ter ob razumevanju, da so ekosistemske storitve, kot so opredeljene v oceni ekosistemov novega tisočletja, ogrožene zaradi podnebnih sprememb, motenj v biogeokemičnih ciklih, izgube biotske raznovrstnosti in sprememb v rabi tal;

OB UPOŠTEVANJU, DA BOMO LAHKO NAPOVEDALI IN PREDVIDELI posledice teh sprememb našega zemeljskega sistema, ki so brez primere, le, če bomo bolje razumeli kompleksnost procesov ekosistemov in njihove vzroke ter tudi pridobili potrebno znanje za boljšo prilagoditev na spreminjajočo se prihodnost;

OB UPOŠTEVANJU, da Evropa brez zadostnega RAZUMEVANJA soodvisnosti delovanja ekosistemov in okolja ne bo mogla oceniti vpliva podnebnih sprememb, blažiti tveganj in ustrezno načrtovati;

OB PRIZNAVANJU, da bo infrastruktura za analizo in eksperimentiranje na ekosistemih (AnaEE-ERIC) edinstvena dolgoročna, integrirana, eksperimentalna raziskovalna infrastruktura na celinski ravni na podlagi razpršenih (obstoječih in novih) naprednih eksperimentalnih platform (odprtih in zaprtih ekosistemskih platform), platform za modeliranje in analitičnih platform;

OB PRIZNAVANJU, da bodo z usklajevanjem in integracijo teh nacionalnih platform prek nadnacionalnih subjektov (osrednje vozlišče in storitveni centri) zagotovljeni širši mednarodni dostop, raziskovalni projekti med platformami, izboljšani in harmonizirani meritve in podatki, povezave med podatki in modeli ter odprti dostop do podatkov in zbirnih poročil;

OB PRIZNAVANJU, da bo AnaEE-ERIC razvil tehnologijo in strokovno znanje o vedi o ekosistemih in njihovem upravljanju ter prispeval k prehodu na trajnostne prehranske sisteme, k splošnim ciljem evropskega biogospodarstva in k strategiji „od vil do vilic“;

Za namene tega statuta se uporablja opredelitev pojmov iz Priloge I.

ZATO članice Evropsko komisijo pozivajo, naj v skladu z Uredbo Sveta (ES) št. 723/2009 z dne 25. junija 2009 ustanovi AnaEE kot Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC) –

DOGOVORILE O NASLEDNJEM:

POGLAVJE 1

BISTVENI ELEMENTI

Člen 1

Naziv

Vzpostavi se razpršen Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC), imenovan „Analiza in eksperimentiranje na ekosistemih – Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture ERIC“ (v nadaljnjem besedilu: AnaEE-ERIC). Ta konzorcij pomeni Konzorcij evropske raziskovalne infrastrukture (ERIC), vzpostavljen na podlagi določb Uredbe (ES) št. 723/2009.

Člen 2

Uradni sedež

AnaEE-ERIC ima uradni sedež v Gif-sur-Yvette v Franciji.

Člen 3

Naloga in dejavnosti

1.   Glavna naloga AnaEE-ERIC je vzpostavitev in upravljanje razpršene raziskovalne infrastrukture, namenjene analizi in eksperimentiranju na ekosistemih. Njegov cilj je zagotoviti orodja, storitve in znanje, potrebne za obravnavo kompleksnih globalnih okoljskih in podnebnih izzivov, s katerimi se spopadajo človeške družbe.

2.   AnaEE-ERIC deluje z osrednjim vozliščem, centrom za povezovanje in zbirna poročila (ISC), tehnološkim centrom in centrom za modeliranje podatkov (DMC).

3.   Za namene odstavka 1 AnaEE-ERIC:

| a. | usklajuje dostop do nacionalnih platform za eksperimentiranje, analizo in modeliranje ter organizira sodelovanje z evropskimi objekti; |
| --- | --- |

a.

usklajuje dostop do nacionalnih platform za eksperimentiranje, analizo in modeliranje ter organizira sodelovanje z evropskimi objekti;

| b. | omogoča evropske raziskovalne programe in projekte; |
| --- | --- |

b.

omogoča evropske raziskovalne programe in projekte;

| c. | razvija tehnologijo, usklajuje metode, vzpostavlja industrijska partnerstva in olajšuje prenos znanja; |
| --- | --- |

c.

razvija tehnologijo, usklajuje metode, vzpostavlja industrijska partnerstva in olajšuje prenos znanja;

| d. | prispeva k izmenjavi znanja in/ali kompetenc v okviru evropskega raziskovalnega prostora (ERP) in krepi izkoriščanje intelektualnega potenciala po vsej Evropi; |
| --- | --- |

d.

prispeva k izmenjavi znanja in/ali kompetenc v okviru evropskega raziskovalnega prostora (ERP) in krepi izkoriščanje intelektualnega potenciala po vsej Evropi;

| e. | razvija dostop do podatkov, izmenjavo podatkov in njihovo modeliranje; |
| --- | --- |

e.

razvija dostop do podatkov, izmenjavo podatkov in njihovo modeliranje;

| f. | organizira usposabljanje; |
| --- | --- |

f.

organizira usposabljanje;

| g. | izvaja komunikacijsko strategijo; |
| --- | --- |

g.

izvaja komunikacijsko strategijo;

| h. | izvaja vse potrebne povezane ukrepe za doseganje svojih ciljev. |
| --- | --- |

h.

izvaja vse potrebne povezane ukrepe za doseganje svojih ciljev.

4.   AnaEE-ERIC svojo glavno nalogo opravlja na nepridobitni podlagi. AnaEE-ERIC lahko opravlja nekatere gospodarske dejavnosti, če so tesno povezane z glavnimi nalogami iz člena 3(3) in ne ogrožajo njihovega izvajanja.

Člen 4

Trajanje in postopek likvidacije

1.   AnaEE-ERIC se ustanovi za začetno obdobje desetih let. Skupščina članic se lahko odloči za podaljšanje trajanja za nadaljnja obdobja desetih let.

2.   O likvidaciji AnaEE-ERIC odloča skupščina članic v skladu s členom 18(10) Statuta.

3.   AnaEE-ERIC takoj, vsekakor pa najpozneje deset dni po sprejetju sklepa o njegovi likvidaciji, o sklepu uradno obvesti Evropsko komisijo.

4.   Sredstva, ki ostanejo po plačilu dolgov AnaEE-ERIC, se porazdelijo med članice sorazmerno glede na seštevek njihovih letnih prispevkov za AnaEE-ERIC, kot so navedeni v členu 17 Statuta.

5.   AnaEE-ERIC takoj po zaključku likvidacijskega postopka, vsekakor pa v desetih dneh po tem zaključku, o tem uradno obvesti Komisijo.

6.   AnaEE-ERIC preneha obstajati z dnem, ko Evropska komisija objavi ustrezno obvestilo v seriji L Uradnega lista Evropske unije.

Člen 5

Ureditev odgovornosti

1.   AnaEE-ERIC je odgovoren za svoje dolgove.

2.   Finančna odgovornost članic za kakršne koli dolgove AnaEE-ERIC je omejena na njihove zadevne prispevke za AnaEE-ERIC v zadnjem polnem letu delovanja.

3.   AnaEE-ERIC sklene ustrezna zavarovanja za kritje tveganj, značilnih za njegovo delovanje.

Člen 6

Politika dostopa za uporabnike

1.   Dostop do objektov in storitev AnaEE-ERIC, ki jih zagotavljajo osrednje vozlišče ali storitveni centri AnaEE-ERIC, se zagotavlja na podlagi načel odprtega dostopa. AnaEE-ERIC izvaja pravila za dostop do infrastrukture, pri čemer politika pristojbin zagotavlja spodbude za njegove članice.

2.   AnaEE-ERIC prek spletnega portala zagotavlja informacije o podnebnih in biogeografskih gradientih ter dopolnilne veščine in tehnike platform AnaEE-ERIC, da pomaga znanstvenikom v fazi priprave projektov in olajšuje inkubacijo projektov z uporabo več platform svojih članic.

3.   Osrednje vozlišče AnaEE-ERIC odobri dostop do objektov in storitev AnaEE-ERIC, ki jih zagotavljajo storitveni centri ali nacionalne platforme, na podlagi ocene znanstvene kakovosti predlagane uporabe, na podlagi neodvisne znanstvene ocene, ki jo izvede strokovni odbor, ki ga imenuje skupščina članic, in tehnične izvedljivosti, ki jo oceni AnaEE-ERIC. Morebitna etična vprašanja, povezana s predlogom, bo obravnaval neodvisni svetovalni odbor za etiko (glej člen 25 Statuta).

4.   Če je treba dostop za raziskovalne namene do objektov in storitev AnaEE-ERIC omejiti zaradi zmogljivosti, se opravi izbira v skladu s postopkom iz pravil delovanja Statuta, ob upoštevanju meril za izbiro, ki temeljijo na znanstveni odličnosti ter tehnični in finančni izvedljivosti predlogov.

5.   AnaEE-ERIC daje na razpolago metapodatke vsakega projekta že na začetku, in sicer za eksperimentalne pogoje v nacionalnih platformah in za podatke, ki jih ustvarijo storitveni centri.

6.   Podatki se dajo na razpolago v skladu s politiko odprtega dostopa AnaEE-ERIC. Dostop bo urejen v skladu s pravili delovanja Statuta, ki na splošno določajo skupno prehodno obdobje, po preteku katerega so podatki na voljo javnosti. Politika dostopa upošteva evropski pravni okvir za varstvo podatkov (1), povezan z izmenjavo osebnih podatkov uporabnikov med članicami.

Člen 7

Politika znanstvenega ocenjevanja

Dejavnosti AnaEE-ERIC vsakih pet let oceni ad hoc neodvisni znanstveni odbor. Skupščina članic začne tako oceno in po potrebi poda posebna navodila. V pravilih delovanja bodo opredeljeni načela in postopki take ocene.

Člen 8

Politika razširjanja

1.   AnaEE-ERIC je spodbujevalec raziskovalnih dejavnosti in na splošno spodbuja čim bolj prost dostop do podatkov iz raziskav.

2.   AnaEE-ERIC od uporabnikov zahteva, da dajo rezultate svojih raziskav na voljo javnosti in omogočijo dostop do njih prek AnaEE-ERIC.

3.   AnaEE-ERIC za doseganje ciljnih skupin uporablja več kanalov, vključno s spletnim portalom, glasilom, delavnicami, prisotnostjo na konferencah, članki v revijah in dnevnem časopisju, družbenimi omrežji itd.

Člen 9

Politika na področju pravic intelektualne lastnine

1.   Vse pravice intelektualne lastnine, ki jih AnaEE-ERIC ustvari, pridobi ali razvije med izvajanjem svojih dejavnosti ali ki iz teh dejavnosti izhajajo, so v njegovi lasti.

2.   Ob upoštevanju pogojev katere koli pogodbe, sklenjene med AnaEE-ERIC in članicami ali opazovalkami, so vse pravice intelektualne lastnine, ki jih članica ali opazovalka ustvari, pridobi ali razvije ali ki od nje izhajajo, v lasti take članice ali opazovalke.

Člen 10

Politika zaposlovanja

1.   Za pogoje zaposlovanja AnaEE-ERIC veljajo zakoni države, v kateri se osebje zaposli, ali zakoni države, v kateri se izvajajo dejavnosti AnaEE-ERIC.

2.   Izbirni postopki za delovna mesta v AnaEE-ERIC so pregledni in nediskriminatorni ter zagotavljajo enake možnosti. Izbira kandidatov in zaposlovanje nista diskriminatorna.

3.   Izbira kandidatov se izvede z mednarodno objavo prostega delovnega mesta.

Člen 11

Politika javnega naročanja

1.   AnaEE-ERIC kandidate in ponudnike za javna naročila obravnava enako in brez diskriminacije, ne glede na to, ali imajo sedež v Evropski uniji ali ne. Pri politiki javnih naročil AnaEE-ERIC se upoštevajo načela preglednosti, konkurence in nediskriminacije. Podrobna pravila o postopkih in merilih javnega naročanja se določijo v pravilih delovanja Statuta.

2.   Javna naročila v zvezi z dejavnostmi AnaEE-ERIC, ki jih izvajajo članice in opazovalke, se izvedejo tako, da se zagotovi ustrezno upoštevanje potreb, tehničnih zahtev in specifikacij AnaEE-ERIC, ki jih izdajo ustrezni organi.

POGLAVJE 2

ČLANSTVO

ČLANSTVO

Člen 12

Članstvo in subjekt, ki zastopa

1.   Naslednji subjekti lahko postanejo članice AnaEE-ERIC ali opazovalke AnaEE-ERIC brez glasovalnih pravic:

| a) | države članice Evropske unije; |
| --- | --- |

a)

države članice Evropske unije;

| b) | pridružene države; |
| --- | --- |

b)

pridružene države;

| c) | tretje države, ki niso pridružene države; |
| --- | --- |

c)

tretje države, ki niso pridružene države;

| d) | medvladne organizacije. |
| --- | --- |

d)

medvladne organizacije.

2   Pogoji za članstvo ali status opazovalke so določeni v členu 13.

3   Članice AnaEE-ERIC morajo biti vsaj ena država članica in dve drugi državi, ki sta bodisi državi članici bodisi pridruženi državi.

4   V vsakem primeru imajo države članice Evropske unije ali pridružene države skupaj večino glasovalnih pravic v skupščini članic. Skupščina članic določi vse spremembe glasovalnih pravic, ki so potrebne za zagotovitev, da AnaEE-ERIC vedno izpolnjuje navedeno zahtevo.

5   Subjekti iz člena 12(1), ki so pripravljeni prispevati v AnaEE-ERIC, vendar se še ne morejo vključiti kot članice, lahko zaprosijo za status opazovalke.

6   Vsako članico ali opazovalko iz odstavka 1, točke (a) do (c), lahko zastopa en javni subjekt ali en zasebni subjekt, ki opravlja javne storitve, pri čemer ga članica ali opazovalka izbere sama in imenuje v skladu s svojimi pravili in postopki. Vsaka članica ali opazovalka skupščino članic obvesti o vseh spremembah subjekta, ki jo zastopa, o posebnih pravicah ali obveznostih, ki so bile prenesene nanj, ali o vseh drugih relevantnih spremembah.

7   Članice in opazovalke AnaEE-ERIC ter subjekti, ki jih zastopajo, so navedeni v Prilogi II. Prilogo II posodablja predsednik skupščine članic.

Člen 13

Sprejem članice ali opazovalke

1.   Pogoji za sprejem novih članic so naslednji:

| a) | vlagateljice predložijo pisno vlogo predsedniku skupščine članic in generalnemu direktorju AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

a)

vlagateljice predložijo pisno vlogo predsedniku skupščine članic in generalnemu direktorju AnaEE-ERIC;

| b) | vlagateljica v vlogi opiše, kako bo prispevala k ciljem in dejavnostim AnaEE-ERIC iz člena 3 ter kako bo izpolnjevala obveznosti iz člena 15; |
| --- | --- |

b)

vlagateljica v vlogi opiše, kako bo prispevala k ciljem in dejavnostim AnaEE-ERIC iz člena 3 ter kako bo izpolnjevala obveznosti iz člena 15;

| c) | za sprejem novih članic je potrebna odobritev skupščine članic, kot je opisano v členu 18(10). |
| --- | --- |

c)

za sprejem novih članic je potrebna odobritev skupščine članic, kot je opisano v členu 18(10).

2.   Vlagateljica mora zlasti skupščini članic zadovoljivo dokazati, kar se preveri z ustreznimi načini za zagotavljanje kakovosti, da ima sredstva in je trajno zavezana naslednjemu:

| a) | prispevala bo k virom in storitvam AnaEE-ERIC na področjih eksperimentiranja na ekosistemih; |
| --- | --- |

a)

prispevala bo k virom in storitvam AnaEE-ERIC na področjih eksperimentiranja na ekosistemih;

| b) | upoštevala bo znanstvene standarde kakovosti in standardne operativne postopke, ki jih določi AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

b)

upoštevala bo znanstvene standarde kakovosti in standardne operativne postopke, ki jih določi AnaEE-ERIC;

| c) | letno bo finančno prispevala k uravnoteženim letnim proračunom AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

c)

letno bo finančno prispevala k uravnoteženim letnim proračunom AnaEE-ERIC;

| d) | upoštevala bo ta statut; |
| --- | --- |

d)

upoštevala bo ta statut;

| e) | zavezala se bo k vsaj petletnemu članstvu v AnaEE-ERIC. |
| --- | --- |

e)

zavezala se bo k vsaj petletnemu članstvu v AnaEE-ERIC.

3.   Subjekti iz člena 12(1), ki so pripravljeni prispevati v AnaEE-ERIC, vendar se še ne morejo vključiti kot članice, lahko zaprosijo za status opazovalke. Pogoji za sprejem opazovalk so naslednji:

| a) | opazovalke se sprejmejo za dveletno obdobje in največ za dve obdobji; |
| --- | --- |

a)

opazovalke se sprejmejo za dveletno obdobje in največ za dve obdobji;

| b) | vlagateljice predložijo pisno vlogo predsedniku skupščine članic in generalnemu direktorju; |
| --- | --- |

b)

vlagateljice predložijo pisno vlogo predsedniku skupščine članic in generalnemu direktorju;

| c) | vlagateljica v vlogi opiše, kako bo prispevala k AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

c)

vlagateljica v vlogi opiše, kako bo prispevala k AnaEE-ERIC;

| d) | sprejem ali ponovni sprejem opazovalk mora odobriti skupščina članic. |
| --- | --- |

d)

sprejem ali ponovni sprejem opazovalk mora odobriti skupščina članic.

Člen 14

Izstop članice ali opazovalke/prenehanje članstva ali statusa opazovalke

1.   Nobena članica ne sme izstopiti v prvih petih koledarskih letih po ustanovitvi AnaEE-ERIC.

2.   Prvo leto je skrajšano leto, ki se začne na datum začetka veljavnosti sklepa Komisije o ustanovitvi AnaEE-ERIC.

3.   Članica lahko izstopi po prvih petih letih članstva ob zaključku proračunskega leta na podlagi zahteve, ki jo predloži 12 mesecev pred nameravanim izstopom.

4.   Članica, ki je zaprosila za izstop, nima več glasovalnih pravic v skupščini članic, če predlagane odločitve nanjo ne vplivajo neposredno.

5.   Opazovalke lahko izstopijo ob zaključku proračunskega leta na podlagi zahteve, predložene šest mesecev pred nameravanim izstopom.

6.   Vse finančne in druge obveznosti morajo izpolniti še pred iztekom leta izstopa. Odvisno od okoliščin morajo svoje obveznosti izpolniti tudi po datumu začetka veljavnosti izstopa, da se zagotovi izpolnitev pravno zavezujočih zavez, ki jih je AnaEE-ERIC sklenil, preden je zadevna članica zaprosila za izstop.

7.   Skupščina članic lahko prekliče članstvo ali status opazovalke, če so izpolnjeni vsi navedeni pogoji:

| a) | članica ali opazovalka resno krši eno ali več svojih obveznosti, ki jih ima v skladu s tem statutom; |
| --- | --- |

a)

članica ali opazovalka resno krši eno ali več svojih obveznosti, ki jih ima v skladu s tem statutom;

| b) | članica ali opazovalka v šestih mesecih od prejetja pisnega obvestila skupščine članic o kršitvi ni odpravila take kršitve. |
| --- | --- |

b)

članica ali opazovalka v šestih mesecih od prejetja pisnega obvestila skupščine članic o kršitvi ni odpravila take kršitve.

8.   Članica ali opazovalka iz člena 14(7) mora pojasniti svoje stališče skupščini članic AnaEE-ERIC, preden skupščina članic sprejme kakršno koli odločitev o zadevi.

9.   Skupščina članic se lahko v okoliščinah, navedenih v členu 14(7), tudi odloči, da članici ne bo preklicala članstva, ampak ji bo za določen čas odvzela glasovalno pravico. Skupščina članic lahko z glasovanjem članici kadar koli vrne glasovalno pravico, če je taka članica zadovoljivo odpravila kršitev iz člena 14(7). Zastopnik omenjene članice bo izključen iz takega glasovanja.

10.   Skupščina članic začasno prekliče glasovalno pravico članici, če ta ni pravočasno poravnala finančnih obveznosti iz Priloge III k temu statutu.

11.   Članice ali opazovalke, ki izstopijo ali jim je bilo članstvo ali status opazovalke preklicano, nimajo pravice do povračila ali nadomestila vplačanih prispevkov, prav tako nimajo pravice, da bi zahtevale sredstva AnaEE-ERIC.

POGLAVJE 3

PRAVICE IN OBVEZNOSTI ČLANIC IN OPAZOVALK

PRAVICE IN OBVEZNOSTI ČLANIC IN OPAZOVALK

Člen 15

Članice

1.   Pravice članic vključujejo:

| a) | udeležbo na skupščini članic in glasovanje; |
| --- | --- |

a)

udeležbo na skupščini članic in glasovanje;

| b) | sodelovanje pri razvoju strategij in politik AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

b)

sodelovanje pri razvoju strategij in politik AnaEE-ERIC;

| c) | uporabo znamke AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

c)

uporabo znamke AnaEE-ERIC;

| d) | sodelovanje pri projektnih predlogih, kadar AnaEE-ERIC deluje kot konzorcij za predložitev; |
| --- | --- |

d)

sodelovanje pri projektnih predlogih, kadar AnaEE-ERIC deluje kot konzorcij za predložitev;

| e) | dostop do storitev in dejavnosti, ki jih AnaEE-ERIC usklajuje za svojo raziskovalno skupnost. |
| --- | --- |

e)

dostop do storitev in dejavnosti, ki jih AnaEE-ERIC usklajuje za svojo raziskovalno skupnost.

2.   Vsaka članica:

| a) | plača letni finančni prispevek, kot je določen v ustreznih letnih finančnih proračunih, ki jih odobri skupščina članic; |
| --- | --- |

a)

plača letni finančni prispevek, kot je določen v ustreznih letnih finančnih proračunih, ki jih odobri skupščina članic;

| b) | svojega zastopnika ali zastopnike polno pooblasti za glasovanje o vseh zadevah, obravnavanih na sejah skupščine članic in objavljenih na dnevnem redu; |
| --- | --- |

b)

svojega zastopnika ali zastopnike polno pooblasti za glasovanje o vseh zadevah, obravnavanih na sejah skupščine članic in objavljenih na dnevnem redu;

| c) | v skladu s politiko dostopa AnaEE-ERIC zagotovi dostop do dejavnosti nacionalne platforme v skladu z merili AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

c)

v skladu s politiko dostopa AnaEE-ERIC zagotovi dostop do dejavnosti nacionalne platforme v skladu z merili AnaEE-ERIC;

| d) | spodbuja sprejetje in ohranjanje standardov kakovosti in standardnih operativnih postopkov AnaEE-ERIC v svojih prispevajočih nacionalnih raziskovalnih platformah; |
| --- | --- |

d)

spodbuja sprejetje in ohranjanje standardov kakovosti in standardnih operativnih postopkov AnaEE-ERIC v svojih prispevajočih nacionalnih raziskovalnih platformah;

| e) | spodbuja uporabo virov in storitev AnaEE-ERIC med raziskovalci. |
| --- | --- |

e)

spodbuja uporabo virov in storitev AnaEE-ERIC med raziskovalci.

Člen 16

Opazovalci

1.   Pravice opazovalk vključujejo:

| a) | udeležbo na skupščini članic brez glasovanja; |
| --- | --- |

a)

udeležbo na skupščini članic brez glasovanja;

| b) | sodelovanje na dogodkih AnaEE-ERIC, kot so delavnice, konference in tečaji usposabljanja, ter pri vseh drugih dejavnostih, ki jih opredeli skupščina članic; |
| --- | --- |

b)

sodelovanje na dogodkih AnaEE-ERIC, kot so delavnice, konference in tečaji usposabljanja, ter pri vseh drugih dejavnostih, ki jih opredeli skupščina članic;

| c) | dostop do podpore AnaEE-ERIC pri razvoju ustreznih sistemov, postopkov in storitev. |
| --- | --- |

c)

dostop do podpore AnaEE-ERIC pri razvoju ustreznih sistemov, postopkov in storitev.

2.   Vsaka opazovalka:

| a) | imenuje subjekt, ki jo zastopa, v skladu s členom 18; |
| --- | --- |

a)

imenuje subjekt, ki jo zastopa, v skladu s členom 18;

| b) | zagotovi letni prispevek, določen glede na skupne letne finančne prispevke članic, ne da bi nanje lahko vplivala. Znesek tega prispevka določi skupščina članic; |
| --- | --- |

b)

zagotovi letni prispevek, določen glede na skupne letne finančne prispevke članic, ne da bi nanje lahko vplivala. Znesek tega prispevka določi skupščina članic;

| c) | prispeva k nalogam in dejavnostim AnaEE-ERIC, kot so določene v členu 3; |
| --- | --- |

c)

prispeva k nalogam in dejavnostim AnaEE-ERIC, kot so določene v členu 3;

| d) | z AnaEE-ERIC sklene sporazum o opazovanju, da se določijo pogoji, v skladu s katerimi izpolnjuje svoje obveznosti in izvršuje svoje pravice. |
| --- | --- |

d)

z AnaEE-ERIC sklene sporazum o opazovanju, da se določijo pogoji, v skladu s katerimi izpolnjuje svoje obveznosti in izvršuje svoje pravice.

Člen 17

Prispevki

1.   Članice in opazovalke plačujejo letne prispevke, kot so opisani v Prilogi III.

2.   Članice in opazovalke lahko letne prispevke plačajo v gotovini in/ali delno v naravi. Načela v zvezi s prispevki so navedena v Prilogi III in bodo podrobneje opredeljena v pravilih delovanja.

POGLAVJE 4

UPRAVLJANJE

UPRAVLJANJE

Člen 18

Skupščina članic

1.   Skupščina članic je najvišji in končni organ upravljanja AnaEE-ERIC, ki je v celoti pooblaščen za sprejemanje odločitev ter odgovoren za vodenje in nadzor AnaEE-ERIC. Sestavljena je iz ustrezno imenovanih zastopnikov članic in opazovalk AnaEE-ERIC. Članice in opazovalke zastopata največ dve osebi, od katerih ima ena znanstveno, druga pa upravno strokovno znanje, pri čemer se šteje, da je članica ali opazovalka zastopana, če je na seji prisoten vsaj eden od zastopnikov.

2.   Vsaka članica ima en glas.

3.   Skupščina članic izvoli predsednika in podpredsednika, ki prihajata iz delegacij članic. Predsednik in podpredsednik sta izvoljena za triletni mandat, ki ga je praviloma mogoče podaljšati le enkrat. Predsednika nima glasovalne pravice. Podpredsednik nadomešča predsednika, kadar ta ne more opravljati svojih dolžnosti. Podrobnosti o volitvah in vodenju sej so določene v pravilih delovanja, ki jih sprejme skupščina članic.

4.   Skupščino članic skliče predsednik z obvestilom vsaj osem tednov pred sejo, dnevni red, vključno z dokumenti za sejo, pa se razpošlje vsaj dva tedna pred sejo. Vabilo in dnevni red se običajno pošljeta po elektronski poti. Podrobnosti so določene v pravilih delovanja, ki jih sprejme skupščina članic.

5.   Skupščina članic se sestaja redno, in sicer vsaj enkrat letno. Seja velja za sklepčno, če sta prisotni in ustrezno zastopani vsaj 2/3 (dve tretjini) članic. Seje z udeležbo na daljavo, vključno z videokonferencami in prek drugih dogovorjenih elektronskih sredstev, so mogoče, vendar morajo biti odločitve in sklepi potrjeni s pisnim postopkom. Izredna seja skupščine članic se skliče na zahtevo vsaj 1/3 (tretjine) članic.

6.   Generalni direktor AnaEE-ERIC se običajno udeležuje sej skupščine članic.

7.   Skupščina članic lahko na seje povabi strokovnjake v vlogi svetovalcev. Če se v prisotnosti zunanjih oseb obravnavajo zaupne informacije, morajo zunanje osebe pred tem podpisati izjavo o nerazkrivanju.

8.   Skupščina članic odloča o vseh zadevah, ki so potrebne za izpolnjevanje ciljev AnaEE-ERIC in ki niso izrecno dodeljene drugemu organu upravljanja ali drugemu organu.

9.   Če ni izrecno navedeno drugače, se vse odločitve skupščine članic sprejmejo z navadno večino oddanih glasov.

10.   Naslednje odločitve se sprejmejo s kvalificirano večino 2/3 oddanih glasov:

| a) | imenovanje in razrešitev generalnega direktorja; |
| --- | --- |

a)

imenovanje in razrešitev generalnega direktorja;

| b) | izvolitev predsednika in podpredsednika v skladu s členom 18(3) tega statuta; |
| --- | --- |

b)

izvolitev predsednika in podpredsednika v skladu s členom 18(3) tega statuta;

| c) | odobritev pravil delovanja tega statuta (pravilniki); |
| --- | --- |

c)

odobritev pravil delovanja tega statuta (pravilniki);

| d) | odobritev vseh pravil delovanja organov AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

d)

odobritev vseh pravil delovanja organov AnaEE-ERIC;

| e) | odobritev pravil o javnem naročanju AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

e)

odobritev pravil o javnem naročanju AnaEE-ERIC;

| f) | odobritev letnega znanstvenega delovnega programa; |
| --- | --- |

f)

odobritev letnega znanstvenega delovnega programa;

| g) | odobritev letnih računovodskih izkazov; |
| --- | --- |

g)

odobritev letnih računovodskih izkazov;

| h) | spremembe letnega finančnega proračuna med zadevnim proračunskim letom, na podlagi katerih se proračun zmanjša ali poveča za manj kot 4 % (štiri odstotke); |
| --- | --- |

h)

spremembe letnega finančnega proračuna med zadevnim proračunskim letom, na podlagi katerih se proračun zmanjša ali poveča za manj kot 4 % (štiri odstotke);

| i) | sklepi o ustrezni ravni prihodkov, vključno z oblikovanjem rezerv; |
| --- | --- |

i)

sklepi o ustrezni ravni prihodkov, vključno z oblikovanjem rezerv;

| j) | odločitve v zvezi z načeli podatkovne politike in načeli politike dostopa; |
| --- | --- |

j)

odločitve v zvezi z načeli podatkovne politike in načeli politike dostopa;

| k) | odločitve v zvezi z vprašanji intelektualne lastnine; |
| --- | --- |

k)

odločitve v zvezi z vprašanji intelektualne lastnine;

| l) | ustanovitev upravnega odbora; |
| --- | --- |

l)

ustanovitev upravnega odbora;

| m) | pristop novih članic in prenehanje članstva; |
| --- | --- |

m)

pristop novih članic in prenehanje članstva;

| n) | pristop novih opazovalk in prenehanje statusa opazovalke; |
| --- | --- |

n)

pristop novih opazovalk in prenehanje statusa opazovalke;

| o) | likvidacija AnaEE-ERIC. |
| --- | --- |

o)

likvidacija AnaEE-ERIC.

11.   Naslednje odločitve se sprejmejo s kvalificirano večino 2/3 oddanih glasov, če bodisi prispevki zadevnih članic predstavljajo najmanj tri četrtine vseh prispevkov v proračun AnaEE-ERIC bodisi glasove za oddajo vse članice, ki so prisotne ali zastopane in glasujejo, razen ene:

| a) | odobritev finančnih pravil AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

a)

odobritev finančnih pravil AnaEE-ERIC;

| b) | odobritev petletnega finančnega načrta; |
| --- | --- |

b)

odobritev petletnega finančnega načrta;

| c) | odobritev letnega finančnega proračuna, ki ga predloži generalni direktor; |
| --- | --- |

c)

odobritev letnega finančnega proračuna, ki ga predloži generalni direktor;

| d) | spremembe letnega finančnega proračuna med zadevnim proračunskim letom, na podlagi katerih se proračun zmanjša ali poveča za več kot 4 % (štiri odstotke); |
| --- | --- |

d)

spremembe letnega finančnega proračuna med zadevnim proračunskim letom, na podlagi katerih se proračun zmanjša ali poveča za več kot 4 % (štiri odstotke);

| e) | predlogi za spremembe Statuta AnaEE-ERIC in ustrezno obveščanje Evropske komisije v skladu s členoma 9 in 11 Uredbe (ES) št. 723/2009, ki spremembo odobri ali ji ugovarja. |
| --- | --- |

e)

predlogi za spremembe Statuta AnaEE-ERIC in ustrezno obveščanje Evropske komisije v skladu s členoma 9 in 11 Uredbe (ES) št. 723/2009, ki spremembo odobri ali ji ugovarja.

12.   Vzdržani glasovi ne štejejo kot glasovi za ali proti zadevnemu sklepu.

Člen 19

Generalni direktor

1.   Generalni direktor je izvršni direktor in zakoniti zastopnik AnaEE-ERIC.

2.   Generalnega direktorja imenuje skupščina članic na podlagi mednarodnega razpisa. Pogoji za imenovanje so podrobno navedeni v pravilih delovanja.

3.   Generalni direktor je odgovoren za:

| a) | zakonito zastopanje AnaEE-ERIC, med drugim za sklepanje pogodb ter vodenje drugih pravnih in administrativnih postopkov, kot je ustrezno v skladu z odločitvami skupščine članic; |
| --- | --- |

a)

zakonito zastopanje AnaEE-ERIC, med drugim za sklepanje pogodb ter vodenje drugih pravnih in administrativnih postopkov, kot je ustrezno v skladu z odločitvami skupščine članic;

| b) | razvoj strategije AnaEE-ERIC in predložitev predlogov skupščini članic, in sicer na podlagi prispevkov iz neposredne interakcije s članicami, upravnim odborom, svetovalnimi odbori, vozlišči in storitvenimi centri AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

b)

razvoj strategije AnaEE-ERIC in predložitev predlogov skupščini članic, in sicer na podlagi prispevkov iz neposredne interakcije s članicami, upravnim odborom, svetovalnimi odbori, vozlišči in storitvenimi centri AnaEE-ERIC;

| c) | vsakodnevno usmerjanje, upravljanje in vodenje AnaEE-ERIC, med drugim za izvajanje odločitev, ki jih sprejme skupščina članic, usklajevanje tekočih projektov in pobud, imenovanje vseh zaposlenih AnaEE-ERIC in vodenje sekretariata; |
| --- | --- |

c)

vsakodnevno usmerjanje, upravljanje in vodenje AnaEE-ERIC, med drugim za izvajanje odločitev, ki jih sprejme skupščina članic, usklajevanje tekočih projektov in pobud, imenovanje vseh zaposlenih AnaEE-ERIC in vodenje sekretariata;

| d) | predsedovanje upravnemu odboru in delegiranje ukrepov za zagotovitev, da se odločitve AnaEE-ERIC izvajajo v vsakem storitvenem centru ali nacionalnem vozlišču; |
| --- | --- |

d)

predsedovanje upravnemu odboru in delegiranje ukrepov za zagotovitev, da se odločitve AnaEE-ERIC izvajajo v vsakem storitvenem centru ali nacionalnem vozlišču;

| e) | zagotavljanje, da upravni odbor in vozlišča delujejo v skladu s pristojnostmi, določenimi v pravilih delovanja in tem dokumentu; |
| --- | --- |

e)

zagotavljanje, da upravni odbor in vozlišča delujejo v skladu s pristojnostmi, določenimi v pravilih delovanja in tem dokumentu;

| f) | organizacijo sej skupščine članic, med drugim za predlaganje točk dnevnega reda za seje ter pripravo in predložitev letnega poročila o dejavnostih v odobritev skupščini članic, kot je opisano v členu 28; |
| --- | --- |

f)

organizacijo sej skupščine članic, med drugim za predlaganje točk dnevnega reda za seje ter pripravo in predložitev letnega poročila o dejavnostih v odobritev skupščini članic, kot je opisano v členu 28;

| g) | organizacijo sej svetovalnih odborov AnaEE-ERIC za oceno znanstvenega programa in etične politike v skladu s členoma 24 in 25; |
| --- | --- |

g)

organizacijo sej svetovalnih odborov AnaEE-ERIC za oceno znanstvenega programa in etične politike v skladu s členoma 24 in 25;

| h) | oceno potencialnih novih članic ali opazovalk in pogovore z njimi, da se lahko predlaga njihov sprejem v AnaEE-ERIC. |
| --- | --- |

h)

oceno potencialnih novih članic ali opazovalk in pogovore z njimi, da se lahko predlaga njihov sprejem v AnaEE-ERIC.

4.   Generalni direktor skupščini članic šest mesecev po zaključku proračunskega leta predloži računovodski izkaz za predhodno proračunsko leto, revidiran v skladu s členom 32. Podrobnosti takega izkaza so navedene v pravilih delovanja.

5.   Generalni direktor skupščini članic do konca novembra, kot je podrobneje navedeno v pravilih delovanja, predloži naslednje:

| a) | poročilo o opravljenem delu med letom z računovodskim izkazom; |
| --- | --- |

a)

poročilo o opravljenem delu med letom z računovodskim izkazom;

| b) | osnutek delovnega programa za naslednje leto; |
| --- | --- |

b)

osnutek delovnega programa za naslednje leto;

| c) | predviden proračun za naslednje proračunsko leto. |
| --- | --- |

c)

predviden proračun za naslednje proračunsko leto.

6.   Generalni direktor lahko v skladu s pravili delovanja kadar koli ustanovi delovne skupine za podporo dejavnostim AnaEE-ERIC.

Člen 20

Osrednje vozlišče

1.   Osrednje vozlišče vključuje naslednje podporne storitve:

| a) | pomoč generalnemu direktorju pri izvajanju delovnega programa AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

a)

pomoč generalnemu direktorju pri izvajanju delovnega programa AnaEE-ERIC;

| b) | osrednja točka za komunikacijo z deležniki in interakcijo z nacionalnimi vozlišči; |
| --- | --- |

b)

osrednja točka za komunikacijo z deležniki in interakcijo z nacionalnimi vozlišči;

| c) | usklajevanje dejavnosti centrov, vključno s skupnimi razvojnimi dejavnostmi in izmenjavo osebja; |
| --- | --- |

c)

usklajevanje dejavnosti centrov, vključno s skupnimi razvojnimi dejavnostmi in izmenjavo osebja;

| d) | organizacija in programi usposabljanja za osebje platform AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

d)

organizacija in programi usposabljanja za osebje platform AnaEE-ERIC;

| e) | organizacija vseh sej organov vodenja in upravljanja; |
| --- | --- |

e)

organizacija vseh sej organov vodenja in upravljanja;

| f) | upravljanje in vodenje spletnega portala; |
| --- | --- |

f)

upravljanje in vodenje spletnega portala;

| g) | upravljanje dejavnosti AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

g)

upravljanje dejavnosti AnaEE-ERIC;

| h) | promocija, komuniciranje in trženje za AnaEE-ERIC. |
| --- | --- |

h)

promocija, komuniciranje in trženje za AnaEE-ERIC.

2.   Osebje osrednjega vozlišča generalnemu direktorju pomaga pri vseh zadevah in mu poroča.

3.   Sestava osebja osrednjega vozlišča in njegov način delovanja sta podrobno določena v pravilih delovanja.

Člen 21

Storitveni centri AnaEE-ERIC

1.   Storitveni centri AnaEE-ERIC zagotavljajo strokovno znanje, storitve in orodja, pomembne za opravljanje nalog in dejavnosti AnaEE-ERIC, kot so določene v delovnih programih AnaEE-ERIC.

2.   V okviru AnaEE-ERIC in pod pristojnostjo generalnega direktorja se vzpostavijo trije storitveni centri: tehnološki center, center za modeliranje podatkov ter center za povezovanje in zbirna poročila.

3.   Storitvene centre gostijo države, ki so članice AnaEE-ERIC.

4.   Vsakega od storitvenih centrov vodi vodja storitvenega centra, ki je pod pristojnostjo generalnega direktorja in je zaposlen v skladu s politiko zaposlovanja.

Člen 22

Nacionalna vozlišča in nacionalne platforme

1.   Nacionalno vozlišče je bodisi pravni subjekt ali ima pooblastilo pravnega subjekta, da ga zastopa in v njegovem imenu podpisuje pravni sporazum o storitvah.

2.   Vsako nacionalno vozlišče zastopa kontaktna oseba za vozlišče. Članice AnaEE-ERIC generalnemu direktorju sporočijo ime svoje kontaktne osebe za vozlišče. Kontaktna oseba za vozlišče se po potrebi in „vsaj“ dvakrat letno sestane z generalnim direktorjem in „vsaj“ enkrat letno z upravnim odborom.

3.   Vsako nacionalno vozlišče zavezuje sporazum o ravni storitev, sklenjen z AnaEE-ERIC, v skladu s katerim mora zagotavljati najmanj storitve organizacije in usklajevanja storitev nacionalnih platform članice ter organizacije komunikacije med AnaEE-ERIC in nacionalnimi platformami.

4.   Vsako nacionalno platformo članice zavezuje sporazum o ravni storitev, sklenjen z AnaEE-ERIC, v skladu s katerim mora zagotavljati storitve za upravljanje raziskovalne infrastrukture. Ta sporazum o ravni storitev vključuje merila, v skladu s katerimi se nacionalne platforme opredelijo kot platforme AnaEE-ERIC.

5.   Z odstopanjem od člena 22(4) lahko članica svoje nacionalne platforme pravno zaveže tudi v okviru nacionalnega vozlišča. Če z nacionalnimi platformami ni sklenjen ločen sporazum o ravni storitev v skladu s členom 22(4), nacionalno vozlišče sklene pravno zavezujoče sporazume z nacionalnimi platformami, da se zagotovi opravljanje storitev za AnaEE-ERIC. V tem primeru sporazum o ravni storitev, sklenjen z nacionalnim vozliščem, poleg člena 22(3) vključuje tudi merila, v skladu s katerimi se nacionalne platforme opredelijo kot platforme AnaEE-ERIC.

6.   Kontaktna oseba za vozlišče generalnemu direktorju AnaEE-ERIC redno predloži poročilo o dejavnostih nacionalnega vozlišča za AnaEE-ERIC, kot je opredeljeno v pravilih delovanja in sporazumu o ravni storitev.

Člen 23

Upravni odbor

1.   Upravni odbor sestavljajo generalni direktor in vodje storitvenih centrov AnaEE-ERIC. Generalni direktor lahko na seje upravnega odbora povabi strokovnjake, zastopnike nacionalnih vozlišč in zastopnike vrste platform. Upravni odbor se vsaj enkrat letno sestane z zastopniki nacionalnih vozlišč in vrst platform.

2.   Upravnemu odboru predseduje generalni direktor.

3.   Upravni odbor je odgovoren za:

| a) | pomoč in podporo generalnemu direktorju pri pripravi osnutka letnega delovnega programa in predloga proračuna (leto N), skupaj s predhodnim osnutkom delovnega programa in predlogom proračuna za naslednji dve leti (leto N + 1 in leto N + 2); |
| --- | --- |

a)

pomoč in podporo generalnemu direktorju pri pripravi osnutka letnega delovnega programa in predloga proračuna (leto N), skupaj s predhodnim osnutkom delovnega programa in predlogom proračuna za naslednji dve leti (leto N + 1 in leto N + 2);

| b) | podporo generalnemu direktorju pri izvajanju delovnega programa ter za omogočanje učinkovite interakcije med AnaEE-ERIC ter članicami in opazovalkami, pa tudi med uporabniki in deležniki AnaEE-ERIC. |
| --- | --- |

b)

podporo generalnemu direktorju pri izvajanju delovnega programa ter za omogočanje učinkovite interakcije med AnaEE-ERIC ter članicami in opazovalkami, pa tudi med uporabniki in deležniki AnaEE-ERIC.

Člen 24

Neodvisni znanstveni svetovalni odbor (ISAC)

1.   Vloga odbora ISAC je svetovati skupščini članic v zvezi z naslednjim:

| a) | revizija meril za sprejem platforme v AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

a)

revizija meril za sprejem platforme v AnaEE-ERIC;

| b) | svetovanje v zvezi s strategijo AnaEE-ERIC glede njene eksperimentalne zmogljivosti in storitev platforme; |
| --- | --- |

b)

svetovanje v zvezi s strategijo AnaEE-ERIC glede njene eksperimentalne zmogljivosti in storitev platforme;

| c) | sodelovanje z drugimi evropskimi ali mednarodnimi infrastrukturami; |
| --- | --- |

c)

sodelovanje z drugimi evropskimi ali mednarodnimi infrastrukturami;

| d) | analiza poročil o dejavnostih osrednjega vozlišča in storitvenih centrov ter priporočila za njihov delovni program in dolgoročno strategijo; |
| --- | --- |

d)

analiza poročil o dejavnostih osrednjega vozlišča in storitvenih centrov ter priporočila za njihov delovni program in dolgoročno strategijo;

| e) | občasen pregled raziskovalnih projektov na zahtevo generalnega direktorja, ki lahko vključuje tudi zunanje strokovnjake; |
| --- | --- |

e)

občasen pregled raziskovalnih projektov na zahtevo generalnega direktorja, ki lahko vključuje tudi zunanje strokovnjake;

| f) | predvidevanje na področju vede o ekosistemih ter njeni povezavi s trajnostnostjo prehranskega sistema, trajnostnim biogospodarstvom in biotsko raznovrstnostjo. |
| --- | --- |

f)

predvidevanje na področju vede o ekosistemih ter njeni povezavi s trajnostnostjo prehranskega sistema, trajnostnim biogospodarstvom in biotsko raznovrstnostjo.

2.   Člane neodvisnega znanstvenega svetovalnega odbora imenuje skupščina članov. Znanstveni svetovalni odbor sestavljajo neodvisni strokovnjaki iz javnega ali zasebnega sektorja, ki imajo visoko raven strokovnega znanja na področju agronomije, zdravja rastlin, ekologije, biotske raznovrstnosti, okoljske znanosti, globalnih sprememb, ravnanja s podatki in modeliranja ter tudi izkušnje z obsežnimi raziskovalnimi infrastrukturami ali programi ali njihovim vodenjem, ter druge neodvisne osebe. Odbor ima najmanj pet in največ deset članov.

3.   Člane neodvisnega znanstvenega svetovalnega odbora imenuje skupščina članic za obdobje petih let z možnostjo enega podaljšanja mandata. Člani izvolijo predsednika in se sestanejo vsaj enkrat letno. Generalni direktor se lahko kadar koli posvetuje s predsednikom.

4.   Podrobna pravila delovanja neodvisnega znanstvenega svetovalnega odbora sprejme skupščina članic.

Člen 25

Neodvisni svetovalni odbor za etiko (IEAC)

1.   Vloga odbora IEAC je svetovati skupščini članov o etičnih vprašanjih, ki jih morajo storitveni centri in nacionalne platforme upoštevati pri svojih dejavnostih.

2.   Člane neodvisnega svetovalnega odbora za etiko imenuje skupščina članov. Neodvisni svetovalni odbor za etiko sestavljajo neodvisni strokovnjaki iz javnega ali zasebnega sektorja, ki imajo visoko raven strokovnega znanja na področju etike okoljske znanosti in znanosti o življenju. Odbor ima najmanj tri in največ deset članov.

3.   Člane neodvisnega svetovalnega odbora za etiko imenuje skupščina članic za obdobje petih let z možnostjo enega podaljšanja mandata. Člani izvolijo predsednika in se sestanejo vsaj enkrat letno. Generalni direktor se lahko kadar koli posvetuje s predsednikom.

4.   Podrobna pravila delovanja neodvisnega svetovalnega odbora za etiko sprejme skupščina članic.

Člen 26

Odbor deležnikov

1.   Odbor deležnikov sestavljajo zastopniki organov in institucij, ki imajo interes za storitve in rezultate, ki jih zagotavlja AnaEE-ERIC, kot so uporabniki objektov ali podatkov AnaEE-ERIC, oblikovalci politik, industrije, nevladne organizacije in mediji. Odbor ima najmanj deset in največ 20 članov.

2.   Vloga odbora deležnikov je svetovati skupščini članic v zvezi z naslednjim:

| a) | analiza poročil o dejavnostih storitvenih centrov ter priporočila za njihov delovni program in dolgoročno strategijo; |
| --- | --- |

a)

analiza poročil o dejavnostih storitvenih centrov ter priporočila za njihov delovni program in dolgoročno strategijo;

| b) | komunikacijski načrt; |
| --- | --- |

b)

komunikacijski načrt;

| c) | razvoj orodij za podporo pri odločanju za upravljanje ekosistemov; |
| --- | --- |

c)

razvoj orodij za podporo pri odločanju za upravljanje ekosistemov;

| d) | sodelovanje z drugimi evropskimi ali mednarodnimi infrastrukturami. |
| --- | --- |

d)

sodelovanje z drugimi evropskimi ali mednarodnimi infrastrukturami.

3.   Člane odbora deležnikov imenuje skupščina članic za obdobje petih let z možnostjo enega podaljšanja mandata. Člani izvolijo predsednika in se sestanejo vsaj enkrat letno. Generalni direktor se lahko kadar koli posvetuje s predsednikom.

4.   Podrobna pravila delovanja odbora deležnikov sprejme skupščina članic.

Člen 27

Pomožni organi

1.   Skupščina članic lahko glede na okoliščine ustanovi pomožni organ, na primer za zagotovitev priporočil v zvezi s posameznimi temami.

2.   Sestavo in pravila delovanja pomožnih organov odobri skupščina članic v skladu s členom 18(10).

3.   Vsak pomožni organ se sestane najmanj enkrat letno. Skupščina članic lahko od predsednika pomožnega organa zahteva, da skliče seje za obravnavo in zagotovitev priporočil v zvezi s posameznimi temami.

POGLAVJE 5

POROČANJE EVROPSKI KOMISIJI

POROČANJE EVROPSKI KOMISIJI

Člen 28

Poročanje Evropski komisiji

1.   AnaEE-ERIC pripravi letno poročilo o dejavnostih, ki vsebuje zlasti znanstvene, operativne in finančne vidike njegovih dejavnosti. Poročilo se pošlje v odobritev skupščini članic v štirih mesecih po zaključku zadevnega proračunskega leta, nato pa v šestih mesecih po zaključku zadevnega proračunskega leta še Komisiji in ustreznim javnim organom. To poročilo je javno dostopno.

2.   Generalni direktor AnaEE-ERIC obvesti Komisijo o vseh okoliščinah, ki bi lahko resno ogrozile izvajanje nalog AnaEE-ERIC ali ga ovirale pri izpolnjevanju zahtev iz Uredbe (ES) št. 723/2009.

POGLAVJE 6

FINANCE

FINANCE

Člen 29

Proračunsko leto

Proračunsko leto AnaEE-ERIC se vsako leto začne 1. januarja in konča 31. decembra. Prvo proračunsko leto AnaEE-ERIC je skrajšano proračunsko leto, ki se začne na datum začetka veljavnosti sklepa Komisije o ustanovitvi AnaEE-ERIC.

Člen 30

Sredstva

Sredstva AnaEE-ERIC sestavljajo:

| 1. | prispevki članic in opazovalk v skladu s členoma 17 in 31; |
| --- | --- |

1.

prispevki članic in opazovalk v skladu s členoma 17 in 31;

| 2. | premijski prispevek gostiteljice, ki ga zagotovijo članice, ki gostijo bodisi storitveni center ali osrednje vozlišče, kot je določeno v Prilogi III; |
| --- | --- |

2.

premijski prispevek gostiteljice, ki ga zagotovijo članice, ki gostijo bodisi storitveni center ali osrednje vozlišče, kot je določeno v Prilogi III;

| 3. | vsi drugi prispevki, kot so nepovratna sredstva ali prihodki, ki izhajajo iz storitev ali pravic intelektualne lastnine v lasti AnaEE-ERIC, v okviru omejitev in pod pogoji, ki jih odobri skupščina članic. |
| --- | --- |

3.

vsi drugi prispevki, kot so nepovratna sredstva ali prihodki, ki izhajajo iz storitev ali pravic intelektualne lastnine v lasti AnaEE-ERIC, v okviru omejitev in pod pogoji, ki jih odobri skupščina članic.

Člen 31

Načela za prispevke članic in opazovalk

1.   Članice in opazovalke plačujejo letne prispevke za AnaEE-ERIC.

2.   Višina prispevka članic se določi za proračunski cikel, skupščina članic pa jo odobri v skladu s postopki iz člena 18 in Priloge III.

3.   Prispevki v naravi se upoštevajo le, če so v obliki učinkovitega prispevka v AnaEE-ERIC, ki ga je mogoče količinsko opredeliti, vključno z napotenim osebjem v AnaEE-ERIC, odobri pa jih skupščina članic. Skupščina članic se dogovori o računovodskem sistemu ter pravilih za sprejemanje prispevkov v naravi in oceno njihove vrednosti.

4.   Finančni prispevki se plačujejo v eurih.

5.   Vrednost prispevkov v naravi se upošteva pri izračunu finančnih prispevkov, plačanih v istem obdobju, da se izračunajo (i) skupni znesek prispevkov, plačanih v zadevnem letu, in (ii) posamezni deleži, ki jih vsaka članica prispeva k skupnemu znesku prispevkov.

Article 32

Proračun, proračunska načela, računovodski izkazi in revizija

1.   Vse postavke prihodkov in odhodkov AnaEE-ERIC se vključijo v ocene, ki jih je treba pripraviti za vsako proračunsko leto, in se prikažejo v proračunu.

2.   Prihodki in odhodki AnaEE-ERIC so uravnoteženi.

3.   Skupščina članic zagotovi, da se sredstva AnaEE-ERIC uporabljajo v skladu z načeli dobrega finančnega poslovodenja.

4.   Proračun se pripravi in izvršuje v skladu z načelom preglednosti, v skladu s katerim se pripravijo tudi računovodski izkazi.

5.   Revizija računovodskih izkazov AnaEE-ERIC se izvaja letno, računovodskim izkazom pa se priloži poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za predhodno proračunsko leto. Skupščina članic odobri imenovanje zunanjega revizorja in trajanje njegovega mandata ter v šestih mesecih po zaključku vsakega proračunskega leta potrdi revidirane računovodske izkaze in poročilo o upravljanju proračuna in finančnem poslovodenju za predhodno proračunsko leto.

6.   AnaEE-ERIC izpolnjuje zahteve zakonodaje, ki se uporablja na področju priprave, evidentiranja, revizije in objave računovodskih izkazov.

Člen 33

Davki

1.   Oprostitve plačila DDV na podlagi člena 143(1), točka (g), in člena 151(1), točka (b), Direktive Sveta 2006/112/ES ter v skladu s členoma 50 in 51 Izvedbene uredbe Sveta (EU) št. 282/2011 veljajo za nakupe blaga in storitev, ki jih AnaEE-ERIC in njegove članice opravijo v smislu poglavij 2 in 3 Statuta ter so namenjeni za uradno in izključno uporabo v AnaEE-ERIC, če so taki nakupi opravljeni izključno za negospodarske dejavnosti AnaEE-ERIC v skladu z njegovimi dejavnostmi. Oprostitve plačila DDV se omejijo na nakupe, ki presegajo vrednost 300 EUR.

2.   Oprostitve plačila trošarine v skladu s členom 12 Direktive Sveta (EU) 2020/262 so omejene na nakupe AnaEE-ERIC za uradno in izključno uporabo v okviru AnaEE-ERIC, če se tak nakup opravi izključno za negospodarske dejavnosti AnaEE-ERIC v skladu z njegovimi dejavnostmi in presega vrednost 300 EUR.

3.   Oprostitve ne zajemajo nakupov, ki jih opravijo uslužbenci.

POGLAVJE 7

RAZNO

RAZNO

Člen 34

Pravo, ki se uporablja

Notranje delovanje AnaEE-ERIC urejajo:

| 1. | pravo Unije, zlasti Uredba (ES) št. 723/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1261/2013; |
| --- | --- |

1.

pravo Unije, zlasti Uredba (ES) št. 723/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1261/2013;

| 2. | pravo države, v kateri ima AnaEE-ERIC uradni sedež, če pravo Unije zadev ne ureja ali jih ureja le delno; |
| --- | --- |

2.

pravo države, v kateri ima AnaEE-ERIC uradni sedež, če pravo Unije zadev ne ureja ali jih ureja le delno;

| 3. | ta statut in pravila delovanja. |
| --- | --- |

3.

ta statut in pravila delovanja.

Člen 35

Delovni jezik

Delovni jezik AnaEE-ERIC je angleščina.

Člen 36

Spori

1.   V primeru spora ali nesoglasja med članicami, ki izhaja iz Statuta ali je z njim povezano, se skupščina članic sestane takoj, ko je to razumno mogoče, da bi se posvetovala v dobri veri in poskušala rešiti spor sporazumno.

2.   Za spore med članicami v zvezi z AnaEE-ERIC ali med članicami in AnaEE-ERIC ter za vse spore, v katerih je udeležena Evropska unija, je pristojno Sodišče Evropske unije.

3.   Za spore med AnaEE-ERIC in tretjimi osebami se uporablja zakonodaja Evropske unije o sodni pristojnosti. V primerih, ki niso zajeti v zakonodaji Evropske unije, pristojno sodišče za reševanje takega spora določa pravo države, v kateri ima AnaEE-ERIC uradni sedež.

Člen 37

Spremembe Statuta, njegove posodobitve in razpoložljivost

1.   Za vse spremembe Statuta se uporabljajo določbe člena 11 Uredbe (ES) št. 723/2009, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 1261/2013.

2.   Statut se posodablja in je javno dostopen na spletišču in na uradnem sedežu AnaEE-ERIC.

Člen 38

Določbe o ustanovitvi

1.   Prvo sejo skupščine članic skliče država, v kateri ima AnaEE-ERIC uradni sedež, in sicer čim prej po začetku veljavnosti sklepa Komisije o ustanovitvi AnaEE-ERIC.

2.   Zadevna država pred prvo sejo in najpozneje 45 koledarskih dni po začetku veljavnosti sklepa Komisije o ustanovitvi AnaEE-ERIC ustanovne članice in opazovalke obvesti o vsakem posebnem nujnem pravnem ukrepu, ki ga je treba sprejeti v imenu AnaEE-ERIC. Če ustanovna članica temu ne ugovarja v petih delovnih dneh po obvestilu, pravni ukrep izvede oseba, ki jo ustrezno pooblasti zadevna država.

---

(1)  Uredba (EU) 2016/679 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. aprila 2016 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov ter o razveljavitvi Direktive 95/46/ES (Splošna uredba o varstvu podatkov).

1

---

PRILOGA I

OPREDELITEV POJMOV

V tem statutu se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| 1. | „AnaEE“ pomeni: vseevropsko raziskovalno infrastrukturo za upravljane in neupravljane kopenske in vodne ekosisteme, ki bo zagotavljala dostop do razpršenega in usklajenega obsežnega nabora eksperimentalnih platform, ki zajemajo najrazličnejše ekosisteme in podnebna območja Evrope, ter do najsodobnejših analitičnih platform in platform za modeliranje, ki jih podpirajo. AnaEE bo z eksperimentalnim simuliranjem prihodnjih scenarijev meril in napovedoval odziv ekosistemov na okoljske spremembe in spremembe rabe tal ter preizkušal inženirske možnosti za blažitev in prilagajanje za ohranjanje ekosistemskih storitev; |
| --- | --- |

1.

„AnaEE“ pomeni: vseevropsko raziskovalno infrastrukturo za upravljane in neupravljane kopenske in vodne ekosisteme, ki bo zagotavljala dostop do razpršenega in usklajenega obsežnega nabora eksperimentalnih platform, ki zajemajo najrazličnejše ekosisteme in podnebna območja Evrope, ter do najsodobnejših analitičnih platform in platform za modeliranje, ki jih podpirajo. AnaEE bo z eksperimentalnim simuliranjem prihodnjih scenarijev meril in napovedoval odziv ekosistemov na okoljske spremembe in spremembe rabe tal ter preizkušal inženirske možnosti za blažitev in prilagajanje za ohranjanje ekosistemskih storitev;

| 2. | „AnaEE-ERIC“ pomeni: pravni subjekt, ki ga sestavljajo osrednje vozlišče in trije storitveni centri: center za povezovanje in zbirna poročila (ISC), tehnološki center in center za modeliranje podatkov (DMC); |
| --- | --- |

2.

„AnaEE-ERIC“ pomeni: pravni subjekt, ki ga sestavljajo osrednje vozlišče in trije storitveni centri: center za povezovanje in zbirna poročila (ISC), tehnološki center in center za modeliranje podatkov (DMC);

| 3. | „nacionalno vozlišče“ pomeni: operativni subjekt, ki organizira prispevek eksperimentalnih in analitičnih platform ter platform za modeliranje določene države za AnaEE; |
| --- | --- |

3.

„nacionalno vozlišče“ pomeni: operativni subjekt, ki organizira prispevek eksperimentalnih in analitičnih platform ter platform za modeliranje določene države za AnaEE;

| 4. | „kontaktna oseba za vozlišče“ pomeni: osebo, ki jo nacionalno vozlišče imenuje za neposredno interakcijo z generalnim direktorjem glede vseh vprašanj, ki jih ima ali prejme nacionalno vozlišče; |
| --- | --- |

4.

„kontaktna oseba za vozlišče“ pomeni: osebo, ki jo nacionalno vozlišče imenuje za neposredno interakcijo z generalnim direktorjem glede vseh vprašanj, ki jih ima ali prejme nacionalno vozlišče;

| 5. | „nacionalna platforma“ pomeni: eksperimentalni objekt, ki izpolnjuje merila AnaEE in ki ga podpira institucija iz države, ki je članica AnaEE-ERIC; |
| --- | --- |

5.

„nacionalna platforma“ pomeni: eksperimentalni objekt, ki izpolnjuje merila AnaEE in ki ga podpira institucija iz države, ki je članica AnaEE-ERIC;

| 6. | „vrsta platforme“ pomeni: glavni pristop, ki ga predlaga nacionalna platforma. Možni so štirje pristopi: eksperimentiranje na prostem, eksperimentiranje v zaprtem prostoru, analitične meritve in modeliranje; |
| --- | --- |

6.

„vrsta platforme“ pomeni: glavni pristop, ki ga predlaga nacionalna platforma. Možni so štirje pristopi: eksperimentiranje na prostem, eksperimentiranje v zaprtem prostoru, analitične meritve in modeliranje;

| 7. | „podatki AnaEE“ pomeni:






  a. | podatki, programska oprema, dokumenti in protokoli, ki jih pripravi AnaEE-ERIC; |
| --- | --- | --- |

7.

„podatki AnaEE“ pomeni:

a.

podatki, programska oprema, dokumenti in protokoli, ki jih pripravi AnaEE-ERIC;

| b. | osnovni podatki platform; okoljski parametri, ki jih platforme dolgoročno redno merijo, pri čemer lahko nekateri spadajo na področje uporabe uredbe INSPIRE; |
| --- | --- |

b.

osnovni podatki platform; okoljski parametri, ki jih platforme dolgoročno redno merijo, pri čemer lahko nekateri spadajo na področje uporabe uredbe INSPIRE;

| c. | podatki projektov, ki jih gostijo platforme AnaEE. |
| --- | --- |

c.

podatki projektov, ki jih gostijo platforme AnaEE.

---

PRILOGA II

SEZNAM ČLANIC, OPAZOVALK IN SUBJEKTOV, KI JIH ZASTOPAJO

| Članica | Subjekt, ki zastopa |
| --- | --- |
| Francoska republika | Le Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS) |
| Kraljevina Danska | Univerza v Københavnu |
| Češka republika | Ministrstvo za šolstvo, mladino in šport |
| Italijanska republika | Consiglio per la Ricerca in Agricoltura e l’Analisi dell’Economia Agraria (CREA) |
| Republika Finska | Luonnonvarakeskus (LUKE) |
| Republika Bolgarija | Ministrstvo za šolstvo in znanost |
| CIHEAM | n. r. |

Članica

Subjekt, ki zastopa

Francoska republika

Le Centre National de la Recherche Scientifique (CNRS)

Kraljevina Danska

Univerza v Københavnu

Češka republika

Ministrstvo za šolstvo, mladino in šport

Italijanska republika

Consiglio per la Ricerca in Agricoltura e l’Analisi dell’Economia Agraria (CREA)

Republika Finska

Luonnonvarakeskus (LUKE)

Republika Bolgarija

Ministrstvo za šolstvo in znanost

CIHEAM

n. r.

| Opazovalka | Subjekt, ki zastopa |
| --- | --- |
| Kraljevina Belgija | Belgijski urad za zvezno politiko znanosti (BELSPO) |

Opazovalka

Subjekt, ki zastopa

Kraljevina Belgija

Belgijski urad za zvezno politiko znanosti (BELSPO)

---

PRILOGA III

PRISPEVKI V PRORAČUN

MODEL FINANCIRANJA ANAEE-ERIC

Proračuni osrednjih storitev so del proračuna ERIC, pooblastilo za odločanje o njih pa ima skupščina članic. Operativni stroški AnaEE-ERIC se v veliki meri krijejo z javnimi sredstvi njegovih članic.

Ko bo AnaEE-ERIC odobren, se v fazi delovanja pričakuje najmanj 50 % premijskega prispevka gostiteljice. Ostali odhodki osrednjih storitev se krijejo z letnimi članarinami (v nadaljnjem besedilu: članarina) za AnaEE-ERIC, ki je predvideni pravni subjekt. Premijski prispevki gostiteljice so lahko v gotovini in/ali delno v naravi, članarina pa je v gotovini in krije stroške osrednjih storitev, povezane npr. s potrošnim materialom, potovanjem osebja, sejami, terenskim delom, storitvami (vključno npr. s pravnimi, računovodskimi, revizijskimi in tržnimi storitvami, zaposlovanjem in oddajanjem naročil podizvajalcem), opremo (programska oprema, licence itd.) in plačo generalnega direktorja. Prispevke v naravi v obliki človeških virov držav negostiteljic za vsak primer posebej obravnava in o njih odloča skupščina članic AnaEE-ERIC. Članarina za AnaEE-ERIC se s sklepom skupščine članic dodeli vsem storitvenim centrom.

Predlagani model za delitev stroškov osrednjega vozlišča in storitvenih centrov, kritih s članarino, je 50 %-enak delež + 25 %-BDP + 25 %-število platform (glej podrobnosti v nadaljevanju).

Članarine in premijski prispevki gostiteljice prvih pet let ostajajo nespremenjeni (vključno s prvim skrajšanim letom). Po tem obdobju bo skupščina članic revidirala članarino. Prispevek novih članic se izračuna v skladu s pravilom, predlaganim v tej prilogi, vendar do zaključka prvega petletnega cikla ne bo vplival na prispevek drugih članic. Ob zaključku petletnega cikla bo prispevek članic (tj. tistih, ki članice postanejo po ustanovitvi ERIC) revidiran v skladu s pravili, ki jih opredeli skupščina članic.

Za specifične dejavnosti AnaEE-ERIC so dobrodošli izredni prispevki članic in opazovalk.

Model za članarino je sestavljen iz naslednjih komponent:

| 1. | enak delež = porazdelitev 50 % stroškov osrednjih storitev, ki jih ne krije premijski prispevek gostiteljice, enakovredno med članice; |
| --- | --- |

1.

enak delež = porazdelitev 50 % stroškov osrednjih storitev, ki jih ne krije premijski prispevek gostiteljice, enakovredno med članice;

| 2. | bruto domači proizvod [BDP] = porazdelitev 25 % stroškov, ki jih ne krije premijski prispevek gostiteljice, med članice na podlagi odstotnega deleža posamezne članice glede na skupni BDP vseh članic. Merilo bo povprečni BDP v zadnjem znanem petletnem obdobju pred ustanovitvijo ERIC (2014–2018, januarja 2020). Podatki za ocene BDP se pridobijo od Eurostata, za druge države pa od Svetovne banke; |
| --- | --- |

2.

bruto domači proizvod [BDP] = porazdelitev 25 % stroškov, ki jih ne krije premijski prispevek gostiteljice, med članice na podlagi odstotnega deleža posamezne članice glede na skupni BDP vseh članic. Merilo bo povprečni BDP v zadnjem znanem petletnem obdobju pred ustanovitvijo ERIC (2014–2018, januarja 2020). Podatki za ocene BDP se pridobijo od Eurostata, za druge države pa od Svetovne banke;

| 3. | prispevek na podlagi števila platform = porazdelitev 25 % stroškov, ki jih ne krije premijski prispevek gostiteljice, med članice z uporabo prispevkov za platformo posamezne članice. Različnim vrstam platforme se zaračuna na naslednji način:






  — | odprtim ekosistemskim platformam brez manipulacij s podnebnimi spremembami in vsem zaprtim ekosistemskim platformam se zaračuna polna cena; |
| --- | --- | --- |

3.

prispevek na podlagi števila platform = porazdelitev 25 % stroškov, ki jih ne krije premijski prispevek gostiteljice, med članice z uporabo prispevkov za platformo posamezne članice. Različnim vrstam platforme se zaračuna na naslednji način:

—

odprtim ekosistemskim platformam brez manipulacij s podnebnimi spremembami in vsem zaprtim ekosistemskim platformam se zaračuna polna cena;

| — | odprte ekosistemske platforme z manipulacijami s podnebnimi spremembami bodo imele 20 %, analitične platforme 25 % in platforme za modeliranje 50 % popusta na polno ceno. |
| --- | --- |

—

odprte ekosistemske platforme z manipulacijami s podnebnimi spremembami bodo imele 20 %, analitične platforme 25 % in platforme za modeliranje 50 % popusta na polno ceno.

Ustrezna matematična enačba za določitev polne cene za platformo in članarine za članico AnaEE-ERIC (označena kot „i“) je navedena spodaj.

Image 1
  , (enačba 1),

pri čemer je HC premijski prispevek gostiteljice (v %), proračun je skupni proračun osrednjih storitev, N označuje število razpršenih nacionalnih platform v infrastrukturi AnaEE-ERIC, podpisano besedilo pa navaja vrsto platforme; odprta,0 (odprta ekosistemska platforma, brez manipulacij s podnebnimi spremembami), odprta,1 (odprta ekosistemska platforma, izvajajo se manipulacije s podnebnimi spremembami), zaprta (zaprta ekosistemska platforma), analitična in modeliranje.

Skupna članarina za članico i je torej:

Image 2
  , (enačba 2)

pri čemer je Nčlanice
  število polnopravnih članic AnaEE-ERIC, BDPi
  je odstotni delež za posamezno članico glede na skupni BDP vseh članic, Ni
  pa je število določene vrste platform za posamezno članico (podobno kot zgoraj).

Članarina za medvladne organizacije se bo izračunala kot pavšal, ki bi moral biti dogovorjen na podlagi petletnega pravila (vključno z morebitno revizijo ob koncu petletnega cikla), ki se mu prišteje prispevek na podlagi števila in vrste platform, ki jih gosti, izračunan z enačbo 2.

Image 3
  (enačba 3),

pri čemer je L dogovorjeni pavšal.

Prispevek za opazovalke bo fiksni prispevek, enak polovici povprečja članarine (le držav). Ta prispevek se bo dodal ob koncu izračuna proračuna.

Za predvideni skupni proračun v višini 900 000 EUR in za članice, ki sedaj sodelujejo v fazi izvajanja (šest držav članic, ena članica medvladna organizacija in ena opazovalka), je predvideni proračun opredeljen v nadaljevanju ob upoštevanju povprečnega prispevka v višini 60 000 EUR.

V spodnjih tabelah je povzet proračun AnaEE-ERIC ob predpostavki skupnega zneska članarin članic, ki so države, v višini 400 000 EUR, pavšala ene medvladne organizacije v višini 30 000 EUR, ene opazovalke in znanih platform.

Tabela 1

Letne članarine

| Članice | Članarina (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Bolgarija | 39 |
| Češka republika | 47 |
| Danska | 58 |
| Finska | 61 |
| Francija | 103 |
| Italija | 92 |
| Znesek članarin držav/leto | 400 |
| Med. organ. [CIHEAM] | 35 |
| Članarine članic skupaj | 435 |
| Belgija – opazovalka | 30 |
| Članarine skupaj/leto (članice + opazovalka) | 465 |

Članice

Članarina (v tisoč EUR)

Bolgarija

39

Češka republika

47

Danska

58

Finska

61

Francija

103

Italija

92

Znesek članarin držav/leto

400

Med. organ. [CIHEAM]

35

Članarine članic skupaj

435

Belgija – opazovalka

30

Članarine skupaj/leto (članice + opazovalka)

465

Tabela 2

Letni proračun storitvenih centrov in premijski prispevek gostiteljice

| Proračun storitvenih centrov
  (v tisoč EUR) | Premijski prispevek gostiteljice
  (v tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Osrednje vozlišče | 360 | 40  % | 174 |
| Tehnološki center | 207 | 23  % | 100 |
| ISC | 117 | 13  % | 57 |
| DMC | 216 | 24  % | 104 |
| Skupaj | 900 | | 435 |

Proračun storitvenih centrov

(v tisoč EUR)

Premijski prispevek gostiteljice

(v tisoč EUR)

Osrednje vozlišče

360

40  %

174

Tehnološki center

207

23  %

100

ISC

117

13  %

57

DMC

216

24  %

104

Skupaj

900

435

Tabela 3

Proračun AnaEE-ERIC

| Članica | Članarina (v tisoč EUR) | Premijski prispevek gostiteljice (v tisoč EUR) | Prispevek skupaj (v tisoč EUR) |
| --- | --- | --- | --- |
| Bolgarija | 39 | 0 | 39 |
| Češka republika | 47 | 57 | 104 |
| Danska | 58 | 100 | 158 |
| Finska | 61 | 0 | 61 |
| Francija | 103 | 174 | 277 |
| Italija | 92 | 104 | 196 |
| CIHEAM | 35 | 0 | 35 |
| Belgija | 30 | 0 | 30 |
| SKUPAJ | 900 |

Članica

Članarina (v tisoč EUR)

Premijski prispevek gostiteljice (v tisoč EUR)

Prispevek skupaj (v tisoč EUR)

Bolgarija

39

0

39

Češka republika

47

57

104

Danska

58

100

158

Finska

61

0

61

Francija

103

174

277

Italija

92

104

196

CIHEAM

35

0

35

Belgija

30

0

30

SKUPAJ

900

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 24.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/23 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/23

---

Menjalni tečaji eura (1)

23. februar 2022

(2022/C 88/02)

1 euro =

| | Valuta | Menjalni tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | ameriški dolar | 1,1344 |
| JPY | japonski jen | 130,58 |
| DKK | danska krona | 7,4388 |
| GBP | funt šterling | 0,83463 |
| SEK | švedska krona | 10,5658 |
| CHF | švicarski frank | 1,0431 |
| ISK | islandska krona | 141,20 |
| NOK | norveška krona | 10,0335 |
| BGN | lev | 1,9558 |
| CZK | češka krona | 24,473 |
| HUF | madžarski forint | 357,25 |
| PLN | poljski zlot | 4,5481 |
| RON | romunski leu | 4,9468 |
| TRY | turška lira | 15,6871 |
| AUD | avstralski dolar | 1,5592 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4394 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,8529 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,6679 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5253 |
| KRW | južnokorejski won | 1 350,23 |
| ZAR | južnoafriški rand | 17,0508 |
| CNY | kitajski juan | 7,1669 |
| HRK | hrvaška kuna | 7,5362 |
| IDR | indonezijska rupija | 16 270,12 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7480 |
| PHP | filipinski peso | 57,980 |
| RUB | ruski rubelj | 90,8791 |
| THB | tajski bat | 36,601 |
| BRL | brazilski real | 5,6808 |
| MXN | mehiški peso | 22,9079 |
| INR | indijska rupija | 84,6135 |

Valuta

Menjalni tečaj

USD

ameriški dolar

1,1344

JPY

japonski jen

130,58

DKK

danska krona

7,4388

GBP

funt šterling

0,83463

SEK

švedska krona

10,5658

CHF

švicarski frank

1,0431

ISK

islandska krona

141,20

NOK

norveška krona

10,0335

BGN

lev

1,9558

CZK

češka krona

24,473

HUF

madžarski forint

357,25

PLN

poljski zlot

4,5481

RON

romunski leu

4,9468

TRY

turška lira

15,6871

AUD

avstralski dolar

1,5592

CAD

kanadski dolar

1,4394

HKD

hongkonški dolar

8,8529

NZD

novozelandski dolar

1,6679

SGD

singapurski dolar

1,5253

KRW

južnokorejski won

1 350,23

ZAR

južnoafriški rand

17,0508

CNY

kitajski juan

7,1669

HRK

hrvaška kuna

7,5362

IDR

indonezijska rupija

16 270,12

MYR

malezijski ringit

4,7480

PHP

filipinski peso

57,980

RUB

ruski rubelj

90,8791

THB

tajski bat

36,601

BRL

brazilski real

5,6808

MXN

mehiški peso

22,9079

INR

indijska rupija

84,6135

---

(1)  Vir: referenčni menjalni tečaj, ki ga objavlja ECB.

---

V Objave

POSTOPKI V ZVEZI Z IZVAJANJEM POLITIKE KONKURENCE

Evropska komisija

| 24.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/24 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/24

---

Predhodna priglasitev koncentracije

(Zadeva M.10606 – MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA)

Zadeva, primerna za obravnavo po poenostavljenem postopku

(Besedilo velja za EGP)

(2022/C 88/03)

1.

Ta priglasitev zadeva naslednja podjetja:

| — | Mubadala Investment Company („MIC“, Združeni arabski emirati), |
| --- | --- |

—

Mubadala Investment Company („MIC“, Združeni arabski emirati),

| — | Nationale-Nederlanden („NN“, Nizozemska), |
| --- | --- |

—

Nationale-Nederlanden („NN“, Nizozemska),

| — | Healthcare Activos Management S.L. („HAM“, Španija), |
| --- | --- |

—

Healthcare Activos Management S.L. („HAM“, Španija),

| — | HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI S.A. („HAY“, Španija), |
| --- | --- |

—

HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI S.A. („HAY“, Španija),

| — | različna nepremičninska podjetja, ki so v lasti podjetja HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT, S.A. („HAISA Entities“, Španija), |
| --- | --- |

—

različna nepremičninska podjetja, ki so v lasti podjetja HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT, S.A. („HAISA Entities“, Španija),

| — | Sequêncialternativa S.A. („SQA“, Portugalska). |
| --- | --- |

—

Sequêncialternativa S.A. („SQA“, Portugalska).

Podjetja MIC, NN in HAM pridobijo v smislu člena 3(1)(b) in člena 3(4) uredbe o združitvah skupni nadzor nad podjetji HAY, HAISA Entities in SQA (ciljno podjetje).

Koncentracija se izvede z nakupom delnic.

2.

| — | za MIC: naložbe v različne strateške sektorje, vključno z energetiko, javnimi storitvami, nepremičninami, osnovnimi industrijami in storitvami. MIC ima naložbe v subjektih, ki so dejavni v več državah po svetu, |
| --- | --- |

—

za MIC: naložbe v različne strateške sektorje, vključno z energetiko, javnimi storitvami, nepremičninami, osnovnimi industrijami in storitvami. MIC ima naložbe v subjektih, ki so dejavni v več državah po svetu,

| — | za NN: mednarodno podjetje za finančne storitve, ki zagotavlja pokojninske, zavarovalniške, naložbene in bančne storitve, |
| --- | --- |

—

za NN: mednarodno podjetje za finančne storitve, ki zagotavlja pokojninske, zavarovalniške, naložbene in bančne storitve,

| — | za HAM: zagotavljanje storitev upravljanja ciljnemu podjetju, |
| --- | --- |

—

za HAM: zagotavljanje storitev upravljanja ciljnemu podjetju,

| — | za ciljno podjetje: nakup in zakup nepremičnin za uporabo v zdravstvu, kot so klinike, bolnišnice, centri za primarno zdravstveno varstvo, domovi za nego in ustanove za duševno zdravje. Sredstva ciljnega podjetja so v Španiji in na Portugalskem. |
| --- | --- |

—

za ciljno podjetje: nakup in zakup nepremičnin za uporabo v zdravstvu, kot so klinike, bolnišnice, centri za primarno zdravstveno varstvo, domovi za nego in ustanove za duševno zdravje. Sredstva ciljnega podjetja so v Španiji in na Portugalskem.

3.

V skladu z Obvestilom Komisije o poenostavljenem postopku obravnave določenih koncentracij na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 139/2004 (2) je treba opozoriti, da je ta zadeva primerna za obravnavo po postopku iz Obvestila.

4.

Komisija mora pripombe prejeti najpozneje v 10 dneh po datumu te objave. Pri tem vedno navedite sklicno številko:

M.10606 – MUBADALA / NATIONALE-NEDERLANDEN / HEALTHCARE ACTIVOS MANAGEMENT / HEALTHCARE ACTIVOS YIELD SOCIMI / HEALTHCARE ACTIVOS INVESTMENT / SEQUÊNCIALTERNATIVA

Pripombe se lahko Komisiji pošljejo po elektronski pošti, po telefaksu ali po pošti. Pri tem uporabite spodnje kontaktne podatke:

E-naslov: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

poštni naslov:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  UL L 24, 29.1.2004, str. 1 (uredba o združitvah).

1

(2)  UL C 366, 14.12.2013, str. 5.

2

---

DRUGI AKTI

Evropska komisija

| 24.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/26 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/26

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 88/04)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Haut-Médoc“

PDO-FR-A0710-AM04

Datum obvestila: 26. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2.   Razmejeno območje parcel

Datum 3. junij 2021 je bil dodan na seznam zasedanj pristojnega nacionalnega odbora, ki je odobril razmejitve območja parcel.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

3.   Promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1 o datumu dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči je črtana.

Ta sprememba ne povzroči spremembe enotnega dokumenta.

4.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo. Ta sprememba ni povzročila spremembe enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Haut-Médoc

2.   Vrsta geografske označbe:

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Vsaka serija vina, ki se trži neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje največ 3 g/l fermentirnih sladkorjev (glukoze + fruktoze).

Vsaka serija vina, ki se trži neustekleničeno ali ustekleničeno pred 1. oktobrom leta, ki sledi letu trgatve, vsebuje največ 12,25 meq/l hlapnih kislin (0,60 g/l, izraženo kot H2SO4). Po tem datumu je najvišja vsebnost hlapnih kislin določena na 16,33 meq/l (0,80 g/l, izraženo kot H2SO4).

Vsaka serija vina, ki se trži neustekleničeno, vsebuje največ 140 mg/l skupnega žveplovega dioksida.

Vsaka serija vina, ki se trži neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje največ 0,20 g/l jabolčne kisline.

Gre za mirna rdeča vina, ki imajo izrazito barvo, so tanična in zelo primerna za staranje. Običajno so to zvrstna vina, v katerih pogosto prevladuje cabernet-sauvignon N. Ta sorta vinske trte daje vinu začimbne note, ki se pri zorenju v sodu mešajo z notami vanilje. Merlot N daje vinu polnost, voljnost in arome rdečega jagodičevja. Strukturo in kompleksnost lahko okrepita sorta cabernet franc N ali petit verdot N (ta v letih polne zrelosti dodaja svežino).

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Gostota zasaditve in razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 6 500 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 1,80 m, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,80 m.

2.   Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Rez je obvezna. Izvede se najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu). Vinske trte se obrezujejo z naslednjimi tehnikami:

| — | rez na dva šparona, dvojni guyot ali rez médoc, z največ petimi očesi na šparon, |
| --- | --- |

—

rez na dva šparona, dvojni guyot ali rez médoc, z največ petimi očesi na šparon,

| — | rez enojni guyot in mešani guyot, z največ sedmimi očesi na trs, |
| --- | --- |

—

rez enojni guyot in mešani guyot, z največ sedmimi očesi na trs,

| — | rez na kratko, pahljačasta rez na štiri krake ali dva kordona, z največ 12 očesi na trs. |
| --- | --- |

—

rez na kratko, pahljačasta rez na štiri krake ali dva kordona, z največ 12 očesi na trs.

3.   Obogatitev

Posebni enološki postopek

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 15 %.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

5.2.   Največji donosi

| 1. | 65 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

65 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021: Arcins, Arsac, Avensan, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Cussac-Fort-Médoc, Labarde, Lamarque, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Sainte-Hélène, Soussans, Le Taillan-Médoc in Vertheuil.

7.   Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Carmenère N

Cot N – malbec

Merlot N

Petit verdot N

8.   Opis povezave

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Haut-Médoc“ se razprostira na levem bregu reke Garone in nato estuarija Gironde kot nadaljevanja bordojske aglomeracije. To območje se razteza na skoraj 50 km od mesta Taillan-Médoc na jugu do mesta Saint-Seurin-de-Cadourne na severu in na malo več kot desetih kilometrih od vzhoda proti zahodu. Geografsko območje torej ustreza delu območja kontrolirane označbe porekla „Médoc“ in zajema občine, ki ležijo gorvodno od estuarija Gironde, kar pojasnjuje ime te označbe. Zajema 28 občin departmaja Gironde.

Čeprav ima del območja označbe „Haut-Médoc“, ki gleda proti reki, pretežno atlantsko podnebje, se od občin bolj proti severu Médoca razlikuje po sorazmerni izravnavi sezonskih nihanj in po zmerni količini padavin. Ti ugodni podnebni dejavniki so posledica učinka toplotnega uravnavanja, ki ga omogočajo vode Atlantskega oceana in estuarija Gironde.

Vino je zaradi oceanskega podnebja, ki ga v posameznih letih spremljajo deževna jesenska obdobja nizkega zračnega pritiska ali pa vroče in zelo sončne pozne jeseni, izjemno žlahtno. Vendar so glavne značilnosti povezane predvsem z geološkimi značilnostmi tega sedimentnega bazena, edinstveno geološko zgodovino njegovih tal, obliko in topografijo, pa tudi sedanjo pedološko sestavo vinorodnih zemljišč.

Da so prišle do izraza posebnosti vinogradniških zemljišč Médoca, ki uživajo svetovni sloves, so poskrbele generacije vinogradnikov. Skozi zgodovino so vinogradniki zaradi natančnega poznavanja tal in ob prizadevanjih, da bi z obvladovanjem tehnik odvodnjavanja čim bolje izkoristili njihove danosti, razvili pridelovalne prakse, ki so najbolje prilagojene proizvodnji staranih rdečih vin. Kljub higienskemu napredku in mehanizaciji vinogradov si vinogradniki še naprej prizadevajo, da bi vinogradniške prakse ostale skladne s ciljem proizvodnje staranih rdečih vin s priznanimi značilnostmi.

Zgodovinsko je bila označba „Haut-Médoc“ usmerjena v različne sorte vinske trte, ki so bile izbrane zaradi njihovih lastnosti, da se iz njih s spretnim zvrščanjem lahko dobijo vina za staranje. Tako so vinogradniki iz Médoca nekatere sorte vinske trte namenili posebnim vrstam tal: sorto merlot N sadijo na koluvialnih tleh, sorto carmenère N na revnih in suhih gruščnatih tleh, sorto cabernet franc N na apnenčastih tleh ponikalnic ali suhih peščenih tleh, ki so primerna tudi za sorto cot N, in sorto petit verdot N na zelo rjavih tleh. Sorta cabernet-sauvignon N, ki je osnova za zvrst, pa uspeva na globokih gruščnatih tleh.

Zaradi te raznolikosti je treba vinograd obdelovati selektivno, tako da je razmik med vrstami omejen, in uravnavati največjo obremenitev parcele in posameznega trsa.

Sloves in prepoznavnost vin z označbo „Haut-Médoc“ temeljita predvsem na različnih razvrstitvah, ki so v preteklosti temeljile na izrazih, kot so „cru“, „château“ in izrazi v zvezi s hierarhijo kakovosti. Leta 1647, ko je nekdanji mestni svet Bordeauxa Jurade de Bordeaux izdal prvo razvrstitev vin Guyenne v zgodovini, so vina iz župnij Médoca že imela utrjen sloves. Pod Ludvikom XV. je bila ta razvrstitev natančneje določena po regijah, in sicer je bila najprej razdeljena po župnijah in nato po vinogradih. V 19. stoletju je bila bordojska delitev po vinogradih potrjena z razvrstitvijo bordojskih vin leta 1855 ob svetovni razstavi.

Sloves vina z označbo „Haut-Médoc“ med drugim temeljni na petih „razvrstitvah vinogradov“ z geografskega območja kontrolirane označbe porekla.

V 20. stoletju je razvrstitev „bordojski vinogradi Médoca“ leta 1932 zajemala 444 vinogradov, od katerih jih je 153 spadalo pod kontrolirano označbo porekla „Haut-Médoc“.

Rdeča vina z označbo „Haut-Médoc“ so izrazite barve, tanična in običajno zvrstna vina, v katerih pogosto prevladuje cabernet-sauvignon N, ki jim daje začimbne note, te pa pri zorenju v sodih, ki je bolj razširjeno kot pri kontrolirani označbi porekla „Médoc“, odlično mešajo z notami vanilje. Sorta merlot N daje vinu polnost, voljnost in arome rdečega jagodičevja. Strukturo in kompleksnost lahko okrepita sorta cabernet franc N ali sorta petit verdot N, pri čemer slednja v letih polne zrelosti dodaja tudi svežino.

Način obdelovanja vinograda omogoča pridobivanje zelo zrelega in zdravega grozdja, katerega donosi se dajo uravnavati. Tako so mogoče dolgotrajne maceracije, da se dobijo vina želenih koncentracij. Zato je nepogrešljivo vsaj šestmesečno zorenje, da se omehčajo. Vina z označbo „Haut-Médoc“ so tako zelo primerna za staranje.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo vin, obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021: Bégadan, Blaignan-Prignac, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Gaillan-en-Médoc, Jau-Dignac-et-Loirac, Lesparre-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Queyrac, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Valeyrac in Vensac.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za obdelavo in zorenje vin, obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-Les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Tojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salaunes, Salleboeuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Le Verdon-sur-Mer, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac in Yvrac.

Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux-Médoc“ ali „Grand Vin de Bordeaux-Médoc“.

Velikost črk za to poimenovanje niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-3182161c-979d-466e-9a73-e1be118d74b0

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 24.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/32 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/32

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 88/05)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Islas Canarias“

PDO-ES-A1511-AM02

Datum obvestila: 25. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Manjši popravek imena zop

Opis:

Španski določni člen las, ki je bil zapisan pred zaščitenim imenom, je bil črtan.

Ta sprememba vpliva na točko 1 veljavne specifikacije proizvoda. Hkrati neposredno vpliva na vse primere, v katerih se v specifikaciji proizvoda uporablja ime ZOP. Ne vpliva na točko 1 enotnega dokumenta, saj je zaščiteno ime zapisano kot „Islas Canarias“. Vpliva pa na točko 8 enotnega dokumenta, ki se nanaša na pakiranje na razmejenem območju, v kateri je pred imenom ZOP zapisan določni člen.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33. Ni je mogoče šteti za spremembo zaščitenega imena, saj je to v registru EU zapisano kot „Islas Canarias“ in ne kot „Las Islas Canarias“. Specifikacija proizvoda je bila zato popravljena, da bi se povsod uporabljalo pravilno ime ZOP, kot je registrirano, tj. brez člena „las“.

Razlogi:

Ne gre za spremembo zaščitenega imena, saj je zaščiteno ime v registru EU zapisano brez člena „las“, ki je bil v specifikacijo proizvoda vključen pomotoma.

2.   Seznam vrst proizvoda glede na kategorijo

Opis:

Enotna kategorija vino zdaj zajema različne vrste: bela vina, vina rosé, rdeča vina in rdeča vina, dobljena s karbonsko maceracijo. Vrstni red seznama proizvodov je bil spremenjen tako, da se upošteva vrstni red kategorij v Prilogi VII, del II, k Uredbi (EU) št. 1308/2013: (1) vino, (3) likersko vino, (5) kakovostno peneče vino, (9) gazirano biser vino, (16) vino iz prezrelega grozdja.

Ta sprememba vpliva na točko 2.1 veljavne specifikacije proizvoda. Posredno vpliva tudi na točko 2(a) (Analitske lastnosti) in (b) (Organoleptične lastnosti) ter tudi na točko 3(a) (Enološki postopki), odstavek 2, glede vrstnega reda seznama proizvodov, ki zdaj upošteva navedeni vrstni red kategorij.

Enotni dokument ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlogi:

Zaradi barve (bela, rosé, rdeča) in proizvodne metode (karbonska maceracija) se ne spreminja proizvod, ki ostaja v kategoriji (1) Vino, kot je navedena v Prilogi VII, del II, k Uredbi (EU) št. 1308/2013. Vrstni red je bil spremenjen, da se upošteva vrstni red, določen v navedeni Prilogi VII, del II, in v točki 2 (Kategorije proizvodov vinske trte) enotnega dokumenta.

3.   Spremembe zgornjih mej za vsebnost hlapnih kislin in skupno vsebnost kislin

Opis:

Najvišja vsebnost hlapnih kislin, izražena kot ocetna kislina, v vinu iz prezrelega grozdja je bila zvišana z 1,08 grama na liter na 1,60 grama na liter. Za kakovostno peneče vino je bila zgornja meja določena na 1,08 grama na liter.

Ta sprememba vpliva na: točko 2.2 (Opis vina) specifikacije proizvoda; prvo alineo točke 3 o najvišji vsebnosti hlapnih kislin, izraženi kot ocetna kislina, ter tudi točko 4 (Opis vina) enotnega dokumenta v oddelku o vinu iz prezrelega grozdja in kakovostnem penečem vinu.

V specifikaciji proizvoda je najnižja vsebnost skupnih kislin, izražena v gramih vinske kisline na liter, določena na 4 grame na liter na splošno, razen za likersko vino in vino iz prezrelega grozdja, kjer je določena na 3,5 grama na liter. Ta izjema velja tudi za vina z več kot 15-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola in najmanj 13-odstotnim volumenskim deležem dejanskega alkohola, pridelana brez obogatitve, pri katerih alkohol v celoti nastane pri fermentaciji, pri čemer taka vina lahko pridobijo neobvezno označbo „naravno sladko“ na podlagi člena 17 kraljevega odloka št. 1363/2011 z dne 7. oktobra 2011 o izvajanju predpisov EU o označevanju, predstavitvi in prepoznavanju nekaterih vinskih proizvodov ter na podlagi Priloge III k navedenemu odloku.

Ta sprememba vpliva na točko 2.2 (Opis vina), oddelek 4, ki se nanaša na najnižjo vsebnost skupnih kislin, izraženo kot vinska kislina, v specifikaciji proizvoda. Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlogi:

Te spremembe so rezultat učinkov podnebnih sprememb na geografskem območju. Odražajo naravne dejavnike, opisane v povezavi: točka 7 specifikacije proizvoda in oddelek 8 enotnega dokumenta.

Kot kaže opis naravnih dejavnikov, ima otočje Kanarski otoki, čeprav leži sredi puščavskega območja ob severozahodni obali Afrike, zaradi številnih dejavnikov zelo različno podnebje. Zlasti pasatni vetrovi, ki prinašajo veliko vlage, pihajo skoraj celo leto in s tem rahlo znižujejo temperature. Dodaten dejavnik je majhna povprečna letna količina padavin, ki znaša „približno 350 litrov za kvadratni meter, vendar z znatnimi razlikami, saj na nekaterih območjih pade manj kot 100 litrov padavin na kvadratni meter, na drugih pa skoraj 1 000 litrov na kvadratni meter“.

Ta naravni dejavnik, tj. majhna količina padavin in znatne razlike med območji, je opaziti že vsaj od 80. let prejšnjega stoletja. Spremljajo ga dolgotrajnejša in intenzivnejša obdobja suše, skrajne temperature ter pomanjkanje namakalne vode.

To je bilo opredeljeno v oddelku Razlogi v osnutku zakona Kanarskih otokov o podnebnih spremembah in energetskem prehodu, katerega obdobje javne razprave se je nedavno končalo (15. januarja 2021). Center za raziskave ozračja v Izañi na Tenerifu je del Svetovnega programa za opazovanje ozračja. Že od 80. let prejšnjega stoletja opaža zviševanje povprečne temperature, zabeležene v različnih opazovalnih postajah na Kanarskih otokih. Zvišanje je največje v Izañi, v nacionalnem parku Teide na Tenerifu, saj leži globlje v notranjosti otoka, zato je tam vpliv oceana manjši. Opaziti je tudi zvišanje ravni prašnih delcev, ki izvirajo z afriške celine. Podobno so učinki podnebnih sprememb na Kanarske otoke obravnavani v naslednjih publikacijah: Strategija Kanarskih otokov za boj proti podnebnim spremembam, 2008–2015, agencija Kanarskih otokov za trajnostni razvoj in podnebne spremembe, in študija z naslovom Aspectos clave para un plan de adaptación de la biodiversidad terrestre de Canarias al cambio climático (Ključni vidiki za načrt prilagajanja kopenske biotske raznovrstnosti Kanarskih otokov podnebnim spremembam), avtorji J. L. Martin in M. V. Marrero iz nacionalnega parka Teide ter M. del Arco in V. Garzón z oddelka za biologijo rastlin (botaniko), Fakulteta za farmacijo, Univerza v La Laguni, objavilo ministrstvo za ekološki prehod in demografske izzive.

Zaradi učinkov podnebnih sprememb na trajanje in intenziteto suš se naravno povišuje vsebnost kislin v grozdju z visoko vsebnostjo sladkorja, iz katerega se pridelujejo vina z naravno velikim deležem alkohola. Še ena posledica suš je prezrelo grozdje na trti.

Za vina iz prezrelega grozdja je zato priporočljivo zvišati zgornjo mejo vsebnosti kislin, izražene kot ocetna kislina, v skladu s Prilogo I, del C, točka 3, k Delegirani uredbi Komisije (EU) 2019/934. Ta državam članicam dovoljuje, da odobrijo odstopanja od zgornjih mej za vina z najmanj 13-odstotnim deležem skupnega alkohola. Podobno je za vina z več kot 15-odstotnim volumenskim deležem naravnega alkohola in vsaj 13-odstotnim volumenskim deležem dejanskega alkohola, ki so proizvedena izključno s fermentacijo grozdja, priporočljivo uporabiti tako odstopanje glede najnižje vsebnosti, izražene kot vinska kislina, za likerska vina in vina iz prezrelega grozdja ter jo določiti na 3,5 grama na liter.

4.   Spremembe omejitev pri pridelavi vina

Opis:

Omejitev donosa grozdja na 74 litrov na 100 kilogramov grozdja je bila iz oddelka Enološki postopki premaknjena v oddelek Omejitve.

Pri proizvodnji rdečih vin iz različnih kategorij z ZOP „Islas Canarias“ mora biti najmanj 85 % grozdja iz ene ali več od naslednjih sort: bastardo negro-baboso negro, cabernet sauvignon, castellana negra, listán negro-almuñeco, listán prieto, malvasía rosada, merlot, moscatel negro, negramoll, pinot noir, ruby cabernet, syrah, tempranillo, tintilla in vijariego negro.

Te spremembe vplivajo na točko 3 specifikacije proizvoda in točko 5.1 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Zgornja meja donosa pri stiskanju je bila premaknjena, saj gre za omejitev in bi zato morala biti vključena v zadevni oddelek.

Namen zgornje meje najnižje vsebnosti sort rdečega grozdja v rdečem vinu je ohraniti intenzivnost barve kot organoleptično lastnost videza. Ta sprememba ne vpliva na opis proizvoda.

5.   Opredelitev sistemov vzgoje in uvedba novega sistema

Opis

Opredeljene so bile posamezne tradicionalne gojitvene oblike vinske trte iz specifikacije proizvoda: kotlasta oblika, kordon, tradicionalni parral (latnik) in nizki parral. Vključena je bila nova opredelitev za tradicionalno gojitveno obliko en rastras, kar je vrsta oblikovanja v špalir na žicah z oporami.

Ta sprememba vpliva na točko 3 (Posebni enološki postopki) v oddelku 3 (Pridelovalni postopki) in točko 2 (Gojitvene oblike vinske trte in vzgoja) specifikacije proizvoda ter točko 5.1 (Osnovni enološki postopki) enotnega dokumenta v oddelku o pridelovalnih postopkih.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Da bi se preprečilo zamenjevanje pri uporabi istega imena drugje, so bile opisane posamezne tradicionalne gojitvene oblike vinske trte iz specifikacije proizvoda. To velja za cordón (kordonsko gojitveno obliko), ki se na drugih vinorodnih območjih nanaša na vrsto gojitvene oblike na žicah, ki se razlikuje od tradicionalnega postopka na Kanarskih otokih. Podobno se gojitvena oblika, znana kot en vaso (kotlasta oblika), v nasprotju z drugimi vinorodnimi območji na Kanarskih otokih tradicionalno izvaja s šparoni. Ker sta bili opredeljeni ti tradicionalni gojitveni obliki, so bile zaradi doslednosti opredeljene tudi druge. Dodana in opredeljena je bila tradicionalna gojitvena oblika en rastras (vrste). V povezavi (točka 7(a) specifikacije proizvoda v oddelku Človeški dejavniki) je bila navedena kot pomembna, vendar nato ni bila omenjena v oddelku Pridelovalni postopki, zato je treba ta izpust popraviti.

6.   Zvišanje zgornje meje proizvodnega donosa

Opis

Povečal se je največji donos v kilogramih grozdja na hektar, posledično pa tudi v hektolitrih končnega proizvoda na hektar. Donos se je povečal z 10 000 kilogramov na 15 000 kilogramov na hektar ter s 74 hektolitrov na 111 hektolitrov na hektar.

Ta sprememba vpliva na točko 5 (Največji donosi) specifikacije proizvoda in oddelek 5 (Enološki postopki) enotnega dokumenta, in sicer v pododdelku 2 o največjih donosih.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Nekatere sorte vinske trte, ki rastejo v ugodnih podnebnih razmerah, so v nekaterih letih bolj donosne kot v drugih. To povzroča težave pri donosu, ki je prevelik za trgatev za pridelavo vina z ZOP „Islas Canarias“.

Strokovnjaki iz povezanih vinarn so večkrat zahtevali spremembo specifikacije proizvoda s povečanjem največjih donosov. Po njihovem mnenju se ob toliko večjih donosih kakovost grozdja ne zmanjšuje oziroma ni prizadeta.

Poleg tega za vinograde, v katerih se uporabljajo gojitvene oblike, ki niso oblikovanje v špalir, sistem SIGPAC (španski identifikacijski sistem za zemljišča) ne določa omejitev glede meja, zaradi katerih bi bilo treba zmanjšati površino, ki se uporablja za pridelavo. Tudi če se sprejme dogovor pred trgatvijo, ki dovoljuje do 25-odstotno preseganje zgornje meje iz specifikacije proizvoda, to ni zadostna rešitev.

7.   V razmejitev območja je bila dodana oznaka nuts

Opis

V opis razmejenega območja je bila dodana oznaka NUTS za Kanarske otoke.

Spremenjeni sta bili točka 4 specifikacije proizvoda in točka 6 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Podrobnejša pojasnitev razmejenega območja.

8.   Spremembe sort vinske trte

Opis

Razlikovanje med priporočenimi in dovoljenimi sortami je bilo odpravljeno. Vse sorte so zdaj dovoljene in navedene po abecednem vrstnem redu, in sicer ločeno za belo in rdeče grozdje. Iz istega razloga so vse sorte v enotnem dokumentu navedene kot glavne sorte.

Dodana je bila bela sorta albillo criollo.

Te spremembe vplivajo na točko 6 (Sorte vinske trte) specifikacije proizvoda in oddelek 7 (Glavne sorte vinske trte) enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Skladnost z razvrstitvijo iz kraljevega odloka št. 1338/2018 z dne 29. oktobra 2018 o možnostih za proizvodnjo vina, ki je bil spremenjen s kraljevim odlokom št. 558/2020, Priloga XXI, oddelek 5, ki odpravlja razlikovanje med priporočenimi in dovoljenimi sortami ter uvršča vse sorte med dovoljene. Razlikovanje med belimi in rdečimi sortami na seznamu je namenjeno večji preglednosti.

Sorta albillo criollo je tradicionalna sorta, ki se uporablja v proizvodnji ZOP „Islas Canarias“. Navedena je bila v odredbi z dne 2. maja 2011 o priznavanju kakovostnega vina s Kanarskih otokov, potrjena pa je bila v povezanih pravilih iz člena 6 (Sorte vinske trte), v katerih je bila opredeljena z imenom albillo. Vendar je bila zadnja točka spremenjena z odredbo z dne 21. oktobra 2011 zaradi uskladitve s kraljevim odlokom št. 461/2011 z dne 1. aprila 2011, s katerim je bil med drugim spremenjen kraljevi odlok št. 1244/2008 z dne 18. julija 2008 o možnostih za proizvodnjo vina, s katerim je bila sorta albillo črtana iz trstnega izbora za Kanarske otoke. Z odredbo AAA/580/2014 z dne 7. aprila 2014 je bila spremenjena Priloga XXI k navedenemu kraljevemu odloku št. 1244/2008. Tako je bila ta sorta ponovno uvedena za Kanarske otoke, tokrat z imenom albillo criollo. Iz tega razloga bi bilo treba glede na izvor te ZOP to sorto vključiti v specifikacijo proizvoda. Ta sprememba ne vpliva na opis proizvoda.

9.   Izboljšano besedilo o povezavi

Opis

Besedilo o povezavi je bilo izboljšano. Natančneje, razširjena je bila vzročna povezava med naravnimi in človeškimi dejavniki, poleg značilnosti vin za vsako kategorijo.

Ta sprememba vpliva na točko 7 specifikacije proizvoda in točko 8 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33. S spremembo se ne razveljavlja povezava, temveč zgolj izboljšuje besedilo.

Razlog

S pravili EU se zahteva opis povezave za vsako posamezno kategorijo proizvoda, zajetega z ZOP. Vendar v različici, spisani leta 2011, ki je prva specifikacija proizvoda za to ZOP, to ni bilo upoštevano. Ta sprememba specifikacije proizvoda je priložnost, da se to popravi.

10.   Spremembe pravil o označevanju

Opis

Odpravljena je bila omejitev za velikost črk, tj. 4–10 milimetrov, v kateri mora biti ime ZOP izpisano na etiketi.

Oddelki o navedbi leta trgatve in sort vinske trte so bili črtani. Gre za neobvezne navedbe, določene v evropski zakonodaji, pri čemer specifikacija proizvoda ne določa strožjih pravil.

Oddelki o neobveznih navedbah „vrenje v sodu barik“, „barik“ in „roble“ (hrast) so bili črtani. To pomeni tudi črtanje pogojev iz specifikacije proizvoda, ki so presegali nacionalna pravila glede zgornjih navedb, in sicer: najmanjšo prostornino sodov (330 litrov) in zahtevo, da se vino v njih hrani vsaj tri mesece.

Te spremembe vplivajo na točko 8.2.8 specifikacije proizvoda in točko 9 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Kar zadeva velikost črk, ni potrebe po določitvi drugih omejitev poleg tistih, ki so določene v splošnih pravilih.

Neobveznih navedb, kot sta letnik in sorta, ki so določene v evropski zakonodaji in se splošno uporabljajo za vse nosilce dejavnosti ne glede na status ZOP/ZGO, ni treba navesti v specifikaciji proizvoda, če ni strožjih pravil glede uporabe.

Za neobvezne navedbe „vrenje v sodu barik“, „barik“ in „roble“ veljajo nacionalna pravila. Kot pogoji za njihovo uporabo se torej štejejo tisti, ki se splošno uporabljajo v vsej Španiji. Za uporabo tradicionalnih izrazov „noble“ in „añejo“ (starano), ki se lahko uporabljata za vina z ZOP ali ZGO, je največja prostornina hrastovih posod zakonsko določena na 600 litrov. Zato ni smiselno, da je za uporabo neobveznih navedb „vrenje v sodu barik“, „barik“ in „roble“ (ki se prav tako lahko uporabljajo za vina z ZOP ali ZGO), prostornina posod omejena na 330 litrov, saj je s kraljevim odlokom št. 1363/2011 z dne 7. oktobra 2011 o izvajanju predpisov EU o označevanju, predstavitvi in prepoznavanju nekaterih vinskih proizvodov omejitev določena na 600 litrov. S črtanjem strožjih pogojev o prostornini sodov in najkrajšem času hrambe v sodih (navedeni kraljevi odlok ne določa najkrajšega časa) so pogoji zdaj enaki splošnim pogojem iz kraljevega odloka št. 1363/2011. Zato jih v tej specifikaciji proizvoda ni treba navesti.

11.   Vključitev manjših geografskih enot

Opis

Dodane so bile naslednje manjše geografske enote:

| a. | otoka Tenerife (oznaka NUTS ES709) in Fuerteventura (oznaka NUTS ES704); |
| --- | --- |

a.

otoka Tenerife (oznaka NUTS ES709) in Fuerteventura (oznaka NUTS ES704);

| b. | občine: | na otoku El Hierro: El Pinar, La Frontera in Valverde; |
| --- | --- | --- |

b.

občine:

na otoku El Hierro: El Pinar, La Frontera in Valverde;

| | na otoku Fuerteventura: Antigua, Betancuria, La Oliva, Pájara, Puerto del Rosario in Tuineje; |
| --- | --- |

na otoku Fuerteventura: Antigua, Betancuria, La Oliva, Pájara, Puerto del Rosario in Tuineje;

| | na otoku Gran Canaria: Agaete, Agüimes, Artenara, Arucas, Firgas, Gáldar, Ingenio, La Aldea de San Nicolás, Mogán, Moya, San Bartolomé de Tirajana, Santa Brígida, Santa Lucía de Tirajana, Santa María de Guía, Valleseco, Valsequillo, Tejeda, Telde, Teror in Vega de San Mateo; |
| --- | --- |

na otoku Gran Canaria: Agaete, Agüimes, Artenara, Arucas, Firgas, Gáldar, Ingenio, La Aldea de San Nicolás, Mogán, Moya, San Bartolomé de Tirajana, Santa Brígida, Santa Lucía de Tirajana, Santa María de Guía, Valleseco, Valsequillo, Tejeda, Telde, Teror in Vega de San Mateo;

| | na otoku La Gomera: Agulo, Alajeró, Hermigua, Vallehermoso in Valle Gran Rey; |
| --- | --- |

na otoku La Gomera: Agulo, Alajeró, Hermigua, Vallehermoso in Valle Gran Rey;

| | na otoku Lanzarote: Arrecife, Haría, San Bartolomé, Teguise, Tías, Tinajo in Yaiza; |
| --- | --- |

na otoku Lanzarote: Arrecife, Haría, San Bartolomé, Teguise, Tías, Tinajo in Yaiza;

| | na otoku La Palma: Barlovento, Breña Alta, Breña Baja, El Paso, Fuencaliente, Garafía, Los Llanos de Aridane, Puntagorda, Puntallana, San Andrés y Sauces, Tazacorte, Tijarafe in Villa del Mazo; |
| --- | --- |

na otoku La Palma: Barlovento, Breña Alta, Breña Baja, El Paso, Fuencaliente, Garafía, Los Llanos de Aridane, Puntagorda, Puntallana, San Andrés y Sauces, Tazacorte, Tijarafe in Villa del Mazo;

| | na otoku Tenerife: Adeje, Arafo, Arico, Arona, Buenavista del Norte, Candelaria, Fasnia, Garachico, La Guancha, Los Silos, Icod de los Vinos, Puerto de la Cruz, Los Realejos, El Rosario, El Sauzal, El Tanque, San Cristóbal de la Laguna, San Juan de la Rambla, Santa Úrsula, Santiago del Teide, Tegueste in Vilaflor. |
| --- | --- |

na otoku Tenerife: Adeje, Arafo, Arico, Arona, Buenavista del Norte, Candelaria, Fasnia, Garachico, La Guancha, Los Silos, Icod de los Vinos, Puerto de la Cruz, Los Realejos, El Rosario, El Sauzal, El Tanque, San Cristóbal de la Laguna, San Juan de la Rambla, Santa Úrsula, Santiago del Teide, Tegueste in Vilaflor.

Da bi se lahko na etiketi uporabilo ime manjše geografske enote (otoka ali občine), mora biti vino pridelano izključno iz grozdja, pridelanega v tej manjši geografski enoti. Tudi proizvodnja, staranje in, kadar je ustrezno, stekleničenje morajo potekati znotraj geografske enote.

Ime manjše geografske enote na etiketi ne sme biti zapisano z večjimi črkami kot zaščitena označba porekla „Islas Canarias“.

Ta sprememba se nanaša na oddelek (ii) (Dodatne določbe o označevanju) točke 8(c) (Dodatne zahteve) specifikacije proizvoda in točko 9 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Imena manjših geografskih enot so bila dodana v skladu s členom 120(1), točka (g), Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta ter členom 55 Delegirane uredbe Komisije (EU). Označba „Tenerife“ in oblika, ki jo je treba uporabiti na etiketah, sta bili vključeni v skladu z odredbo z dne 7. junija 1999 regionalnega ministra za kmetijstvo, ribištvo in prehrano.

Namen tega je upoštevati zahteve potrošnikov po informacijah o točnem kraju porekla vin. Obenem pa temelji tudi na veliki želji in zahtevi proizvajalcev, pridelovalcev vina in vinarn, da čim uspešneje predstavijo svoje posamezne proizvode.

Imena otokov ali občin so bila izključena, če gre za zemljepisna imena, zaščitena z drugimi ZOP, povezanimi z vinom na Kanarskih otokih, ali če vsebujejo taka zemljepisna imena. To je v skladu s členom 103(2) Uredbe (EU) št. 1308/2013 ter členoma 28 in 29 zakona št. 6/2019 o kakovosti kmetijskih proizvodov in živil.

Vključeni so bili pogoji, ki so strožji od pogojev iz člena 55 Delegirane uredbe (EU) 2019/33. Zadostne podrobnosti o videzu etikete so bile vključene v pravila o označevanju in predstavitvi proizvodov, zlasti kar zadeva velikost črk in njihov položaj. Namen tega je, da se jasno in brez težav določita kategorija in poreklo proizvodov ter se prepreči, da bi ju potrošniki zamenjevali.

12.   Vključitev podrobnosti o nadzornih organih

Opis

Dodana je bila povezava na nadzorne organe, na katere je pristojni organ prenesel naloge nadzora in certificiranja proizvodov v skladu z odlokom št. 39/2016 z dne 25. aprila 2016.

Ta sprememba vpliva na točko 9(a) (Pristojni nadzorni organi) specifikacije proizvoda. Sprememba ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Specifikacija proizvoda mora vključevati nadzorne organe, ki certificirajo proizvode in na katere je bil prenesen nadzor nad to specifikacijo proizvoda za ZOP.

13.   Izboljšave opisa nadzora

Opis

Dodane so bile naslednje metode, ki jih mora uporabiti nadzorni organ.

Nadzorni organ oceni skladnost s to specifikacijo proizvoda na podlagi začetnih in nadaljnjih inšpekcijskih pregledov objektov vinarn vsaj enkrat letno, in sicer na podlagi seznama opisanih nalog.

Preverjanja pogojev gojenja trte vključujejo kombinacijo naključnih pregledov na podlagi analize tveganj in vzorčenja.

Vzorci za ta preverjanja se odvzamejo sistematično v vsakem obratu, naključni vzorci pa se odvzamejo iz zaloge proizvodov, pripravljenih za uživanje.

Ta sprememba vpliva na točko 9(b) (Naloge) v postavki (ii) (Metodologija pregledov) specifikacije proizvoda. Enotni dokument ostaja nespremenjen.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Namen je skladnost s členom 25(2) Delegirane uredbe (EU) 2019/33, ki določa, da je treba izvajati letne preglede skladnosti s specifikacijo proizvoda in da je treba take preglede izvajati z naključni pregledi na podlagi analize tveganj, z vzorčenjem ali sistematično. Naključni pregledi se lahko združijo s pregledi z vzorčenjem.

14.   Spremembe besedila specifikacije proizvoda, ki ne vplivajo na njeno vsebino

Opis

| 1. | Spremembe razporeditve/predstavitve






  — | Znotraj oddelkov specifikacije proizvoda (1, 2, 3 itd.) so bili ustrezno oštevilčeni pododdelki (2.2, 2.2.1, 2.2.2 itd.). Tako sta izboljšana vrstni red in jasnost predstavitve. V vseh oddelkih in pododdelkih so bili abecedni seznami kolikor največ mogoče zamenjani s številčnimi seznami ali pomišljaji, abecedni seznami pa so zamenjali pododdelke, uvedene s pomišljaji, da bi se izboljšala usklajenost predstavitve. |
| --- | --- | --- |

1.

Spremembe razporeditve/predstavitve

—

Znotraj oddelkov specifikacije proizvoda (1, 2, 3 itd.) so bili ustrezno oštevilčeni pododdelki (2.2, 2.2.1, 2.2.2 itd.). Tako sta izboljšana vrstni red in jasnost predstavitve. V vseh oddelkih in pododdelkih so bili abecedni seznami kolikor največ mogoče zamenjani s številčnimi seznami ali pomišljaji, abecedni seznami pa so zamenjali pododdelke, uvedene s pomišljaji, da bi se izboljšala usklajenost predstavitve.

| — | Opisu vina je bila pred seznamom vinskih proizvodov dodana postavka Kategorije. Vrstni red seznama proizvodov je bil spremenjen, da bi se upošteval vrstni red iz Priloge VII, del II, k Uredbi (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

—

Opisu vina je bila pred seznamom vinskih proizvodov dodana postavka Kategorije. Vrstni red seznama proizvodov je bil spremenjen, da bi se upošteval vrstni red iz Priloge VII, del II, k Uredbi (EU) št. 1308/2013.

| — | Postavka Analitske lastnosti je bila spremenjena v Fizikalne in kemijske lastnosti. |
| --- | --- |

—

Postavka Analitske lastnosti je bila spremenjena v Fizikalne in kemijske lastnosti.

| — | V pododdelkih o fizikalnih in kemijskih lastnostih so proizvodi, ki so bili prej uvrščeni skupaj, zdaj predstavljeni ločeno, da bi se upošteval vrstni red iz Priloge VII, del II, k Uredbi (EU) št. 1308/2013. |
| --- | --- |

—

V pododdelkih o fizikalnih in kemijskih lastnostih so proizvodi, ki so bili prej uvrščeni skupaj, zdaj predstavljeni ločeno, da bi se upošteval vrstni red iz Priloge VII, del II, k Uredbi (EU) št. 1308/2013.

| 2. | Naslednji oddelki so bili preurejeni:






  — | Omejitev proizvodnega donosa, ki je bil v prejšnji specifikaciji proizvoda v oddelku o enoloških postopkih. zdaj je v oddelku o omejitvah, kar je primernejše. |
| --- | --- | --- |

2.

Naslednji oddelki so bili preurejeni:

—

Omejitev proizvodnega donosa, ki je bil v prejšnji specifikaciji proizvoda v oddelku o enoloških postopkih. zdaj je v oddelku o omejitvah, kar je primernejše.

| — | Sorte vinske trte so navedene po abecednem redu, z ločenima seznamoma za rdeče in belo grozdje. |
| --- | --- |

—

Sorte vinske trte so navedene po abecednem redu, z ločenima seznamoma za rdeče in belo grozdje.

| — | Številke 4 do 10 v podpostavki (b) (Objektivne zahteve) v točki 8 (Veljavne določbe) prejšnje specifikacije proizvoda so zdaj v podpostavki Dodatne zahteve, kar je primernejše. Na novem mestu so bile razvrščene po vsebini, oštevilčene in opremljene z naslovi. S to preureditvijo se ne spreminja vsebina. |
| --- | --- |

—

Številke 4 do 10 v podpostavki (b) (Objektivne zahteve) v točki 8 (Veljavne določbe) prejšnje specifikacije proizvoda so zdaj v podpostavki Dodatne zahteve, kar je primernejše. Na novem mestu so bile razvrščene po vsebini, oštevilčene in opremljene z naslovi. S to preureditvijo se ne spreminja vsebina.

| 3. | Pojasnitev terminologije, popravek slovničnih napak in dogovori:






  — | Besedna zveza „peneča vina“ je bila zamenjana s „kakovostno peneče vino“ v skladu z imenom kategorije za ta proizvod. |
| --- | --- | --- |

3.

Pojasnitev terminologije, popravek slovničnih napak in dogovori:

—

Besedna zveza „peneča vina“ je bila zamenjana s „kakovostno peneče vino“ v skladu z imenom kategorije za ta proizvod.

| — | Besedna zveza „ta označba“ je bila zamenjana z „zaščitena označba porekla“. |
| --- | --- |

—

Besedna zveza „ta označba“ je bila zamenjana z „zaščitena označba porekla“.

| — | Besedna zveza „ta avtonomna skupnost“ je bila zamenjana z „avtonomna skupnost Kanarski otoki“. |
| --- | --- |

—

Besedna zveza „ta avtonomna skupnost“ je bila zamenjana z „avtonomna skupnost Kanarski otoki“.

| — | Besedna zveza „kakovostno vino s Kanarskih otokov“ je bila zamenjana z „zaščitena označba porekla ‚Islas Canarias‘“ ali „Islas Canarias“, kakor je ustrezno, saj je to zaščiteno ime. |
| --- | --- |

—

Besedna zveza „kakovostno vino s Kanarskih otokov“ je bila zamenjana z „zaščitena označba porekla ‚Islas Canarias‘“ ali „Islas Canarias“, kakor je ustrezno, saj je to zaščiteno ime.

| — | Besedna zveza „te specifikacije proizvoda“ je bila zamenjana s „ta specifikacija proizvoda“ (npr. v oddelkih 3(a)(2) in 8(b)(3)(a) prejšnje specifikacije proizvoda). |
| --- | --- |

—

Besedna zveza „te specifikacije proizvoda“ je bila zamenjana s „ta specifikacija proizvoda“ (npr. v oddelkih 3(a)(2) in 8(b)(3)(a) prejšnje specifikacije proizvoda).

| — | Beseda „bo“ (oddelek 3(a)(2) prejšnje specifikacije proizvoda) je bila zamenjana z „bo za“, saj se nanaša na delež naravnega alkohola proizvedenih serij ali lotov, s sklicevanjem na spodaj navedene kategorije vin. |
| --- | --- |

—

Beseda „bo“ (oddelek 3(a)(2) prejšnje specifikacije proizvoda) je bila zamenjana z „bo za“, saj se nanaša na delež naravnega alkohola proizvedenih serij ali lotov, s sklicevanjem na spodaj navedene kategorije vin.

Te spremembe vplivajo na različne točke specifikacije proizvoda in enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne izpolnjuje nobenega merila iz člena 14(1) Uredbe (EU) 2019/33.

Razlog

Izboljšati in pojasniti besedilo.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Islas Canarias

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 3. | Likersko vino |
| --- | --- |

3.

Likersko vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

| 9. | Gazirano biser vino |
| --- | --- |

9.

Gazirano biser vino

| 16. | Vino iz prezrelega grozdja |
| --- | --- |

16.

Vino iz prezrelega grozdja

4.   Opis vina

1.   Bela vina in vina rosé

KRATEK OPIS

Bela vina: rumene barve z zelenkastimi ali jantarnimi odtenki; srednje do zelo intenzivna sadna aroma; sveža in uravnotežena; sadni pookus.

Vina rosé: celotna paleta rožnatih barv; srednje do zelo intenzivna aroma; sadni značaj in sadna aroma; srednje polno telo; sveža in uravnotežena; sadni pookus.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

2.   Rdeča vina

KRATEK OPIS

Rdeča vina: češnjevo rdeča z odtenki vijolične, srednje do zelo intenzivna barva; srednje do zelo intenzivna aroma; čiste arome rdečega jagodičja; bogate arome, srednje ravni taninov, dolga obstojnost. S podaljšanim procesom staranja se ustvari daljši pookus ter poudarijo balzamične in začinjene note, barva pa se približa opečnati.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

3.   Likerska vina

KRATEK OPIS

Likerska vina: bistra in sijoča rumena barva, oljnat videz. V nosu je mogoče zaznati intenzivno aromo, ki spominja na rozine, začimbe, suhe breskve, in specifične arome sorte. Občutek v ustih je žameten, uravnotežen in intenziven, z močnim sadnim pookusom.

| * | Najvišja vsebnost žveplovega dioksida: 200 mg/l, če je vsebnost sladkorja ≥ 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 15 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

4.   Vino iz prezrelega grozdja

KRATEK OPIS

Bistra in sijoča rumena barva, oljnat videz. V nosu je mogoče zaznati intenzivno aromo, ki spominja na rozine, začimbe, suhe breskve, in specifične arome sorte. Občutek v ustih je žameten, uravnotežen in intenziven, z močnim sadnim pookusom.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 15 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 26,6 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

15

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

26,6

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

5.   Kakovostno peneče vino

KRATEK OPIS

Bleda do zlato rumena barva, sijoča, z majhnimi in obstojnimi mehurčki. Vonj razkriva čisto in sadno aromo. Okus je uravnotežen, svež, s sadnim pookusom.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 185 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

185

6.   Gazirano biser vino

KRATEK OPIS

Vina z vidnimi mehurčki. Bela vina so rumene barve, vina rosé imajo paleto rožnatih barv, rdeča vina pa so rdečkasto vijolična. Vonj razkriva čiste arome. Bela vina imajo arome belega sadja. Vina rosé in rdeča vina imajo arome rdečega jagodičja. V ustih so polna, uravnotežena in sveža, s sadnimi pookusom; občuti se ščemenje zaradi ogljikovega dioksida.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

4 grami na liter, izraženi kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Razmerje litrov vina na 100 kilogramov grozdja ne sme preseči 74 litrov.

Rdeča vina so pridelana s popolnim ali delnim vrenjem s kožicami. Rdeče sorte morajo predstavljati najmanj 85 % uporabljenega grozdja, s predhodnim pecljanjem ali brez njega.

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve mora biti 800 rastlin na hektar. Izjema so tradicionalna kmetijska gospodarstva na otoku Lanzarote, za katera je dovoljena manjša gostota, tj. 400 rastlin na hektar. Uporabljene gojitvene oblike so prilagojene talnim in podnebnim razmeram ter namenjene proizvodnji najboljše možne kakovosti. Uporabljajo se tradicionalne gojitvene oblike Kanarskih otokov: kotlasta oblika, rastras, kordon, tradicionalni parral, nizki parral in povezane različice. Uporablja se tudi oblikovanje v špalir. Uporaba namakanja je urejena z odredbo z dne 17. maja 1999 o namakanju vinogradov, v katerih se prideluje grozdje za proizvodnjo kakovostnih vin na nekaterih pridelovalnih območjih na ozemlju avtonomne skupnosti Kanarski otoki.

Posebni enološki postopek

Najmanjši delež naravnega alkohola posamezne serije vina mora biti 10 vol. % za bela vina in vina rosé; 11,5 vol. % za rdeča vina; 15 vol. % za likerska vina; 17 vol. % za vino iz prezrelega grozdja ter 10 vol. % za kakovostna peneča vina in gazirano biser vino.

5.2.   Največji donosi

| | 15 000 kilogramov grozdja na hektar |
| --- | --- |

15 000 kilogramov grozdja na hektar

| | 111 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

111 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Proizvodno območje za vina s to označbo zajema celotno ozemlje Kanarskih otokov (oznaka NUTS ES70).

7.   Glavne sorte vinske trte

| | ALBILLO CRIOLLO |
| --- | --- |

ALBILLO CRIOLLO

| | BASTARDO BLANCO – BABOSO BLANCO |
| --- | --- |

BASTARDO BLANCO – BABOSO BLANCO

| | BASTARDO NEGRO – BABOSO NEGRO |
| --- | --- |

BASTARDO NEGRO – BABOSO NEGRO

| | BERMEJUELA – MARMAJUELO |
| --- | --- |

BERMEJUELA – MARMAJUELO

| | BREVAL |
| --- | --- |

BREVAL

| | BURRABLANCA |
| --- | --- |

BURRABLANCA

| | CABERNET SAUVIGNON |
| --- | --- |

CABERNET SAUVIGNON

| | CASTELLANA NEGRA |
| --- | --- |

CASTELLANA NEGRA

| | DORADILLA |
| --- | --- |

DORADILLA

| | FORASTERA BLANCA |
| --- | --- |

FORASTERA BLANCA

| | GUAL |
| --- | --- |

GUAL

| | LISTAN BLANCO DE CANARIAS |
| --- | --- |

LISTAN BLANCO DE CANARIAS

| | LISTAN NEGRO – ALMUÑECO |
| --- | --- |

LISTAN NEGRO – ALMUÑECO

| | LISTÁN PRIETO |
| --- | --- |

LISTÁN PRIETO

| | MALVASIA AROMÁTICA |
| --- | --- |

MALVASIA AROMÁTICA

| | MALVASÍA ROSADA |
| --- | --- |

MALVASÍA ROSADA

| | MALVASÍA VOLCÁNICA |
| --- | --- |

MALVASÍA VOLCÁNICA

| | MERLOT |
| --- | --- |

MERLOT

| | MOSCATEL DE ALEJANDRÍA |
| --- | --- |

MOSCATEL DE ALEJANDRÍA

| | MOSCATEL NEGRO |
| --- | --- |

MOSCATEL NEGRO

| | NEGRAMOLL |
| --- | --- |

NEGRAMOLL

| | PEDRO XIMÉNEZ |
| --- | --- |

PEDRO XIMÉNEZ

| | PINOT NOIR |
| --- | --- |

PINOT NOIR

| | RUBY CARBERNET |
| --- | --- |

RUBY CARBERNET

| | SABRO |
| --- | --- |

SABRO

| | SYRAH |
| --- | --- |

SYRAH

| | TEMPRANILLO |
| --- | --- |

TEMPRANILLO

| | TINTILLA |
| --- | --- |

TINTILLA

| | TORRONTÉS |
| --- | --- |

TORRONTÉS

| | VERDELLO |
| --- | --- |

VERDELLO

| | VIJARIEGO BLANCO – DIEGO |
| --- | --- |

VIJARIEGO BLANCO – DIEGO

| | VIJARIEGO NEGRO |
| --- | --- |

VIJARIEGO NEGRO

8.   Opis povezave

Ognjeniška tla otočja dajejo minerale različnim sortam vinske trte, ki so primerne za pridelavo vina. Zato imajo vina značilne arome ognjeniških mineralov.

Navedene pridelovalne prakse poleg opisanih dejavnikov, ki omejujejo proizvodnjo, izboljšujejo kakovost letin. Med te prakse in dejavnike spadajo: neobstoj namakanja; zelo ekstenzivni vinogradi na številnih območjih; starost trt nad 80 let ter obilje trt, ki rastejo na strmih pobočjih na visoki nadmorski višini.

Gojenje vinske trte vključuje dolgo rastno dobo in počasno zorenje. Razlog za to so zelo stabilne temperature na geografskem območju. Tveganja zmrzali ni, temperaturne razlike med zimo in poletjem pa so majhne. Severni ali pasatni vetrovi prinašajo zelo različno mikroklimo, kar ustvarja močne kontraste, ki jih mogoče opaziti med razdaljami komaj 100 metrov. Dolga rastna doba in počasno zorenje grozdja pomembno vplivata na lastnosti vina, kot kažejo naslednji primeri.

| — | Bela vina dosegajo dobro aromatično intenzivnost z notami belega in tropskega sadja ter cvetličnimi in balzamičnimi notami. So uravnotežena in sveža, z dolgim pookusom. |
| --- | --- |

—

Bela vina dosegajo dobro aromatično intenzivnost z notami belega in tropskega sadja ter cvetličnimi in balzamičnimi notami. So uravnotežena in sveža, z dolgim pookusom.

| — | Rdeča vina imajo dobro aromatično intenzivnost z notami črnega jagodičja, kot so robide, ter rastlinskimi in mineralnimi notami, ki spominjajo na črni poper. So strukturirana, razgibana in dobro uravnotežena. Vina rosé imajo čiste arome rdečega jagodičja, kot so jagode in maline, s cvetličnimi komponentami in različno intenzivnimi rastlinskimi notami ter s pravim ravnotežjem med kislostjo in svežino. |
| --- | --- |

—

Rdeča vina imajo dobro aromatično intenzivnost z notami črnega jagodičja, kot so robide, ter rastlinskimi in mineralnimi notami, ki spominjajo na črni poper. So strukturirana, razgibana in dobro uravnotežena. Vina rosé imajo čiste arome rdečega jagodičja, kot so jagode in maline, s cvetličnimi komponentami in različno intenzivnimi rastlinskimi notami ter s pravim ravnotežjem med kislostjo in svežino.

| — | Pri likerskih vinih zaradi številnih mikroklim, ki jih ustvarjajo rastišče, tla in vpliv pasatov, nekatere sorte ne dosežejo optimalne stopnje zrelosti za proizvodnjo naravno sladkih vin. Zato se je tradicionalno uporabljal vinski alkohol pri proizvodnji teh vrst vina, ki imajo sveže arome in spominjajo na zadevno sorto vinske trte. S staranjem ta vina postanejo kompleksnejša. |
| --- | --- |

—

Pri likerskih vinih zaradi številnih mikroklim, ki jih ustvarjajo rastišče, tla in vpliv pasatov, nekatere sorte ne dosežejo optimalne stopnje zrelosti za proizvodnjo naravno sladkih vin. Zato se je tradicionalno uporabljal vinski alkohol pri proizvodnji teh vrst vina, ki imajo sveže arome in spominjajo na zadevno sorto vinske trte. S staranjem ta vina postanejo kompleksnejša.

| — | Za kakovostno peneče vino so značilni vplivi dolge rastne dobe in počasno zorenje grozdja, kar mu daje dobro aromatično intenzivnost, živahen okus v ustih in sadni pookus. |
| --- | --- |

—

Za kakovostno peneče vino so značilni vplivi dolge rastne dobe in počasno zorenje grozdja, kar mu daje dobro aromatično intenzivnost, živahen okus v ustih in sadni pookus.

| — | Lastnosti gaziranega biser vina so posledica rastne dobe vinske trte na proizvodnem območju, zaradi katere je mogoče proizvajati vina z lastnostmi biser vin. Stalna temperatura na tem območju in veliko sonca omogočata dolgo rastno dobo in počasno zorenje grozdja. Tako se proizvajajo mehka, močno sadna vina živahnega okusa. |
| --- | --- |

—

Lastnosti gaziranega biser vina so posledica rastne dobe vinske trte na proizvodnem območju, zaradi katere je mogoče proizvajati vina z lastnostmi biser vin. Stalna temperatura na tem območju in veliko sonca omogočata dolgo rastno dobo in počasno zorenje grozdja. Tako se proizvajajo mehka, močno sadna vina živahnega okusa.

| — | Pri vinu iz prezrelega grozdja je pomembno razumeti, da gojitvena oblika vinske trte omogoča izpostavljenost sončni svetlobi in enotno temperaturo po vsej rastlini, s čimer se ustvari popolno ravnotežje. V ustih ta vina ponujajo izjemno ravnotežje med sladkorji in kislinami. |
| --- | --- |

—

Pri vinu iz prezrelega grozdja je pomembno razumeti, da gojitvena oblika vinske trte omogoča izpostavljenost sončni svetlobi in enotno temperaturo po vsej rastlini, s čimer se ustvari popolno ravnotežje. V ustih ta vina ponujajo izjemno ravnotežje med sladkorji in kislinami.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Zaradi posebnih lastnosti proizvoda in potrebe po zaščiti ugleda zaščitene označbe porekla je treba vina z ZOP „Islas Canarias“ stekleničiti izključno v vinarnah, vpisanih v ustrezni register vinarn. Neupoštevanje tega pomeni, da vino izgubi pravico do uporabe označbe.

Proizvodnja vin z zaščiteno označbo porekla se ne konča s postopkom spreminjanja mošta v vino z alkoholnim vrenjem in drugimi dodatnimi postopki. Nasprotno, za zadnjo stopnjo pri proizvodnji teh vin je treba šteti stekleničenje, saj to zajema še druge enološke postopke. Med njimi so filtriranje, stabilizacija in druge vrste popravnih ukrepov, ki lahko vplivajo na posebne lastnosti vin. Čeprav bi taki postopki lahko potekali zunaj zaščitenega območja, pa se optimalne razmere mnogo verjetneje dosežejo, če jih izvajajo vinarne znotraj območja, ki so pod neposrednim nadzorom nadzornih organov. Nadzor, ki se izvaja zunaj proizvodnega območja, daje manj zagotovil glede kakovosti in avtentičnosti vina v primerjavi z nadzorom znotraj proizvodnega območja. Stekleničenje na proizvodnem območju je pomemben dejavnik pri zaščiti označbe, kadar se predpakiran proizvod daje na trg za končnega potrošnika. Preprečuje namreč nadaljnje poseganje v proizvod, ki bi lahko vplivalo na njegovo kakovost in posebne lastnosti.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju.

Opis pogoja:

| — | Navedba „Zaščitena označba porekla ‚Islas Canarias‘“ mora biti vidno prikazana na etiketi, skupaj z logotipom, registriranim pri organu upravljanja. |
| --- | --- |

—

Navedba „Zaščitena označba porekla ‚Islas Canarias‘“ mora biti vidno prikazana na etiketi, skupaj z logotipom, registriranim pri organu upravljanja.

| — | Embalaža mora biti opremljena z oštevilčenimi sekundarnimi etiketami ali žigi, ki jih izda organ upravljanja. Ti morajo biti nameščeni v vinarni, tako da so vidni in jih ni mogoče ponovno uporabiti. |
| --- | --- |

—

Embalaža mora biti opremljena z oštevilčenimi sekundarnimi etiketami ali žigi, ki jih izda organ upravljanja. Ti morajo biti nameščeni v vinarni, tako da so vidni in jih ni mogoče ponovno uporabiti.

| — | Različne manjše geografske enote (otoki in občine) so lahko navedene na etiketi, če je vino pridelano izključno iz grozdja s teh območij ter če proizvodnja, staranje, kadar je ustrezno, in stekleničenje prav tako potekajo znotraj teh območij. Organ upravljanja je pooblaščen za izdajanje posebnih sekundarnih identifikacijskih oznak. Sklici na manjše geografske enote morajo biti zapisani s črkami, katerih velikost ni večja od velikosti črk zaščitene označbe „Islas Canarias“. |
| --- | --- |

—

Različne manjše geografske enote (otoki in občine) so lahko navedene na etiketi, če je vino pridelano izključno iz grozdja s teh območij ter če proizvodnja, staranje, kadar je ustrezno, in stekleničenje prav tako potekajo znotraj teh območij. Organ upravljanja je pooblaščen za izdajanje posebnih sekundarnih identifikacijskih oznak. Sklici na manjše geografske enote morajo biti zapisani s črkami, katerih velikost ni večja od velikosti črk zaščitene označbe „Islas Canarias“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.gobiernodecanarias.org/cmsgobcan/export/sites/agp/icca/galerias/doc/calidad/Pliego-de-Condiciones-Islas-Canarias-modificado-1.pdf

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 24.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/46 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/46

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 88/06)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI, KI SPREMINJA ENOTNI DOKUMENT

„Rioja“

PDO-ES-A0117-AM09

Datum obvestila: 25. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Prepoved mešanih vinogradov

Opis

Vinogradi, v katerih se pridelujejo različne sorte grozdja iz obdobja pred začetkom veljavnosti odloka z dne 2. junija 1976 in v katerih različnih sort v praksi ni mogoče trgati popolnoma ločeno, so bili prepovedani.

V skladu s tem sta bila spremenjena oddelek 3(a)(1) specifikacije proizvoda in oddelek 5(a) enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

Razlogi

Ti mešani vinogradi, v katerih sort ni mogoče trgati ločeno, so bili v povezavi s proizvodnjo ZOP „Rioja“ prepovedani od leta 1976. Ta sprememba pomeni, da je prepoved vključena v ustrezni standard, tj. specifikacijo proizvoda.

2.   Razvrstitev zemljišč in sporočanje sprememb vinogradov

Opis

Navedeno je bilo, da je regulativni svet za ZOP „Rioja“ pristojen za razvrstitev zemljišč na proizvodnem območju, ki je primerno za zasaditev vinogradov, ter za sporočanje sprememb zaradi novih ali ponovno zasajenih vinogradov in zaradi spremenjenih okoliščin, ki bi lahko vplivale na skladnost s specifikacijo proizvoda.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 4 specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

Razlogi

Regulativni svet mora kot organ za upravljanje in spremljanje ZOP „Rioja“ preverjati kakovost zemljišč, na katerih naj bi se zasadili vinogradi, katerih grozdje se lahko uporabi pri proizvodnji zaščitenega vina. Preverjati mora tudi, da so morebitne spremembe teh vinogradov skladne s specifikacijo proizvoda.

3.   Opredelitev novih manjših geografskih enot, imenovanih „posamezni vinorodni kraji“

Opis

Priznanih je bilo več novih manjših geografskih enot, ki so bile poimenovane in opredeljene v specifikaciji proizvoda.

Sprememba se nanaša na oddelek 4 specifikacije proizvoda in oddelek 6 enotnega dokumenta.

Gre za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

Razlogi

V skladu z zakonodajo EU (člen 55(2) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33) morajo biti manjše geografske enote natančno opredeljene v specifikaciji proizvoda in enotnem dokumentu.

4.   Zahteve, ki veljajo za prostore, v katerih poteka staranje

Opis

Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena tako, da vključuje zahteve, ki veljajo za prostore, v katerih naj bi potekalo staranje vin, tj. preprečiti je treba tresljaje, prostori morajo biti dobro prezračevani, veljajo pa tudi omejitve glede temperature in vlažnosti. Prav tako so bile določene zahteve glede minimalnih ravni zalog, minimalnega števila sodov in prostornine sodov.

Ta sprememba se nanaša na oddelek 8(b)(10)(11) specifikacije proizvoda in ne vpliva na enotni dokument.

Gre za standardno spremembo, saj ne ustreza nobeni od vrst iz člena 14(1) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33.

Razlogi

Za namene spremljanja in kakovosti so bile določene zahteve za te prostore, v katerih poteka staranje.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime proizvoda

Rioja

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

| 5. | Kakovostno peneče vino |
| --- | --- |

5.

Kakovostno peneče vino

4.   Opis vina

1.   Bela vina in vina rosé (suha in polsuha)

KRATEK OPIS

Bela vina: slamnato rumene barve z odtenki limete, čista in svetla. Aroma zelenega sadja, cvetja in rastlinja, ki je značilna za sorto. Zmerna vsebnost kislin z občutkom svežine.

Vina rosé: jagodne barve z malinastim odtenkom (odtenek lososa pri vinih „crianza“), svetla, čista. Aroma rdečega jagodičja in cvetlične note. V ustih ravnotežje kislega in sadnega z občutkom svežine.

V obeh primerih se aromi med procesom staranja pomešata z drugimi aromami hrastovega lesa (vanilja, opečene in dimljene note), kislost pa se poveže z notami opečenega lesa.

| * | Delež alkohola se razlikuje po podobmočju in staranju. |
| --- | --- |

*

| * | Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta. |
| --- | --- |

*

| * | Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 240 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

240

2.   Bela vina in vina rosé (polsladka in sladka)

KRATEK OPIS

Bela vina: slamnato rumene barve z odtenki limete, čista in svetla. Aroma zelenega sadja, cvetja in rastlinja, ki je značilna za sorto. Zmerna kislost, občutek svežine in sladkosti v ustih, odvisno od vrste.

Vina rosé: jagodne barve z malinastim odtenkom (odtenek lososa pri vinih „crianza“), svetla, čista. Aroma rdečega jagodičja in cvetlične note. Ravnotežje med kislim in sadnim okusom, občutek svežine in sladkosti v ustih, odvisno od vrste.

V obeh primerih se aromi med procesom staranja pomešata z drugimi aromami hrastovega lesa (vanilja, opečene in dimljene note), kislost pa se poveže z notami opečenega lesa.

| * | Delež alkohola se razlikuje po podobmočju in staranju. |
| --- | --- |

*

| * | Večja nihanja pri vinih, starejših od enega leta. |
| --- | --- |

*

| * | Najvišja vsebnost SO2 je 180 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 25 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 240 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

25

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

240

3.   Rdeča vina (suha in polsuha)

KRATEK OPIS

Mlada vina so škrlatne barve z vijoličnimi odtenki. Vina „crianza“ so kostanjevo rjava in češnjevo rdeča. Vina „reserva“ so češnjevo rdeča z nadihom rubinaste. Vina „gran reserva“ so rubinasta z rdečerjavimi toni. Vonj: intenzivno saden, sortne in cvetlične note, pri vinih „crianza“ tudi arome opečenega hrastovega lesa. Vonj vin „reserva“ in „gran reserva“ je kompleksnejši, s pikantnimi aromami. Okus: poln, z uravnoteženo vsebnostjo kislin/alkohola/tanina. S staranjem se poudari mehkoba in podaljša obstojnost v ustih.

| * | Omejitve deleža alkohola se razlikujejo glede na območje in staranje. |
| --- | --- |

*

| * | Vsebnost hlapnih kislin: suha vina, starejša od enega leta, največ 1 g/l do deleža alkohola 10 vol. % in 0,06 g/l za vsako stopnjo alkohola nad 10 vol. %. |
| --- | --- |

*

| * | SO2: najvišja vsebnost 140 mg/l, če je vsebnost sladkorja < 5 g/l. |
| --- | --- |

*

| * | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 13,3 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 180 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

3,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

13,3

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

180

4.   Kakovostna peneča vina (bela ali rosé)

KRATEK OPIS

Vino, v katerem se ob natakanju stalno sprošča ogljikov dioksid v obliki drobnih mehurčkov.

Kakovostno peneče vino je tako kot osnovno vino po prvem vrenju bistro in brez plavajočih delcev ter ima različne odtenke rumene ali rožnate barve.

Njegova aroma ima pozitivne lastnosti svežine in sadja ter kompleksnost, ki je posledica ležanja na drožeh med drugim vrenjem. To je najbolj opazno pri vinih „reserva“ in „gran añada“ (velika letina). Biti morajo brez pomanjkljivosti, zlasti tistih, ki so posledica oksidacije ali redukcije.

| * | Za vse omejitve, ki niso zajete, se uporablja trenutna zakonodaja. |
| --- | --- |

*

| * | Največji delež dejanskega alkohola: 13 %. |
| --- | --- |

*

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | 5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 10,83 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 140 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

5,5 grama na liter, izraženega kot vinska kislina

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

10,83

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

140

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

Pridelovalna praksa

Šteje se, da se proizvodnja v vinogradih začne v njihovem četrtem rastnem ciklu (po predhodni odobritvi tudi prej).

Mešani vinogradi, v katerih popolnoma ločeno trganje sort ni mogoče, so prepovedani, razen v nekaterih primerih.

Gostota: najmanj 2 850 trsov/ha in največ 10 000 trsov/ha.

Načini rezi/oblikovanja: kotlasta oblika in različice, dvojni kordon, rez na guyot, samostojen ali enostranski kordon, dvojni guyot (le za sorte chardonnay, sauvignon blanc, verdejo, maturana blanca, tempranillo blanco in turruntés).

Največja obremenitev: 12 očes/vinsko trto; 16 za navedene bele sorte in 14 za sorto garnacha. Možne so izjeme.

Namakanje: dovoljeno med 15. avgustom in trgatvijo, pri čemer se uporabljajo samo lokalni sistemi; 24 ur prej je treba pisno obvestiti; namakanje z razprševanjem je mogoče, če se pridobi dovoljenje; druge metode so prepovedane.

Pri kakovostnih penečih vinih se grozdje trga ročno (strojna trgatev je prepovedana).

Posebni enološki postopek

Delež sort glede na vrsto vina:

RDEČE: najmanj 95 % rdečih sort, če je grozdje pecljano, in 85 %, če je grozdje celo.

BELO: 100 % belega grozdja.

ROSÉ: najmanj 25 % rdečega grozdja.

KAKOVOSTNA PENEČA VINA (BELA IN ROSÉ): z belim in/ali rdečim grozdjem. Vina rosé morajo vsebovati vsaj 25 % rdečega grozdja.

Grozdje različnih barv se poljubno meša po oddaji.

Lastnosti grozdja: zdravo in z najmanjšim deležem naravnega alkohola 11 vol. % za rdeča vina, 10,5 vol. % za bela vina in 9,5 vol. % za kakovostna peneča vina.

Največji donos predelave:

| — | 70 litrov na 100 kg potrganega grozdja pri vinih. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj omejitev, |
| --- | --- |

—

70 litrov na 100 kg potrganega grozdja pri vinih. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj omejitev,

| — | 62 litrov na 100 kg potrganega grozdja pri kakovostnih penečih vinih. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj omejitev, |
| --- | --- |

—

62 litrov na 100 kg potrganega grozdja pri kakovostnih penečih vinih. V izjemnih primerih so možna odstopanja, vendar znotraj omejitev,

| — | 65 litrov na 100 kg potrganega grozdja pri vinih z izrazom „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj). Odstopanja niso dovoljena. |
| --- | --- |

—

65 litrov na 100 kg potrganega grozdja pri vinih z izrazom „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj). Odstopanja niso dovoljena.

Ustrezna omejitev pri proizvodnji vin

Prepovedi:

| — | uporaba frakcij mošta ali vina, pridobljenih z neustreznim pritiskom, pri zaščitenih vinih, |
| --- | --- |

—

uporaba frakcij mošta ali vina, pridobljenih z neustreznim pritiskom, pri zaščitenih vinih,

| — | uporaba kontinuiranih vijačnih stiskalnic, strojev za tlačenje s centrifugiranjem, predgretje grozdja ali gretje mošta ali vina ob prisotnosti tropin, da bi se dosegla ekstrakcija barvil, |
| --- | --- |

—

uporaba kontinuiranih vijačnih stiskalnic, strojev za tlačenje s centrifugiranjem, predgretje grozdja ali gretje mošta ali vina ob prisotnosti tropin, da bi se dosegla ekstrakcija barvil,

| — | uporaba trsk iz hrastovega lesa pri proizvodnji, staranju in shranjevanju, |
| --- | --- |

—

uporaba trsk iz hrastovega lesa pri proizvodnji, staranju in shranjevanju,

| — | mešanje različnih vrst vina, da bi se pridobilo vino, drugačno od vin, uporabljenih v zvrsti. |
| --- | --- |

—

mešanje različnih vrst vina, da bi se pridobilo vino, drugačno od vin, uporabljenih v zvrsti.

Posebni pogoji vinifikacije:

| — | vrenje v sodu: samo pri belih vinih in vinih rosé, ki morajo ostati v sodu vsaj en mesec, |
| --- | --- |

—

vrenje v sodu: samo pri belih vinih in vinih rosé, ki morajo ostati v sodu vsaj en mesec,

| — | karbonska maceracija: največji odstotek belega grozdja, dovoljenega pri proizvodnji rdečih vin, je 5 %, če je grozdje pecljano, in 15 %, če je grozdje celo, |
| --- | --- |

—

karbonska maceracija: največji odstotek belega grozdja, dovoljenega pri proizvodnji rdečih vin, je 5 %, če je grozdje pecljano, in 15 %, če je grozdje celo,

| — | kakovostno peneče vino: po tradicionalni metodi. Med dodajanjem vrelnega likerja in degoržiranjem mora preteči vsaj 15 zaporednih mesecev, pri čemer vino ostane v isti steklenici. Celoten postopek proizvodnje, vključno z označevanjem, mora potekati v isti vinski kleti. Delež dejanskega alkohola pri drugem vrenju ne sme preseči 1,5 vol. %. S sladilnim likerjem se delež dejanskega alkohola ne sme povečati za več kot 0,5 vol. %. Po degoržiranju se vino lahko pretoči in brez filtriranja polni v steklenice s prostornino do 0,75 l ali vsaj 3 l. Dokisanje in razbarvanje sta prepovedana. |
| --- | --- |

—

kakovostno peneče vino: po tradicionalni metodi. Med dodajanjem vrelnega likerja in degoržiranjem mora preteči vsaj 15 zaporednih mesecev, pri čemer vino ostane v isti steklenici. Celoten postopek proizvodnje, vključno z označevanjem, mora potekati v isti vinski kleti. Delež dejanskega alkohola pri drugem vrenju ne sme preseči 1,5 vol. %. S sladilnim likerjem se delež dejanskega alkohola ne sme povečati za več kot 0,5 vol. %. Po degoržiranju se vino lahko pretoči in brez filtriranja polni v steklenice s prostornino do 0,75 l ali vsaj 3 l. Dokisanje in razbarvanje sta prepovedana.

5.2.   Največji donosi

| 1. | Rdeče sorte vinske trte |
| --- | --- |

1.

Rdeče sorte vinske trte

6 500 kilogramov grozdja na hektar

| 2. | Rdeče sorte vinske trte |
| --- | --- |

2.

Rdeče sorte vinske trte

45,5 hektolitra na hektar

| 3. | Bele sorte vinske trte |
| --- | --- |

3.

Bele sorte vinske trte

9 000 kilogramov grozdja na hektar

| 4. | Bele sorte vinske trte |
| --- | --- |

4.

Bele sorte vinske trte

63 hektolitrov na hektar

| 5. | Rdeče grozdje za „viñedo singular“ |
| --- | --- |

5.

Rdeče grozdje za „viñedo singular“

5 000 kilogramov grozdja na hektar

| 6. | Rdeče grozdje za „viñedo singular“ |
| --- | --- |

6.

Rdeče grozdje za „viñedo singular“

32,5 hektolitra na hektar

| 7. | Belo grozdje za „viñedo singular“ |
| --- | --- |

7.

Belo grozdje za „viñedo singular“

6 922 kilogramov grozdja na hektar

| 8. | Belo grozdje za „viñedo singular“ |
| --- | --- |

8.

Belo grozdje za „viñedo singular“

44,99 hektolitra na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

RIOJA ALTA

Avtonomna skupnost Rioja

Ábalos

Alesanco

Alesón

Anguciana

Arenzana de Abajo

Arenzana de Arriba

Azofra

Badarán

Bañares

Baños de Río Tobía

Baños de Rioja

Berceo

Bezares

Bobadilla

Briñas

Briones

Camprovín

Canillas

Cañas

Cárdenas

Casalarreina

Castañares de Rioja

Cellórigo

Cenicero

Cidamón

Cihuri

Cirueña

Cordovín

Cuzcurrita de Río Tirón

Daroca de Rioja

Entrena

Estollo

Foncea

Fonzaleche

Fuenmayor

Galbárruli

Gimileo

Haro

Hervías

Herramélluri

Hormilla

Hormilleja

Hornos de Moncalvillo

Huércanos

Lardero

Leiva

Logroño

Manjarrés

Matute

Medrano

Nájera

Navarrete

Ochánduri

Ollauri

Rodezno

Sajazarra

San Asensio

San Millán de Yécora

San Torcuato

San Vicente de la Sonsierra

Santa Coloma

Sojuela

Sorzano

Sotés

Tirgo

Tormantos

Torrecilla sobre Alesanco

Torremontalbo

Treviana

Tricio

Uruñuela

Ventosa

Villalba de Rioja

Villar de Torre

Villarejo

Zarratón

Pokrajina Burgos (Miranda de Ebro): El Ternero (enklava)

RIOJA ORIENTAL

Avtonomna skupnost Rioja

Agoncillo

Aguilar del Río Alhama

Albelda

Alberite

Alcanadre

Aldeanueva de Ebro

Alfaro

Arnedillo

Arnedo

Arrúbal

Ausejo

Autol

Bergasa

Bergasilla

Calahorra

Cervera del Río Alhama

Clavijo

Corera

Cornago

El Redal

El Villar de Arnedo

Galilea

Grávalos

Herce

Igea

Lagunilla de Jubera

Leza del Río Leza

Molinos de Ocón

Murillo de Río Leza

Muro de Aguas

Nalda

Ocón (La Villa)

Pradejón

Préjano

Quel

Ribafrecha

Rincón de Soto

Santa Engracia de Jubera (severni del)

Santa Eulalia Bajera

Tudelilla

Villamediana de Iregua

Villarroya

Avtonomna skupnost Navarra

Andosilla

Aras

Azagra

Bargota

Mendavia

San Adrián

Sartaguda

Viana

RIOJA ALAVESA

Pokrajina Álava

Baños de Ebro

Barriobusto

Cripán

Elciego

Elvillar de Álava

Labastida

Labraza

Laguardia

Lanciego

Lapuebla de La barca

Leza

Moreda de Álava

Navaridas

Oyón

Salinillas de Buradón

Samaniego

Villabuena de Álava

Yécora

Vinogradi, ki v občini Lodosa ležijo na desnem bregu reke Ebro in so bili 29. aprila 1991 vpisani v register vinogradov sveta, ostanejo registrirani, dokler obstajajo.

V primeru sprememb meja občine, vključene v proizvodno območje, registrirani vinogradi ne bodo črtani iz registra vinogradov.

Proizvodno območje vključuje manjše geografske enote, opredeljene kot „viñedos singulares“ (posamezni vinorodni kraji). Te enote so manjše od občine in lahko vključujejo eno samo katastrsko parcelo ali več različnih parcel. Vinska trta mora biti stara vsaj 35 let.

Priznani posamezni vinorodni kraji so razmejeni v prilogi k odredbi APA/816/2019 z dne 28. junija 2019 (uradni list Španije št. 181 z dne 30. julija 2019) (https://www.boe.es/boe/dias/2019/07/30/pdfs/BOE-A-2019-11186.pdf), prilogi k odredbi APA/780/2020 z dne 3. avgusta 2020 (uradni list Španije št. 214 z dne 8. avgusta 2020) (https://www.boe.es/boe/dias/2020/08/08/pdfs/BOE-A-2020-9446.pdf), prilogi k odredbi APA/468/2021 z dne 5. maja 2021 (uradni list Španije št. 115 z dne 14. maja 2021) (https://www.boe.es/boe/dias/2021/05/14/pdfs/BOE-A-2021-8011.pdf) in popravku odredbe APA/468/2021 z dne 5. maja 2021 (uradni list Španije št. 137 z dne 9. junija 2021) (https://www.boe.es/boe/dias/2021/06/09/pdfs/BOE-A-2021-9611.pdf).

7.   Glavne sorte vinske trte

ALARIJE – MALVASÍA RIOJANA

ALBILLO MAYOR – TURRUNTÉS

CHARDONNAY

GARNACHA BLANCA

GARNACHA TINTA

GRACIANO

MACABEO – VIURA

MATURANA BLANCA

MATURANA TINTA

MAZUELA

SAUVIGNON BLANC

TEMPRANILLO

TEMPRANILLO BLANCO

VERDEJO

8.   Opis povezave

8.1.   Vino

Za vina, pridelana iz grozdja z območja Rioja Alta, je značilen poseben vpliv atlantskega podnebja, ki jim daje zmeren delež alkohola, polno telo in visoko vsebnost kislin. Zaradi teh lastnosti so vina primerna za staranje v sodih. Na tem območju je v rastnem ciklu manj ur dnevne svetlobe kot na južnejšem območju, zajetem z označbo. Poleg tega je za to območje značilna večja količina padavin, kar neposredno vpliva na vsebnost kislin v vinih. Ti dejavniki skupaj z zaščito, ki jo daje gorovje Sierra de Cantabria, krepijo opisane lastnosti vin, bodisi sortnih vin s tega območja bodisi vin, ki se zvrščajo z vini z drugih območij. Vina, pridelana na območju Rioja Alavesa, imajo zaradi skupnega vpliva atlantskega in sredozemskega podnebja nekoliko večji delež alkohola kot prej navedena vina. Poleg tega imajo nekoliko nižjo vsebnost kislin in so bolj vsestranska, saj jih je mogoče uživati mlada, obenem pa so tudi primerna za staranje. To območje je na severu še bolje zaščiteno z gorovjem Sierra de Cantabria. Število ur dnevne svetlobe je podobno kot na območju Rioja Alta, količina padavin pa je nekoliko manjša. Vina so zaradi svoje vsestranskosti idealna tudi za uporabo v proizvodnji zvrstnih vin. Nazadnje, za najjužnejše območje, tj. Rioja Oriental, sta značilna manjša količina padavin in izrazito sredozemsko podnebje, za katero je na splošno značilno več sonca. Ta vina imajo večji delež alkohola, so bogata z ekstrakti in idealna za zvrščanje v proizvodnji vin, namenjenih staranju. Lahko se uživajo tudi mlada.

Analiza tal kaže tri glavne vrste tal. Na najsevernejšem delu območja, ki ga zajema označba, so tla glinasto-apnenčasta. Ta tla so osnovni vir gojenja vinske trte na območjih Rioja Alavesa in Rioja Alta. Na območjih Rioja Alta in Rioja Oriental so tudi aluvialna in z železom bogata glinasta tla, na katerih se pridelujejo vina z manj polnim telesom od prej navedenih vin.

V ekonomskem smislu vino predstavlja 20 % BDP regije. To poleg tega, da se vino v tej regiji prideluje že od nekdaj, pomeni, da je regija odvisna od sonaravnega vinogradništva in da se v celoti izkoriščajo opisane naravne razmere. Posebnost je zlasti staranje vin, zaradi katerega imajo na tem območju eno od največjih koncentracij hrastovih sodov na svetu.

8.2.   Kakovostno peneče vino

Čeprav je označba povezana predvsem s proizvodnjo mirnih vin, nekatere vinske kleti že od sredine 19. stoletja po tradicionalni metodi proizvajajo kakovostna peneča vina, kar jim je prineslo strokovno znanje in izkušnje.

Svežina in vsebnost kislin sta ključna elementa v proizvodnji kakovostnih penečih vin. Glede na Winklerjev indeks se vino z označbo porekla prideluje na območju s hladnejšimi temperaturami. Zato so rastni cikli kratki, kar omogoča ustrezno fenolno zrelost brez večjega deleža alkohola – lastnosti, ki so idealno izhodišče za proizvodnjo teh vin.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Vina, ki naj bi se tržila s kvalificirano označbo porekla „Rioja“, morajo biti ustekleničena v vinskih kleteh, ki so registrirane in odobrene pri regulativnem svetu. V nasprotnem primeru za vina ni dovoljeno uporabljati označbe.

Ta zahteva je bila določena, ker obstaja večje tveganje poslabšanja kakovosti končnega proizvoda, če se vino prevaža in stekleniči zunaj proizvodnega območja, kot pa če te dejavnosti potekajo znotraj navedenega območja. Namen zahteve je zaščititi dober ugled vina „Rioja“ z večjim nadzorom njegovih posebnih lastnosti in kakovosti. Z zahtevo se zaščiti kvalificirana označba porekla, od katere imajo koristi vsi zadevni proizvajalci. Odločitev je bila potrjena s sodbo Sodišča Evropske unije z dne 16. maja 2000.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Beseda „RIOJA“ mora biti vidno prikazana na etiketi. Naslednji elementi morajo biti navedeni tik pod besedo „RIOJA“: izraz „Denominación de Origen Calificada“ (kvalificirana označba porekla); žig regulativnega organa; ime blagovne znamke; ime ali naziv registrirane vinske kleti ali trgovsko ime.

Izraza „sod“ in „les“ se ne smeta uporabljati pri trženju, oglaševanju ali označevanju vin, dokler zorenje ni končano.

Ime območja ali občine se lahko uporabi, če grozdje izvira od tam in je bilo vino proizvedeno, starano (če je ustrezno) in ustekleničeno tam. (Največ) 15 % grozdja, ki se uporablja za pridelavo vina, lahko izvira iz registriranih vinogradov v občinah, ki mejijo na območje ali občino, v kateri ima sedež nosilec dejavnosti. Predložiti je treba dokaze, da bo zadevni delež grozdja ekskluzivno na voljo vsaj deset zaporednih let.

Pri kakovostnih penečih vinih mora biti izraz „tradicionalna metoda“ naveden tik pod izrazom, ki se nanaša na vsebnost sladkorja, pri čemer velikost pisave ne sme presegati velikosti pisave izraza „Rioja“.

Na etiketi z obveznimi informacijami velikost pisave izraza „tradicionalna metoda“ ne sme biti manjša od 0,3 cm.

Izraz „viñedo singular“ (posamezni vinorodni kraj) mora biti naveden tik pod imenom vinorodnega kraja, ki je registriran kot blagovna znamka, pri čemer so lahko velikost, debelina in barva pisave največ enaki tistim pri izrazu „Rioja“.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Brez poseganja v navedeno morajo biti izpolnjene minimalne zahteve za označevanje iz člena 17(h)(4) zakona št. 6/2015 z dne 12. maja 2015 o zaščitenih označbah porekla in zaščitenih geografskih označbah nad ravnjo avtonomne skupnosti.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://www.mapa.gob.es/es/alimentacion/temas/calidad-diferenciada/dop-igp/htm/dop_rioja.aspx

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 24.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/58 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/58

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 88/07)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Crémant de Bordeaux“

PDO-FR-A0488-AM06

Datum obvestila: 26. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Spremenjena je točka 6 enotnega dokumenta.

2.   Sorte vinske trte

Za proizvodnjo penečih vin rosé so dodane sorte muscadelle B, sauvignon B, sauvignon gris G in sémillon B.

Te sorte so bile že vključene v trsni izbor za proizvodnjo belih penečih vin.

To vključitev dopolnjuje omejitev belih sort v sestavi zvrsti penečih vin rosé.

Z vključitvijo teh sort se vinom doda določena svežina, hkrati pa se ohranijo organoleptične značilnosti penečih vin rosé.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Kmetijsko-okoljske določbe

V specifikacijo proizvoda so dodane tu navedene kmetijsko-okoljske določbe.

Odmrle trse je treba odstraniti s parcel, vsako njihovo shranjevanje je na parcelah prepovedano.

Popolno kemično zatiranje plevela na parcelah je prepovedano.

Vsak gospodarski subjekt izračuna in evidentira svoj indeks pogostosti uporabe fitofarmacevtskih sredstev.

Namen teh sprememb je bolje upoštevati družbene zahteve po zmanjšanju uporabe fitofarmacevtskih sredstev in prijaznosti do okolja.

Te spremembe ne pomenijo spremembe enotnega dokumenta.

4.   Prevoz potrganega grozdja

Pogoji za prevoz potrganega grozdja so bili ponatančeni.

Velikost posod je lahko največ 1,20 metra × 1,00 metra z višino 0,80 metra, grozdje pa je lahko naloženo največ 0,60 metra visoko. Med trganjem in stiskanjem grozdja ne sme preteči več kot 24 ur.

S to spremembo se prepreči mečkanje grozdja med prevozom in tako izboljša njegova kakovost.

Posledično je spremenjena točka 5.1 enotnega dokumenta.

5.   Stiskanje

Pojasnjeno je, da se grozdje strese v stiskalnico brez drozganja ali pecljanja.

Tako je zaradi nadzora natančneje določeno, da je grozdje celo.

Enotni dokument zaradi te spremembe ni spremenjen.

6.   Homogenizacija

Dodano je, da gospodarski subjekt proizvajalec dokaže, da ima sredstvo, ki omogoča homogenizacijo sladilnega likerja z vinom pri postopku večkratnega stresanja steklenic z dodatkom sladkorja pred degoržiranjem.

To omogoča, da je vino v steklenicah dobro homogenizirano, zlasti polsladko vino.

Enotni dokument zaradi te spremembe ni spremenjen.

7.   Kraji skladiščenja

Glede skladiščenja je pojasnjeno, da gospodarski subjekt na kakršen koli način dokaže, da najvišja temperatura kraja skladiščenja med sekundarnim vrenjem ne presega 14 °C, do degoržiranja pa 20 °C.

Namen te spremembe je doseči čim boljši uspeh sekundarnega vrenja z zagotovitvijo stabilnega okolja.

Enotni dokument zaradi te spremembe ni spremenjen.

8.   Datum dajanja v promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

9.   Prehodni ukrep

Prehodni ukrepi, ki so prenehali veljati, so bili črtani iz specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

10.   Prijava uporabe označbe pri degoržiranju

Prijava uporabe označbe se nadomesti s prijavo uporabe označbe pri degoržiranju.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

11.   Prilagoditev glavnih točk, ki jih je treba preverjati

Glavne točke, ki jih je treba preverjati pri prijavi uporabe označbe pri degoržiranju in vin po degoržiranju.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

12.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Crémant de Bordeaux

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 5. | Kakovostna peneča vina |
| --- | --- |

5.

Kakovostna peneča vina

4.   Opis vina

Kakovostna peneča bela vina ali vina rosé

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 9-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Po sekundarnem vrenju imajo vina:

| — | volumenski delež skupnega alkohola ≥ 11 %, |
| --- | --- |

—

volumenski delež skupnega alkohola ≥ 11 %,

| — | vsebnost hlapnih kislin ≤ 18 meq/L, |
| --- | --- |

—

vsebnost hlapnih kislin ≤ 18 meq/L,

| — | vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 150 mg/L, |
| --- | --- |

—

vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 150 mg/L,

| — | pri obogatitvi mošta volumenski delež skupnega alkohola ≥ 13 %. |
| --- | --- |

—

pri obogatitvi mošta volumenski delež skupnega alkohola ≥ 13 %.

Vina imajo sijočo barvo z obstojno peno ter dolg in saden pookus.

Bela vina, za katera so značilni drobni mehurčki in sijoča barva, so sveža in živahna vina, zlasti če so pridelana iz sort sauvignon B in sémillon B. Med zorenjem na finih drožeh se razvijejo zrelejše aromatične note, ki jih pogosto spremljajo note masla ali opečenca.

Vina rosé, pridelana predvsem iz sort merlot N in cabernet franc N, pa izražajo sadne note. Ta vina naj bi se pila mlada.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 000 trsov na hektar; razmik med vrstami ne sme biti večji od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,85 metra.

Ta gostota zasaditve se lahko zmanjša na 3 300 trsov na hektar; v tem primeru razmik med vrstami ne sme biti večji od 3 metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,85 metra.

2.   Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Dovoljeni sta samo kratka (kratki rezniki) in dolga (šparoni) rez.

Pri sortah merlot N, muscadelle B in sémillon B število očes po obrezovanju ne sme preseči 50 000 na hektar in 20 na trs.

Pri drugih sortah število očes po obrezovanju ne sme preseči 60 000 na hektar in 22 na trs.

Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu).

3.   Prevoz potrganega grozdja

Pridelovalna praksa

Grozdje se prevaža v odprtih posodah. Velikost posod je lahko največ 1,20 metra × 1,00 metra z višino 0,80 metra, grozdje pa je lahko naloženo največ 0,60 metra visoko. Med trganjem in stiskanjem grozdja ne sme preteči več kot 24 ur.

4.   Sprejem in stiskanje

Posebni enološki postopek

Grozdje, namenjeno za pridelavo belega vina, se celo strese v stiskalnico.

Prepovedana je uporaba kakršnega koli sistema za odcejanje in mečkanje, ki vključuje spiralni vijak.

Prepovedana je uporaba kakršnega koli sistema za stiskanje potrganega grozdja, ki vključuje spiralni vijak ali verižne stiskalnice.

Obvezna je naprava za tehtanje, prilagojena vrsti posod, v katerih je potrgano grozdje.

Med polnjenjem in dovajanjem grozdja v stiskalnico mora grozdje ostati celo. Zlasti je treba preveriti ali odstraniti kakršen koli sistem ali pripomoček proti zamašitvi, ki poškoduje grozdje.

Stiskalnica se naenkrat napolni s količino, ki ustreza njeni zmogljivosti. Z manjšo količino se napolni izjemoma.

Ločevanje moštov je obvezno.

Samotok, ki nastane v sistemu za dovajanje potrganega grozdja, se loči. Ta samotok se ne upošteva pri izračunu količine mošta iz zadnjega stiskanja (rebêches). Pred 31. julijem tekočega tržnega leta se pošlje v destilacijo.

Obvezno je vsakodnevno spiranje stiskalnice.

Obvezno je vsakodnevno spiranje posod za potrgano grozdje.

Tla v sprejemnici in stiskalnici morajo biti enostavna za čiščenje.

5.   Obogatitev

Posebni enološki postopek

Vsebnost fermentirnega sladkorja v osnovnih vinih, ki so bila obogatena, je ≤ 5 g/L.

Pri obogatitvi mošta volumenski delež skupnega alkohola v vinih po sekundarnem vrenju ne presega 13 %.

5.2.   Največji donosi

| 1. | 78 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

78 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. februarja 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles-de-Castillon, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac in Yvrac.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N – malbec |
| --- | --- |

Cot N – malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Muscadelle B |
| --- | --- |

Muscadelle B

| | Petit verdot N |
| --- | --- |

Petit verdot N

| | Sauvignon B – sauvignon blanc |
| --- | --- |

Sauvignon B – sauvignon blanc

| | Sauvignon gris G – fié gris |
| --- | --- |

Sauvignon gris G – fié gris

| | Semillon B |
| --- | --- |

Semillon B

8.   Opis povezave

Geografsko območje ima zaradi bližine prostranih vodnih površin (Atlantski ocean, estuarij reke Gironde, dolini rek Garona in Dordonja), ki imajo pomembno vlogo pri termoregulaciji, razmeroma enotne ugodne podnebne razmere za vinogradništvo. Vendar zmerni oceanski vplivi, ki blažijo spomladansko pozebo, slabijo z oddaljevanjem od morja in velikih dolin ter približevanjem gozdnim masivom Landes, Saintonge in Double Périgourdine. Zaradi teh značilnosti so skrajni sever ter jug in jugozahod geografskega območja slabo posajeni s trto. Geografsko območje se razprostira na ozemlju 497 od 538 občin departmaja Gironde, pri čemer je izključen jugozahod departmaja, kjer se ne ukvarjajo z vinogradništvom, ampak z gozdarstvom.

Bordojske sorte vinske trte, ki se gojijo v oceanskem podnebju, je bilo od 17. in 18. stoletja treba opirati s koli, nato pa so se razširile brajde, ki so omogočile dobro porazdeljeno trgatev ter zadostne listne površine za pravilno klorofilno sintezo in optimalno zrelost grozdja.

Trgatev ob optimalni zrelosti omogoča odlično ravnotežje med sladkorji in kislinami, ki daje potrebno svežino in je hkrati nujno za dobro sekundarno vrenje.

Zaradi različnih vrst tal in različne izpostavljenosti je bil potreben izbor različnih sort s prilagoditvijo značilnostim okolja, kar je tudi razlog, da so se v preteklosti usmerili v zvrstna vina. Tako je mogoče opredeliti štiri različne vrste tal:

| — | glinasto-apnenčasta tla in lapornato-apnenčasta tla, ki so zelo razširjena na pobočjih gričev, kjer zelo dobro uspeva sorta merlot N, |
| --- | --- |

—

glinasto-apnenčasta tla in lapornato-apnenčasta tla, ki so zelo razširjena na pobočjih gričev, kjer zelo dobro uspeva sorta merlot N,

| — | silikatna tla, pomešana z glino in apnenčastimi elementi, ki so izredno primerna na primer za sorti merlot N in sauvignon B, |
| --- | --- |

—

silikatna tla, pomešana z glino in apnenčastimi elementi, ki so izredno primerna na primer za sorti merlot N in sauvignon B,

| — | tip boulbènes z drobnimi silikatnimi elementi, ki sestavljajo rahlejša tla, primerna za proizvodnjo osnovnih vin iz belih sort, |
| --- | --- |

—

tip boulbènes z drobnimi silikatnimi elementi, ki sestavljajo rahlejša tla, primerna za proizvodnjo osnovnih vin iz belih sort,

| — | prodnata tla, sestavljena iz gramoza, zaobljenega kremenjaka ter drobnejšega in debelejšega peska, ki tvorijo dobro odcedne in vroče terase, ki so izredno primerne za vinsko trto, zlasti sorto cabernet sauvignon N. |
| --- | --- |

—

prodnata tla, sestavljena iz gramoza, zaobljenega kremenjaka ter drobnejšega in debelejšega peska, ki tvorijo dobro odcedne in vroče terase, ki so izredno primerne za vinsko trto, zlasti sorto cabernet sauvignon N.

Pridelovalci z izkušnjami, pridobljenimi z ločeno pridelavo vina iz posameznih sort, zvrščajo svoja zvrstna vina, katerih sestava temelji na izpopolnjenem strokovnem znanju, da se z upoštevanjem sorte in letnika pridobijo neko stalno ravnotežje med kislinami in sadnostjo vin.

Ker grozdje med trgatvijo in prevozom ostane celo, pravila stiskanja pa so strogo določena s specifikacijo proizvoda, se ohrani bistrost soka. Omejeno žveplanje je nujno za kakovostno sekundarno vrenje. Z zorenjem na finih drožeh, da se razvijejo terciarne arome, se še poveča kompleksnost vin.

Bordojski vinogradniki so bili prek svojega pristanišča in tesnih zgodovinskih povezav z drugimi narodi, pri katerih se je zelo zgodaj razvila strukturirana in živahna trgovina, vedno usmerjeni v preostale dele sveta, pri čemer so izkoriščali ali razširjali tehnične inovacije in spodbujali dinamiko kmetijskih gospodarstev, kar jim je omogočilo, da so utrdili, razvili in izvažali svoje znanje, ob tem pa vedno spoštovali prastare običaje.

Bordojski vinogradniki so se vse od vzpostavitve prednostnih povezav z Anglijo v 12. stoletju do osvojitve azijskih trgov, ki so zdaj odprti proizvodom iz grozdja in vina, znali prilagoditi razvoju trgov in hkrati spoštovati okolje, v katerem raste vinska trta. Raznolikost proizvodov je zato velika in o tej dinamiki pričajo vina „Crémants de Bordeaux“, ki se pridelujejo v vse večjih količinah.

Čeprav „Crémant de Bordeaux“ predstavlja le del vinogradniške proizvodnje bordojske regije, ponazarja bogastvo možnosti, ki jih ponujajo tradicionalne sorte vinske trte, ter zgodovinsko sposobnost prilagajanja vinarskih metod in inovativnost bordojskih vinogradnikov. Belo vino ali rosé „Crémant de Bordeaux“ združuje bordojske sorte in tradicionalne enološke postopke sekundarnega vrenja.

Vino „Crémant de Bordeaux“ ima sijočo barvo, obstojno peno ter dolg in saden pookus.

Bela vina, za katera so značilni drobni mehurčki in sijoča barva, so sveža in živahna, zlasti če so pridelana iz sort sauvignon B in sémillon B.

Med zorenjem na finih drožeh se razvijejo zrelejše aromatične note, ki jih pogosto spremljajo note masla ali opečenca.

Vina rosé, pridelana predvsem iz sort merlot N in cabernet franc N, pa izražajo sadne note. Ta vina naj bi se pila mlada.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Označevanje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime kontrolirane označbe porekla je izpisano na zamašku, in sicer na delu v vratu steklenice.

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux“ ali „Grand Vin de Bordeaux“. Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Pakiranje

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju.

Opis pogoja:

Vsi postopki pridelave, od trgatve do degoržiranja, potekajo na geografskem območju.

Vina se pridelujejo izključno s sekundarnim vrenjem v steklenicah.

Stekleničenje vin poteka na geografskem območju ob upoštevanju postopka pridelave s sekundarnim vrenjem v steklenici.

Polnjenje v steklenice, v katerih poteka sekundarno vrenje, se lahko izvede šele tri mesece po datumu trgatve in ne prej kot 1. decembra, ki sledi trgatvi.

Vina se dajo na potrošniške trge po najmanj 12-mesečnem obdobju zorenja po datumu polnjenja, ki se izvede vsaj en mesec po degoržiranju.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-7df3447f-384a-4f7a-819e-2971ef1ae277

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 24.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/65 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/65

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 88/08)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Saint-Estèphe“

PDO-FR-A0178-AM01

Datum obvestila: 26. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2.   Razmejeno območje parcel

Datum 3. junij 2021 je bil dodan na seznam zasedanj pristojnega nacionalnega odbora, ki je odobril razmejitve območja parcel.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

3.   Promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani iz specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo. Ta sprememba ni vplivala na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Saint-Estèphe

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

KRATEK OPIS

To so mirna rdeča vina.

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, po obogatitvi pa volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13,5 %.

Vsaka serija vina, ki se trži, vsebuje:

| — | največ 0,30 g/L jabolčne kisline, |
| --- | --- |

—

največ 0,30 g/L jabolčne kisline,

| — | največ 2 g/L fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze), |
| --- | --- |

—

največ 2 g/L fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze),

| — | neustekleničeno vino vsebuje največ 13,26 miliekvivalenta na liter hlapnih kislin oziroma 0,79 g/L ocetne kisline (0,65 g/L žveplove kisline) do 31. julija leta, ki sledi letu trgatve, po tem datumu pa največ 16,33 miliekvivalenta na liter oziroma 0,98 g/L ocetne kisline (0,80 g/L žveplove kisline). |
| --- | --- |

—

neustekleničeno vino vsebuje največ 13,26 miliekvivalenta na liter hlapnih kislin oziroma 0,79 g/L ocetne kisline (0,65 g/L žveplove kisline) do 31. julija leta, ki sledi letu trgatve, po tem datumu pa največ 16,33 miliekvivalenta na liter oziroma 0,98 g/L ocetne kisline (0,80 g/L žveplove kisline).

Vsebnosti skupnih kislin in skupnega žveplovega dioksida sta določeni z zakonodajo Skupnosti. Vina so intenzivno rdeče barve. Najpogosteje so pridobljena z zvrščanjem, pri čemer prevladuje sorta cabernet-sauvignon N. Ta sorta daje vinom polno telo z bogato taninsko strukturo. Sorta merlot N začimbne note pogosto dopolnjuje z notami rdečega jagodičja. Strukturo in kompleksnost okrepita sorti cabernet franc N ali petit verdot N, pri čemer lahko slednja v letih polne zrelosti doda svežino. Ta močna vina polnega telesa je treba več let starati, s čimer pridobijo zaokroženost, sadnost in prefinjenost.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Posebni enološki postopek

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 15 %.

Volumenski delež skupnega alkohola vin po obogatitvi ne presega 13,5 %.

Poleg teh določb se za enološke postopke pri teh vinih upoštevajo obveznosti iz zakonodaje Unije ter zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

2.   Pridelovalna praksa

(a)   Gostota zasaditve

| — | Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 7 000 trsov na hektar. |
| --- | --- |

—

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 7 000 trsov na hektar.

| — | Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 1,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,80 metra. |
| --- | --- |

—

Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 1,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,80 metra.

(b)   Pravila rezi

| — | Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu). |
| --- | --- |

—

Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu).

| — | Trsi se obrezujejo z največ 12 očesi na trs z naslednjimi vrstami rezi:






  — | tako imenovano rezjo médoc na šparone ali rezjo na kratko in na šparone, pri čemer sta na trsu dva šparona z največ štirimi očesi na šparon za sorte vinske trte cot N, cabernet-sauvignon N, merlot N in petit verdot N ali največ petimi očesi na šparon za sorti vinske trte cabernet franc N in carmenère N. Nadomestni les se reže na dve vidni očesi, |
| --- | --- | --- |

—

Trsi se obrezujejo z največ 12 očesi na trs z naslednjimi vrstami rezi:

—

tako imenovano rezjo médoc na šparone ali rezjo na kratko in na šparone, pri čemer sta na trsu dva šparona z največ štirimi očesi na šparon za sorte vinske trte cot N, cabernet-sauvignon N, merlot N in petit verdot N ali največ petimi očesi na šparon za sorti vinske trte cabernet franc N in carmenère N. Nadomestni les se reže na dve vidni očesi,

| — | rezjo na kratko na dva kordona ali pahljačasto rezjo na štiri krake. |
| --- | --- |

—

rezjo na kratko na dva kordona ali pahljačasto rezjo na štiri krake.

(c)   Namakanje

Namakanje v obdobju rasti trte je lahko dovoljeno v skladu z določbami zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

5.2.   Največji donosi

| 1. | 63 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

63 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter vinifikacija, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju občine Saint-Estèphe v departmaju Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N – malbec |
| --- | --- |

Cot N – malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Petit verdot N |
| --- | --- |

Petit verdot N

8.   Opis povezave

8.1.   Opis naravnih dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Saint-Estèphe“ se razprostira na levem bregu reke Gironde, na polotoku Médoc, na pol poti med Bordeauxem in Pointe de Grave.

To geografsko območje leži na posebnem geološkem sestavu vinorodnega polotoka Médoc, ki se razprostira po gruščnatih terasah na nadmorski višini od 4 metrov do 40 metrov vzporedno z estuarijem reke Gironde.

Te terase iz kvartarja, povprečno debele kakih deset metrov, ležijo na eocenskih in oligocenskih laporju in apnencu, ki se pojavljata zlasti na zahodnem delu občine Saint-Estèphe. Vse te formacije na zahodu do gozda prekriva „landeški pesek“ (vetrni pesek iz kvartarja). Raznolikost formacij ob robu estuarija dopolnjujejo novejše naplavine, lokalno imenovane palus.

To območje so vodotoki, imenovani jalles, in kanali, imenovani esteys, ki osušujejo celotna tla proti Girondi, razdelili v posamezne gruščnate grebene, ki sovpadajo z več občinskimi mejami. Geografsko območje pridelave kontrolirane označbe porekla „Saint-Estèphe“ tako ustreza ozemlju občine Saint-Estèphe. Ozemlje te občine je od občine Saint-Seurin-de-Cadourne na severu ločeno z močvirjem, ki ga osušuje kanal „Estey de la Calupeyre“, na jugu pa močvirjem Lafite, ki ga osušuje „Jalle du Breuil“.

Na gruščnatih grebenih prevladujejo peščeno-gruščnata ali glinasto-gruščnata tla. Trdo apnenčasto matično podlago na zahodu neenakomerno prekrivajo peščeno-gruščnata tla in površinska plast rendzine. Bogati lokalni sedimenti so deloma rezultat raznovrstne pokrajine in različnih značilnosti tal. V lokalnih toponimih, kot sta imeni „Cos“ ali „Pez“ (gaskonjski izraz za kamnite griče), se kažeta hkrati topografija grebenov in narava gruščnatih tal.

Kontrolirana označba porekla „Saint-Estèphe“ je najsevernejša „občinska“ kontrolirana označba porekla v regiji Médoc in druga največja po površini.

Vinorodno območje se razprostira na višjih delih grebenov po večini občinskega ozemlja in tako sooblikuje pokrajino. Prepredeno je z gosto mrežo lokalnih cest, ki povezujejo več zaselkov. Ti zaselki, kot so na primer Marbuzet, Blanquet, Pez, Leyssac ali Saint-Corbian, so nastali okrog vinskih dvorcev.

Sredi največjih vinogradov „cru“ sami zase stojijo prekrasni dvorci.

Vlažne dolinice na jugu in severu občine so močvirnata območja, ki ležijo pravokotno na estuarij, prekrivajo pa jih pašniki in ponekod gozdovi.

Gruščnati grebeni z vinogradi, ki so značilnost kontrolirane označbe porekla „Saint-Estèphe“, se na vzhodu zelo približajo estuariju in tako zmanjšujejo območje naplavin na pas, širok od 200 metrov do 300 metrov.

8.2.   Opis človeških dejavnikov, ki prispevajo k povezavi

V 13. stoletju je bil zemljiški gospod Calona Gui Martin de Saint-Estèphe, ki je vodil nadžupnijo Lesparre. Saint-Estèphe je tedaj začenjal postajati znan zaradi svojih dobrih vinogradov, v katerih je bil pridelek grozdja že donosnejši kot pridelek žit. Na ozemlju, na katerem je pozneje nastala občina Saint-Estèphe, tvorijo zgodovinsko jedro zaselkov še druga zemljiška gospostva, na primer zemljiško gospostvo Blanquet ali fevdalna zemljiška posest Lassalle de Pez.

V 17. in 18. stoletju je bila desetina v „Saint-Estèphe“ največja od vseh desetin v regiji Médoc. Glede na zgodovinske vire pa je sloves vin z območja „Saint-Estèphe“ tesno prepleten z dejavnostjo bordojskih trgovcev, ki so ta vina zorili in tržili.

V 19. stoletju, ki ga je zaznamoval razcvet, so se oblikovala današnja velika posestva. Lepi in veliki dvorci iz tega obdobja pričajo o njihovem razcvetu, moči in razgibanosti.

Kot pri drugih kontroliranih označbah porekla za vina s polotoka Médoc so bili vinogradi „cru“ občine Saint-Estèphe deležni priznanja v različnih razvrstitvah posestev, izdelanih v 17. in 18. stoletju. V razvrstitvi bordojskih vin iz leta 1855 je v občini Saint-Estèphe tako priznanih pet vinogradov „cru“, v razvrstitvi bordojskih vinogradov iz leta 1932 pa jih je priznanih kakih štirideset.

Danes se skoraj polovica vin iz občine Saint-Estèphe trži zunaj nacionalnega ozemlja v Belgiji, Angliji, Nemčiji, na Nizozemskem ter izvaža v Združene države Amerike, Švico in Azijo.

Kontrolirana označba porekla „Saint-Estèphe“ je bila priznana z odlokom z dne 11. septembra 1936. Vinorodno območje proizvede v povprečju 65 000 hektolitrov mirnih rdečih vin.

Vina so intenzivno rdeče barve. Najpogosteje so pridobljena z zvrščanjem, pri čemer prevladuje sorta cabernet-sauvignon N. Ta sorta daje vinom polno telo z bogato taninsko strukturo. Sorta merlot N začimbne note pogosto dopolnjuje z notami rdečega jagodičja. Strukturo in kompleksnost okrepita sorti cabernet franc N ali petit verdot N, pri čemer lahko slednja v letih polne zrelosti doda svežino. Ta močna vina polnega telesa je treba več let starati, s čimer pridobijo zaokroženost, sadnost in prefinjenost. Kakovost in izvirnost vin s kontrolirano označbo porekla „Saint-Estèphe“ sta sad izjemnega dopolnjujočega se vpliva tal in topografske lege parcel v bližini estuarija, ki vinograde varuje pred ekstremnimi podnebnimi razmerami.

V skladu s praksami, zapisanimi že v odloku, ki opredeljuje kontrolirano označbo porekla „Saint-Estèphe“, so parcele za pridelavo grozdja natančno razmejene.

Tako so na vzhodu občine v razmejeno območje parcel zajete parcele na gruščnatih tleh, ki naravno dobro odvajajo vodo. Ta tla so odlično primerna za sorto vinske trte cabernet-sauvignon N. Iz tega območja parcel so bile izključene parcele s tlemi, ki so se razvila na mlajših naplavinah in pesku ter na neprepustni zemeljski podlagi.

Na zahodu občine so na bolj ali manj kraški apnenčasti podlagi v razmejeno območje parcel zajete parcele na tleh, ki so naravno dobro odcedna. Takim razmeram je še posebno dobro prilagojena sorta vinske trte merlot N. Izključene so tudi lege v depresijah s peščenimi naplavinami in na spremenljivo hidromorfnih tleh ter lege na globoko hidromorfnih glinastih tleh, pa tudi močvirske lege in lege na šotiščih.

Način obdelovanja vinograda omogoča pridobivanje zelo zrelega in zdravega grozdja, katerega donosi se uravnavajo. Tako so mogoče dolgotrajne maceracije, da se dobijo vina želenih koncentracij. Zato je nepogrešljivo vsaj šestmesečno zorenje, da se spodbudi povezovanje taninov in antocianov, potrebno za stabilizacijo barve in zaokroženje taninov, ki tako izgubijo svojo trdoto.

Kljub pomembni vlogi, ki so jo imeli bordojski trgovci pri povečanju ugleda in prepoznavnosti te kontrolirane označbe porekla, so k njenemu slovesu in razširjanju njene podobe prispevala zlasti velika posestva, od katerih jih je bilo več uvrščenih v razvrstitev bordojskih vin iz leta 1855. Poleg teh slavnih dvorcev so tudi majhna in srednje velika posestva, družinske strukture in člani zadrug s posebnimi izrazi, kot sta „crus paysans“ in „crus artisans“, zelo prispevali k priznanju posebnosti te označbe v osrčju Médoca.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin departmaja Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021: Cissac-Médoc, Pauillac, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne in Vertheuil.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux – Médoc“ ali „Grand Vin de Bordeaux – Médoc“. Velikost črk za to poimenovanje niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-93ceee01-eb46-4a2b-a4e3-3f5a1eaf13be

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 24.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/70 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/70

---

Objava vloge za spremembo specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 105 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

(2022/C 88/09)

V skladu s členom 98 Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta (1) je ta objava podlaga za uveljavljanje pravice do ugovora zoper vlogo v dveh mesecih od datuma te objave.

VLOGA ZA SPREMEMBO SPECIFIKACIJE PROIZVODA

„Bouches-du-Rhône“

PGI-FR-A1223-AM01

Datum vloge: 26. november 2015

1.   Predpisi, ki se uporabljajo za spremembo

Člen 105 Uredbe št. 1308/2013 – sprememba, ki ni manjša

2.   Opis spremembe in razlogi zanjo

2.1.   Sprememba dela imena

Ime „vin de pays des Bouches-du-Rhône“ je v skladu z določbami o označbah porekla in geografskih označbah iz Uredbe (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o skupni ureditvi kmetijskih trgov postalo ZGO „Bouches-du-Rhône“. Gospodarski subjekti so ugotovili, da je, po eni strani, potrošnik težko povezal ZGO „Bouches-du-Rhône“ in ime „vin de pays des Bouches-du-Rhône“ ter da je, po drugi strani, ime „Bouches-du-Rhône“, uporabljeno brez sklicevanja na tradicionalni izraz „vin de pays“, preveč fonetično podobno zaščiteni označbi porekla (ZOP) „Côtes du Rhône“, kar bi lahko privedlo do zamenjave teh dveh proizvodov.

Zato je skupina vložnikov v smislu člena 95 Uredbe (EU) št. 1308/2013 želela, da se zaščitenemu imenu „Bouches-du-Rhône“ dodata besedi „Pays des“.

Francoski organi so vlogo po obravnavi odobrili z odlokom z dne 4. septembra 2015, objavljenim v JORF z dne 12. septembra 2015, s katerim so odobrili tako spremenjeno specifikacijo proizvoda, ki je bila 17. septembra 2015 objavljena v uradnem biltenu ministrstva za kmetijstvo, kmetijsko-živilski sektor in gozdarstvo.

Spremembe specifikacije proizvoda so zato naslednje:

| — | v naslovu in celotnem glavnem besedilu je ime „Bouches-du-Rhône“ nadomeščeno z imenom „Pays des Bouches-du Rhône“, |
| --- | --- |

—

v naslovu in celotnem glavnem besedilu je ime „Bouches-du-Rhône“ nadomeščeno z imenom „Pays des Bouches-du Rhône“,

| — | v poglavju I, točka 7.2, zadnji odstavek, je zadnji stavek nadomeščen z navedbo: „To geografsko območje je namenjeno izključno za proizvodnjo vin z ZGO „Pays des Bouches-du-Rhône.“ |
| --- | --- |

—

v poglavju I, točka 7.2, zadnji odstavek, je zadnji stavek nadomeščen z navedbo: „To geografsko območje je namenjeno izključno za proizvodnjo vin z ZGO „Pays des Bouches-du-Rhône.“

2.2.   Črtanje določb o kakovostnih penečih vinih

Specifikacija proizvoda je bila spremenjena tudi, da bi se iz nje črtale vse določbe o proizvodnji kakovostnih penečih vin. To je posledica sklepa Conseil d’État z dne 6. marca 2015 o razveljavitvi odloka z dne 2. novembra 2011 v povezavi z ZGO „Bouches-du-Rhône“ v delu, ki potrjuje določbe specifikacije proizvoda o kakovostnih penečih rdečih, rosé in belih vinih.

2.3.   Opis vina

Opis belih in rdečih vin je bil dopolnjen. Specifikacija proizvoda je bila dopolnjena v poglavju I, točka 3.3, in te iste informacije so bile prenesene v točko Opis vina enotnega dokumenta.

Navedeno je tudi, da vrednosti analitskih lastnosti vin ustrezajo omejitvam, ki jih določajo evropski predpisi.

2.4.   Povezava z geografskim območjem

Vsi elementi, ki se nanašajo na geografsko poreklo proizvodov, so bili preoblikovani. Po podrobnem opisu naravnih dejavnikov, človeških dejavnikov in značilnosti proizvoda je bil sestavljen del Vzročna medsebojna povezava, v katerem je navedeno, da ZGO „Pays des Bouches-du-Rhône“ temelji predvsem na posebnih značilnostih vin, ki so povezane z značilnostmi naravnega okolja (podnebje, tla).

Ti podatki so bili preneseni v točko Povezava z geografskim območjem enotnega dokumenta in v poglavje I, točka 7, specifikacije proizvoda.

2.5.   Dodatni pogoji – označevanje

Postavka Dodatni pogoji – označevanje v enotnem dokumentu je bil posodobljena tako, da so bili umaknjeni sklici na specifikacijo proizvoda in nadomeščeni z opisom različnih veljavnih pogojev.

2.6.   Razmejeno geografsko območje

V poglavju I, točka 4, specifikacije proizvoda in v točki Razmejeno geografsko območje enotnega dokumenta je navedeno, da geografsko območje proizvodnje sestavljajo vse občine departmaja Bouches-du-Rhône.

Pri opredelitvi območja v neposredni bližini so bile občine, ki pripadajo izbranim okrožjem, navedene tudi v poglavju I, točka 4, specifikacije proizvoda. Ti seznami občin, ki sestavljajo območje v neposredni bližini, so bili vključeni tudi v točko Dodatni pogoji enotnega dokumenta.

Za vsako območje, geografsko območje in območje v neposredni bližini je bilo dodano referenčno leto uradnega geografskega kodeksa (leto 2020). Uradna nacionalna referenca, ki jo objavi inštitut INSEE, priznava in določa seznam občin po departmajih. Ta redakcijska sprememba omogoča, da je razmejitev geografskega območja pravno varna.

2.7.   Trsni izbor

Točka Glavne sorte vinske trte enotnega dokumenta in poglavje I, točka 5, specifikacije proizvoda sta bila dopolnjena, da se upošteva uvedba 13 novih sort: „artaban N, cabernet blanc B, cabernet cortis N, floréal B, monarch N, muscaris B, prior N, soreli B, sauvignac B-Rs., solaris B., souvignier gris Rs, vidoc N, voltis B.“

Te sorte vinske trte so odporne proti suši in glivičnim boleznim, kar omogoča manjšo uporabo fitofarmacevtskih sredstev. Te sorte ustrezajo sortam vinske trte, ki se uporabljajo za proizvodnjo ZGO, ne da bi spreminjale značilnosti vin. Izbira teh novih odpornih sort ne vpliva na dokaz povezave z območjem.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Pays des Bouches-du-Rhône

2.   Vrsta geografske označbe

ZGO – zaščitena geografska označba

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

ZGO „Pays des Bouches-du-Rhône“ se uporablja za mirna rdeča, rosé in bela vina. Vrednosti analitskih lastnosti vin ustrezajo omejitvam, ki jih določajo evropski predpisi.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 9 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

9

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

Bela vina se na splošno pridelujejo z neposrednim stiskanjem. Pridelujejo se iz lokalnih in neregionalnih sort vinske trte in imajo cvetlične in sadne arome ter sveže in aromatične note v ustih. So svetleče in žive barve z zelenkastimi odsevi, ki kažejo, da gre za mlado vino. Vina rosé se pridobijo z neposrednim stiskanjem in/ali maceracijo grozdnih kožic. Dolgotrajni stik med sokom in pulpo omogoča večje širjenje prekurzorjev arom in poudari zaokroženost v ustih. Ker so večinoma pridelana iz sort grenache N, syrah N, caladoc N, cinsaut N, cabernet-sauvignon N in merlot N, pri pridelavi zvrstnih vin rosé pa jim med polnjenjem pogosto dodajajo bele sorte vinske trte, so bolj ali manj blede barve z rožnatimi odsevi. Imajo izrazit vonj po rdečem jagodičju ali agrumih. V ustih so aromatična in prijetno sveža.

Rdeča vina, ki so najpogosteje zvrstna, so včasih lahko sortna vina (merlot N, cabernet N, marselan N, syrah N, grenache N itn.) Trgatev ob polni fiziološki in fenolni zrelosti omogoča pridelavo vin z značajem, ki so polna in lahka, z mediteranskim profilom. Z ekstrakcijo dobimo nežne in zaokrožene taninske strukture, ki so obstojne v ustih. Mlada vina so granatno rdeče barve z vijoličnimi odsevi, ki s staranjem prehaja v temnejšo rdečo. Glede na območje pridelave imajo zelo izrazite note garige ali bolj slane note, note rdečega jagodičja pa prehajajo v note kompotov. V ustih so živahna, bogata in okusna ter imajo svilnate tanine.

5.   Enološki postopki

(a)   Osnovni enološki postopki

Za enološke postopke se pri teh vinih upoštevajo obveznosti na ravni EU ter iz zakonika o kmetijstvu in morskem ribištvu.

(b)   Največji donosi

120 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev grozdja, vinifikacija in proizvodnja vin z zaščiteno geografsko označbo „Pays des Bouches-du-Rhône“ potekajo v vseh občinah departmaja Bouches-du-Rhône po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2020.

7.   Glavne sorte vinske trte

Alicante henri bouschet N

Aligoté B

Alphonse lavallée N

Aléatico N

Aramon N

Aramon gris G

Aranel B

Arinarnoa N

Arriloba B

Artaban N

Aubun N – murescola

Barbaroux Rs

Bourboulenc B – doucillon blanc

Brachet N – braquet

Brun argenté N – vaccarèse

Cabernet blanc B

Cabernet cortis N

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Caladoc N

Calitor N

Carignan N

Carignan blanc B

Carmenère N

Chardonnay B

Chasan B

Chasselas B

Chasselas rose Rs

Chatus N

Chenanson N

Chenin B

Cinsaut N – cinsault

Clairette B

Clairette rose Rs

Clarin B

Colombard B

Cot N – malbec

Counoise N

Egiodola N

Floreal B

Fuella nera N

Gamay fréaux N

Gamay N

Gamay de bouze N

Gamay de chaudenay N

Ganson N

Gewurztraminer Rs

Gramon N

Grenache N

Grenache blanc B

Grenache gris G

Gros manseng B

Gros vert B

Jurançon noir N – dame noire

Liliorila B

Listan B – palomino

Macabeu B – macabeo

Marsanne B

Marselan N

Mauzac rose Rs

Mayorquin B

Melon B

Merlot N

Merlot blanc B

Meunier N

Mollard N

Monarch N

Monerac N

Mourvaison N

Mourvèdre N – monastrell

Muscadelle B

Muscardin N

Muscaris B

Muscat ottonel B – muscat, moscato

Muscat cendré B – muscat, moscato

Muscat d‘alexandrie B – muscat, moscato

Muscat de hambourg N – muscat, moscato

Muscat à petits grains blancs B – muscat, moscato

Muscat à petits grains roses Rs – muscat, moscato

Muscat à petits grains rouges Rg – muscat, moscato

Nielluccio N – nielluciu

Négrette N

Perdea B

Petit manseng B

Petit verdot N

Picardan B – araignan

Pinot blanc B

Pinot gris G

Pinot noir N

Piquepoul blanc B

Piquepoul gris G

Piquepoul noir N

Plant droit N – espanenc

Portan N

Prior N

Riesling B

Riminèse B

Rosé du var Rs

Roussanne B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Sciaccarello N

Semillon B

Servanin N

Solaris B

Soreli B

Souvignier gris Rs

Sylvaner B

Syrah N – shiraz

Tannat N

Tempranillo N

Terret gris G

Terret noir N

Tibouren N

Téoulier N

Ugni blanc B

Valdiguié N

Vermentino B – rolle

Vidoc N

Viognier B

Voltis B

8.   Opis povezave

8.1   Posebnost geografskega območja in posebnost proizvoda

Departma Bouches-du-Rhône leži v osrčju Provanse. Njegova površina meri 5 087 km2 in na zahodu meji na reko Rono, ki ga ločuje od departmaja Gard, na severu pa na reko Duranco, ki ga ločuje od departmaja Vaucluse. Na vzhodu meji na departma Var, na jugu pa na Sredozemsko morje.

Departma sestavljajo različna ozemlja. Na vzhodu departmaja se v vzhodno-zahodni smeri vrstijo nepretrgane apnenčaste vzpetine predalpske Provanse. Za njimi si sledijo gorske verige Trévaresse (501 metrov), Estaque in Étoile (793 metrov), Sainte-Victoire (1 011 metrov), Saint-Cyr in Sainte-Baume (1 041 metrov zahodni del). Prečkajo jih doline Arc (kotlina Aix-en-Provence), Touloubre (Salon-de-Provence) in Huveaune (Aubagne Marseille), ki so bogatejše, različno velike sedimentne ravnice. Na zahodu se okoli hribovja Alpilles razprostirajo prostrane ravnice. Nižavje Crau, ki ga sestavljajo prodniki, naplavljeni na nekdanjem sotočju rek Durance in Ron, leži pod osjo Arles in Salon-de-Provence in je edinstveno pusto stepsko območje v Franciji, ki ga zaznamuje vpliv maestrala. Camargue, ki vključuje regionalni naravni park, kjer se izmenjujejo trte, pašniki in riževa polja, je zaščiteno „kraljestvo“ bikov (camarška pasma), konjev in bogate favne s 400 različnimi živalskimi vrstami. Na severu departmaja se od zahoda proti vzhodu razprostira veriga Alpilles, ki se nadaljuje v dolino Durance.

Glinasto-apnenčasta prodnata, peščena ali celo gruščnata tla na melasah in peščenjaku, so revna, dobro odcedna in občutljiva na erozijo. Ta plitva, ne preveč vlažna tla, so povsem primerna za vinsko trto.

V departmaju Bouches-du-Rhône vlada sredozemsko podnebje z veliko osončenostjo, značilno za to podnebje. Poletja so zelo vroča in suha, zime pa razmeroma mile. Temperature se zelo razlikujejo po letnih časih, pri čemer so še posebej visoke poleti, kadar v senci pogosto dosežejo 35°C. Povprečno letno nihanje med dnevom in nočjo je opazno, pozimi pa je zelo izrazito, saj ponoči ponekod močno zmrzuje. Padavine so čez leto neenakomerno razporejene. Pogosti so tudi močni nalivi. Maestral je suh in hladen veter s severa, ki piha skoraj 100 dni na leto, sunki vetra pa pogosto dosežejo hitrost več kot 100 km/h.

Provansalsko vinogradniško območje je staro več kot 2 600 let in je najstarejše v Franciji. Cenjeno je zlasti zaradi proizvodnje vin rosé. Od leta 1907 so številni vinogradniki čutili potrebo po združevanju, da bi se spoprijemali s težavami. Pridelava vina je postala regulirana, vinogradniki pa so se povezali v zadruge in združenja, ki so spodbujali razvoj kakovostne proizvodnje. Leta 1964 je bilo natančno in uradno opredeljena označba „vin de canton“, kantonsko vino, ki se nanaša na posamezno upravno območje pridelave s svojimi pedoklimatskimi značilnostmi. Vina „vins de canton“ so se z odlokom iz leta 1968 spremenila v „vins de pays“, deželna vina, ki so bili sprva označena z imenom departmaja proizvodnje in so izpolnjevala posebna merila proizvodnje, ki so določala višjo raven kakovosti. Tako je „vin de pays“ Bouches du Rhône leta 2011 postalo zaščitena geografska označba.

Ta proizvodnja izvira zlasti iz dveh različnih območij: glavno območje leži v srednjem in vzhodnem delu departmaja v okolici Aix-en-Provence (65 do 70 % obsega), medtem ko je na zahodu tako imenovano območje Camargue, ki je na jugovzhodu omejeno na Tarascon, na občini Arles in Saintes-Maries-de-la-Mer. Ker je območje Camargue tako posebno, je navedeno z izrazom „Terre de Camargue“: To geografsko območje je namenjeno izključno za proizvodnjo vin z ZGO „Pays des Bouches-du-Rhône“.

8.2   Vzročna povezava med posebnostmi geografskega območja in posebnostmi proizvoda

ZGO „Pays des Bouches-du-Rhône“, ki zajema vse občine departmaja Bouches-du-Rhône, temelji predvsem na posebnih značilnostih vin, ki so povezane z značilnostmi naravnega okolja (podnebje, tla). Departma Bouches-du-Rhôn leži v regiji Provansa - Alpe - Azurna obala na jugovzhodu Francije. Ima hribovito površje, ki v obliki ravnice sega do morja, sredozemsko podnebje in rastlinje, pri katerem prevladujeta grmičevje in gariga. Zanj je značilna tudi prisotnost maestrala, ki včasih otežuje delo, vendar pomaga sanirati in zaščititi vinograde pred napadi glivičnih bolezni, in, nazadnje, dodatno obogatiti grozdje zaradi koncentracije, ki jo povzroči v zadnji fazi zorenja. Glinasto-apnenčasta prodnata, peščena ali celo gruščnata tla na melasah in peščenjaku niso preveč vlažna, poleg tega pa so dobro odcedna in odlična za gojenje vinske trte. Vinogradniki so z izkoriščanjem optimalnih naravnih razmer in izbiro najboljših parcel okrepili pomen različnih sort vinske trte na območju s pogosto revnimi, a dobro odcednimi tlemi, ki so še posebej primerna za gojenje vinske trte. Preplet teh značilnosti tal ter vročega in suhega podnebja s sredozemskimi vplivi omogoča optimalne pogoje zorenja, ki ohranjajo primarne arome teh sort vinske trte, iz katerih se pridelujejo vina z značilno svežino in značilnim aromatičnim potencialom. Tako so za rdeča sveža in pitna vina značilne arome po rdečem jagodičju; tudi sveža vina rosé imajo zaokrožene in izrazite arome po rdečem jagodičju ali agrumih. Bela vina pa so aromatična, s cvetličnimi ali sadnimi aromami, sveža in mlada. Danes letno proizvodnjo vin ZGO „Pays des Bouches-du Rhône“ približno 50 000 hl daje na trg 18 zadružnih kleti in 88 samostojnih kleti. Vina rosé predstavljajo skoraj 50 % skupnega obsega, rdeča vina nekaj več kot 40 % skupnega obsega, bela vina pa nekaj manj kot 10 % skupnega obsega.

9.   Bistveni dodatni pogoji

Dodatni izrazi

Pravni okvir: nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

Dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Črke pri zapisu imena geografske enote „Terre de Camargue“ po širini in velikosti ne smejo biti večje od črk imena ZGO „Pays des Bouches-du-Rhône“. Na etiketi je naveden logotip ZGO Evropske unije, navedba „zaščitena geografska označba“ pa je nadomeščena s tradicionalnim izrazom „Vin de Pays“.

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir: nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo in obdelavo vin z zaščiteno geografsko označbo „Pays des Bouches-du-Rhône“, zajema naslednje občine in sosednja okrožja geografskega območja po uradnem geografskem kodeksu iz leta 2020:

| — | okrožje Nîmes (v departmaju Gard): Aigaliers, AiguesMortes, Aigues-Vives, Aiguèze, Aimargues, Les Angles, Aramon, Argilliers, Arpaillargues-et-Aureillac, Aspères, Aubais, Aubord, Aubussargues, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Baron, La Bastide-d’Engras, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Blauzac, Boissières, Bouillargues, Bourdic, La Bruguière, Cabrières, Le Cailar, Caissargues, La Calmette, Calvisson, La Capelle-et-Masmolène, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Cavillargues, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Collorgues, Combas, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Crespian, Dions, Domazan, Estézargues, Flaux, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fournès, Fourques, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Le Garn, Garons, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générac, Goudargues, Le Grau-du-Roi, Issirac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Laval-SaintRoman, Lecques, Lédenon, Lirac, Lussan, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montagnac, Montaren-et-Saint-Médiers, Montclus, Montfaucon, Montfrin, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Mus, Nages-et Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Le Pin, Pont-Saint-Esprit, Pougnadoresse, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, La Roque-sur-Cèze, La Rouvière, Sabran, Saint-Alexandre, SainteAnastasie, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Clément, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dézéry, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Gervais, SaintGervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, SaintJulien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, SaintLaurent-des-Arbres, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard, Saint- Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, SaintPaul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Quentin-laPoterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-des-Oules, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Salinelles, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Sauzet, Saze, Sernhac, Serviers-etLabaume, Sommières, Souvignargues, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Vallabrix, Vallérargues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Verfeuil, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac, Villeneuve-lès-Avignon, Villevieille, |
| --- | --- |

—

okrožje Nîmes (v departmaju Gard): Aigaliers, AiguesMortes, Aigues-Vives, Aiguèze, Aimargues, Les Angles, Aramon, Argilliers, Arpaillargues-et-Aureillac, Aspères, Aubais, Aubord, Aubussargues, Aujargues, Bagnols-sur-Cèze, Baron, La Bastide-d’Engras, Beaucaire, Beauvoisin, Bellegarde, Belvézet, Bernis, Bezouce, Blauzac, Boissières, Bouillargues, Bourdic, La Bruguière, Cabrières, Le Cailar, Caissargues, La Calmette, Calvisson, La Capelle-et-Masmolène, Carsan, Castillon-du-Gard, Caveirac, Cavillargues, Chusclan, Clarensac, Codognan, Codolet, Collias, Collorgues, Combas, Comps, Congénies, Connaux, Cornillon, Crespian, Dions, Domazan, Estézargues, Flaux, Foissac, Fons, Fons-sur-Lussan, Fontanès, Fontarèches, Fournès, Fourques, Gajan, Gallargues-le-Montueux, Le Garn, Garons, Garrigues-Sainte-Eulalie, Gaujac, Générac, Goudargues, Le Grau-du-Roi, Issirac, Jonquières-Saint-Vincent, Junas, Langlade, Laudun-l’Ardoise, Laval-SaintRoman, Lecques, Lédenon, Lirac, Lussan, Manduel, Marguerittes, Meynes, Milhaud, Montagnac, Montaren-et-Saint-Médiers, Montclus, Montfaucon, Montfrin, Montignargues, Montmirat, Montpezat, Moulézan, Moussac, Mus, Nages-et Solorgues, Nîmes, Orsan, Parignargues, Le Pin, Pont-Saint-Esprit, Pougnadoresse, Poulx, Pouzilhac, Pujaut, Redessan, Remoulins, Rochefort-du-Gard, Rodilhan, Roquemaure, La Roque-sur-Cèze, La Rouvière, Sabran, Saint-Alexandre, SainteAnastasie, Saint-André-de-Roquepertuis, Saint-André-d’Olérargues, Saint-Bauzély, Saint-Bonnet-du-Gard, Saint-Chaptes, Saint-Christol-de-Rodières, Saint-Clément, Saint-Côme-et-Maruéjols, Saint-Dézéry, Saint-Dionisy, Saint-Etienne-des-Sorts, Saint-Geniès-de-Comolas, Saint-Geniès-de-Malgoirès, Saint-Gervais, SaintGervasy, Saint-Gilles, Saint-Hilaire-d’Ozilhan, Saint-Hippolyte-de-Montaigu, SaintJulien-de-Peyrolas, Saint-Laurent-d’Aigouze, Saint-Laurent-de-Carnols, SaintLaurent-des-Arbres, Saint-Laurent-la-Vernède, Saint-Mamert-du-Gard, Saint- Marcel-de-Careiret, Saint-Maximin, Saint-Michel-d’Euzet, Saint-Nazaire, SaintPaul-les-Fonts, Saint-Paulet-de-Caisson, Saint-Pons-la-Calm, Saint-Quentin-laPoterie, Saint-Siffret, Saint-Victor-des-Oules, Saint-Victor-la-Coste, Salazac, Salinelles, Sanilhac-Sagriès, Sauveterre, Sauzet, Saze, Sernhac, Serviers-etLabaume, Sommières, Souvignargues, Tavel, Théziers, Tresques, Uchaud, Uzès, Vallabrègues, Vallabrix, Vallérargues, Valliguières, Vauvert, Vénéjan, Verfeuil, Vergèze, Vers-Pont-du-Gard, Vestric-et-Candiac, Villeneuve-lès-Avignon, Villevieille,

| — | okrožje Apt (v departmaju Vaucluse): Ansouis, Apt, Auribeau, La Bastide-des-Jourdans, La Bastidonne, Beaumettes, Beaumont-dePertuis, Bonnieux, Buoux, Cabrières-d’Aigues, Cabrières-d’Avignon, Cadenet, Caseneuve, Castellet-en-Luberon, Cavaillon, Cheval-Blanc, Cucuron, Gargas, Gignac, Gordes, Goult, Grambois, Joucas, Lacoste, Lagarde-d’Apt, Lagnes, Lauris, Lioux, Lourmarin, Maubec, Ménerbes, Mérindol, Mirabeau, La Motte-d’Aigues, Murs, Oppède, Pertuis, Peypin-d’Aigues, Puget, Puyvert, Robion, Roussillon, Rustrel, Saignon, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Martin-de-la-Brasque, Saint-Pantaléon, Saint-Saturnin-lès-Apt, Sannes, Sivergues, Taillades, La Tour-d’Aigues, Vaugines, Viens, Villars, Villelaure, Vitrolles-en-Lubéron, |
| --- | --- |

—

okrožje Apt (v departmaju Vaucluse): Ansouis, Apt, Auribeau, La Bastide-des-Jourdans, La Bastidonne, Beaumettes, Beaumont-dePertuis, Bonnieux, Buoux, Cabrières-d’Aigues, Cabrières-d’Avignon, Cadenet, Caseneuve, Castellet-en-Luberon, Cavaillon, Cheval-Blanc, Cucuron, Gargas, Gignac, Gordes, Goult, Grambois, Joucas, Lacoste, Lagarde-d’Apt, Lagnes, Lauris, Lioux, Lourmarin, Maubec, Ménerbes, Mérindol, Mirabeau, La Motte-d’Aigues, Murs, Oppède, Pertuis, Peypin-d’Aigues, Puget, Puyvert, Robion, Roussillon, Rustrel, Saignon, Saint-Martin-de-Castillon, Saint-Martin-de-la-Brasque, Saint-Pantaléon, Saint-Saturnin-lès-Apt, Sannes, Sivergues, Taillades, La Tour-d’Aigues, Vaugines, Viens, Villars, Villelaure, Vitrolles-en-Lubéron,

| — | okrožje Avignon (v departmaju Vaucluse: Avignon, Bédarrides, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Courthézon, Fontainede-Vaucluse, L’Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Morières-lès-Avignon, Le Pontet, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Le Thor, Vedène, |
| --- | --- |

—

okrožje Avignon (v departmaju Vaucluse: Avignon, Bédarrides, Caumont-sur-Durance, Châteauneuf-de-Gadagne, Courthézon, Fontainede-Vaucluse, L’Isle-sur-la-Sorgue, Jonquerettes, Morières-lès-Avignon, Le Pontet, Saint-Saturnin-lès-Avignon, Saumane-de-Vaucluse, Sorgues, Le Thor, Vedène,

| — | okrožje Carpentras (v departmaju Vaucluse departmaju Vaucluse): Bollène, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-du-Pape, Grillon, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérigan, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Uchaux, Valréas, Violès, Visan, |
| --- | --- |

—

okrožje Carpentras (v departmaju Vaucluse departmaju Vaucluse): Bollène, Caderousse, Camaret-sur-Aigues, Châteauneuf-du-Pape, Grillon, Jonquières, Lagarde-Paréol, Lamotte-du-Rhône, Lapalud, Mondragon, Mornas, Orange, Piolenc, Richerenches, Sérigan, Sainte-Cécile-les-Vignes, Travaillan, Uchaux, Valréas, Violès, Visan,

| — | okrožje Forcalquier (v departmaju Alpes-de-Haute-Provence): Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Sainte-Croix-à-Lauze, Saint-Etienne-les- Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michell’Observatoire, Sainte-Tulle, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve, Volx, |
| --- | --- |

—

okrožje Forcalquier (v departmaju Alpes-de-Haute-Provence): Aubenas-les-Alpes, Aubignosc, Authon, Banon, Bayons, Bellaffaire, Bevons, La Brillanne, Le Caire, Céreste, Châteaufort, Châteauneuf-Miravail, Châteauneuf-Val-Saint-Donat, Clamensane, Claret, Corbières-en-Provence, Cruis, Curbans, Curel, Dauphin, Entrepierres, Faucon-du-Caire, Fontienne, Forcalquier, Gigors, L’Hospitalet, Lardiers, Limans, Lurs, Mane, Manosque, Melve, Mison, Montfort, Montfuron, Montjustin, Montlaux, Montsalier, Motte-du-Caire, Nibles, Niozelles, Noyers-sur-Jabron, Les Omergues, Ongles, Oppedette, Peipin, Piégut, Pierrerue, Pierrevert, Redortiers, Reillanne, Revest-des-Brousses, Revest-du-Bion, Revest-Saint-Martin, La Rochegiron, Sainte-Croix-à-Lauze, Saint-Etienne-les- Orgues, Saint-Geniez, Saint-Maime, Saint-Martin-les-Eaux, Saint-Michell’Observatoire, Sainte-Tulle, Saint-Vincent-sur-Jabron, Salignac, Saumane, Sigonce, Sigoyer, Simiane-la-Rotonde, Sisteron, Sourribes, Thèze, Turriers, Vachères, Valavoire Valbelle, Valernes, Vaumeilh, Venterol, Villemus, Villeneuve, Volx,

| — | okrožje Digne-les-Bains (v departmaju Alpes-de-Haute-Provence): Château-Arnoux-Saint-Auban, L’Escale, Ganagobie, Mallefougasse, Peyruis, Volonne, |
| --- | --- |

—

okrožje Digne-les-Bains (v departmaju Alpes-de-Haute-Provence): Château-Arnoux-Saint-Auban, L’Escale, Ganagobie, Mallefougasse, Peyruis, Volonne,

| — | okrožje Brignoles (v departmaju Var): Aiguines, Artignosc-sur-Verdon, Artigues, Aups, Barjols, Baudinard-sur-Verdon, Bauduen, Besse-sur-Issole, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Cabasse, Camps-la-Source, Carcès, Carnoules, La Celle, Châteauvert, Correns, Cotignac, Entrecasteaux, Esparron, Flassans-sur-Issole, Forcalqueiret, Fox-Amphoux, Garéoult, Ginasservis, Gonfaron, Mazaugues, Méounes-lès-Montrieux, Moissac-Bellevue, Montfort-sur-Argens, Montmeyan, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pignans, Plan-d’Aups-Sainte-Baume, Pontevès, Pourcieux, Pourrières, Puget-Ville, Régusse, Rians, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Saint-Julien, Saint-Martinde-Pallières, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Les Salles-surVerdon, Seillons-Source-d’Argens, Tavernes, Le Thoronet, Tourtour, Tourves, Le Val, Varages, La Verdière, Vérignon, Vinon-sur-Verdon, Vins-sur-Caramy, |
| --- | --- |

—

okrožje Brignoles (v departmaju Var): Aiguines, Artignosc-sur-Verdon, Artigues, Aups, Barjols, Baudinard-sur-Verdon, Bauduen, Besse-sur-Issole, Bras, Brignoles, Brue-Auriac, Cabasse, Camps-la-Source, Carcès, Carnoules, La Celle, Châteauvert, Correns, Cotignac, Entrecasteaux, Esparron, Flassans-sur-Issole, Forcalqueiret, Fox-Amphoux, Garéoult, Ginasservis, Gonfaron, Mazaugues, Méounes-lès-Montrieux, Moissac-Bellevue, Montfort-sur-Argens, Montmeyan, Nans-les-Pins, Néoules, Ollières, Pignans, Plan-d’Aups-Sainte-Baume, Pontevès, Pourcieux, Pourrières, Puget-Ville, Régusse, Rians, Rocbaron, La Roquebrussanne, Rougiers, Sainte-Anastasie-sur-Issole, Saint-Julien, Saint-Martinde-Pallières, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Saint-Zacharie, Les Salles-surVerdon, Seillons-Source-d’Argens, Tavernes, Le Thoronet, Tourtour, Tourves, Le Val, Varages, La Verdière, Vérignon, Vinon-sur-Verdon, Vins-sur-Caramy,

| — | okrožje Draguignan (v departmaju Var): Saint-Antonindu-Var, Sillans-la-Cascade, |
| --- | --- |

—

okrožje Draguignan (v departmaju Var): Saint-Antonindu-Var, Sillans-la-Cascade,

| — | okrožje Toulon (v departmaju Var): Bandol, Le Beausset, Belgentier, Bormes-les-Mimosas, La Cadière-d’Azur, Carqueiranne, Castellet, Collobrières, La Crau, Cuers, Evenos, La Farlède, La Garde, Hyères, Le Lavandou , La Londe-les-Maures, Ollioules, Pierrefeu-du-Var, Le Pradet, Le Revestles-Eaux, Riboux, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Mandrier-sur-Mer, Sanary-sur-Mer, La Seyne-sur-Mer, Signes, Six-Fours-les-Plages, Solliès-Pont, Solliès-Toucas, SollièsVille, Toulon, La Valette-du-Var. |
| --- | --- |

—

okrožje Toulon (v departmaju Var): Bandol, Le Beausset, Belgentier, Bormes-les-Mimosas, La Cadière-d’Azur, Carqueiranne, Castellet, Collobrières, La Crau, Cuers, Evenos, La Farlède, La Garde, Hyères, Le Lavandou , La Londe-les-Maures, Ollioules, Pierrefeu-du-Var, Le Pradet, Le Revestles-Eaux, Riboux, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Mandrier-sur-Mer, Sanary-sur-Mer, La Seyne-sur-Mer, Signes, Six-Fours-les-Plages, Solliès-Pont, Solliès-Toucas, SollièsVille, Toulon, La Valette-du-Var.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-46477258-0f19-4b8a-b355-9b9e51ee6f45

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 671.

---

| 24.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/79 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/79

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 88/10)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Côtes de Bordeaux“

PDO-FR-A0987-AM04

Datum obvestila: 26. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2.   Kmetijsko-okoljske določbe

V specifikacijo proizvoda so dodane tu navedene kmetijsko-okoljske določbe.

Odmrle trse je treba odstraniti s parcel, vsako njihovo shranjevanje je na parcelah prepovedano.

Popolno kemično zatiranje plevela na parcelah je prepovedano.

Vsak gospodarski subjekt izračuna in evidentira svoj indeks pogostosti uporabe fitofarmacevtskih sredstev.

Namen teh sprememb je bolje upoštevati družbene zahteve po zmanjšanju uporabe fitofarmacevtskih sredstev in prijaznosti do okolja.

Te spremembe ne pomenijo spremembe enotnega dokumenta.

3.   Datum dajanja v promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Povezava

Povezava z geografskim območjem je bila spremenjena zaradi spremembe števila občin po njihovi združitvi.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani iz specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

6.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Côtes de Bordeaux

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Mirna rdeča vina

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsebujejo ≤ 3g/L fermentirnega sladkorja.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13,5 %.

Za rdeča vina je obvezna jabolčno-mlečna kislinska fermentacija. Vsaka serija vina pred pakiranjem (neustekleničeno vino) ali po njem vsebuje največ 0,3 grama jabolčne kisline na liter.

Vina vsebujejo največ 13,26 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter do 31. julija leta, ki sledi letu trgatve, po tem datumu pa največ 16,33 miliekvivalenta na liter.

Vina pred pakiranjem ali neustekleničena vina vsebujejo ≤ 140 mg/L žveplovega dioksida.

Pri rdečih vinih pogosto prevladuje sorta merlot N, katere značilnosti se zelo ugodno izražajo na glinasto-apnenčastih tleh ter ki z zvrščanjem s sortami cabernet-sauvignon N, cabernet-franc N in cot N (lokalno imenovana malbec) omogoča, da se izrazita sadnost in voljnost vina.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

2.   Suha mirna bela vina

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsebujejo ≤ 4 g/L fermentirnega sladkorja.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

Vina vsebujejo največ 13,26 miliekvivalenta hlapnih kislin na liter do 31. julija leta, ki sledi letu trgatve, po tem datumu pa največ 16,33 miliekvivalenta na liter.

Vina pred pakiranjem ali neustekleničena vina vsebujejo ≤ 180 mg/L žveplovega dioksida.

Bela vina se običajno pridobivajo iz sorte sauvignon B, ki se zvršča s sortama sémillon B in muscadelle B.

Vina s kontrolirano označbo porekla „Côtes de Bordeaux“ so zaokrožena in sadna ter imajo potencial za staranje od treh do desetih let.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

3.   Likerska mirna bela vina

KRATEK OPIS

Vina imajo najmanj 14,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsebujejo več kot 51 g/L fermentirnih sladkorjev.

Vina pred pakiranjem ali neustekleničena vina vsebujejo ≤ 400 mg/L žveplovega dioksida.

Vsebnost hlapnih kislin v vinih pred pakiranjem (neustekleničena vina) je izjemoma določena z odlokom.

Bela vina z ostankom sladkorja pogosto razvijejo arome medu in citrusov.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 12 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

12

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

4.   Polsladka mirna bela vina

KRATEK OPIS

Polsladka bela vina z ostankom sladkorja se pridelujejo iz grozdja, ki se trga, ko ima najnižjo vsebnost sladkorja 221 gramov na liter mošta. Ta vina so zelo blaga, sladka in prefinjena.

Najmanjši volumenski delež naravnega alkohola je ≤ 13,5 %.

Volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi je 15 %.

Vsebnost fermentirnih sladkorjev je med 17 g/L in 45 g/L.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11,5 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 300 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11,5

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

300

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Gostota zasaditve in razdalja

Pridelovalna praksa

Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 4 500 trsov na hektar.

Največja razdalja med vrstami je:

| — | 2,50 metra za vinsko trto, obrezano z rezjo na enojni ali dvojni guyot ali nizek kordon, pritrjen na brajde, |
| --- | --- |

—

2,50 metra za vinsko trto, obrezano z rezjo na enojni ali dvojni guyot ali nizek kordon, pritrjen na brajde,

| — | 3 metre za vinsko trto, ki se goji v obliki dvojne zavese s stranskima gibljivima prečkama (en lyre). |
| --- | --- |

—

3 metre za vinsko trto, ki se goji v obliki dvojne zavese s stranskima gibljivima prečkama (en lyre).

Razdalja med trsi v isti vrsti ne sme biti manjša od:

| — | 0,85 metra za vinsko trto, obrezano z rezjo na enojni ali dvojni guyot ali nizek kordon, pritrjen na brajde, |
| --- | --- |

—

0,85 metra za vinsko trto, obrezano z rezjo na enojni ali dvojni guyot ali nizek kordon, pritrjen na brajde,

| — | 0,74 metra za vinsko trto, ki se goji v obliki dvojne zavese s stranskima gibljivima prečkama (en lyre). |
| --- | --- |

—

0,74 metra za vinsko trto, ki se goji v obliki dvojne zavese s stranskima gibljivima prečkama (en lyre).

2.   Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu).

Trsi se obrezujejo s kratko (rezniki) ali dolgo (šparoni) rezjo, z največ 45 000 očesi na hektar in največ 14 očesi na trs.

3.   Posebne določbe o trgatvi

Pridelovalna praksa

Likerska bela vina so pridobljena z ročnimi postopnimi trgatvami.

4.   Obogatitev

Posebni enološki postopek

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene za rdeča vina do koncentracije 15 %.

Volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13,5 % za rdeča vina, 13 % za suha bela vina in 15 % za polsladka bela vina.

Likerska vina niso obogatena.

5.2.   Največji donosi

1.   Mirna rdeča vina

65 hektolitrov na hektar

2.   Suha mirna bela vina

72 hektolitrov na hektar

3.   Likerska mirna bela vina

40 hektolitrov na hektar

4.   Polsladka mirna bela vina

55 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin v departmaju Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021: Anglade, Bassens, Baurech, Béguey, Belvès-de-Castillon, Berson, Blaye, Bouliac, Braud-et-Saint-Louis, Cadillac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Campugnan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Castillon-la-Bataille, Cavignac, Cénac, Cenon, Cézac, Civrac-de-Blaye, Cubnezais, Donnezac, Donzac, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Floirac, Fours, Francs, Gabarnac, Gardegan-et-Tourtirac, Générac, Gensac, Haux, Landerrouat, Langoiran, Laroque, Laruscade, Latresne, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Ligueux, Lormont, Loupiac, Marcenais, Margueron, Marsas, Massugas, Mazion, Monprimblanc, Omet, Paillet, Pellegrue, Pessac-sur-Dordogne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, del občine Pugnac, ki ustreza ozemlju občine Lafosse pred njuno združitvijo 1. julija 1974, del občine Puisseguin, ki ustreza ozemlju občine Monbadon pred njuno združitvijo 1. januarja 1989, Quinsac, Reignac, Riocaud, Rions, La Roquille, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Cibard, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Palais, Saint-Paul, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Foy-la-Grande, Saint-Savin, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Les Salles-de-Castillon, Saugon, Semens, Tabanac, Tayac, Le Tourne, Val-de-Livenne, Verdelais, Villenave-de-Rions in Yvrac.

7.   Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Cot N – malbec

Merlot N

Muscadelle B

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Semillon B

8.   Opis povezave

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Côtes de Bordeaux“ leži v departmaju Gironde na levem bregu rek Garone, Dordonje in Gironde, kjer je oblika površja valovita in prevladujejo glinasto-apnenčasta tla. Ta označba obsega pet zgodovinskih središč vinogradništva, to so Blaye, Cadillac, Castillon-la-Bataille, Francs in Sainte-Foy-la-Grande.

Vinogradniška zemljišča označbe „Côtes de Bordeaux“ se dvigajo nad dolinami, v katerih se mešata sladka in slana voda. Oceanski vplivi segajo vse do ozemlja, kjer se reki Dordonja in Garona združita v ogromen vodotok, tj. estuarij reke Gironde. Obliko površja „Côtes de Bordeaux“ sestavljajo ravnina in vznožja gričev, ki se pnejo nad reko in so obrnjeni večinoma proti jugozahodu, ter strma pobočja z okrog 30 metrov do več kot 70 metrov višinske razlike, nad katerimi se dvigajo planote, bolj ali manj prepredene s sekundarno hidrografsko mrežo.

To obsežno območje ima razmeroma enotne ugodne podnebne razmere za vinogradništvo: bližina prostranih vodnih površin (Atlantski ocean, estuarij reke Gironde, dolini rek Garona in Dordonja) ima pomembno vlogo pri termoregulaciji, zmerni oceanski vplivi pa blažijo spomladansko pozebo.

Značilnosti vin z označbo „Côtes de Bordeaux“, ki izhajajo iz dolge tradicije, so rezultat raznovrstnosti okolja, različnih sort vinske trte in ljudi. Parcele so bile v preteklosti izbrane tako na legah ob vznožju gričev kot na pobočjih ali planotah po njihovi odcednih lastnostih in relativnih topografskih razmerah. Vsako leto 1 000 vinogradnikov s pridom uporabi svoje strokovno znanje za proizvodnjo teh vin. Vsako kmetijsko gospodarstvo si tako v vinogradu in prostorih za vinifikacijo vsestransko prizadeva za proizvodnjo priznanega proizvoda, pri čemer upošteva zahtevo o gostoti zasaditve, največjo obremenitev na razmejeni parceli, pravila o zvrščanju glavnih in dodatnih sort ter obdobje zorenja vin vsaj do 15. marca leta, ki sledi letu trgatve.

Vinorodna območja „Côtes de Bordeaux“ ponujajo tudi izjemno dediščino: zgodovinske gradove, dvorce in utrdbe, romanske cerkve, razkošna bivališča, povezana s spominom na slavne pisatelje in umetnike. Ohranjene vasice z ozkimi uličicami, utrjena obzidana srednjeveška mesta in utrjeni mlini so priče bogate vinogradniške dejavnosti in trgovine.

Vina z označbo „Côtes de Bordeaux“, ki predstavljajo približno 14 % proizvodnje v Bordeauxu, imajo danes v ponudbi bordojskih vin resnično veljavo. Pričajo o bogati zgodovini in potencialu tradicionalnih bordojskih sort vinske trte.

Označba „Côtes de Bordeaux“ in dodatna geografska imena so na glavnih trgih (Francija in Belgija) pridobili precejšen sloves. V zadnjih desetih letih se je prodaja pri glavnih trgovcih na drobno v Franciji povečala za več kot 40 %, več kot 15 % francoskih gospodinjstev pa je kupilo vina s to označbo. Na področju izvoza vina z označbo „Côtes de Bordeaux“ v Evropi (zlasti v Belgiji) uživajo velik sloves in se vse bolj uveljavljajo zlasti na azijskih trgih.

Ta mirna vina so običajno pridelana z zvrščanjem glavnih in dodatnih sort.

Pri rdečih vinih pogosto prevladuje sorta merlot N, katere značilnosti se zelo ugodno izražajo na glinasto-apnenčastih tleh ter ki z zvrščanjem s sortami cabernet-sauvignon N, cabernet-franc N in cot N (lokalno imenovana malbec) omogoča, da se izrazita sadnost in voljnost vina.

Bela vina se običajno pridobivajo iz sorte sauvignon B, ki se zvršča s sortama sémillon B in muscadelle B.

Vina s kontrolirano označbo porekla „Côtes de Bordeaux“ so zaokrožena in sadna ter imajo potencial za staranje od treh do desetih let.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Za kontrolirano označbo porekla „Côtes de Bordeaux“ območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za vinifikacijo, obdelavo in zorenje vin, obsega ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021:

| — | departmaja Gironde:
  Ambarès-et-Lagrave, Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Auriolles, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bossugan, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Casseuil, Castelviel, del občine Castets in Castillon, ki ustreza ozemlju delegirane občine Castets-en-Dorthe, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cazaugitat, Cérons, Cessac, Civrac-sur-Dordogne, Coirac, Coubeyrac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Doulezon, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Frontenac, Gauriac, Gauriaguet, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Ladaux, Landiras, Langon, Lansac, Lapouyade Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Listrac-de-Durèze, Loupes, Lugaignac, Lugasson, Lussac, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Mombrier, Montagne, Montignac, Montussan, Morizès, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-Brice, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-longue, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salleboeuf, Samonac, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Soussac, Targon, Tauriac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Vignonet, Villeneuve in Virelade, |
| --- | --- |

—

departmaja Gironde:

Ambarès-et-Lagrave, Arbanats, Artigues-près-Bordeaux, Auriolles, Ayguemorte-les-Graves, Baigneaux, Baron, Barsac, Beautiran, Bellebat, Bellefond, Beychac-et-Caillau, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bossugan, Branne, La Brède, Budos, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Camarsac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Casseuil, Castelviel, del občine Castets in Castillon, ki ustreza ozemlju delegirane občine Castets-en-Dorthe, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cazaugitat, Cérons, Cessac, Civrac-sur-Dordogne, Coirac, Coubeyrac, Courpiac, Créon, Croignon, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Doulezon, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Frontenac, Gauriac, Gauriaguet, Génissac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Grézillac, Guillac, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Ladaux, Landiras, Langon, Lansac, Lapouyade Léogeats, Léognan, Lignan-de-Bordeaux, Listrac-de-Durèze, Loupes, Lugaignac, Lugasson, Lussac, Madirac, Martillac, Martres, Mazères, Mombrier, Montagne, Montignac, Montussan, Morizès, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Nérigean, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Podensac, Pompignac, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Preignac, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Rauzan, Roaillan, Romagne, Sadirac, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Brice, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-Brice, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Macaire, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Selve, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-longue, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Salleboeuf, Samonac, Sauternes, La Sauve, Soulignac, Soussac, Targon, Tauriac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Vignonet, Villeneuve in Virelade,

| — | departmaja Dordogne:
  Bergerac, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadière, Bosset, Cunèges, Le Fleix, La Force, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Les Lèches, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Montazeau, Montcaret, Nastringues, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Razac-de-Saussignac, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Georges-de-Blancaneix, Saint-Géry, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Sigoulès et Flaugeac, Thénac, Vélines in Villefranche-de-Lonchat, |
| --- | --- |

—

departmaja Dordogne:

Bergerac, Bonneville-et-Saint-Avit-de-Fumadière, Bosset, Cunèges, Le Fleix, La Force, Fraisse, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Ginestet, Lamonzie-Saint-Martin, Lamothe-Montravel, Les Lèches, Lunas, Mescoules, Minzac, Monbazillac, Monestier, Monfaucon, Montazeau, Montcaret, Nastringues, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Prigonrieux, Razac-de-Saussignac, Ribagnac, Rouffignac-de-Sigoulès, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Georges-de-Blancaneix, Saint-Géry, Saint-Méard-de-Gurçon, Saint-Michel-de-Montaigne, Saint-Pierre-d’Eyraud, Saint-Seurin-de-Prats, Saint-Vivien, Saussignac, Sigoulès et Flaugeac, Thénac, Vélines in Villefranche-de-Lonchat,

| — | departmaja Charente-Maritime: Saint-Georges-des-Agoûts. |
| --- | --- |

—

departmaja Charente-Maritime: Saint-Georges-des-Agoûts.

Dodatna geografska imena

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Ime označbe je lahko dopolnjeno z enim od naslednjih dodatnih geografskih imen „Blaye“, „Cadillac“, „Castillon“, „Francs“ ali „Sainte-Foy“ za vina, ki ustrezajo pogojem proizvodnje za ta dodatna geografska imena.

Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux“ ali „Grand Vin de Bordeaux“.

Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Skupna kvota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin z označbo porekla „Côtes de Bordeaux“, ki se lahko dopolni z enim od dopolnilnih geografskih imen „Blaye“, „Cadillac“, „Castillon“, „Francs“ ali „Sainte-Foy“, se navede skupni označevalni element v skladu z določbami iz veljavne kolektivne listine, ki jo je pripravila skupina in jo dala na voljo vsem gospodarskim subjektom.

Manjša geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede ime manjše geografske enote, če:

| — | gre za kraj, zaveden v katastru, |
| --- | --- |

—

gre za kraj, zaveden v katastru,

| — | je ta naveden na prijavi pridelka. |
| --- | --- |

—

je ta naveden na prijavi pridelka.

Elementi etikete

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Na belih vinih z označbo porekla „Côtes de Bordeaux“, dopolnjeno z dopolnilnim geografskim imenom „Sainte-Foy“, katerih vsebnost fermentirnih sladkorjev (glukoza in fruktoza) je med 17 gramov in 45 gramov na liter, je naveden izraz „polsladko“.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-ecf05533-907b-480f-977d-56a768e55c78

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 24.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/87 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/87

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 88/11)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Bordeaux“

PDO-FR-A0821-AM07

Datum obvestila: 26. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2.   Razmejeno območje parcel

V Prilogi je bil dodan datum 3. junij 2021 za razmejitve v občinah Saint-Estèphe, Pomerol in Libourne.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ni povzročila spremembe enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Bordeaux

2.   Vrsta geografske označbe:

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Suha mirna bela vina

KRATEK OPIS

Suha mirna bela vina imajo:

| — | najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, |
| --- | --- |

—

najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola,

| — | vsebnost fermentirnega sladkorja ≤ 3 g/l. Ta vsebnost se poviša na 5 g/l, če je vsebnost skupnih kislin ≥ 2,7 g/l H2SO4. |
| --- | --- |

—

vsebnost fermentirnega sladkorja ≤ 3 g/l. Ta vsebnost se poviša na 5 g/l, če je vsebnost skupnih kislin ≥ 2,7 g/l H2SO4.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola ≤ 13 %.

Pred pakiranjem je:

| — | vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l, |
| --- | --- |

—

vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l,

| — | vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 180 mg/l. |
| --- | --- |

—

vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 180 mg/l.

Drugi analitski standardi ustrezajo evropskim predpisom.

Suha bela vina, pridobljena iz sorte sauvignon B, so zelo aromatična, sveža in sadna s cvetličnimi notami in notami agrumov. Sorta sémillon B daje volumen in sočnost, zvrščanje s sorto muscadelle B prispeva cvetlične arome. Zvrščanje dodatnih sort prispeva kisline in note agrumov. Ta vina, s katerimi se je mogoče dobro odžejati, so zelo primerna za uživanje mlada (eno- ali dvoletna).

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

2.   Mirna bela vina s preostalim sladkorjem

KRATEK OPIS

Mirna bela vina s fermentirnim sladkorjem imajo:

| — | najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, |
| --- | --- |

—

najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola,

| — | vsebnost fermentirnega sladkorja > 5 g/l in ≤ 60 g/l. |
| --- | --- |

—

vsebnost fermentirnega sladkorja > 5 g/l in ≤ 60 g/l.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola ≤ 13,5 %.

Pred pakiranjem je:

| — | vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l, |
| --- | --- |

—

vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l,

| — | vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 250 mg/l. |
| --- | --- |

—

vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 250 mg/l.

Drugi analitski standardi ustrezajo evropskim predpisom.

Bela vina s fermentirnim sladkorjem so strukturno oprta na sorti sémillon B, ki daje zaokrožena, bogato polna vina zlate barve z aromo kandiranega sadja; ta sorta se lahko zvršča s sorto sauvignon B, kar prinaša svežino. Čeprav so primerna za nekaj let staranja, se lahko uživajo tudi mlada.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 10 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 250 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

10

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

250

3.   Mirna vina rosé

KRATEK OPIS

Mirna vina rosé imajo:

| — | najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, |
| --- | --- |

—

najmanj 10-odstotni volumenski delež naravnega alkohola,

| — | vsebnost fermentirnega sladkorja ≤ 3 g/l. Ta vsebnost se poviša na 5 g/l, če je vsebnost skupnih kislin ≥ 2,7 g/l H2SO4, |
| --- | --- |

—

vsebnost fermentirnega sladkorja ≤ 3 g/l. Ta vsebnost se poviša na 5 g/l, če je vsebnost skupnih kislin ≥ 2,7 g/l H2SO4,

| — | spremenjeno intenzivnost barve (DO420 + DO520 + DO620) ≤ 1,1. |
| --- | --- |

—

spremenjeno intenzivnost barve (DO420 + DO520 + DO620) ≤ 1,1.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola ≤ 13 %.

Pred pakiranjem je:

| — | vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l, |
| --- | --- |

—

vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l,

| — | vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 180 mg/l. |
| --- | --- |

—

vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 180 mg/l.

Drugi analitski standardi ustrezajo evropskim predpisom.

Vina rosé so bledo rožnate do izrazitejše rožnate barve, ki je odvisna od uporabljene tehnike (direktno stiskanje, kratka maceracija ali obarvano z iztokom samotoka (saignée – „krvav“)), ter imajo sadno ali cvetlično paleto arom, poudarjeno z uravnoteženo strukturo med zaokroženostjo in živahnostjo. V ustih dajejo občutek polnosti. Ta vina so zelo primerna za uživanje mlada (eno ali dvoletna).

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 200 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

200

4.   Mirna rdeča vina

KRATEK OPIS

Mirna rdeča vina imajo:

| — | najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola, |
| --- | --- |

—

najmanj 10,5-odstotni volumenski delež naravnega alkohola,

| — | vsebnost fermentirnega sladkorja ≤ 3 g/l, |
| --- | --- |

—

vsebnost fermentirnega sladkorja ≤ 3 g/l,

| — | vsebnost jabolčne kisline ≤ 0,3 g/l. |
| --- | --- |

—

vsebnost jabolčne kisline ≤ 0,3 g/l.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola ≤ 13,5 %.

Pred pakiranjem je:

| — | vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l, |
| --- | --- |

—

vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l,

| — | vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 140 mg/l. |
| --- | --- |

—

vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 140 mg/l.

Drugi analitski standardi ustrezajo evropskim predpisom.

Rdeča vina, med katerimi pogosto prevladuje sorta merlot N, so voljna, sadežna in z malo kisline; v letih polne zrelosti se lahko osvežijo s kislinami sort petit verdot N in cot N. Vendar je najpomembnejše zvrščanje sorte merlot N s sorto cabernet-sauvignon N, nekoliko manj pa s sorto cabernet franc N, pri čemer slednja daje vinom aromatično kompleksnost in obilico taninov, zaradi česar lahko ohranijo in razvijejo svojo cvetico.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Na parcelah, zasajenih od 1. avgusta 2008, je najmanjša gostota zasaditve vinske trte 4 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,50 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,85 metra. Ta gostota se lahko zmanjša na 3 300 trsov na hektar. V tem primeru razdalja med vrstami ne sme biti večja od 3 metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,85 metra.

2.   Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Dovoljeni sta samo kratka (kratki rezniki) ali dolga (šparoni) rez. Pri sortah merlot N, sémillon B in muscadelle B število očes po obrezovanju ne sme preseči 45 000 očes na hektar in 18 očes na trs. Pri drugih sortah vinske trte, med katerimi so cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B in sauvignon gris G, število očes po obrezovanju ne sme preseči 50 000 očes na hektar in 20 očes na trs. Po pletju mladik število rodovitnih mladik na trs ne sme preseči:

| — | pri sortah merlot N, sémillon B in muscadelle B 12 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte najmanj 4 000 trsov na hektar, ter 15 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte manjša od 4 000 trsov na hektar, |
| --- | --- |

—

pri sortah merlot N, sémillon B in muscadelle B 12 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte najmanj 4 000 trsov na hektar, ter 15 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte manjša od 4 000 trsov na hektar,

| — | pri drugih sortah vinske trte, med katerimi so cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B in sauvignon gris G, 14 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte najmanj 4 000 trsov na hektar, ter 17 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte manjša od 4 000 trsov na hektar. |
| --- | --- |

—

pri drugih sortah vinske trte, med katerimi so cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B in sauvignon gris G, 14 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte najmanj 4 000 trsov na hektar, ter 17 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte manjša od 4 000 trsov na hektar.

Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu). Pletje mladik se opravi pred brstenjem.

3.   Posebni enološki postopek

Pri proizvodnji vin rosé, ki niso vina, za katera se lahko uporablja izraz „clairet“, je dovoljena uporaba oglja za enološko uporabo za mošt, pri čemer je zgornja meja 20 % količine vina rosé, ki jo zadevni proizvajalec vina proizvede v zadevni trgatvi.

4.   Obogatitev

Posebni enološki postopek

Dovoljena je obogatitev z delno koncentracijo rdečih vin, pri čemer je koncentracija omejena na 15 % tako obogatene količine. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega:

| — | pri rdečih in belih vinih s fermentirnim sladkorjem volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13,5 %, |
| --- | --- |

—

pri rdečih in belih vinih s fermentirnim sladkorjem volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13,5 %,

| — | pri vinih rosé in suhih belih vinih volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13 %. |
| --- | --- |

—

pri vinih rosé in suhih belih vinih volumenski delež skupnega alkohola po obogatitvi ne presega 13 %.

5.2.   Največji donosi

| 1. | Mirna bela vina (suha in s fermentirnim sladkorjem) |
| --- | --- |

1.

Mirna bela vina (suha in s fermentirnim sladkorjem)

77 hektolitrov na hektar

| 2. | Mirna vina rosé |
| --- | --- |

2.

Mirna vina rosé

72 hektolitrov na hektar

| 3. | Mirna rdeča vina – vinogradi z gostoto zasaditve ≥ 4 000 trsov na hektar |
| --- | --- |

3.

Mirna rdeča vina – vinogradi z gostoto zasaditve ≥ 4 000 trsov na hektar

68 hektolitrov na hektar

| 4. | Mirna rdeča vina – vinogradi z gostoto zasaditve < 4 000 trsov na hektar |
| --- | --- |

4.

Mirna rdeča vina – vinogradi z gostoto zasaditve < 4 000 trsov na hektar

64 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021:

Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac in Yvrac.

7.   Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Carmenère N

Cot N – malbec

Merlot N

Muscadelle B

Petit verdot N

Sauvignon B – sauvignon blanc

Sauvignon gris G – fié gris

Semillon B

8.   Opis povezave

Geografsko območje ima razmeroma enotne ugodne podnebne razmere za vinogradništvo: bližina prostranih vodnih površin (Atlantski ocean, estuarij reke Gironde, dolini rek Garone in Dordogne) ima pomembno vlogo pri termoregulaciji. Vendar zmerni oceanski vplivi, ki preprečujejo spomladansko pozebo, slabijo z oddaljevanjem od morja in velikih dolin ter približevanjem gozdnim masivom Landes, Saintonge in Double Périgourdine. Zaradi teh značilnosti so skrajni sever ter jug in jugozahod geografskega območja slabo posajeni s trto. Geografsko območje se razprostira po 494 od 535 občin departmaja Gironde, pri čemer je izključen jugozahod departmaja, kjer se ne ukvarjajo z vinogradništvom, ampak z gozdarstvom.

Bordojske sorte vinske trte, ki se gojijo v oceanskem podnebju, je bilo od 17. in 18. stoletja treba opirati s koli, nato pa so se razširile brajde, ki so omogočile dobro razporeditev trgatve ter zadostne listne površine za pravilno klorofilno sintezo in optimalno zrelost grozdja. Zaradi različnih vrst tal in različne izpostavljenosti je bilo treba izbrati različne sorte in jih prilagoditi značilnostim okolja. Tako je mogoče opredeliti štiri različne vrste tal:

| — | glinasto-apnenčasta tla in lapornato-apnenčasta tla, ki so zelo razširjena na pobočjih gričev, kjer zelo dobro uspeva sorta merlot N, |
| --- | --- |

—

glinasto-apnenčasta tla in lapornato-apnenčasta tla, ki so zelo razširjena na pobočjih gričev, kjer zelo dobro uspeva sorta merlot N,

| — | silikatna tla, pomešana z glino in apnenčastimi elementi, ki so izredno primerna na primer za sorti merlot N in sauvignon B, |
| --- | --- |

—

silikatna tla, pomešana z glino in apnenčastimi elementi, ki so izredno primerna na primer za sorti merlot N in sauvignon B,

| — | vrsta glinasto-peščenih kislih tal, imenovana „boulbène“, z drobnimi silikatnimi elementi, ki sestavljajo rahlejša tla, primerna za proizvodnjo suhih belih vin, ter |
| --- | --- |

—

vrsta glinasto-peščenih kislih tal, imenovana „boulbène“, z drobnimi silikatnimi elementi, ki sestavljajo rahlejša tla, primerna za proizvodnjo suhih belih vin, ter

| — | prodnata tla, sestavljena iz gramoza, zaobljenega kremenjaka ter drobnejšega in debelejšega peska, ki tvorijo dobro osuševane terase, so vroče in izredno primerne za vinsko trto, zlasti sorto cabernet sauvignon N. |
| --- | --- |

—

prodnata tla, sestavljena iz gramoza, zaobljenega kremenjaka ter drobnejšega in debelejšega peska, ki tvorijo dobro osuševane terase, so vroče in izredno primerne za vinsko trto, zlasti sorto cabernet sauvignon N.

Zaradi tesne povezanosti med sortami vinske trte, raznovrstnostjo biofizičnega okolja ter načinom obdelovanja vinograda so vina posebnega značaja in zelo aromatična. Bordojski vinogradniki so bili zaradi svojega pristanišča in tesnih zgodovinskih povezav z drugimi narodi, iz katerih se je zelo zgodaj razvila strukturirana in živahna trgovina, vedno usmerjeni v preostale dele sveta, pri čemer so izkoriščali ali razširjali tehnične inovacije in spodbujali dinamiko kmetijskih gospodarstev, kar jim je omogočilo, da so utrdili, razvili in izvažali svoje znanje in veščine, ob tem pa vedno spoštovali prastare običaje. Angleži so zaradi razvoja trgovine, ki se je razmahnil po poroki med vojvodinjo Eleonoro Akvitansko in Henrikom Plantagenetom, bodočim kraljem Anglije, leta 1152, začeli uvažati bordojska vina, ki so jih zaradi njihove bistre barve imenovali claret (klaret). Ta tradicija se je skozi čas ohranila, danes pa se kaže v izrazih „clairet“ in „claret“. V 17. stoletju se je s pojavom novih potrošnikov začela nova trgovinska doba. Izvoz ostaja eden od temeljev distribucije bordojskih vin. Tretjina proizvodnje se razpošlje v več kot 150 držav. Proizvodnja vina s kontrolirano označbo porekla, ki je glavni vir departmaja Gironde, je zelo sooblikovala podeželsko in mestno krajino ter lokalno arhitekturo (vinski dvorci, vinske kleti). Glavna mesta departmaja so rečna pristanišča, ki so se razvijala zaradi trgovine z vinom.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo, obdelavo in zorenje vin, za katera se lahko uporablja kontrolirana označba porekla „Bordeaux“, ki je lahko dopolnjena z izrazoma „clairet“ in „claret“, sestavljajo naslednje občine po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021:

| — | departma Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac in Villefranche-de-Lonchat, |
| --- | --- |

—

departma Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac in Villefranche-de-Lonchat,

| — | departma Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras in Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

departma Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Beaupuy, Cocumont, Duras, Esclottes, Lagupie, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras in Villeneuve-de-Duras.

Geografska imena – dodatni izrazi

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Kontrolirana označba porekla „Bordeaux“ je lahko dopolnjena z izrazoma „claret“ pri rdečih vinih in „clairet“ pri vinih rosé temne barve v skladu z določbami za to vrsto vina, zlasti glede analitskih standardov.

Pri belih vinih pa se kontrolirana označba porekla „Bordeaux“ lahko dopolni z geografskim imenom „Haut-Benauge“ v skladu z določbami za to dopolnilno geografsko ime, zlasti v zvezi z geografskim območjem, trsnim izborom, donosom in analitskimi standardi.

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Geografsko ime „Haut-Benauge“ je navedeno takoj za imenom kontrolirane označbe porekla „Bordeaux“ s črkami, katerih velikost niti po višini niti po širini ne presega velikosti črk, uporabljenih za navedeno kontrolirano označbo porekla.

Pravni okvir:

zakonodaja EU

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Bela vina z vsebnostjo fermentirnega sladkorja, višjo od 5 gramov na liter in nižjo od 60 g na liter, so predstavljena z izrazom, ki ustreza njihovi vsebnosti v vinu, kot je določena v zakonodaji Unije.

Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota „Vin de Bordeaux“. Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-d06dfa30-84d5-4e29-8239-cbc0e6cd9793

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 24.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/95 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/95

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 z

(2022/C 88/12)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Bordeaux supérieur“

PDO-FR-A0306-AM06

Datum obvestila: 26. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2.   Razmejeno območje parcel

V Prilogi je bil dodan datum 3. junij 2021 za razmejitve v občinah Saint-Estèphe, Pomerol in Libourne.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

3.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo. Ta sprememba ni povzročila spremembe enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Bordeaux supérieur

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

1.   Mirna bela vina s fermentirnim sladkorjem

KRATEK OPIS

Mirna bela vina imajo:

| — | volumenski delež naravnega alkohola ≥ 12 %, |
| --- | --- |

—

volumenski delež naravnega alkohola ≥ 12 %,

| — | vsebnost fermentirnih sladkorjev > 17 g/l. |
| --- | --- |

—

vsebnost fermentirnih sladkorjev > 17 g/l.

Pred pakiranjem je:

| — | vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l, |
| --- | --- |

—

vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l,

| — | vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 260 mg/l. |
| --- | --- |

—

vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 260 mg/l.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola ≤ 15 %.

Bela vina s fermentirnim sladkorjem so strukturno oprta na sorti sémillon B, ki daje zaokrožena, bogato polna vina zlate barve z aromo kandiranega sadja; ta sorta se lahko zvršča s sortama sauvignon B in muscadelle B, kar prinaša svežino. Ta starana vina (od 4 do 8 let) pogosto razkrivajo cvetlične arome, arome medu in začimb.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | 11 |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 18 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 300 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

11

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

18

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

300

2.   Mirna rdeča vina

KRATEK OPIS

Mirna rdeča vina imajo:

| — | volumenski delež naravnega alkohola ≥ 11 %, |
| --- | --- |

—

volumenski delež naravnega alkohola ≥ 11 %,

| — | vsebnost fermentirnega sladkorja ≤ 3 g/l, |
| --- | --- |

—

vsebnost fermentirnega sladkorja ≤ 3 g/l,

| — | vsebnost jabolčne kisline ≤ 0,3 g/l. |
| --- | --- |

—

vsebnost jabolčne kisline ≤ 0,3 g/l.

Pred pakiranjem je:

| — | vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l, |
| --- | --- |

—

vsebnost hlapnih kislin ≤ 13,26 meq/l,

| — | vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 140 mg/l. |
| --- | --- |

—

vsebnost skupnega žveplovega dioksida ≤ 140 mg/l.

Po obogatitvi je volumenski delež skupnega alkohola ≤ 13,5 %.

Rdeča vina, pridobljena pretežno z združevanjem sort merlot N in cabernet-sauvignon N ter nekoliko manj cabernet franc N, so zaokrožena, polnega okusa in strukturirana. Kot mlada vina na splošno razvijejo arome svežega in kandiranega rdečega jagodičja, pri staranju pa se spremenijo v začimbne note in note kuhanega sadja.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 20 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | 150 |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

20

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

150

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

1.   Gostota zasaditve – razdalja

Pridelovalna praksa

Na parcelah, zasajenih od 1. avgusta 2008, je najmanjša gostota zasaditve vinske trte 4 500 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od 2,20 metra, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,85 metra.

Ta gostota se lahko zmanjša na 3 300 trsov na hektar. V tem primeru razdalja med vrstami ne sme biti večja od 3 metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 1 metra.

2.   Pravila rezi

Pridelovalna praksa

Dovoljeni sta samo kratka (kratki rezniki) ali dolga (šparoni) rez. Pri sortah merlot N, sémillon B in muscadelle B število očes po obrezovanju ne sme preseči 40 000 na hektar in 17 na trs. Pri drugih sortah vinske trte, med katerimi so cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B in sauvignon gris G, število očes po obrezovanju ne sme preseči 45 000 očes na hektar in 19 očes na trs. Po pletju mladik število rodovitnih mladik na trs ne sme preseči:

| — | pri sortah merlot N, sémillon B in muscadelle B 11 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte najmanj 4 500 trsov na hektar, ter 14 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte manjša od 4 500 trsov na hektar, |
| --- | --- |

—

pri sortah merlot N, sémillon B in muscadelle B 11 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte najmanj 4 500 trsov na hektar, ter 14 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte manjša od 4 500 trsov na hektar,

| — | pri drugih sortah vinske trte, med katerimi so cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B in sauvignon gris G, 13 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte najmanj 4 500 trsov na hektar, ter 16 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte manjša od 4 500 trsov na hektar.
  Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu).
  Pletje mladik se opravi pred brstenjem. |
| --- | --- |

—

pri drugih sortah vinske trte, med katerimi so cabernet franc N, cabernet sauvignon N, sauvignon B in sauvignon gris G, 13 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte najmanj 4 500 trsov na hektar, ter 16 mladik na trs, če je gostota zasaditve vinske trte manjša od 4 500 trsov na hektar.

Rez vinske trte se izvede najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu).

Pletje mladik se opravi pred brstenjem.

3.   Obogatitev

Posebni enološki postopek

Volumenski delež skupnega alkohola rdečih vin po obogatitvi ne presega 13,5 %. Volumenski delež skupnega alkohola pri belih vinih po obogatitvi ne presega 15 %.

Dovoljena je obogatitev z delno koncentracijo rdečih vin, pri čemer je koncentracija omejena na 15 % tako obogatene količine.

5.2.   Največji donosi

1.   Mirna bela vina s fermentirnim sladkorjem

60 hektolitrov na hektar

2.   Mirna rdeča vina – vinogradi z gostoto zasaditve ≥ 4 500 trsov na hektar

66 hektolitrov na hektar

3.   Mirna rdeča vina – vinogradi z gostoto zasaditve ≥ 4 000 trsov na hektar in < 4 500 trsov na hektar

55 hektolitrov na hektar

4.   Mirna rdeča vina – vinogradi z gostoto zasaditve ≥ 3 300 trsov na hektar in < 4 000 trsov na hektar

50 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin departmaja Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Arcins, Arsac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Avensan, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bégadan, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Birac, Blaignac, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelnau-de-Médoc, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Cissac-Médoc, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Civrac-en-Médoc, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Couquèques, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Cussac-Fort-Médoc, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Escoussans, Espiet, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gaillan-en-Médoc, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grayan-et-l’Hôpital, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jau-Dignac-et-Loirac, Jugazan, Juillac, La Brède, La Lande-de-Fronsac, La Réole, La Rivière, La Roquille, La Sauve, Labarde, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamarque, Lamothe-Landerron, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Le Bouscat, Le Fieu, Le Haillan, Le Nizan, Le Pian-Médoc, Le Pian-sur-Garonne, Le Pout, Le Puy, Le Taillan-Médoc, Le Tourne, Le Verdon-sur-Mer, Léogeats, Léognan, Les Artigues-de-Lussac, Les Billaux, Les Eglisottes-et-Chalaures, Les Esseintes, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Les Peintures, Les Salles, Lesparre-Médoc, Lestiac-sur-Garonne, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Listrac-Médoc, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Ludon-Médoc, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Macau, Madirac, Maransin, Marcenais, Margaux-Cantenac, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulis-en-Médoc, Moulon, Mourens, Naujac-sur-Mer, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Noaillac, Noaillan, Omet, Ordonnac, Paillet, Parempuyre, Pauillac, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Puybarban, Puynormand, Queyrac, Quinsac, Rauzan, Reignac, Rimons, Riocaud, Rions, Roaillan, Romagne, Roquebrune, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Sainte-Colombe, Saint-Côme, Sainte-Croix-du-Mont, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Estèphe, Saint-Etienne-de-Lisse, Sainte-Eulalie, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Sainte-Hélène, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Sainte-Radegonde, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Sainte-Terre, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Saint-Yzans-de-Médoc, Salaunes, Salleboeuf, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulac-sur-Mer, Soulignac, Soussac, Soussans, Tabanac, Taillecavat, Talais, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Valeyrac, Vayres, Vendays-Montalivet, Vensac, Vérac, Verdelais, Vertheuil, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac in Yvrac.

7.   Glavne sorte vinske trte

Cabernet franc N

Cabernet-sauvignon N

Carmenère N

Cot N – malbec

Merlot N

muscadelle B

Petit verdot N

sauvignon B – sauvignon blanc

sauvignon gris G – fié gris

semillon B

8.   Opis povezave

Bordojske sorte vinske trte, ki se gojijo v oceanskem podnebju, je bilo od 17. in 18. stoletja treba opirati s koli, nato pa so se razširile brajde, ki so omogočile dobro razporeditev trgatve ter zadostne listne površine za pravilno klorofilno sintezo in optimalno zrelost grozdja. Zaradi različnih vrst tal in različne izpostavljenosti je bilo treba izbrati različne sorte in jih prilagoditi značilnostim okolja, kar je tudi razlog za to, da so se v preteklosti usmerili v zvrstna vina. Tako je mogoče opredeliti štiri različne vrste tal:

| — | glinasto-apnenčasta tla in lapornato-apnenčasta tla, ki so zelo razširjena na pobočjih gričev, kjer zelo dobro uspeva sorta merlot N, |
| --- | --- |

—

glinasto-apnenčasta tla in lapornato-apnenčasta tla, ki so zelo razširjena na pobočjih gričev, kjer zelo dobro uspeva sorta merlot N,

| — | silikatna tla, pomešana z glino in apnenčastimi elementi, ki so izredno primerna na primer za sorti merlot N in sauvignon B, |
| --- | --- |

—

silikatna tla, pomešana z glino in apnenčastimi elementi, ki so izredno primerna na primer za sorti merlot N in sauvignon B,

| — | vrsta glinasto-peščenih kislih tal, imenovana boulbène, z drobnimi silikatnimi elementi, ki sestavljajo rahlejša tla, primerna za proizvodnjo belih vin, ter |
| --- | --- |

—

vrsta glinasto-peščenih kislih tal, imenovana boulbène, z drobnimi silikatnimi elementi, ki sestavljajo rahlejša tla, primerna za proizvodnjo belih vin, ter

| — | prodnata tla, sestavljena iz gramoza, zaobljenega kremenjaka ter drobnejšega in debelejšega peska, ki tvorijo dobro osuševane terase, so vroče in izredno primerne za vinsko trto, zlasti sorto cabernet sauvignon N. |
| --- | --- |

—

prodnata tla, sestavljena iz gramoza, zaobljenega kremenjaka ter drobnejšega in debelejšega peska, ki tvorijo dobro osuševane terase, so vroče in izredno primerne za vinsko trto, zlasti sorto cabernet sauvignon N.

Kontrolirana označba porekla „Bordeaux supérieur“ izpolnjuje zahteve, ki so jih skozi zgodovino morali izpolnjevati proizvajalci glede na kontrolirano označbo porekla „Bordeaux“, kar zadeva gostoto zasaditve vinograda (večja), pravila rezi (manjše število očes), največjo obremenitev na parcelo (manjša). Ti pogoji proizvodnje omogočajo pridelavo bolj skoncentriranih vin, katerih najnižja vsebnost sladkorja in najmanjši volumenski delež naravnega alkohola presegata tista, ki sta določena za kontrolirano označbo porekla „Bordeaux“. Rdeča in bela vina s kontrolirano označbo porekla „Bordeaux supérieur“ imajo poseben značaj. Odlikujejo jih skladnost, posebna eleganca, dobra uravnoteženost in aromatično bogastvo, lastnosti, ki med drugim izhajajo iz raznolikosti biofizičnega okolja, sort vinske trte, pa tudi iz načinov obdelave vinograda in vinifikacije, zaradi katerih se uvrščajo med starana vina. Bordojski vinogradniki so bili prek svojega pristanišča in tesnih zgodovinskih povezav z drugimi narodi, iz katerih se je zelo zgodaj razvila strukturirana in živahna trgovina, vedno usmerjeni v preostale dele sveta, pri čemer so izkoriščali ali razširjali tehnične inovacije in spodbujali dinamiko kmetijskih gospodarstev, kar jim je omogočilo, da so utrdili, razvili in izvažali svoje znanje in veščine, ob tem pa vedno spoštovali prastare običaje. S poroko med vojvodinjo Eleonoro Akvitansko in Henrikom Plantagenetom, prihodnjim kraljem Anglije, leta 1152 so se razvile izredno pomembne trgovinske vezi. Angleži so izvažali živila, tekstil in kovine ter uvažali bordojska vina. V 17. stoletju se je s pojavom novih potrošnikov začela nova trgovinska doba. Izvoz ostaja eden od temeljev distribucije bordojskih vin, s čimer se po vsem svetu širijo znanje in izkušnje, podoba ter sloves kontrolirane označbe porekla „Bordeaux supérieur“; dve tretjini teh vin se danes ustekleniči na posestvu. Ta vina imajo kompleksnejšo strukturo in jih je mogoče starati dlje kot vina s kontrolirano označbo porekla „Bordeaux“, pri čemer se lahko starajo do pet ali šest let.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

pakiranje na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za proizvodnjo, obdelavo in zorenje vina, obsega ozemlje naslednjih občin po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021:

| — | departma Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac in Villefranche-de-Lonchat, |
| --- | --- |

—

departma Dordogne: Le Fleix, Fougueyrolles, Gageac-et-Rouillac, Gardonne, Minzac, Pomport, Port-Sainte-Foy-et-Ponchapt, Razac-de-Saussignac, Saint-Antoine-de-Breuilh, Saint-Seurin-de-Prats, Saussignac, Thénac in Villefranche-de-Lonchat,

| — | departma Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras in Villeneuve-de-Duras. |
| --- | --- |

—

departma Lot-et-Garonne: Baleyssagues, Cocumont, Duras, Esclottes, Loubès-Bernac, Sainte-Colombe-de-Duras, Savignac-de-Duras in Villeneuve-de-Duras.

Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju vin s kontrolirano označbo porekla se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux“ ali „Grand Vin de Bordeaux“. Velikost črk za navedbo večje geografske enote niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-354b6f94-55e6-43d7-b232-33022fa4b246

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---

| 24.2.2022 | SL | Uradni list Evropske unije | C 88/101 |
| --- | --- | --- | --- |

24.2.2022

SL

Uradni list Evropske unije

C 88/101

---

Objava obvestila o odobritvi standardne spremembe specifikacije proizvoda za ime v vinskem sektorju iz člena 17(2) in (3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2022/C 88/13)

To obvestilo je objavljeno v skladu s členom 17(5) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBVESTILO O STANDARDNI SPREMEMBI ENOTNEGA DOKUMENTA

„Médoc“

PDO-FR-A0730-AM04

Datum obvestila: 26. november 2021

OPIS ODOBRENIH SPREMEMB IN RAZLOGI ZANJE

1.   Uradni geografski kodeks

Občine na geografskem območju in območju v neposredni bližini so bile posodobljene po uradnem geografskem kodeksu.

Obseg območja ostaja enak.

Enotni dokument je spremenjen v točkah 6 in 9.

2.   Razmejeno območje parcel

Datum 3. junij 2021 je bil dodan na seznam zasedanj pristojnega nacionalnega odbora, ki je odobril razmejitve območja parcel.

Namen te spremembe je dodati datum, ko je pristojni nacionalni organ odobril spremembo razmejenega območja parcel znotraj geografskega območja proizvodnje. Razmejitev parcel znotraj geografskega območja proizvodnje zajema opredelitev parcel, primernih za proizvodnjo zadevne zaščitene označbe porekla.

Te spremembe ne vplivajo na enotni dokument.

3.   Promet med odobrenimi skladišči

Točka (b) odstavka 5 oddelka IX poglavja 1, ki se nanaša na datum dajanja vina v promet med odobrenimi skladišči, je črtana.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

4.   Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi, ki so se iztekli, so bili črtani iz specifikacije proizvoda.

Ta sprememba ne vpliva na enotni dokument.

5.   Sklic na nadzorni organ

Besedilo sklica na nadzorni organ je bilo usklajeno z besedilom, ki se pojavlja v drugih specifikacijah proizvodov za označbe. Gre zgolj za redakcijsko spremembo.

Ta sprememba ni vplivala na enotni dokument.

6.   Povezava z geografskim območjem

Število občin se je zaradi posodobitve občin po uradnem geografskem kodeksu zmanjšalo z 51 na 50, zato je bila povezava ustrezno spremenjena.

Spremenjena je točka 8 enotnega dokumenta.

ENOTNI DOKUMENT

1.   Ime

Médoc

2.   Vrsta geografske označbe

ZOP – zaščitena označba porekla

3.   Kategorije proizvodov vinske trte

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

Vino

4.   Opis vina

KRATEK OPIS

Gre za mirna rdeča vina, ki so zelo primerna za staranje. So tanična, imajo izrazito barvo in strukturno temeljijo predvsem na sorti cabernet-sauvignon N (tradicionalna sorta vinske trte) v povezavi s sorto merlot N, nekoliko manj s sortama cabernet franc N in petit verdot N ali redkeje s sortama cot N in carmenère N. Sorta cabernet-sauvignon N daje vinom začimbne note. Sorta merlot N daje vinom polnost, voljnost in arome rdečega jagodičevja. Strukturo in kompleksnost krepi zvrščanje s sorto cabernet franc N ali petit verdot N, ta prinaša tudi svežino.

Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinih ne presega 13 %.

Imajo najmanj 11-odstotni volumenski delež naravnega alkohola.

Vsaka serija vina, ki se trži neustekleničeno ali ustekleničeno, vsebuje:

| — | največ 3 g/L fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze), |
| --- | --- |

—

največ 3 g/L fermentirnih sladkorjev (glukoze in fruktoze),

| — | največ 0,2 g/L jabolčne kisline. |
| --- | --- |

—

največ 0,2 g/L jabolčne kisline.

Vina, ki se tržijo neustekleničena ali ustekleničena pred 1. oktobrom leta, ki sledi letu trgatve, vsebujejo največ 12,25 meq/L hlapnih kislin. Po tem datumu vina vsebujejo največ 16,33 meq/L hlapnih kislin.

Vsaka serija vina, ki se trži neustekleničeno, vsebuje največ 140 mg/L skupnega žveplovega dioksida.

| Splošne analitske lastnosti |
| --- |
| Največji delež skupnega alkohola (v vol. %) | 13 |
| Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %) | |
| Najnižja vsebnost skupnih kislin | v miliekvivalentih na liter |
| Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter) | 16,33 |
| Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter) | |

Splošne analitske lastnosti

Največji delež skupnega alkohola (v vol. %)

13

Najmanjši delež dejanskega alkohola (v vol. %)

Najnižja vsebnost skupnih kislin

v miliekvivalentih na liter

Najvišja vsebnost hlapnih kislin (v miliekvivalentih na liter)

16,33

Najvišja vsebnost skupnega žveplovega dioksida (v miligramih na liter)

5.   Enološki postopki

5.1.   Posebni enološki postopki

| 1. | Obogatitev |
| --- | --- |

1.

Obogatitev

Posebni enološki postopek

Tehnike obogatitve z rektifikacijo so dovoljene do koncentracije 15 %. Po obogatitvi volumenski delež skupnega alkohola v vinu ne presega 13 %.

| 2. | Vzgoja vinske trte |
| --- | --- |

2.

Vzgoja vinske trte

Pridelovalna praksa

Gostota: Najmanjša gostota zasaditve vinske trte je 5 000 trsov na hektar. Razdalja med vrstami ne sme biti večja od dveh metrov, razmik med trsi v isti vrsti pa ne sme biti manjši od 0,80 metra.

Pravila rezi: Rez je obvezna. Izvede se najpozneje na stopnji razvitih listov (fenofaza 9 po Lorenzu). Trsi se obrezujejo na naslednje načine:

| — | rez na dva šparona, dvojni guyot ali rez médoc, z največ petimi očesi na šparon, |
| --- | --- |

—

rez na dva šparona, dvojni guyot ali rez médoc, z največ petimi očesi na šparon,

| — | rez enojni guyot in mešani guyot, z največ sedmimi očesi na trs, |
| --- | --- |

—

rez enojni guyot in mešani guyot, z največ sedmimi očesi na trs,

| — | rez na kratko, pahljačasta rez na štiri krake ali dva kordona, z največ 12 očesi na trs. |
| --- | --- |

—

rez na kratko, pahljačasta rez na štiri krake ali dva kordona, z največ 12 očesi na trs.

5.2.   Največji donosi

| 1. | 65 hektolitrov na hektar |
| --- | --- |

1.

65 hektolitrov na hektar

6.   Razmejeno geografsko območje

Trgatev ter proizvodnja, obdelava in zorenje vina potekajo na ozemlju naslednjih občin v departmaju Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021: Arcins, Arsac, Avensan, Bégadan, Blaignan-Prignac, Blanquefort, Castelnau-de-Médoc, Cissac-Médoc, Civrac-en-Médoc, Couquèques, Cussac-Fort-Médoc, Gaillan-en-Médoc, Grayan-et-l’Hôpital, Jau-Dignac-et-Loirac, Labarde, Lamarque, Lesparre-Médoc, Listrac-Médoc, Ludon-Médoc, Macau, Margaux-Cantenac, Moulis-en-Médoc, Naujac-sur-Mer, Ordonnac, Parempuyre, Pauillac, Le Pian-Médoc, Queyrac, Saint-Aubin-de-Médoc, Saint-Christoly-Médoc, Saint-Estèphe, Saint-Germain-d’Esteuil, Saint-Julien-Beychevelle, Saint-Laurent-Médoc, Saint-Médard-en-Jalles, Saint-Sauveur, Saint-Seurin-de-Cadourne, Saint-Vivien-de-Médoc, Saint-Yzans-de-Médoc, Sainte-Hélène, Salaunes, Soulac-sur-Mer, Soussans, Le Taillan-Médoc, Talais, Valeyrac, Vendays-Montalivet, Vensac, Le Verdon-sur-Mer in Vertheuil.

7.   Glavne sorte vinske trte

| | Cabernet franc N |
| --- | --- |

Cabernet franc N

| | Cabernet-sauvignon N |
| --- | --- |

Cabernet-sauvignon N

| | Carmenère N |
| --- | --- |

Carmenère N

| | Cot N – malbec |
| --- | --- |

Cot N – malbec

| | Merlot N |
| --- | --- |

Merlot N

| | Petit verdot N |
| --- | --- |

Petit verdot N

8.   Opis povezave

Geografsko območje kontrolirane označbe porekla „Médoc“ leži v departmaju Gironde na levem bregu reke Garone in nato estuarija reke Gironde severno od Bordeauxa. Ta vinogradniški del polotoka Médoc se razteza na skoraj 80 kilometrih od severa proti jugu in na malo več kot desetih kilometrih od vzhoda proti zahodu ter se razprostira po 50 občinah.

Del regije Médoc, obrnjen proti reki, je poseben zaradi blagih sezonskih nihanj in količine padavin, ki je za atlantsko podnebje zelo zmerna. Čeprav je podnebje zaradi severne lege geografskega območja manj toplo kot na južnem delu polotoka, je padavin manj. Ti podnebni dejavniki, ugodni za vinogradništvo, so posledica učinka toplotnega uravnavanja, ki ga omogočajo vode Atlantskega oceana na zahodu in estuarij reke Gironde na vzhodu. Vino je zaradi oceanskega podnebja, ki ga v posameznih letih spremljajo deževna jesenska obdobja nizkega zračnega pritiska ali pa vroče in zelo sončne pozne jeseni, izjemno žlahtno.

Za vinogradniško pokrajino, ki iz tega izhaja, je značilen neizrazit relief (med tremi in 50 metri nadmorske višine), ki ga na zahodu omejuje gozd, na vzhodu pa estuarij reke Gironde. Od juga proti severu se izmenjujejo gruščnati grebeni z vinogradi, ki jih razmejujejo vodotoki, imenovani jalles, in bolj močvirnati predeli brez vinogradov.

Vinogradniki so iz roda v rod poskrbeli, da so prišle do izraza posebnosti vinogradniških zemljišč regije Médoc, ki uživajo svetovni sloves. Skozi zgodovino so vinogradniki zaradi natančnega poznavanja tal in ob prizadevanjih, da bi z obvladovanjem tehnik osuševanja čim bolje izkoristili njihove danosti, razvili pridelovalne prakse, ki so najbolje prilagojene pridelavi staranih rdečih vin. Kljub higienskemu napredku in mehanizaciji vinogradov si vinogradniki še naprej prizadevajo, da bi vinogradniške prakse bile še naprej skladne s ciljem pridelave rdečih vin s priznanimi značilnostmi.

Danes trsni izbor v regiji Médoc temelji predvsem na sorti cabernet-sauvignon N, ki je idealna za gruščnata tla, sorti merlot N, ki je cenjena zaradi sadnosti, sorti cabernet franc N v tleh, v katerih prevladuje apnenec, ter sorti petit verdot N v vročih in prepustnih tleh. Zaradi te raznolikosti sort in tal za proizvodnjo vina s kontrolirano označbo porekla „Médoc“ je treba vinograde obdelovati selektivno.

Ta selektivni način obdelovanja omogoča pridelavo zrelega in zdravega grozdja, katerega donosi se uravnavajo. Z maceracijo se tako lahko pridobijo vina želenih koncentracij. Zato je nepogrešljivo vsaj šestmesečno zorenje, da se omehčajo.

Vina, ki so tanična in imajo izrazito barvo, strukturno temeljijo predvsem na sorti cabernet-sauvignon N v povezavi s sorto merlot N ter nekoliko manj s sortama cabernet franc N in petit verdot N ali redkeje s sortama cot N in carmenère N. Sorta cabernet-sauvignon N je tradicionalna in daje vinom iz Médoca začimbne note. Zvrščanje s sorto merlot N daje vinom polnost, voljnost in arome rdečega jagodičevja. Če sorta merlot N prevladuje, se hitreje razvijejo želene terciarne arome. Strukturo in kompleksnost krepi zvrščanje s sorto cabernet franc N ali petit verdot N, ta prinaša tudi svežino.

Vina so zelo primerna za staranje.

To vinorodno območje, ki nadaljuje dolgo zgodovino razvoja, prečka vinska pot in je posejano z vinskimi dvorci (châteaux), prostranimi posestvi z raznoliko arhitekturno dediščino, ki mejijo na zelo majhna družinska vinogradniška gospodarstva, na katerih proizvodnjo vin, trženje in promocijo izboljšujejo različne zadružne kleti.

Vina s to kontrolirano označbo porekla so prepoznavna že od nekdaj, in sicer njihova prepoznavnost temelji na pojmu „château“ (dvorec). S poroko med vojvodinjo Eleonoro Akvitansko in Henrikom Plantagenetom, prihodnjim kraljem Anglije, leta 1152 je razvoj trgovine z Anglijo dobil pomembno vlogo pri širjenju prepoznavnosti vin iz Médoca na tujem.

Leta 1647, ko je nekdanji mestni svet Bordeauxa Jurade de Bordeaux izdal prvo razvrstitev vin Guyenne v zgodovini, so vina iz župnij Médoca že utrdila svoj sloves. Pod Ludvikom XV. je bila ta razvrstitev natančneje določena po regijah, in sicer je bila najprej razdeljena po župnijah in nato po vinogradih „cru“. Na podlagi teh različnih razvrstitev je bila leta 1855 določena razvrstitev bordojskih vin, s katero so bila vina iz regije Médoc uvrščena med vina regije Gironde. Poleg tega je bila leta 1932 objavljena razvrstitev „bordojski vinogradi Médoca“.

9.   Bistveni dodatni pogoji (pakiranje, označevanje, ostale zahteve)

Območje v neposredni bližini

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

izjema pri proizvodnji na razmejenem geografskem območju

Opis pogoja:

Območje v neposredni bližini, opredeljeno z izjemo za obdelavo in zorenje vin, zajema ozemlje naslednjih občin v departmaju Gironde po uradnem geografskem kodeksu z dne 1. januarja 2021: Abzac, Aillas, Ambarès-et-Lagrave, Ambès, Anglade, Arbanats, Les Artigues-de-Lussac, Artigues-près-Bordeaux, Arveyres, Asques, Aubiac, Auriolles, Auros, Ayguemorte-les-Graves, Bagas, Baigneaux, Barie, Baron, Barsac, Bassanne, Bassens, Baurech, Bayas, Bayon-sur-Gironde, Bazas, Beautiran, Bègles, Béguey, Bellebat, Bellefond, Belvès-de-Castillon, Bernos-Beaulac, Berson, Berthez, Beychac-et-Caillau, Bieujac, Les Billaux, Birac, Blaignac, Blasimon, Blaye, Blésignac, Bommes, Bonnetan, Bonzac, Bordeaux, Bossugan, Bouliac, Bourdelles, Bourg, Le Bouscat, Branne, Brannens, Braud-et-Saint-Louis, La Brède, Brouqueyran, Bruges, Budos, Cabanac-et-Villagrains, Cabara, Cadarsac, Cadaujac, Cadillac, Cadillac-en-Fronsadais, Camarsac, Cambes, Camblanes-et-Meynac, Camiac-et-Saint-Denis, Camiran, Camps-sur-l’Isle, Campugnan, Canéjan, Capian, Caplong, Carbon-Blanc, Cardan, Carignan-de-Bordeaux, Cars, Cartelègue, Casseuil, Castelmoron-d’Albret, Castelviel, Castets et Castillon, Castillon-la-Bataille, Castres-Gironde, Caudrot, Caumont, Cauvignac, Cavignac, Cazats, Cazaugitat, Cénac, Cenon, Cérons, Cessac, Cestas, Cézac, Chamadelle, Civrac-de-Blaye, Civrac-sur-Dordogne, Cleyrac, Coimères, Coirac, Comps, Coubeyrac, Courpiac, Cours-de-Monségur, Cours-les-Bains, Coutras, Coutures, Créon, Croignon, Cubnezais, Cubzac-les-Ponts, Cudos, Cursan, Daignac, Dardenac, Daubèze, Dieulivol, Donnezac, Donzac, Doulezon, Les Eglisottes-et-Chalaures, Escoussans, Espiet, Les Esseintes, Etauliers, Eynesse, Eyrans, Eysines, Faleyras, Fargues, Fargues-Saint-Hilaire, Le Fieu, Flaujagues, Floirac, Floudès, Fontet, Fossés-et-Baleyssac, Fours, Francs, Fronsac, Frontenac, Gabarnac, Gajac, Galgon, Gans, Gardegan-et-Tourtirac, Gauriac, Gauriaguet, Générac, Génissac, Gensac, Gironde-sur-Dropt, Gornac, Gours, Gradignan, Grézillac, Grignols, Guillac, Guillos, Guîtres, Le Haillan, Haux, Hure, Illats, Isle-Saint-Georges, Izon, Jugazan, Juillac, Labescau, Ladaux, Lados, Lagorce, Lalande-de-Pomerol, Lamothe-Landerron, La Lande-de-Fronsac, Landerrouat, Landerrouet-sur-Ségur, Landiras, Langoiran, Langon, Lansac, Lapouyade, Laroque, Laruscade, Latresne, Lavazan, Léogeats, Léognan, Lestiac-sur-Garonne, Les Lèves-et-Thoumeyragues, Libourne, Lignan-de-Bazas, Lignan-de-Bordeaux, Ligueux, Listrac-de-Durèze, Lormont, Loubens, Loupes, Loupiac, Loupiac-de-la-Réole, Lugaignac, Lugasson, Lugon-et-l’Ile-du-Carnay, Lussac, Madirac, Maransin, Marcenais, Margueron, Marimbault, Marions, Marsas, Martignas-sur-Jalle, Martillac, Martres, Masseilles, Massugas, Mauriac, Mazères, Mazion, Mérignac, Mérignas, Mesterrieux, Mombrier, Mongauzy, Monprimblanc, Monségur, Montagne, Montagoudin, Montignac, Montussan, Morizès, Mouillac, Mouliets-et-Villemartin, Moulon, Mourens, Naujan-et-Postiac, Néac, Nérigean, Neuffons, Le Nizan, Noaillac, Noaillan, Omet, Paillet, Les Peintures, Pellegrue, Périssac, Pessac, Pessac-sur-Dordogne, Petit-Palais-et-Cornemps, Peujard, Le Pian-sur-Garonne, Pineuilh, Plassac, Pleine-Selve, Podensac, Pomerol, Pompéjac, Pompignac, Pondaurat, Porchères, Porte-de-Benauge, Portets, Le Pout, Préchac, Preignac, Prignac-et-Marcamps, Pugnac, Puisseguin, Pujols, Pujols-sur-Ciron, Le Puy, Puybarban, Puynormand, Quinsac, Rauzan, Reignac, La Réole, Rimons, Riocaud, Rions, La Rivière, Roaillan, Romagne, Roquebrune, La Roquille, Ruch, Sablons, Sadirac, Saillans, Saint-Aignan, Saint-André-de-Cubzac, Saint-André-du-Bois, Saint-André-et-Appelles, Saint-Androny, Saint-Antoine-du-Queyret, Saint-Antoine-sur-l’Isle, Saint-Aubin-de-Blaye, Saint-Aubin-de-Branne, Saint-Avit-de-Soulège, Saint-Avit-Saint-Nazaire, Saint-Brice, Saint-Caprais-de-Bordeaux, Saint-Christoly-de-Blaye, Saint-Christophe-de-Double, Saint-Christophe-des-Bardes, Saint-Cibard, Saint-Ciers-d’Abzac, Saint-Ciers-de-Canesse, Saint-Ciers-sur-Gironde, Saint-Côme, Saint-Denis-de-Pile, Saint-Emilion, Saint-Etienne-de-Lisse, Saint-Exupéry, Saint-Félix-de-Foncaude, Saint-Ferme, Saint-Genès-de-Blaye, Saint-Genès-de-Castillon, Saint-Genès-de-Fronsac, Saint-Genès-de-Lombaud, Saint-Genis-du-Bois, Saint-Germain-de-Grave, Saint-Germain-de-la-Rivière, Saint-Germain-du-Puch, Saint-Gervais, Saint-Girons-d’Aiguevives, Saint-Hilaire-de-la-Noaille, Saint-Hilaire-du-Bois, Saint-Hippolyte, Saint-Jean-de-Blaignac, Saint-Jean-d’Illac, Saint-Laurent-d’Arce, Saint-Laurent-des-Combes, Saint-Laurent-du-Bois, Saint-Laurent-du-Plan, Saint-Léon, Saint-Loubert, Saint-Loubès, Saint-Louis-de-Montferrand, Saint-Macaire, Saint-Magne-de-Castillon, Saint-Maixant, Saint-Mariens, Saint-Martial, Saint-Martin-de-Laye, Saint-Martin-de-Lerm, Saint-Martin-de-Sescas, Saint-Martin-du-Bois, Saint-Martin-du-Puy, Saint-Martin-Lacaussade, Saint-Médard-de-Guizières, Saint-Médard-d’Eyrans, Saint-Michel-de-Fronsac, Saint-Michel-de-Lapujade, Saint-Michel-de-Rieufret, Saint-Morillon, Saint-Palais, Saint-Pardon-de-Conques, Saint-Paul, Saint-Pey-d’Armens, Saint-Pey-de-Castets, Saint-Philippe-d’Aiguille, Saint-Philippe-du-Seignal, Saint-Pierre-d’Aurillac, Saint-Pierre-de-Bat, Saint-Pierre-de-Mons, Saint-Quentin-de-Baron, Saint-Quentin-de-Caplong, Saint-Romain-la-Virvée, Saint-Sauveur-de-Puynormand, Saint-Savin, Saint-Selve, Saint-Seurin-de-Bourg, Saint-Seurin-de-Cursac, Saint-Seurin-sur-l’Isle, Saint-Sève, Saint-Sulpice-de-Faleyrens, Saint-Sulpice-de-Guilleragues, Saint-Sulpice-de-Pommiers, Saint-Sulpice-et-Cameyrac, Saint-Trojan, Saint-Vincent-de-Paul, Saint-Vincent-de-Pertignas, Saint-Vivien-de-Blaye, Saint-Vivien-de-Monségur, Saint-Yzan-de-Soudiac, Sainte-Colombe, Sainte-Croix-du-Mont, Sainte-Eulalie, Sainte-Florence, Sainte-Foy-la-Grande, Sainte-Foy-la-Longue, Sainte-Gemme, Sainte-Radegonde, Sainte-Terre, Sallebœuf, Les Salles-de-Castillon, Samonac, Saucats, Saugon, Sauternes, La Sauve, Sauveterre-de-Guyenne, Sauviac, Savignac, Savignac-de-l’Isle, Semens, Sendets, Sigalens, Sillas, Soulignac, Soussac, Tabanac, Taillecavat, Talence, Targon, Tarnès, Tauriac, Tayac, Teuillac, Tizac-de-Curton, Tizac-de-Lapouyade, Toulenne, Le Tourne, Tresses, Uzeste, Val-de-Livenne, Val de Virvée, Vayres, Vérac, Verdelais, Vignonet, Villandraut, Villegouge, Villenave-de-Rions, Villenave-d’Ornon, Villeneuve, Virelade, Virsac in Yvrac.

Večja geografska enota

Pravni okvir:

nacionalna zakonodaja

Vrsta dodatnega pogoja:

dodatne določbe o označevanju

Opis pogoja:

Pri označevanju se lahko navede večja geografska enota, „Vin de Bordeaux – Médoc“ ali „Grand Vin de Bordeaux – Médoc“. Velikost črk za to poimenovanje niti po višini niti po širini ne presega dveh tretjin velikosti črk, ki sestavljajo ime kontrolirane označbe porekla.

Povezava na specifikacijo proizvoda

http://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-40c12dea-0f6d-4f13-accb-ed4795fb5f3a

---

(1)  UL L 9, 11.1.2019, str. 2.

---