# Eiropas Savienības C 97/2022

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 97 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 65. gadagājums2022. gada 28. februāris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 97

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

65. gadagājums2022. gada 28. februāris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Reģionu komiteja |
| | Interactio – hibrīdformātā – RK 147. plenārsesija, 1.12.2021.–2.12.2021. |
| 2022/C 97/01 | Rezolūcija par Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmu un Eiropas Reģionu komitejas politiskajām prioritātēm 2022. gadam | 1 |
| 2022/C 97/02 | Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Jaunatnes gadam | 7 |
| | ATZINUMI |
| | Reģionu komiteja |
| | Interactio – hibrīdformātā – RK 147. plenārsesija, 1.12.2021.–2.12.2021. |
| 2022/C 97/03 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus | 10 |
| 2022/C 97/04 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Vēža uzveikšanas plāns | 17 |
| 2022/C 97/05 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošana | 21 |
| 2022/C 97/06 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Bezpajumtniecības izskaušana Eiropas Savienībā: vietējā un reģionālā perspektīva | 26 |
| 2022/C 97/07 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums ES rīcības plāns bioloģiskās lauksaimniecības jomā | 30 |
| 2022/C 97/08 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ilgtspējīga zilā ekonomika un akvakultūra | 36 |
| 2022/C 97/09 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums 2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai | 43 |
| 2022/C 97/10 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Komisijas 2020. gada ziņojums par konkurences politiku | 50 |
| 2022/C 97/11 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums Dzimumu dimensija struktūrfondos un kohēzijas politikas fondos 2021.–2027. gadam, galveno uzmanību pievēršot darbības programmu sagatavošanai | 56 |

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

Interactio – hibrīdformātā – RK 147. plenārsesija, 1.12.2021.–2.12.2021.

Interactio

2022/C 97/01

Rezolūcija par Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmu un Eiropas Reģionu komitejas politiskajām prioritātēm 2022. gadam

1

2022/C 97/02

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Jaunatnes gadam

7

ATZINUMI

Reģionu komiteja

Interactio – hibrīdformātā – RK 147. plenārsesija, 1.12.2021.–2.12.2021.

Interactio

2022/C 97/03

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus

10

2022/C 97/04

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Vēža uzveikšanas plāns

17

2022/C 97/05

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošana

21

2022/C 97/06

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Bezpajumtniecības izskaušana Eiropas Savienībā: vietējā un reģionālā perspektīva

26

2022/C 97/07

Eiropas Reģionu komitejas atzinums ES rīcības plāns bioloģiskās lauksaimniecības jomā

30

2022/C 97/08

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Ilgtspējīga zilā ekonomika un akvakultūra

36

2022/C 97/09

Eiropas Reģionu komitejas atzinums 2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai

43

2022/C 97/10

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Eiropas Komisijas 2020. gada ziņojums par konkurences politiku

50

2022/C 97/11

Eiropas Reģionu komitejas atzinums Dzimumu dimensija struktūrfondos un kohēzijas politikas fondos 2021.–2027. gadam, galveno uzmanību pievēršot darbības programmu sagatavošanai

56

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | Reģionu komiteja |
| | Interactio – hibrīdformātā – RK 147. plenārsesija, 1.12.2021.–2.12.2021. |
| 2022/C 97/12 | Eiropas Reģionu komitejas atzinums ES pieeja mākslīgajam intelektam – Mākslīgā intelekta akts (pārskatīts atzinums) | 60 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

Reģionu komiteja

Interactio – hibrīdformātā – RK 147. plenārsesija, 1.12.2021.–2.12.2021.

Interactio

2022/C 97/12

Eiropas Reģionu komitejas atzinums ES pieeja mākslīgajam intelektam – Mākslīgā intelekta akts (pārskatīts atzinums)

60

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Reģionu komiteja

Interactio – hibrīdformātā – RK 147. plenārsesija, 1.12.2021.–2.12.2021.

| 28.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/1

---

Rezolūcija par Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmu un Eiropas Reģionu komitejas politiskajām prioritātēm 2022. gadam

(2022/C 97/01)

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA,

ņemot vērā:

| — | Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmu,

| — | 2012. gada februāra Protokolu par sadarbību ar Eiropas Komisiju, |
| --- | --- |

—

2012. gada februāra Protokolu par sadarbību ar Eiropas Komisiju,

| — | RK rezolūciju par RK prioritātēm 2020.–2025. gadam (1), |
| --- | --- |

—

RK rezolūciju par RK prioritātēm 2020.–2025. gadam (1),

| — | RK rezolūciju par priekšlikumiem attiecībā uz Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmu (2) un |
| --- | --- |

—

RK rezolūciju par priekšlikumiem attiecībā uz Eiropas Komisijas 2022. gada darba programmu (2) un

| — | RK rezolūciju “Gadskārtējais ES reģionālais un vietējais barometrs (2021)” (3), |
| --- | --- |

—

RK rezolūciju “Gadskārtējais ES reģionālais un vietējais barometrs (2021)” (3),

| 1. | aicina Eiropas Parlamentu, Padomi un Komisiju kopīgajā deklarācijā par ES likumdošanas prioritātēm 2022. gadā ņemt vērā šajā rezolūcijā izklāstītos viedokļus un ieteikumus un pauž gatavību sniegt ieguldījumu deklarācijas īstenošanā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | vēlreiz norāda uz Komisijas apņemšanos turpmāk veikt pasākumus saistībā ar priekšlikumiem, kas izskan konferencē par Eiropas nākotni. Komiteja uzskata, ka interaktīvā daudzvalodu digitālā platforma un pilsoņu paneļdiskusijas varētu būt instruments pastāvīgam ES mēroga dialogam ar iedzīvotājiem, un pauž gatavību uzņemties nozīmīgu lomu šajā procesā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē 2022. gada pasludināšanu par Eiropas Jaunatnes gadu un pauž apņēmību cieši sadarboties ar citām ES iestādēm un visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai veicinātu jauniešu līdzdalību visos līmeņos; |
| --- | --- |

3.

Eiropas tuvināšana tās iedzīvotājiem

| 4. | vēlreiz aicina Komisiju Eiropas Demokrātijas rīcības plānā minēto leģislatīvo un neleģislatīvo pasākumu darbības jomā iekļaut reģionālo un vietējo dimensiju un uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt vietējo un reģionālo vēlēšanu integritāti un stiprināt vietējo kopienu iespējas apkarot diskrimināciju un dezinformāciju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka jaunajā likumdošanas iniciatīvā attiecībā uz mediju brīvības aizsardzību ir jāņem vērā vietējo un reģionālo mediju situācija; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atbalsta Komisijas prioritāti garantēt tiesiskuma principa, tostarp ES tiesību aktu pārākuma principa, efektīvu piemērošanu, kas ir priekšnosacījums līdztiesībai un juridiskajai noteiktībai kopējās politikas īstenošanā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka jāturpina centieni veidot Savienību, kurā valda līdztiesība, tostarp ierosinot jaunus pasākumus vardarbības pret sievietēm novēršanai un apkarošanai, un tāpēc pauž cerību, ka Komiteja tiks iesaistīta jaunas ES iestāžu ētikas struktūras izveidē; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž stingru apņēmību īstenot “aktīvas subsidiaritātes” koncepciju un vēlreiz aicina Komisijas priekšlikumos sistemātiski izmantot subsidiaritātes novērtēšanas sistēmu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atbalsta ieceri samazināt administratīvo slogu iedzīvotājiem un uzņēmumiem, izmantojot pieeju “viens pieņemts – viens atcelts”. Komiteja tomēr pauž cerību, ka šie centieni atbildīs ES ekonomikas, sociālajiem un vides standartiem un balstīsies uz pieeju, kuras pamatā ir pierādījumi, un uz bezdarbības izmaksu novērtējumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vēlreiz aicina atbilstoši Subsidiaritātes jautājumu darba grupas ierosinājumam pārskatīt arī Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu, kā arī labāka regulējuma pamatnostādnes un rīkkopu, ņemot vērā Eiropas likumdošanas procesa daudzlīmeņu dimensiju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos stiprināt teritoriālās ietekmes novērtēšanu un ietekmes uz lauku apvidiem novērtēšanu, lai labāk tiek ņemtas vērā dažādu ES teritoriju vajadzības un īpatnības. Komiteja norāda, ka ir jāņem vērā arī robežreģionu situācija. Tāpēc RK aicina Komisiju garantēt, ka sākotnējie ietekmes novērtējumi un ietekmes novērtējumi ietver attiecīgās likumdošanas iniciatīvas iespējamās teritoriāli atšķirīgās ietekmes novērtējumu; atbalsta Komisijas plānus 2022. gadā rīkot plaša mēroga konferenci par labāku regulējumu, kurā īpaša vērība tiks veltīta vietējai un reģionālajai dimensijai, kā tas darīts platformā “Gatavi nākotnei”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka prognozēšana kā politisks instruments kļūst arvien svarīgāka, lai izstrādātu uz pierādījumiem balstītas ilgtermiņa perspektīvas daudzās politikas jomās, kurās vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir uzticētas nozīmīgas pilnvaras, piemēram, tādās jomās kā ekonomiskais atbalsts, demogrāfija, klimata pārmaiņu ierobežošanas un pielāgošanās pasākumi, izglītība, veselība, prasmes vai infrastruktūra. Tāpēc Komiteja vēlreiz pauž apņēmību atbalstīt Komisijas centienus apzināt vietējās un reģionālās prognozēšanas spējas, lai var ņemt vērā vietējo un reģionālo pieredzi, it īpaši gadskārtējo stratēģiskās prognozēšanas ziņojumu; |
| --- | --- |

12.

Noturīgu kopienu veidošana

| 13. | uzsver, ka sistemātiski jāorganizē daudzlīmeņu platformas un dialogi, lai nodrošinātu vietējo un reģionālo pašvaldību strukturētu un iekļaujošu līdzdalību zaļā kursa iniciatīvu plānošanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda uz milzīgajām teritoriju problēmām, kas saistītas ar zaļo pārkārtošanos, tostarp transporta nozarē, un uz autobūves reģionu īpašo situāciju un aicina sākt daudzlīmeņu dialogu par taisnīgu pārkārtošanos autobūves nozarē; |
| --- | --- |

14.

| 15. | turpinās atbalstīt ilgtermiņa redzējumu attiecībā uz lauku apvidu attīstību un pāreju uz zaļāku, viedāku un ilgtspējīgāku lauksaimniecību. Lauku attīstības programmas izstrādei būtu jānodrošina pamats lauku apvidu pārvaldības mehānismam, saglabājot vietējo identitāti un tipiskās iezīmes, un skaidriem kvantitatīviem lauku dimensijas rādītājiem Eiropas pusgadā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atbalsta to, ka nulles piesārņojuma mērķis noteikts par prioritāti, lai aizsargātu cilvēkus un ekosistēmas, un pauž cerību, ka vietējās un reģionālās pašvaldības tiks ņemtas vērā gaidāmajā Nulles piesārņojuma tiesību aktu kopumā, it īpaši paredzot izveidot attiecīgo ieinteresēto personu platformu un ES reģionu rezultātu pārskatu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina turpmākajos priekšlikumos par plastmasu un aprites ekonomiku ņemt vērā attiecīgajos RK atzinumos jau pausto viedokli, tostarp uzmanību veltīt vietējo un reģionālo pašvaldību pilnvarām atkritumu savākšanas un apsaimniekošanas jomā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju vēl vairāk veicināt kosmosa tehnoloģiju izmantošanu un datu pieejamību vietējā līmenī, lai ierobežotu klimata pārmaiņas, veicinātu enerģētikas pārkārtošanu, aizsargātu vidi un īstenotu zaļo kursu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž cerību, ka tiks pārskatīta Ēku energoefektivitātes direktīva, lai pilnībā īstenotu renovācijas vilni, un aicina Komisiju balstīties uz pašreizējo ciešāko sadarbību ar Reģionu komiteju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vēlreiz norāda: lai ES zaļais kurss būtu sekmīgs, ir rūpīgi jāpārskata Regula par enerģētikas savienības pārvaldību, to sasaistot ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķiem, kā arī ar daudzlīmeņu pārvaldības strukturālu īstenošanu, sistemātiski veidojot daudzlīmeņu zaļā kursa dialogus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē rīkkopu enerģijas cenu svārstību pārvaldībai un aicina rīkoties aktīvāk, lai mazinātu enerģētisko nabadzību un neaizsargātību pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka atzīta klimata krīzes un bioloģiskās daudzveidības krīzes nesaraujamā saistība, un uzsver, ka Eiropas Komisijai, balstoties uz Edinburgas deklarāciju, it īpaši ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību Pušu konferences 15. sesijā (UN CBD COP15) un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 27. sesijā (UNFCCC COP27) jāturpina veicināt daudzlīmeņu pārvaldību Eiropas Savienībā un visā pasaulē; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina stiprināt ES Klimatadaptācijas stratēģijas īstenošanu, izmantojot misiju “Pielāgošanās klimata pārmaiņām” un ES politikas atbalsta instrumentu “Pielāgošanās klimata pārmaiņām”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri sasniegt “Digitālais kompass līdz 2030. gadam” mērķus un aicina ES politikas jomās integrēt digitālo kohēziju kā ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju papildinošu dimensiju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kritiski vērtē to, ka trūkst rādītāju, lai vietējā un reģionālajā līmenī uzraudzītu “Digitālā desmitgade: digitālie mērķrādītāji 2030. gadam” mērķu sasniegšanu; tāpēc cenšas izstrādāt šādus rādītājus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos pieņemt Eiropas mikroshēmu aktu, lai raisītu pārdomas par ES lielo atkarību no trešo valstu piegādātām jaunākajām tehnoloģijām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē izziņoto likumdošanas iniciatīvu par Vienotā tirgus ārkārtas instrumentu. Komiteja aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, ka tās priekšlikumā tiek atspoguļota vietējo un reģionālo pašvaldību svarīgā loma, it īpaši centienos novērst vienotā tirgus darbības traucējumus teritorijās, kas atkarīgas no spēcīgām pārrobežu piegādes ķēdēm un apmaiņas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē Komisijas ieceri pārskatīt ES konkurences politiku. Komiteja norāda, ka, iespējams, pārskatot tirgus definīciju, ir rūpīgi jāapsver, cik lielā mērā tas ietekmēs ekonomisko līdzsvaru starp dažādiem ES reģioniem, kā arī MVU un patērētājiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas darba programmā nav paredzēti pasākumi, ar ko varētu pārvarēt fundamentālās pārmaiņas, kuras zaļais kurss, digitalizācija un dekarbonizācija radīs Eiropas rūpniecībā. Tāpēc Komiteja iesaka Komisijai turpmāko rūpniecības politiku ciešāk saistīt ar pielāgošanu nākotnes vajadzībām un ņemt vērā pieredzi, kas gūta no konkurētspējīgām reģionālajām ekosistēmām, svarīgu pamattehnoloģiju nozīmi un nepieciešamību panākt līdzsvaru starp konkurētspēju un atvērtu stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka turpmākajos ES mākslīgā intelekta (MI) noteikumos ir svarīgi aizsargāt iedzīvotāju pamattiesības un stiprināt ētikas prasības attiecībā uz augsta riska MI izmantošanu; šajā saistībā atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas rīkoto sabiedrisko apspriešanu par civiltiesiskās atbildības noteikumu pielāgošanu digitālā laikmeta un mākslīgā intelekta specifiskajām problēmām (4) un pauž cerību, ka pēc tās tiks izstrādāts atjaunināts satvars, kura mērķis ir nodrošināt patērētājiem kompensāciju par mākslīgā intelekta lietotņu radīto kaitējumu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž apņēmību strādāt, lai tiktu izveidota pilnvērtīga Eiropas veselības savienība, kurā tiek ievērots subsidiaritātes princips, un aicina Eiropas Parlamentam un reģioniem uzticēt skaidrāku lomu turpmākajā ES Veselības ārkārtas situāciju gatavības un reaģēšanas iestādē (HERA)un Eiropas veselības datu telpā; stingri uzsver, ka piekšlikumā par HERA un projektā regulai par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem jāparedz vietējo un reģionālo pašvaldību iesaiste sabiedrības veselības jomā radušos ārkārtas situāciju pārvarēšanas plānu izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju ņemt vērā vietējo un reģionālo pašvaldību lomu vēža profilaksē; pauž gatavību sniegt padomus gaidāmā ieteikuma par skrīningu sagatavošanai un piedalīties tā īstenošanā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | vēlreiz norāda uz ieteikumiem, kas sniegti atzinumā “Jaunais Migrācijas un patvēruma pakts”. Kopēju migrācijas politiku, kas balstīta uz solidaritāti un nodrošina efektīvu migrācijas plūsmu pārvaldību, kā noteikts Līgumos, var īstenot tikai ar visu pārvaldības līmeņu, tostarp vietējā un reģionālā līmeņa, līdzdalību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vēlreiz uzsver, ka ir vajadzīga funkcionējoša Šengenas zona bez iekšējām robežām; atbalsta dalībvalstu un Komisijas centienus aizsargāt ES ārējās robežas, vienlaikus respektējot tiesiskumu un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina ES iestādes finansiāli atbalstīt tās dalībvalstis, kuras sekmīgi sargā ES ārējās robežas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka ir vajadzīga ciešāka koordinācija, sadarbība un svarīgas informācijas apmaiņa starp vietējām un reģionālajām pašvaldībām, dalībvalstīm un tiesībaizsardzības iestādēm, lai efektīvi vērstos pret pārrobežu noziegumiem, it īpaši terorismu un organizēto noziedzību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž cerību, ka Komisija reaģēs uz RK norādi, ka attiecībām starp Apvienoto Karalisti (AK) un ES trūkst teritoriāla “dziļuma”, un ka tā centīsies šo nepilnību novērst. RK sekmēs centienus atvieglot un attīstīt teritoriālo sadarbību ar decentralizētajiem reģioniem un Apvienotās Karalistes vietējām un reģionālajām pašvaldībām, tostarp ārpus institucionālā satvara, ko nodrošina Tirdzniecības un sadarbības nolīgums; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā, it īpaši ar RK apvienotajām konsultatīvajām komitejām, kas izveidotas ar Melnkalni, Ziemeļmaķedoniju un Serbiju, kā arī Rietumbalkānu darba grupu, izveidot pastāvīgus un strukturētus mehānismus, kas atbalsta sadarbību starp Rietumbalkānu vietējām pašvaldībām un to partneriem Eiropas Savienībā. Komiteja atzinīgi vērtē to, ka atsākta stratēģiska Tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas programmas (TAIEX) atbalsta sniegšana Rietumbalkānu vietējām pašvaldībām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē Komisijas pastāvīgo apņēmību turpināt Austrumu partnerību, it īpaši ņemot vērā RK priekšlikumu izveidot Valsts pārvaldes akadēmiju Austrumu partnerībai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vēlreiz norāda, ka visām ES iestādēm atjaunotās partnerības ar dienvidu kaimiņreģionu īstenošanā būtu vietējās un reģionālās pašvaldības jāuzskata par nozīmīgiem ilgtspējīgas attīstības partneriem, lai radītu jaunu dinamiku decentralizācijas reformām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju atzīt vietējo un reģionālo pašvaldību iespējamo lomu miera un labklājības veicināšanā trešās valstīs, ņemot vērā, ka tās īsteno tādas iniciatīvas kā Nikosijas iniciatīva, kas ir konkrēts partneru sadarbības piemērs; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina izstrādāt skaidru plānu par ES civilās aizsardzības mehānisma un tā instrumentu darbību ilgtermiņā un finanšu stiprināšanu, kam jākalpo gan katastrofu novēršanas un sagatavotības, gan kolektīvās ārkārtas reaģēšanas spēju uzlabošanai. Komiteja turklāt mudina Komisiju nesen izveidotajā Savienības Civilās aizsardzības zināšanu tīklā izmantot reģionālo un vietējo pieredzi katastrofu pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

42.

Kohēzija – mūsu pamatvērtība

| 43. | norāda uz kohēzijas politikas būtisko nozīmi un tāpēc uzsver, ka jādod pilsētām un reģioniem iespēja maksimāli izmantot NextGenerationEU, lai konsolidētu ilgtermiņa un ilgtspējīgus ieguldījumus, ko tie plāno saskaņā ar kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju līdz 2022. gada jūlijam iesniedzamajā pārskata ziņojumā par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu (Atveseļošanas un noturības mehānisma izveides regulas 16. pants) ziņot par vietējo un reģionālo pašvaldību iesaisti nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā. aicina pilnībā ievērot partnerības principu un to piemērot attiecībā uz Taisnīgas pārkārtošanās fondu (TPF) un Atveseļošanas un noturības mehānismu (ANM) un ātri apstiprināt visus nacionālos atveseļošanas un noturības plānus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija atsākusi ekonomikas pārvaldības pārskatīšanu, un uzskata, ka pienācis laiks pārskatīt ES fiskālo sistēmu, lai nepieļautu, ka publiskie ieguldījumi un sabiedriskie pakalpojumi atkal kļūst par pielāgojamo mainīgo lielumu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž nožēlu par to, ka Komisija nav apsvērusi iespēju vēl par vienu gadu pagarināt 100 % līdzfinansējuma likmi un palielināt de minimis slieksni Papildinātajā investīciju iniciatīvā reaģēšanai uz koronavīrusu, ņemot vērā budžeta ierobežojumus, ar kuriem joprojām saskaras reģionālās un vietējās pašvaldības; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē lēmumu atjaunot ES stratēģisko partnerību ar tālākajiem reģioniem, lai pienācīgi ņemtu vērā Covid-19 uzliesmojuma ietekmi un pielāgotu ES atbalstu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž bažas par partnerattiecību nolīgumu lēno apstiprināšanu dalībvalstīs, jo ar to ir izskaidrojams zemais pieejamo struktūrfondu līdzekļu apguves līmenis, un ierosina reģioniem un ES iestādēm cieši sadarboties, lai paātrinātu (arī darbības programmu) apstiprināšanu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju līdztekus pašreizējai tīmekļa vietnei attiecībām ar ieguldītājiem izveidot īpašu tīmekļa portālu, kurš būtu veltīts Eiropas obligāciju emisijai un kurā būtu pieejami visi apkopotie dati par visām obligācijām, parādzīmēm un zaļajām obligācijām, kas tiek tirgotas saistībā ar NextGenerationEU; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka ir vajadzīgs atbilstošs ES tiesiskais regulējums, kas paver iespēju efektīvi izveidot un pārvaldīt pārrobežu sabiedriskos pakalpojumus; aicina arī izveidot stabilāku tiesisko regulējumu, lai nodrošinātu, ka tiek atbalstīta reģionālo un vietējo dalībnieku sadarbība ES robežreģionos, garantējot standartu obligāto minimumu pārrobežu sadarbībai krīzes gadījumā ar nolūku saglabāt pietiekamu sabiedrisko pakalpojumu līmeni; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pauž nožēlu par to, ka vairāki ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijas pasākumi, kas bija paredzēti 2022. gadā, nav atspoguļoti Komisijas darba programmā, it īpaši attiecībā uz kombinēto transportu, upju informācijas pakalpojumiem un starptautiskā dzelzceļa transporta efektivitāti. Komiteja tomēr atzinīgi vērtē to, ka “daudzveidīgas digitālās mobilitātes pakalpojumi” tiek minēti darba programmā, un uzsver, ka kolektīvajam sabiedriskajam transportam, ko vietējās un reģionālās pašvaldības bieži vien tieši organizē kā vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumus, jābūt šīs iniciatīvas uzmanības centrā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | vēlreiz uzsver, ka ātri jāīsteno Eiropas sociālo tiesību pīlārs un jānodrošina rādītāji, kas neaprobežojas tikai ar IKP, lai varētu novērtēt ekonomisko, sociālo un ekoloģisko progresu, kurš veicina pāreju uz ilgtspējīgu labklājības ekonomiku; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ar interesi gaida ieteikumu par ienākumu minimumu, kas būs solis ceļā uz nabadzības izskaušanu Eiropas Savienībā un ļoti nepieciešama rīcība, lai īstenotu direktīvu par adekvātu minimālo algu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atzinīgi vērtē Eiropas platformas bezpajumtniecības apkarošanai izveidi kā pirmo soli, kas atspoguļo RK gadu gaitā paustās prasības īstenot efektīvāku bezpajumtniecības apkarošanas politiku; |
| --- | --- |

54.

| 55. | mudina Komisiju gaidāmajā Eiropas stratēģijā attiecībā uz aprūpi pienācīgi ņemt vērā RK neseno veikumu, kas saistīts ar aprūpes darbiniekiem un aprūpes pakalpojumiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | ar cerībām raugās uz Komisijas ierosināto pasākumu kopumu izglītības jomā un uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt sinerģiju un saskaņotību ar turpmākajām iniciatīvām digitālo prasmju uzlabošanai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzinīgi vērtē ierosināto programmu Aim, Learn, Master, Achieve (ALMA) (tiekties, mācīties, apgūt un sasniegt) un uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka programmai piešķirtie līdzekļi atbilst ievērojamajam skaitam ES jauniešu, kuri nestrādā, nemācās un neapgūst arodu (NEETs); |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka, ar visu pārvaldības līmeņu stratēģisku un koordinētu pieeju atbalstot reģionālās inovācijas ekosistēmas, ir jāizveido īsta Eiropas pētniecības telpa (EPT), un pauž cerību, ka sadarbībā ar Komisiju tiks izstrādāta reģionālo EPT centru koncepcija; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atbalsta pamatprogrammas “Apvārsnis” misiju īstenošanu kā drosmīgus soļus sabiedrības problēmu risināšanā, taču uzsver arī, ka ir vajadzīga efektīva daudzlīmeņu pārvaldības sistēma, kas misijas vieno ar vietējām un reģionālajām attīstības stratēģijām, atveseļošanas pasākumiem pēc Covid-19 pandēmijas un struktūrfondu atvēlēto inovācijas finansējumu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pauž nožēlu par to, ka darba programmā nav minēta pārdomāta specializācija kā nozīmīga koncepcija, kas dod iespēju pārvarēt dažādu inovācijas veicināšanas programmu un politikas pasākumu nepārredzamo daudzveidību; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas 2022. gada darba programmā nav minēts priekšlikums par jaunu Eiropas tūrisma stratēģiju 2030.–2050. gadam; aicina Komisiju nākt klajā ar jaunu vērienīgu skatījumu uz ilgtspējīgu tūrismu, ņemot vērā gan Covid-19 ietekmi, gan zaļo un digitālo atveseļošanu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzdod Komitejas priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, ES Padomes prezidentvalstīm Slovēnijai, Francijai un Čehijas Republikai un Eiropadomes priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

62.

Briselē, 2021. gada 1. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COR-2020-01392-00-00-RES-TRA.

1

(2)  COR-2021-02507-00-00-RES-TRA.

2

(3)  COR-2021-03857-00-00-RES-TRA.

3

(4)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12979-Civil-liability-adapting-liability-rules-to-the-digital-age-and-artificial-intelligence/public-consultation_lv

4

---

| 28.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/7

---

Eiropas Reģionu komitejas rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Jaunatnes gadam

Iesniegušas politiskās grupas PPE, PSE, Renew Europe, ECR, EA un Zaļie

(2022/C 97/02)

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības Padomes lēmumam par Eiropas Jaunatnes gadu 2022 (1),

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas priekšlikumu noteikt 2022. gadu par Eiropas Jaunatnes gadu un atbalsta priekšlikuma vispārējos mērķus: veicināt jauniešu līdzdalību demokrātiskajā un pilsoniskajā dzīvē un atbalstīt jauniešu talantu pilnveidi un personisko, sociālo un profesionālo izaugsmi zaļākā, digitālākā un iekļaujošākā Savienībā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Eiropas Jaunatnes gads 2022 var kļūt par iespēju veicināt jauniešu dalību demokrātiskajā dzīvē, lai, ne vien viņus informējot par politiku, kas viņus skar, bet arī iesaistot tās izstrādē, vadībā un īstenošanā, stiprinātu gan līdzdalības, gan pārstāvības demokrātiju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tāpēc uzsver nepieciešamību iesaistīt jauniešus lēmumu pieņemšanā gan ES, gan valstu, gan reģionālā un vietējā līmenī, tostarp politikā, kas saistīta ar zaļo un digitālo pārkārtošanos – jomu, kurā ir jūtamas paaudžu atšķirības. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš t. s. stikla griestiem, kas jauniešiem liedz pilnvērtīgi iesaistīties politiskajā dzīvē; šajā kontekstā uzsver, ka vietējās un reģionālās pašvaldības var būtiski veicināt jauniešu līdzdalību vietējā demokrātijā, kā arī sniegt atbalstu vietējām jauniešu organizācijām, jaunatnes padomēm un jauniešu parlamentiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | šajā saistībā uzsver, ka liela nozīme ir konferencei par Eiropas nākotni, jo ar tās palīdzību var stiprināt Eiropas identitāti un pilsoniskumu, pamatojoties uz kopīgām vērtībām, un samazināt demokrātijas deficītu Eiropas Savienībā; aicina Eiropas Parlamentu, ES Padomi un Eiropas Komisiju gādāt, ka tiek pilnībā ņemts vērā ieguldījums, ko jaunieši dod ar dažādu pasākumu starpniecību, piemēram, Eiropas Jaunatnes dienās (EYE2021); |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata: lai Eiropas Jaunatnes gada mantojums būtu ilglaicīgs un lai tiktu atzīts jaunatnes politikas starpnozaru raksturs, par vēl vienu Eiropas gada mērķi būtu jāizvirza jaunatnes dimensijas iekļaušana visās ES politikas jomās gan ES, gan valstu, gan reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž gatavību savā darbā vēl vairāk nostiprināt programmu “Vēlēti jaunāka gadagājuma politiķi” un dalīties labākajos šīs programmas piemēros ar citām ieinteresētajām personām; šajā saistībā norāda, ka RK rīkotie vietējie dialogi ir efektīvs instruments, ar ko veidot atklātu divvirzienu saziņu ar iedzīvotājiem, tostarp jauniešiem, par ES politisko programmu, kā arī paust viņu viedokli ES lēmumu pieņēmējiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka liela nozīme ir piešķirta iekļautībai, un atzīst, ka Eiropas Jaunatnes gada mērķus var sasniegt tikai tad, ja tiek ņemtas vērā visu jauniešu vajadzības un vēlmes visā to daudzveidībā un ja centīsimies nodrošināt vienlīdzīgas iespējas. Tas ietver arī jauniešus no laukiem, nomalēm un mazāk attīstītiem reģioniem, kā arī sociāli daudzveidīgas grupas un cilvēkus, kas ir neaizsargāti savas sociālekonomiskās vides, dzimuma, rases, reliģijas, seksuālās orientācijas, izcelsmes vai invaliditātes dēļ; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ir pārliecināta, ka Eiropas gads jāvelta ne tikai jauniešiem no 27 ES dalībvalstīm – tajā būtu jāiesaista arī gados jauni migranti un jaunieši no paplašināšanās procesā iesaistītajām valstīm; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka Eiropas gadam jādod impulss stiprināt paaudžu solidaritāti, lai uzlabotu sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju un veidotu iekļaujošāku sabiedrību; tālab vērš uzmanību uz pieaugošajām demogrāfiskajām pārmaiņām, kam raksturīgas lielas teritoriālās atšķirības, ko cita starpā izraisa arī intelektuālā darbaspēka emigrācija un imigrācija. Eiropas gadā būtu jāpievēršas spēcīgajai ietekmei, ko šādas pārmaiņas atstāj uz jauniešiem saistībā ar paaudžu solidaritāti un darba dzīvi, kā arī atšķirībām starp pilsētām un laukiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka Covid-19 krīze jauniešiem ir radījusi ievērojamus šķēršļus izglītības, nodarbinātības, garīgās veselības un finanšu ienākumu jomā; aicina gādāt, ka ar Jaunatnes gada pasākumiem tiek aktīvāk risināti tādi jautājumi kā jauniešu bezdarbs un nestabili darba nosacījumi, tostarp neapmaksāta stažēšanās, kā arī mājokļu pieejamības problēma, un radīt jauniešiem jaunas un pienācīgas darbvietas, vienlaikus pievērošoties svarīgajam jautājumam — nākotnes prasībām atbilstošām prasmēm; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka īstenojot pasākumus, kas vērsti uz jauniešu integrācijas nodrošināšanu darba tirgū, ir svarīgi iesaistīt gan vietējās un reģionālās pašvaldības, gan citas ieinteresētās personas, tostarp privāto sektoru un trešā sektora struktūras; uzskata, ka izglītības un apmācības sistēmu uzdevums ir labāk saskaņot jauniešu prasmes ar darba tirgus vajadzībām, tādējādi atvieglojot jauniešu iespējas apgūt prasmes un iegūt resursus, kas vajadzīgi, lai palīdzētu viņiem kļūt patstāvīgiem un iesaistīties šajā procesā; norāda, ka īpaši svarīgi ir to nodrošināt pārrobežu teritorijās; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina īpašu uzmanību pievērst jauniešu uzņēmējdarbībai un apmācībai, atbalstot gados jaunus uzņēmējus, tostarp atvieglojot viņiem piekļuvi finansējumam, un sevišķi koncentrēties uz maziem un vidējiem uzņēmumiem un jaunuzņēmumiem, jo šajā saistībā tiem bieži ir grūtības, un veicināt pasākumus, kas stimulē uzņēmumus pieņemt darbā jauniešus; vēlreiz norāda, cik svarīga jau agrīnā vecumā līdztekus citām vērtībām un prasmēm ir izglītošana tādās jomās kā uzņēmējdarbība, inovācija, kritiskā domāšana, lēmumu pieņemšana, iecietība pret nenoteiktību, vadītprasme, sadarbība un spēja pieņemt gan panākumus, gan neveiksmes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sagaida, ka Eiropas gads kļūs par atskaites punktu ceļā uz Eiropas sociālo tiesību pīlāra rīcības plānā noteikto mērķi – panākt, ka 2030. gadā ir par pieciem miljoniem mazāk tādu bērnu, kuriem draud nabadzība vai sociālā atstumtība, un būs pamudinājums īstenot Eiropas Garantiju bērniem, kura paredz, ka dalībvalstis garantē patiesu un brīvu piekļuvi agrīnai pirmsskolas apmācībai un aprūpei, izglītībai un mācību pasākumiem, vismaz vienai veselīgai maltītei katru mācību dienu un veselības aprūpei, kā arī veselīgam uzturam un pienācīgam mājoklim; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka ārkārtīgi svarīga nozīme ir Eiropas ieguldījumiem izglītībā un kultūrā, kā arī pilsoniskajā izglītībā un plašsaziņas līdzekļu lietotprasmē, kura savukārt ir neaizstājama, jo ļauj jauniešiem ne tikai orientēties sociālo mediju piedāvātajā informācijā un citur, bet arī pretoties dezinformācijai. Tāpat Eiropas līmenī ir jāiegulda zinātniskajā pētniecībā, ko veic gados jauni cilvēki; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kā turpinājumu Eiropas Dzelzceļa gadam atkārtoti apliecina gatavību sadarboties ar Eiropas Komisiju, vēl vairāk pilnveidojot iniciatīvu DiscoverEU un padarot to ģeogrāfiski iekļaujošāku, lai atbalstītu reģionālās shēmas, kas guvušas iedvesmu no DiscoverEU, un sasaistītu to ar kultūras pasākumiem un iespējām, ko piedāvā Eiropas pilsētas un reģioni; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas apņemšanos veikt pētījumus par jauniešu stāvokli Eiropas Savienībā; uzsver, ka šādi varētu iegūt patlaban trūkstošos vietējā un reģionālā līmeņa datus par jauniešiem, jo šī problēma lielā mērā ierobežo vietējo un reģionālo pašvaldību iespējas pienācīgi veidot un īstenot efektīvu, individualizētu un konkrētai vietai pielāgotu jaunatnes politiku; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē priekšlikumu rīkot dalībvalstu iecelto nacionālo koordinatoru sanāksmes, lai organizētu Eiropas Jaunatnes gada norises, un ierosina nacionālo koordinatoru sanāksmēs novērotāja statusā iekļaut RK; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē ievēlēto jaunāka gadagājuma RK politiķu sagatavotos ieteikumus par Eiropas Jaunatnes gadu un aicina Eiropas Komisiju tos, cik vien iespējams, ņemt vērā Eiropas Jaunatnes gada pasākumu un iniciatīvu izstrādē un īstenošanā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apzinās, ka apbalvojums “Eiropas Jaunatnes galvaspilsēta” ir iniciatīva, kas, pilnībā atzīstot jauniešu lomu, paplašina viņu iespējas un gan Eiropā, gan vietējā līmenī veicina izpratni par viņu vajadzībām un vēlmēm; tāpēc uzskata, ka būtu jācenšas panākt “Eiropas Jaunatnes galvaspilsētas” un Eiropas Jaunatnes gada abpusējo papildināmību, kas pastiprinātu abu iniciatīvu savstarpējo efektivitāti un ietekmi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka Eiropas Komisijas budžeta piešķīrumā 2022. gadam kā Eiropas Jaunatnes gadam būtu jāiekļauj būtiskas saistības ne vien no programmas Erasmus+ un Eiropas Solidaritātes korpusa, bet arī no citām ES programmām, tomēr neapdraudot pašreizējo projektu īstenošanu. Turklāt vietējām un reģionālajām pašvaldībām jāspēj piekļūt projektu finansējuma iespējām, kuru mērķis ir atbalstīt vietējās jaunatnes iniciatīvas gan visa 2022. gada garumā, gan vēlāk; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina Eiropas Parlamentu un Eiropas Savienības Padomi ātri panākt vienošanos par Eiropas Jaunatnes gadu, lai ar to saistītos pasākumus varētu sākt no 2022. gada janvāra; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzdod Komitejas priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropas Komisijai, Eiropas Parlamentam, ES Padomes prezidentvalstīm Slovēnijai, Francijai un Čehijai un Eiropadomes priekšsēdētājam. |
| --- | --- |

22.

Briselē, 2021. gada 2. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  COM(2021) 634 final.

1

---

ATZINUMI

Reģionu komiteja

Interactio – hibrīdformātā – RK 147. plenārsesija, 1.12.2021.–2.12.2021.

| 28.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/10

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus”

(2022/C 97/03)

| Ziņotājs: | Piero Mauro ZANIN (IT/PPE), Friuli-Venēcijas Džūlijas reģionālās padomes priekšsēdētājs un loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus”.
  Briselē, 29.4.2021.
  COM(2021) 219 final |

Ziņotājs:

Piero Mauro ZANIN (IT/PPE), Friuli-Venēcijas Džūlijas reģionālās padomes priekšsēdētājs un loceklis

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Labāks regulējums: apvienojam spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus”.

Briselē, 29.4.2021.

COM(2021) 219 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Labāks regulējums ES atveseļošanas atbalstam

| 1. | uzsver, ka ES labāka regulējuma sistēmu ESAO uzskata par vienu no progresīvākajām regulatīvajām pieejām pasaulē, jo tā paver iespēju izstrādāt kvalitatīvus un nākotnes vajadzībām atbilstošus tiesību aktus, kuros ņemtas vērā būtiskākās ekoloģiskās, digitālās un sociālās pārkārtošanās problēmas, ar kurām saskaras Eiropas Savienība; |
| --- | --- |

1.

| 2. | piekrīt, ka ar ES tiesību aktiem jārada pievienotā vērtība, bet administratīvais slogs jāsaglabā minimāls un samērīgs ar attiecīgā regulējuma mērķiem, tiem jābūt skaidriem un pārredzamiem un jāatbilst subsidiaritātes principam un proporcionalitātes principam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ir svarīgi labāka regulējuma sistēmā integrēt Eiropas Savienības daudzlīmeņu pārvaldības dimensiju, jo Eiropas tiesību aktus īsteno dalībvalstis, reģioni un vietējās pašvaldības: tiesību akti būs kvalitatīvi un kopīgo mērķu sasniegšanai piemēroti tikai tad, ja tiks iesaistīti pārvaldības līmeņi, kuri ir atbildīgi par ES noteikumu īstenošanu; šajā saistībā iesaka Eiropas Komisijai, lai tā, pamatojoties uz daudzlīmeņu pārvaldības darba metodi, visā politikas ciklā prioritāru nozīmi piešķirtu sadarbībai ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām, it īpaši ar tām, kurām ir likumdošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

3.

| 4. | konstatē, ka demokrātiski ievēlētajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām joprojām ir tikai ierobežota ietekme uz to ES tiesību aktu izstrādi, kuri tām jāīsteno. Eiropas pārvaldības sistēmā lielāka loma jāpiešķir gan pašvaldībām, gan Reģionu komitejai, kas ir to institucionālā pārstāve ES līmenī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija cenšas stiprināt Līgumu izpildes uzraudzītājas lomu, kas tai piešķirta, un pievēršas efektīvākai ES tiesību aktu izpildei, un ir iecerējusi šajā ziņā darīt vairāk un piedāvāt atbalstu dalībvalstīm, reģioniem un pašvaldībām ES tiesību aktu efektīvā un pareizā īstenošanā. Augstāka īstenošanas pakāpe un efektīvāka īstenošana sekmēs arī labāka regulējuma programmu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju izpētīt veidus, kā reģionālos parlamentus ciešāk iesaistīt ES politikas veidošanā, izmantojot Līgumos paredzēto agrīnās brīdināšanas mehānismu, lai tie patiešām varētu sniegt pozitīvu ieguldījumu aktīvās subsidiaritātes attīstībā (1); |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka ir laiks apvienot spēkus, lai izstrādātu labākus tiesību aktus, izmantojot augšupēju pieeju un uzlabojot un tuvinot labāka regulējuma instrumentus (no kuriem daudzus reģioni jau izmanto), lai tie būtu savietojami, un apmainoties ar paraugpraksi un pieejamajiem datiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija ir paredzējusi Eiropas politikas veidošanā vairāk iesaistīt iedzīvotājus, ar tiem apspriežoties, taču mudina Komisiju šajā nolūkā izmantot arī vietējo un reģionālo pašvaldību un RK spēju apzināt iedzīvotāju bažas, ziņot par tām un uzņemties starpnieka lomu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | piekrīt, ka politikas pasākumu pamatā jābūt padziļinātai analīzei un zinātniskiem pierādījumiem, ar kuru palīdzību iespējams sistemātiski novērtēt to ietekmi uz ekonomiku, sociālo jomu, dzimumu līdztiesību, vidi u. c.; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atbalsta Komisijas nodomu integrēt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) ES lēmumu pieņemšanas procesā un politikas veidošanā, cita starpā uzlabojot ar ilgtspējīgu attīstību saistītu priekšlikumu analīzi un komunikāciju par tiem; norāda, ka IAM īstenošanu nedrīkst apgrūtināt administratīvs un normatīvs slogs un tajā vienlīdz liela uzmanība jāpievērš ilgtspējīgas attīstības ekonomiskajai, sociālajai, ar dzimumu līdztiesību saistītajai un vides dimensijai; aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības šādi rīkoties; |
| --- | --- |

10.

| 11. | piekrīt, ka saskaņā ar ES ilgtermiņa stratēģiju 2050. gadam (2) un Programmu 2030. gadam (3) princips “nenodari būtisku kaitējumu” būtu jāpiemēro visās politikas jomās; aicina programmu plānošanā un resursu pārvaldībā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, kurām pirmajām ir jāīsteno vides, klimata, sociālā un enerģētikas politika; atsaucas uz savu atzinumu par Eiropas Klimata aktu (4) un iesaka ņemt vērā bezdarbības izmaksas, kam var būt ilgtermiņa, nozīmīgas un ne uzreiz pamanāmas sekas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju, dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības pieņemt saderīgus noteikumus, kas spētu novērstu birokrātiskos šķēršļus un sarežģījumus, kuri, kavējot atveseļošanu, iespaido iedzīvotāju labbūtību; aicina Komisiju atbalstīt reģionus, it īpaši pārrobežu reģionus un mazāk attīstītos reģionus, kopīgu tiesību aktu popularizēšanā, izmantojot pieredzi, kas gūta jau izveidotās robežreģionu un īpaši jutīgu teritoriju, tādu kā Eiropas teritoriālās sadarbības grupas (ETSG), sadarbības iniciatīvas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina ES iestādes, dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības īstenot savu attiecīgo daļu no Subsidiaritātes, proporcionalitātes un scenārija “Darīt mazāk, bet efektīvāk” jautājumu darba grupas (5) ieteikumiem; aicina atjaunināt minētos ieteikumus, ņemot vērā pandēmijas laikā gūtās atziņas un zaļās, digitālās un sociālās pārkārtošanās, kā arī taisnīgākas, noturīgākas un līdzsvarotākas ekonomikas un sabiedrības veidošanas mērķus Eiropas Atveseļošanas instrumenta (NGEU) ietvaros; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atbilstoši Subsidiaritātes jautājumu darba grupas ierosinājumam (6) aicina arī pārskatīt Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu, kā arī labāka regulējuma pamatnostādnes un rīkkopu, ņemot vērā Eiropas likumdošanas procesa daudzlīmeņu dimensiju; uzsver, ka dalībvalstu un vietējo un reģionālo, it īpaši ar likumdošanas pilnvarām apveltīto, pašvaldību vidū ir svarīgi palielināt informētību par labāka regulējuma instrumentiem un to izmantošanu; aicina censties pastiprinātu uzmanību pievērst lingvistiskajam aspektam, terminoloģijas kopīgošanai un pareizai tulkošanai, kas ir izšķiroši svarīgi elementi virzībā uz kopīgajiem labāka regulējuma mērķiem visos pārvaldības līmeņos; |
| --- | --- |

14.

Kopīgas pūles

| 15. | piekrīt, ka tiesību akti nevar būt kvalitatīvi, ja nav ņemti vērā iepriekšējo tiesību aktu darbības rezultāti; uzsver, ka daudzi reģioni savos likumos ir iekļāvuši novērtējuma klauzulas, lai nodrošinātu pieejamus datus par tiesību aktu ietekmi; atzīst, ka par vienotajā pierādījumu reģistrā savākto datu kopīgošanu atbildība jāuzņemas visām – Eiropas, valstu, reģionālajām un vietējām – iestādēm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka kopēja tiesību aktu portāla izveide ir lietderīga, un iesaka ar komunikācijas iniciatīvām izplatīt par to informāciju visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka vietējo un reģionālo pašvaldību tīmekļa vietnes var sekmēt Komisijas rīkoto sabiedrisko apspriešanu popularizēšanu, izplatot aicinājumus iesniegt atsauksmes un attiecīgā gadījumā veicinot stabilus kontaktpersonu tīklus ar mērķi apkopot ierosinājumus un pieprasījumus no galalietotājiem, kuru ieguldījums ir būtisks virzībā uz izaugsmes un attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

17.

Labāka saziņa ar ieinteresētajām personām un plašu sabiedrību

| 18. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu vēl vairāk uzlabot apspriešanas un padarīt tās mērķtiecīgākas, saprotamākas un lietotājiem draudzīgākas, arī izmantojot līdzsvarotākas, strukturētākas, mazāk tehniskas un viegli saprotamas anketas; atzinīgi vērtē sabiedriskās apspriešanas un ceļvežu integrēšanu vienotā “aicinājumā sniegt pierādījumus” tīmekļa portālā “Izsakiet viedokli!”; uzsver, ka anketas ir jātulko visās ES oficiālajās valodās vienlaicīgi, lai visas ieinteresētās personas varētu piedalīties jebkurā vietā un visos līmeņos; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ņemot vērā vietējo un reģionālo pašvaldību īpatnības, iesaka biežāk mērķtiecīgi apspriesties ar tām; iesaka Komisijai konsultēties ar RK par atklātu apspriešanu un ceļvežu veidošanu attiecībā uz priekšlikumiem, kas ievērojami ietekmē valsts līmenim pakļautos pārvaldības līmeņus, un ar RK starpniecību iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības decentralizētā un sistemātiskā informācijas kampaņā par Eiropas Komisijas gadskārtējām darba programmām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka konference par Eiropas nākotni (CoFoE) ir lieliska iespēja dialogam ar iedzīvotājiem; atgādina par savu atzinumu “Pastāvīgais vietējo un reģionālo pašvaldību dialogs ar iedzīvotājiem” un uzsver, ka CoFoE būtu jāuzskata par izdevību pārdomāt un reformēt veidu, kā ES darbojas un kā to uztver tās iedzīvotāji (7); atkārtoti norāda, ka Reģionu komitejai ir aktīvi jāpiedalās CoFoE un ka ES demokrātiskajā darbībā jāstiprina tādu vietējo un reģionālo pašvaldību loma, kam ir likumdošanas pilnvaras, un jāpilnveido Eiropas politikas teritoriālā dimensija; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka ir svarīgi sekmēt iedzīvotāju līdzdalību ES politikas veidošanā; šajā saistībā atgādina par savu priekšlikumu izveidot Eiropas mēroga dialoga tīklu, kura pamatā būtu brīvprātīga iedzīvotāju līdzdalība (CitizEN) un kurš, ja tiktu izmēģināts CoFoE laikā, varētu ieviest strukturētu mehānismu ar mērķi garantēt atbilstīgu informāciju un iesaistīt iedzīvotājus, stimulējot viņu politisko apņēmību ilgtermiņā; |
| --- | --- |

21.

Lielāka pārredzamība

| 22. | iesaka ieviest vislielāko likumdošanas procesa pārredzamību, saistībā ar katru tiesību aktu priekšlikumu nodrošinot iedzīvotājiem neierobežotu piekļuvi pieejamajiem datiem, pierādījumiem, veiktajiem pētījumiem un novērtējumiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka RK iespējas piekļūt izraudzītiem trialoga sanāksmju dokumentiem ar nosacījumu, ka tā jau ir sniegusi atzinumu vai izstrādā atzinumu par attiecīgo priekšlikumu saskaņā ar LESD 307. pantu, būtu svarīgas, lai novērtētu, vai šajās sanāksmēs apspriestās izmaiņas ir būtiskas no reģionālās vai vietējās perspektīvas un vai tās ir pamats izstrādāt jaunu atzinumu. Šāda piekļuve dotu Reģionu komitejai iespēju pildīt padomdevējas struktūras funkcijas un nodrošinātu to Līgumu noteikumu efektivitāti jeb effet utile, kuri ietilpst RK kompetences jomā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju izveidot saiknes starp datubāzēm, reģistriem, arhīviem un portāliem, tostarp MIDAS, un, izmantojot piemērotas komunikācijas un apmācības iniciatīvas, izplatīt par tiem informāciju sabiedrībai, arī ar RK un vietējo un reģionālo pašvaldību apvienību starpniecību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu uzlabot sabiedrisko apspriešanu un veidu, kā reaģēt uz šādās apspriešanas reizēs pausto viedokli. Pašlaik nav skaidrs, kā Komisija izsver apspriešanā paustās individuālās atsauksmes, taču tas būtu jāzina, lai nodrošinātu demokrātisku pārredzamību attiecīgajā jomā. Jebkurā gadījumā Komisijai, izstrādājot savus tiesību aktu priekšlikumus, būtu īpaši jāņem vērā ieguldījums, ko sniedz reģionālās valsts pārvaldes iestādes ar kompetenci jomās, par kurām notiek apspriešanās; |
| --- | --- |

25.

Jauni instrumenti turpmākai vienkāršošanai un administratīvā sloga samazināšanai

| 26. | piekrīt, ka ir pienācis laiks pievērst lielāku uzmanību tiesību aktu radītajai ietekmei, kas izpaužas kā finansiālo izmaksu un sloga palielināšanās vietējām un reģionālajām pašvaldībām, cilvēkiem, ģimenēm un uzņēmumiem, it īpaši mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas ir Eiropas ekonomikas struktūras pamats; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Eiropas Komisiju, kad tā piemēro principu “viens pieņemts – viens atcelts”, ar kuru Komisija ierosina kompensēt no leģislatīvajiem priekšlikumiem izrietošo jauno slogu, līdzvērtīgi samazinot pašreizējo slogu tajā pašā nozarē, garantēt, ka gan sākotnējos ietekmes novērtējumos, gan ietekmes novērtējumos tiek ietverts katras leģislatīvās iniciatīvas iespējamās teritoriāli diferencētās ietekmes vērtējums; sagaida, ka, piemērojot šo principu, tiks saglabāti tiesību aktu mērķi un augstie ES ekonomiskie, sociālie un vides standarti; sagaida arī, ka metodikā, ko izmanto, lai mērītu un samazinātu slogu, pielietos uz faktiem balstītu pieeju attiecībā uz administratīvo šķēršļu kompensēšanu un bezdarbības izmaksām tā, lai šāda metodika vēlāk var kļūt par visu līmeņu politikas veidotāju standarta praksi, kuru piemēro tiesību aktu priekšlikumiem visā to tapšanas procesā līdz pat to īstenošanai valsts, reģionālajā un vietējā līmenī; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka jaunajām Eiropas leģislatīvajām iniciatīvām būtu jārada ES pievienotā vērtība, un arī uzskata, ka ir ļoti svarīgi nodrošināt, ka ierosinātie pasākumi un pienākumi ir vienkārši un tos var piemērot efektīvi un rezultatīvi, lai sasniegtu saskaņotos politikas mērķus; aicina palielināt pārredzamību un pārskatatbildību un samazināt administratīvo slogu uzņēmumiem, it īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; uzsver, ka Eiropas Savienībai būtu jāizvirza mērķis samazināt vispārējo ES regulējuma radīto slogu uzņēmumiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka pēc Mazās uzņēmējdarbības akta pieņemšanas dažas valstis un daži reģioni jau ir ieviesuši vērtēšanas metodiku attiecībā uz slogu, ko tiesību akti rada uzņēmumiem; mudina apmainīties ar paraugpraksi tādās jomās kā sloga kompensācijas pasākumi, kā arī instrumenti, metodika un savāktie dati; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka sloga samazināšanas un procesu vienkāršošanas nolūkā ir jāiegulda tādu digitālo risinājumu pieņemšanā, kas spētu modernizēt publiskās pārvaldes sistēmas, pielāgojot tās ražošanas nozaru attīstības ātrumam un vajadzībām; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt uzņēmumus, it īpaši mikrouzņēmumus, mazos un vidējos uzņēmumus, saistībā ar ieguldījumiem (piemēram, apmācības, kvalifikācijas celšanas un pārkvalifikācijas jomā), kas vajadzīgi, lai ievērotu Eiropas tiesību aktos noteiktos standartus attiecīgajā nozarē; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzīst, ka regulējums ir jāpārskata un jāvienkāršo, lai novērstu noteikumu īstenošanas šķēršļus, arī pārrobežu līmenī, un tiesību aktus padarītu efektīvākus, pārredzamākus un saprotamākus galalietotājiem – gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumiem; tāpēc atzinīgi vērtē darbu, kas veikts, izstrādājot 2020. gada sloga apsekojumu, kurā saskaņā ar 2016. gada Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu atspoguļoti sloga samazināšanas un tiesību aktu vienkāršošanas pasākumi; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atbalsta mērķi, kas bija iekļauts jau Normatīvās atbilstības un izpildes programmā (REFIT) un kas tagad tiek nostiprināts, izveidojot platformu “Gatavi nākotnei” (F4F); atzinīgi vērtē to, ka Reģionu komitejas loma platformā ir pastiprināta ar trijiem pārstāvjiem valdību grupā, kas ir pievērsusies daļai no RK paustajām bažām saistībā ar iepriekšējās REFIT platformas un ar RegHub (Reģionālo centru tīkls ES politikas īstenošanas pārskatīšanai) pārvaldību un efektivitāti; atkārtoti izsaka atbalstu F4F platformai un apņemas pastiprināt sadarbību ar Eiropas Komisiju; atgādina, ka RK ir ļoti piemērota, lai ar savu locekļu, tīklu un mērķtiecīgu iniciatīvu, tādu kā RegHub (8), palīdzību sistemātiski apkopotu vietējo un reģionālo pašvaldību savāktos pierādījumus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka, apspriežoties ar ieinteresētajām personām, RegHub rada pievienoto vērtību, veidojot Eiropas datubāzi par ES tiesību aktu īstenošanas ietekmi; norāda, ka, izplatot informāciju un radot paraugprakses piemēru apmaiņai un arī progresa un rezultātu izvērtēšanai labvēlīgu vidi, RegHub veicina arī ES tiesību aktu īstenošanu; norāda: lai nodrošinātu vienkāršošanas nepārtrauktību un konsekvenci, RegHub tīklu varētu būt lietderīgi aktivizēt attiecībā uz tām direktīvām un regulām, par kurām jau ir notikusi apspriešanās un kas ir pārskatītas, – lai atbalstītu to īstenošanu; aicina Komisiju apsvērt ilgtermiņa finansiālo atbalstu RegHub kā labāka regulējuma instrumenta attīstībai un konsolidācijai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi RegHub darbībā pēc iespējas plašāk iesaistīt reģionus, provinces un pilsētas, un aicina arī dalībvalstis izmantot šo tīklu, lai ieviestu sistēmas, kas ļautu iegūt datus un informāciju no savas teritorijas; |
| --- | --- |

35.

Mūsu rīkkopas uzlabošana

| 36. | uzskata, ka viena no pandēmijas laikā gūtajām atziņām ir prasība cik vien iespējams agri pamanīt pazīmes, kas liecina par šādu parādību tuvošanos, un nodrošināt ātru reaģēšanu, kas spētu ierobežot vismaz vispostošākās to sekas; norāda, ka politikas veidotāju rīcībā jābūt pilnīgiem un aktualizētiem zinātniskajiem datiem, lai varētu izstrādāt problēmu nopietnībai atbilstošas stratēģijas; uzsver, ka ir vajadzīga cieša un pastāvīga sadarbība ar zinātnieku un pētnieku aprindām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka labāka regulējuma instrumentu kopumā jākonkretizē metodika stratēģiskās prognozēšanas integrēšanai politikas veidošanā, pienācīgi ņemot vērā vietējo un reģionālo perspektīvu; atgādina, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām un Reģionu komitejai ir optimālas iespējas sniegt ieguldījumu stratēģiskajā prognozēšanā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju kopējā tiesību aktu portāla veidošanā iekļaut RK ieguldījumu, tostarp atzinumus, teritoriālās ietekmes novērtējumus (TIN), RegHub ziņojumus, pētījumus un dokumentāciju par tiesību aktu priekšlikumiem un pārskatīšanu; lūdz arī iespēju piedalīties portāla “Izsakiet viedokli!” tehniskajā uzlabošanā, lai veicinātu labāku izpratni par vietējo un reģionālo pašvaldību īpatnībām un atvieglotu tām piekļuvi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | cer, ka Eiropas Komisija padarīs uzskatāmāku politikas ietekmes teritoriālo raksturu un šajā nolūkā pārskatīs labāka regulējuma pamatnostādnes un atjauninās instrumentu kopumu attiecībā uz instrumentiem un metodiku vispārējās ietekmes un it īpaši TIN ietekmes noteikšanai, padarot tos pietiekami elastīgus, lai tos varētu izmantot dažādos kontekstos un visos līmeņos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atgādina, ka tādi jēdzieni kā ietekmes uz lauku apvidiem pārbaude, ietekmes uz pilsētām novērtējumi un pārrobežu ietekmes novērtējumi ietilpst plašākajā teritoriālās ietekmes novērtējuma koncepcijā un ka konceptuāla diferenciācija nedrīkst būt pretrunā mērķim veidot konkrētai vietai pielāgotu un uz konkrētiem datiem balstītu politiku; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas (un it īpaši Kopīgā pētniecības centra un Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ĢD) un ETSG ESPON programmas pastāvīgos centienus turpināt pielāgot metodiskos instrumentus teritoriālās ietekmes novērtēšanai; uzskata, ka pat tad, ja pilns TIN nav iespējams vai netiek uzskatīts par atbilstīgu, ir lietderīgi veikt cita veida ietekmes novērtējumu viszemākajā teritoriālās detalizācijas līmenī, ko pieļauj pašreizējie statistikas dati; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka “teritoriālais aklums” negatīvi ietekmē politikas veidošanas kvalitāti. Tas, ka daudzos svarīgos indeksos un rezultātu apkopojumos (piemēram, Digitālās ekonomikas un sabiedrības indeksā (DESI), sociālo rezultātu pārskatā, ilgtspējīgas attīstības mērķos) trūkst pietiekamu vietējo un reģionālo datu, un vietējā un reģionālā līmeņa analīzes neesamība vai nepietiekama tās kvalitāte Eiropas iestāžu veiktajās prognozēšanas darbībās var negatīvi un ilgstoši ietekmēt Savienību kopumā, teritoriālās kohēzijas garu un konkrētu iedzīvotāju dzīvi. Tāpēc labāka regulējuma pamatnostādnēs un rīkkopā būtu jāiekļauj skaidri signāli un noderīgi instrumenti, ar kuriem tiktu panākts, ka TIN tiek plaši izmantoti visā politikas veidošanas ciklā, nodrošinot, ka vietējā līmenī tiek veikti arī citu veidu (sociālās, ekonomiskās, vides vai citi) ietekmes novērtējumi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | iesaka teritoriālās ietekmes novērtēšanā vairāk iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, lai iegūtu datus un informāciju, kam Eiropas līmenī ir grūti piekļūt; aicina Eiropas Komisiju ar RK un RegHub starpniecību izplatīt informāciju par dažādajiem TIN veikšanas modeļiem, sākot ar ESPON izstrādātajiem; tas veicinās novērtēšanas kultūru un pierādījumos balstītas un konkrētai vietai pielāgotas politikas veidošanu gan tiesību aktu izstrādes, gan to transponēšanas un īstenošanas posmā, izmantojot daudzlīmeņu pārvaldības darba metodi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka ir svarīgi pamatot tiesību akta priekšlikuma ietekmes novērtējuma neveikšanu, it īpaši attiecībā uz priekšlikumiem, kam var būt teritoriāla ietekme; |
| --- | --- |

44.

| 45. | piekrīt darba grupas ieteikumiem (9) interpretēt subsidiaritāti aktīvā veidā, jo lēmumu pieņemšana iedzīvotājiem vistuvākajā līmenī palīdz vairot pasākumu pamanāmību un Savienības demokrātisko leģitimitāti; aicina Komisiju, kad tā pārbaudīs atbilstību subsidiaritātes principam, ņemt vērā Savienībā šobrīd pastāvošos decentralizācijas veidus, piemēram, nodokļu jomā, jo šādai uzraudzībai jābalstās uz pilnvaru sadalījumu starp dažādiem pārvaldības līmeņiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina abus likumdevējus un dalībvalstis sistemātiski izmantot subsidiaritātes novērtējuma tabulu; mudina reģionālos parlamentus izmantot šo tabulu, atbilstīgi LESD 2. protokolam pārbaudot subsidiaritātes principa ievērošanu ES tiesību aktu priekšlikumos; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mudina Komisiju un dalībvalstis virzībā uz zaļās un digitālās pārkārtošanās mērķiem visos lēmumu pieņemšanas procesa posmos gan ES līmenī (apspriešanā un ex ante un ex post novērtējumos), gan valstu līmenī (politikas veidošanā, sākot ar likumdošanu un beidzot ar apmācību un plānu un programmu, kā arī tādu politikas instrumentu īstenošanu, kuriem ir liela ietekme uz pilsētām un reģioniem) iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, lai nodrošinātu pasākumu konsekvenci; saskaņā ar darba grupas (10) ieteikumiem ierosina atjaunināt kārtību, kā valstis, pamatojoties uz daudzlīmeņu pārvaldības darba metodi, iesaista reģionus nacionālo atveseļošanas un noturības plānu (NANP) un zaļā kursa mērķu īstenošanā, virzoties uz zaļu, digitālu un sociāli taisnīgu pārkārtošanos; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atzinīgi vērtē centienus uzlabot novērtējumu kvalitāti, veicot neatkarīgas kontroles, un atzinīgi vērtē Regulējuma kontroles padomes (RKP) (11) izveidi, kas, ņemot vērā tās pastāvīgo raksturu, jauno sastāvu un pilnvaru termiņa pagarināšanu, daļēji novērš RK paustās bažas par tās efektivitāti; atkārtoti aicina Regulējuma kontroles padomē iekļaut vienu RK ieceltu pastāvīgu locekli; aicina Eiropas Komisiju padarīt pieejamus minētajai padomei iesniegtos novērtējumu un ietekmes novērtējumu projektus, lai labāk izvērtētu un mērķtiecīgāk virzītu RK ieguldījumu labāka regulējuma programmā; aicina RKP apsvērt, vai RegHub izstrādātos ziņojumus par īstenošanu varētu izmantot kā instrumentu, ar ko pārbauda tiesību aktu priekšlikumus, un ir gatava pastiprināt sadarbību ar RKP; |
| --- | --- |

48.

Galvenā loma – izpildei

| 49. | apņemas visus savus teritoriālo datu apkopošanas un analizēšanas instrumentus un metodes apvienot vienotā labāka regulējuma paketē, kas ietvers arī apspriešanos ar RegHub, tādējādi izveidojot labāku saikni ar Komisijas labāka regulējuma rīkkopu un ar Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta izstrādātajiem instrumentiem; mudina Komisiju un dalībvalstis to paredzētos atbalsta pasākumus saistībā ar direktīvu transponēšanu, regulu īstenošanu un ES noteikumu pareizu piemērošanu attiecināt arī uz vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atbilstīgi Subsidiaritātes jautājumu darba grupas ieteikumam (12) iesaka vietējām un reģionālajām pašvaldībām sadarboties, sagatavojot nacionālos īstenošanas plānus, kuriem var būt pievienotā vērtība salīdzinājumā ar Eiropas Komisijas izstrādātajiem plāniem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | piekrīt Komisijai, ka ir jāpalielina dalībvalstu un reģionu informētība par pārmērīgas reglamentēšanas – gold plating jeb “apzeltīšanas” – fenomenu un, ja Eiropas tiesību aktu īstenošanā par obligāti nepieciešamiem tiek uzskatīti papildu noteikumi, iesaka tos identificēt ar transponēšanas aktiem vai saistītajiem dokumentiem saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (13). Lai nepieļautu pārmērīgu reglamentēšanu, ieteicams atteikties no tā sauktās “apzeltīšanas”, sevišķi tad, kad īsteno programmas, kuru līdzekļi tiek pārvaldīti dalīti, un kad runa ir par valstu iepirkuma noteikumiem. |
| --- | --- |

51.

Briselē, 2021. gada 1. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  RK atzinums “Labāks regulējums: padarītā novērtējums un apņemšanās saglabāšana”, CdR 2579/ 2019.

1

(2)  https://ec.europa.eu/clima/policies/strategies/2050_lv

2

(3)  https://ec.europa.eu/international-partnerships/sustainable-development-goals_lv

3

(4)  https://cor.europa.eu/lv/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-1361-2020

4

(5)  Subsidiaritātes, proporcionalitātes un scenārija “Darīt mazāk, bet efektīvāk” jautājumu darba grupas ziņojums, https://ec.europa.eu/info/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_lv.

5

(6)  Ieteikums Nr. 8.

6

(7)  RK atzinums “Pastāvīgais vietējo un reģionālo pašvaldību dialogs ar iedzīvotājiem”, https://cor.europa.eu/lv/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-4989-2019.

7

(8)  Reģionālo centru tīkls ES politikas īstenošanas pārskatīšanai https://cor.europa.eu/lv/our-work/Pages/network-of-regional-hubs.aspx.

8

(9)  Subsidiaritātes, proporcionalitātes un scenārija “Darīt mazāk, bet efektīvāk” jautājumu darba grupas ziņojums, https://ec.europa.eu/info/files/report-task-force-subsidiarity-proportionality-and-doing-less-more-efficiently_lv.

9

(10)  Ieteikums Nr. 4.

10

(11)  Atzinums “ES programma labākam regulējumam”, https://cor.europa.eu/lv/our-work/Pages/OpinionTimeline.aspx?opId=CDR-4129-2015.

11

(12)  Subsidiaritātes, proporcionalitātes un principa “Darīt mazāk, bet efektīvāk” jautājumu darba grupas ieteikums Nr. 5.

12

(13)  Nolīguma 43. punkts.

13

---

| 28.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/17 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/17

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas Vēža uzveikšanas plāns”

(2022/C 97/04)

| Ziņotāja: | Birgitta SACRÉDEUs (SE/PPE), Dālarnas landstinga locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas Vēža uzveikšanas plāns”
  COM(2021) 44 final |

Ziņotāja:

Birgitta SACRÉDEUs (SE/PPE), Dālarnas landstinga locekle

Atsauces dokuments:

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei “Eiropas Vēža uzveikšanas plāns”

COM(2021) 44 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | norāda uz savu izvirzīto mērķi “veselības aizsardzību noteikt par Eiropas līmeņa prioritāti un atbalstīt reģionālās un vietējās pašvaldības cīņā pret vēzi un slimību epidēmijām, atbalstot pārrobežu sadarbību veselības jomā un veselības sistēmu modernizāciju” (1); |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda: lai arī par veselības politiku galvenokārt ir atbildīgas dalībvalstis, ES var papildināt un atbalstīt valstu pasākumus un pieņemt tiesību aktus noteiktās jomās, vienlaikus saglabājot atbilstību subsidiaritātes un proporcionalitātes principam, kā arī ņemot vērā, ka katrā dalībvalstī ir atšķirīga veselības aizsardzības struktūra un ka katrai valstij ir savas īpašās vajadzības; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka veselības politika joprojām ir galvenokārt dalībvalstu kompetencē. Tomēr ES-līmeņa debatēs saistībā ar konferenci par Eiropas nākotni būtu jāapsver jautājumi, kas attiecas uz pilnvarām veselības jomā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina ES iestādes nodrošināt, ka gaidāmās Eiropas veselības savienības tiesiskajā regulējumā ir ņemta vērā vietējo un reģionālo pašvaldību atbildība par sabiedrības veselību, jo 19 no 27 dalībvalstīm ir nolēmušas atbildību par sabiedrības veselību uzticēt galvenokārt vietējām un reģionālajām pašvaldībām; tajā pašā laikā dalībvalstu veselības stratēģijās jāatspoguļo reģionu īpašā vajadzības un maksimāli jāatbalsta vietējo un reģionālo pašvaldību centieni uzlabot veselības aprūpi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka vēzis nepārprotami ir milzīgs drauds ES iedzīvotājiem un veselības aprūpes sistēmām – 2020. gadā Eiropas Savienībā vēzis tika diagnosticēts 2,7 miljoniem cilvēku un 1,3 miljoni cilvēku nomira no vēža (Kopīgā pētniecības centra aplēses, 2020. gads). Īpaši svarīgi ir ņemt vērā paredzamo ES iedzīvotāju novecošanos un līdz ar to arī tādu pacientu skaita pieaugumu, kuriem diagnosticēts vēzis, jo tas ir izplatītāks gados vecāku cilvēku vidū; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda uz risku, ka Covid-19 krīzei varētu sekot vēža krīze, jo Covid-19 krīzes dēļ ievērojami samazinājās vēža skrīnings, diagnosticēšana un ārstēšana 2020. gadā, pasliktinot daudzu cilvēku situāciju un izraisot diagnostikas lietu aizkavēšanos un to uzkrāšanos, kas vēl ilgi izraisīs lielu saslimstību ar vēzi. Eiropas Vēža organizācijas veiktais apsekojums liecina, ka 2020. gadā 1,5 miljoni vēža pacientu ārstēšanu ir saņēmuši mazākā apjomā, turklāt pandēmijas dēļ nav veikti 100 miljoni vēža skrīningu. Apmēram miljonam vēža pacientu nebija iespēju saņemt diagnozi, savukārt katram otrajam vēža pacientam Eiropā nebija iespēju saņemt nepieciešamo ķirurģisko ārstēšanu vai ķīmijterapiju. Katrs piektais no viņiem joprojām gaida šādu ārstēšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina apspriest to, kā uzlabot iedzīvotāju zināšanas par veselību, lai pacienti varētu ierobežot vai samazināt pakļautību riska faktoriem, izdarīt optimālu izvēli attiecībā uz profilaksi, diagnostiku un ārstēšanas iespējām, sekmēt savas veselības aprūpi un palielināt neatkarīgas dzīves iespējas; šajās debatēs ir būtiski iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, lai uzlabotu ES iedzīvotāju informētību par veselības jautājumiem; |
| --- | --- |

7.

Eiropas Vēža uzveikšanas plāns

| 8. | stingri atbalsta pieeju, ko Eiropas Komisija izmanto Eiropas Vēža uzveikšanas plānā, proti, pievērsties visiem slimības procesiem, sākot no profilakses, savlaicīgas atklāšanas, diagnostikas un ārstēšanas – īpašu uzmanību pievēršot neaizsargātām iedzīvotāju grupām, piemēram, vecāka gadagājuma cilvēkiem – līdz vēža slimnieku un vēzi pārcietušo dzīves kvalitātei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka Vēža uzveikšanas plāns ir svarīga stratēģija, kas dod iespējas risināt problēmas saistībā ar vēža gadījumu skaita palielināšanos un veikt un piedāvāt uz kaitējuma novēršanu vai mazināšanu vērstu profilaksi, savlaicīgu atklāšanu, diagnostiku un ārstēšanu, kā arī uzlabot slimības skarto cilvēku un viņu piederīgo dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē Eiropas Vēža uzveikšanas plāna mērķi maksimāli izmantot iespējas apmainīties ar medicīniskajiem un zinātniskajiem datiem un izmantot digitalizācijas iespējas; Komiteja atzinīgi vērtē arī to, ka gaidāmā Eiropas veselības datu telpa dos iespēju vēža slimniekiem un veselības aprūpes sniedzējiem, izmantojot pārrobežu procesus, droši iegūt un kopīgot elektroniskos veselības datus, ko izmantot profilaksei un ārstēšanai Eiropas Savienībā. Dalībvalstīm jāgarantē šādu datu pieejamība arī vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver arī to, cik būtiski ir veicināt paliatīvās aprūpes stratēģijas izstrādi, kas nodrošina daudzējādu aprūpi, tostarp atbalstu un aprūpi ne tikai skartajai personai, bet arī aprūpētājiem vai ģimenes locekļiem, kuri dzīvo kopā ar viņu. Īpaši apmācītiem speciālistiem jānodrošina aprūpe bērniem, kuriem diagnosticēts vēzis un slimība ir progresējusi līdz tam, ka var ietekmēt dzīves kvalitāti un paredzamo dzīves ilgumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atbalsta Komisijas iniciatīvu izveidot Vēža zināšanu centru, kas palīdzēs ES līmenī koordinēt ar vēža uzveikšanu saistītas zinātniskas un tehniskas iniciatīvas, piemēram, datu vākšanu, izmantojot valstu reģistrus vēža jomā, iespēju vēža pacientiem piekļūt saviem veselības datiem un tos pārsūtīt, vai mākslīgā intelekta izmantošanu vēža skrīninga kvalitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka Zināšanu centrs ir atzinīgi vērtējama iniciatīva, kas tomēr būtu jāattiecina arī uz retu terapijas veidu koordinēšanu un retu vēža veidu ārstēšanu, kā arī ārstēšanas pielāgošanu ar vēzi slimiem vecāka gadagājuma cilvēkiem, īstenojot personalizētas medicīnas stratēģiju, kura pielāgota attiecīgajam cilvēkam, nevis tikai audzēja īpašībām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka vēža skrīningam un diagnostikai jābūt Eiropas Vēža uzveikšanas plāna centrālam elementam, jo PVO dati liecina, ka 30–50 % vēža saslimšanas gadījumu un daudzus nāves gadījumus varētu novērst, ja savlaicīgāk veiktu diagnostiku un nodrošinātu vēža pacientu labāku aprūpi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir uzsvērt veselīga dzīvesveida priekšrocības un pievērsties galvenajiem riska faktoriem, piemēram, smēķēšanai, kaitīgam alkohola patēriņam, aptaukošanās problēmai un fiziskās aktivitātes trūkumam, vides piesārņojumam, kā arī kancerogēnu vielu, starojuma un dažādu infekciju iedarbībai. Komiteja arī atbalsta pasākumus, kuru mērķis ir uzsvērt profilakses un kaitējuma mazināšanas priekšrocības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka pasākumi, kuru mērķis ir veicināt zināšanas par pakļautību vides piesārņojumam un kancerogēnām vielām, būtu jāsaskaņo ar ES rīcības plānu “Ceļš uz veselīgu planētu itin visiem: ES Gaisa, ūdens un augsnes nulles piesārņojuma rīcības plāns” (COM(2021) 400 final) un ar “Ilgtspēju sekmējošu ķimikāliju stratēģiju. Ceļā uz vidi, kas brīva no toksikantiem” (COM(2020) 667 final), lai panāktu sinerģiju centienos sasniegt Vēža uzveikšanas plāna mērķus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka uzņēmējdarbības sektoram, kā arī vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga loma veselīga dzīvesveida veicināšanā, kā arī vides piesārņojuma un kancerogēnu vielu iedarbības mazināšanā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija plāno pasākumus, lai palīdzētu audzināt “paaudzi bez tabakas”, un aicina noteikt līdzīgus mērķus alkohola patēriņa samazināšanai; atbalsta priekšlikumu par obligātiem noteikt paziņojumus par uzturvērtību uz patēriņa precēm, kā arī brīdinājumus uz alkoholisko dzērienu etiķetēm; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina veidot ciešāku sadarbību starp veselības un sociālajiem dienestiem, it īpaši vietējā un reģionālā līmenī, lai palielinātu iedzīvotāju informētību par veselīgu dzīvesveidu un sniegtu viņiem informāciju par to, kā samazināt vēža risku. Pašlaik tikai 3 % no veselības aprūpes budžeta tiek atvēlēti veselības veicināšanai un slimību profilaksei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē kampaņu HealthyLifestyle4All, kas uzsākta 2021. gadā. Tā veicina fiziskās aktivitātes un veselīgu uzturu un veicinās Vēža programmas mērķu sasniegšanu, kā arī ANO ierosinātās un pašreiz notiekošās veselīgas novecošanas desmitgades īstenošanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas mērķi, pastiprināti izplatot informāciju, pastiprināt kampaņas par meiteņu un zēnu vakcināciju pret cilvēka papilomas vīrusu (HPV). Turklāt Komiteja ierosina obligāti piedāvāt vakcinēties gan zēniem, gan meitenēm pret šo vīrusu, jo tādējādi var krasi samazināt dzemdes kakla vēža un dažu mutes, rīkles un balsenes vēža veidu izplatību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka krūts, zarnu un dzemdes kakla vēža mērķtiecīga savlaicīga atklāšana ir vērtējama atzinīgi. Tomēr, ja to pamato zinātniski pierādījumi un izmaksu un ieguvumu analīze, pēc iespējas drīzāk jāapsver iespēja šo mērķtiecīgo skrīningu attiecināt arī uz citiem vēža veidiem, piemēram, prostatas un plaušu vēzi. Ir svarīgi ne tikai pēc iespējas ātrāk diagnosticēt vēzi, bet arī izveidot labi funkcionējošu infrastruktūru un piegādes ķēdi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | vērš uzmanību uz lielajām dalībvalstīs un starp tām vērojamām atšķirībām tādās jomās kā saslimstība ar vēzi un mirstība un uzsver, ka visiem cilvēkiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas vajadzētu būt vienādām tiesībām uz ekspertu aprūpi, diagnostiku un ārstēšanu un vienlīdzīgu piekļuvi zālēm; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kritiski vērtē to, ka trūkst reģionālu datu par saslimstību ar vēzi un mirstību, jo tie ir vajadzīgi, lai noteiktu tendences un/vai novērstu nevienlīdzību vēža skrīningā un -ārstēšanā; aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk uzsākt plānoto Vēža jomā pastāvošās nevienlīdzības reģistru, lai uzlabotu vēža profilaksi un ārstēšanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis savās veselības aprūpes sistēmās pārbaudīt vēža terapijas iespējas, lai samazinātu nevienlīdzību attiecībā uz piekļuvi, izmaksu segšanu, atlīdzināšanu, veselības apdrošināšanas iemaksām un līdzmaksājumiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | vērš uzmanību uz “standartizētās terapijas” sistēmu, kas dažās dalībvalstīs (piemēram, Zviedrijā un Dānijā) ir ieviesta kā paraugprakse, lai paātrinātu diagnostiku un ārstēšanas uzsākšanu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē to, ka lielāka uzmanība tiek pievērsta vēža pētniecībai, un atzinīgi vērtē saikni starp šo stratēģiju un programmas “Apvārsnis Eiropa” pētniecības uzdevumu vēža jomā. Lai glābtu dzīvības, būtu jāizmanto digitalizācijas potenciāls un jauni instrumenti, piemēram, Eiropas Vēža attēlveidošanas iniciatīva vai paplašināta Eiropas vēža informācijas sistēma; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda uz potenciālu, kāds piemīt personalizētai medicīnai, koncentrējoties ne tikai uz audzēja molekulārajām īpašībām, bet arī uz cilvēka ar audzēju īpašībām, un ko var veicināt strauja pētniecības un inovācijas attīstība: šāda medicīna dod iespēju veikt īpaši pielāgotu novatorisku diagnostiku un ārstēšanu, kā arī izstrādāt vēža profilakses stratēģijas, kas ir labāk pielāgotas individuāliem pacientiem un vēža veidiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē ES Visaptverošo vēža centru tīkla izvedi – tas veicina pārrobežu sadarbību un pacientu mobilitāti, uzlabo piekļuvi kvalitatīvai diagnostikai un ārstēšanai un atvieglo apmācību, pētniecību un klīniskos izmēģinājumus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina dalībvalstis veicināt vismaz viena vēža centra katrā dalībvalstī akreditāciju saskaņā ar ESAO standartu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ierosina, ka Pārrobežu veselības aprūpes direktīvā būtu jāparedz ieteikumi standartiem attiecībā uz vēža pārrobežu skrīningu, attēlveidošanu un ārstēšanu citā dalībvalstī, kas nav dzīvesvietas dalībvalsts; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka zāļu trūkums jau sen ir veselības jomas problēma, kas Covid-19 pandēmijas laikā ir saasinājusies; norāda: lai nodrošinātu pirmās nepieciešamības zāļu piegādi vai inovācijas, ir steidzami jāveic pasākumi, lai veicinātu ģenērisko un biolīdzīgo zāļu pieejamību (2); |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē priekšlikumu apsvērt zāļu pārprofilēšanas iespēju, taču šajā sakarā uzsver nepieciešamību nodrošināt pietiekamus klīniskos pierādījumus par zāļu iedarbīgumu un pacientu drošību, ņemot vērā ne tikai izdzīvošanas ilgumu, bet arī citus rezultātus, kas ir īpaši svarīgi vecāka gadagājuma pacientiem. Tas ir svarīgi ne tikai pacientiem, bet arī veselības aprūpes nozarei un izmaksu sedzējiem, lai varētu veidoties viedoklis par jaunu terapiju izmantošanu; norāda, ka pieņemamas zāļu cenas ir priekšnoteikums, lai pacienti varētu saņemt nepieciešamās zāles un lai veselības aprūpes sistēmas ilgtermiņā būtu ilgtspējīgas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ierosina apsvērt iespēju paplašināt ES kopējo iepirkuma sistēmu, risināt kopīgas sarunas par cenām un izveidot stratēģisku rezervi pretvēža zālēm. Šajos centienos jāņem vērā dalībvalstu, kā arī reģionu atšķirīgās vajadzības un atšķirīgie sociālekonomiskie apstākļi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Eiropas tiesību aktos iekļaut “tiesības tikt aizmirstam”. Bankas un apdrošināšanas sabiedrības nedrīkstētu reģistrēt vēža pacientu un -vēzi pārcietušo personu medicīnisko vēsturi, lai vēža slimniekiem un -vēzi pārcietušajām personām būtu taisnīga piekļuve finanšu pakalpojumiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē priekšlikumu par “Vēža pārslimotāja viedkarti”, kā arī efektīvas un ilgtspējīgas aprūpes un uzraudzības tīklus vēzi pārcietušajiem vecāka gadagājuma cilvēkiem, lai uzlabotu saziņu un/vai koordināciju starp medicīnas darbiniekiem un pacientiem, it īpaši attiecībā uz pašu pacientu pieredzi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka daudzi cilvēki pat ilgu laiku pēc vēža diagnosticēšanas un sākotnējās ārstēšanas cieš no fiziskām un garīgām problēmām, it īpaši funkcionāliem un kognitīviem traucējumiem, kas gados vecākiem vēža pacientiem var rasties saistībā ar vēža ārstēšanu. Tādēļ ir svarīgi saprast, kā indivīds reaģē uz ārstēšanu atkarībā no viņa fragilitātes pakāpes, un tāpēc ir būtiski izstrādāt aprūpes modeļus, kas paredzēti vecāka gadagājuma vēža pacientiem un veicina viņu situācijas vispusīgu novērtēšanu un tādu rīku izmantošanu, kuri ļauj noteikt šiem pacientiem piemītošās spējas. Ir arī svarīgi saprast, kā terapija ietekmē garīgo veselību, jo tas dotu iespēju veselības aprūpi un rehabilitāciju padarīt efektīvāku un pielāgot visās jomās šai informācijai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka aprūpe un atbalsts, ko vēža slimniekiem nodrošina un sniedz neformāli aprūpētāji, piemēram, vecāki un ģimenes locekļi, ir vajadzīgi, bet tie vienlaikus rada arī slogu. Tādēļ būtu jāparedz vietējie sociālā atbalsta pasākumi, lai uzlabotu darba un privātās dzīves līdzsvaru neoficiālajiem aprūpētājiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina visās iniciatīvās, kas vērstas uz radiniekiem, it īpaši ģimenes locekļiem, īpaši ņemt vērā arī bērnu intereses un ņemt vērā brāļu un māsu situāciju un īpašās vajadzības saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija koncentrējas uz bērnu vēža problēmu, taču tai būtu jākoncentrējas arī uz vecāka gadagājuma cilvēku vēzi, kam ir atšķirīgas iezīmes nekā bērnu vēzim. Vēža uzveikšanas plāns ir jāpapildina ar iniciatīvām, kas veicina uz kvalitāti orientētu turpmākās aprūpes reģistru izveidi ES dalībvalstīs. Svarīgi ir arī nodrošināt, ka uzraudzības iestādes, piemēram, Eiropas Zāļu aģentūra (EMA), var pastāvīgi iegūt datus par zāļu iedarbīgumu un blakusparādībām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka ierosinātajā pētījumā par pieaugušajiem, kas pārcietuši vēzi, būtu jāanalizē arī priekšnoteikumi un šķēršļi, kas ietekmē vēzi pārcietušu gados jaunu cilvēku atgriešanos skolās un universitātēs, kā arī vēzi pārcietušu cilvēku iekļaušanos darba tirgū. Iniciatīvās par atgriešanos darba tirgū būtu jāņem vērā arī gados jauni cilvēki, kas pārcietuši vēzi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina izstrādāt stratēģijas, lai risinātu ar veselības jautājumiem saistītās problēmas, it īpaši attiecībā uz vēzi un tā riska faktoriem, jo demogrāfisko pārmaiņu dēļ saslimstība ar vēzi palielināsies. Šīs stratēģijas var būt orientētas uz dažādām pieejām, piemēram, veselīgas vides veidošanu, vai saistītas ar centieniem kļūt par pievilcīgu darba devēju, rast jaunus risinājumus, sadarbības veidus, darba metodes un tehnoloģijas, kā arī nodrošināt ilgtspējīgus darba apstākļus. |
| --- | --- |

42.

Briselē, 2021. gada 1. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  OV C 440, 18.12.2020., 131. lpp.

1

(2)  https://webapi2016.COR.europa.eu/v1/documents/cor-2020-05525-00-00-ac-tra-lv.docx/content

2

---

| 28.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/21

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošana”

(2022/C 97/05)

| Ziņotājs: | Rob JONKMAn (NL/ECR), Opsterlandes pašvaldības loceklis |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Rob JONKMAn (NL/ECR), Opsterlandes pašvaldības loceklis

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Atveseļošanas un noturības mehānismu, jo tas ir spēcīgs un savlaicīgi sagatavots tā, lai Eiropas Savienība varētu pārvarēt Covid-19 krīzi, kļūt spēcīgāka un paātrināt zaļo un digitālo pārkārtošanos. RK piekrīt Eiropas Komisijas viedoklim, saskaņā ar kuru lielākā daļa dalībvalstu ir strādājušas ar lielu atdevi un samērā īsā laikā sagatavojušas nacionālos atveseļošanas un noturības plānus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apzinās, ka vairāku dalībvalstu nacionālie atveseļošanas un noturības plāni ir tikai viens no plašāku atveseļošanas plānu elementiem, un uzsver, ka ir nepieciešams nonākt līdz pastiprinātai pieredzes apmaiņai un līdz visaptverošai pieejai Eiropas līmenī, jo tikai tā būs iespējams pārvarēt krīzi un panākt, lai nākotnē Savienības ekonomika būtu spēcīgāka un ilgtspējīgāka; |
| --- | --- |

2.

| 3. | vērš uzmanību uz to, ka Eiropas pusgads kā fonda (t. s. “mehānisma”) pārvaldības veids joprojām ir centralizēts un lejupējs, un tas nav piemērots instrumentam, kura mērķis ir stiprināt ekonomisko, sociālo un reģionālo kohēziju. No šāda viedokļa RK norāda, ka izšķiroši svarīgi ir nacionālos atveseļošanas un noturības plānus īstenot nevainojami, objektīvi un pārredzami sadalot līdzekļus, un to veicot ciešā partnerībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, sociālajiem partneriem un NVO, pamatojoties uz subsidiaritātes principu, daudzlīmeņu pārvaldību, integrētu un augšupēju pieeju. Jo atbalsts dalībvalstīs būs lielāks, jo lielāka iespējamība, ka nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošana notiks veiksmīgi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka jau no paša pandēmijas sākuma Covid-19 krīzes un tās sociāli ekonomisko seku apkarošanas priekšplānā ir bijušas vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras ir pieņēmušas ne tikai savas politikas nostādnes, bet arī īstenojušas un piemērojušas valstu valdību pieņemtos lēmumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | vērš uzmanību uz ieņēmumu kritumu un izdevumu pieaugumu, ko daudzās vietējās un reģionālās pašvaldībās ir izraisījusi Covid-19 krīze. Šis stāvoklis atgādina kreditēšanas krīzes laiku (2008–2011). Vietējo un reģionālo pašvaldību investīcijas joprojām nav sasniegušas līmeni, kurā tās turējās pirms šīs ekonomikas un finanšu krīzes; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām, kas atbild par vienu trešdaļu visu publisko izdevumu un par vairāk nekā pusi publisko ieguldījumu Eiropas Savienībā (1), bieži vien ir likumā noteiktas pilnvaras vairākās Atveseļošanas un noturības mehānismam svarīgās politikas jomās. Ir būtiski, lai vietējās un reģionālās pašvaldības būtu tiešā veidā iesaistītas nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādē un īstenošanā, veicot reformas un ieguldījumus, kas ietilpst to kompetencē atbilstīgi ekonomiskās, fiskālās un finansiālās autonomijas pakāpei, kas izriet no attiecīgās valsts tiesiskā regulējuma un subsidiaritātes principa; |
| --- | --- |

6.

Vietējo un reģionālo pašvaldību dalība nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādē

| 7. | norāda: RK, EPC, Konrad Adenauer Stiftung un CPMR (2) pētījumi liecina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības nav bijušas pietiekami iesaistītas nacionālo atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanā un ka lielākajā daļā gadījumu nav iespējams noteikt, cik lielā mērā šo pašvaldību pienesums ir ņemts vērā šajos plānos; |
| --- | --- |

7.

| 8. | secina, ka vietējo un reģionālo pašvaldību dalība nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādē līdz ar to ir ļoti atšķirīga un, lai gan par šo plānu projektiem ir notikusi oficiāla apspriešanās ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām vairākās dalībvalstīs, pārsvarā nav skaidrības, kādā veidā apspriešanās ir notikusi praksē un kā decentralizētais ieguldījums ir ņemts vērā šajos plānos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž arī nožēlu, ka nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrāde lielākajā daļā dalībvalstu ir bijis lejupējs process, kas ietver būtisku publisko resursu centralizācijas risku un ietekmē Atveseļošanas un noturības mehānisma vispārējos rezultātus. Tas ir pretrunā nozīmei, kas piešķirta daudzlīmeņu pārvaldībai, subsidiaritātes principam un pilnvaru deleģēšanas procesam, kas pēdējos gadu desmitos ir norisinājies vairākās dalībvalstīs, īpaši attiecībā uz Eiropas strukturālo un investīciju fondu programmām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka tas, kādā veidā nacionālie atveseļošanas un noturības plāni ir izstrādāti un tas, kā to izstrādē ir tikušas iesaistītas vietējās un reģionālās pašvaldības, neveicina ieinteresētību par atveseļošanas plāniem. Iepriekš Eiropas pusgada saistībā izdarītie secinājumi liecina, ka daudzi valstīm adresēti ieteikumi nav ievēroti, jo nav bijis skaidras pieejas un ieinteresētības; norāda, ka tas ir saistīts arī ar to, ka Eiropas pusgadā netiek atzīta vietējo un reģionālo pašvaldību loma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ir sarūgtināta, ka itin nemaz nav ņemts vērā Komitejas atzinums, kurā tā ir aicinājusi nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādē tiešā veidā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības (3). RK pauž nožēlu, ka Regulas, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu 34. apsvērumā ietvertais aicinājums, kurā uzsvars likts uz to, ka ir svarīgi atveseļošanas plānu izstrādē un īstenošanā iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības, arī ir ņemts vērā tikai daļēji. Pastāv šaubas par subsidiaritātes principa ievērošanu arī nacionālo atveseļošanas un noturības plānu sagatavošanās procesā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina par tālāko reģionu specifisko situāciju, kuru nepieciešamību pēc īpašas uzmanības Eiropas pusgadā atzinusi Eiropas Komisija; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka vietējās un reģionālās pašvaldības ir pilsoņiem un uzņēmumiem vistuvākais pārvaldes līmenis un arī līmenis, kas visprecīzāk pārzina viņu vajadzības, problēmas un mērķus. Galu galā tās ir atbildīgas par to, kā vairums nacionālo stratēģiju tiek īstenotas vietējā līmenī – šīs stratēģijas parasti tiek izstrādātas, izmantojot lejupēju pieeju, un tāpēc tās neatbilst vietējām vajadzībām. Vietējās un reģionālās pašvaldības iedzīvotājiem un uzņēmumiem sniedz arī lielāko daļu publisko pakalpojumu, kā arī veic ieguldījumus tajās darbības jomās, uz kurām attiecas atveseļošanas plāni. Ekonomiskā un sociālā atveseļošana, kā arī zaļā un digitālā pārkārtošanās un īpaši publiskās administrācijas digitalizācija nevar notikt veiksmīgi, ja vietējās un reģionālās pašvaldības nav tiešā veidā iesaistītas nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādē un īstenošanā. Bez vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistes netiks ņemts vērā iedzīvotājiem vistuvākais politiskais līmenis, un rezultātā nebūs iespējams izpildīt starpposmus un sasniegt izvirzītos mērķus; tāpēc tiek ierosināts vietējās un reģionālās pašvaldības vai valstu apvienības, kas pārstāv vietējās un reģionālās pašvaldības, iesaistīt plānošanas komisijās, kā arī sarunās ar Eiropas Komisiju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | secina arī, ka lielākā daļa nacionālo atveseļošanas un noturības plānu neietver atsauces uz ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā, lai gan Eiropas Savienība jau ir paredzējusi vispārēju noteikumu, ka dažādām tās politikas jomām būtu jāpalīdz tos sasniegt; tādēļ tiek ierosināts, lai Eiropas Komisija izstrādā skaidrus rādītājus, kas dalībvalstīm jāievēro; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka dalībvalstīm un ES iestādēm attiecībā uz visiem ieguldījumiem un reformām, it īpaši ilgtspējīgiem ieguldījumiem, kas veicina klimata un bioloģiskās daudzveidības mērķu sasniegšanu, ir stingri jāpiemēro un jāievēro princips “nenodarīt būtisku kaitējumu”; tā kā ikviena pasākuma novērtējums tiek veikts valsts līmenī, aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, lai būtu ieviesta ziņošanas sistēma un novērtējumā būtu ņemtas vērā vietējo un reģionālo pašvaldību īpašās zināšanas un teritoriālā dimensija; |
| --- | --- |

15.

Vietējo un reģionālo pašvaldību dalība nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā

| 16. | ņemot vērā iepriekš minētos secinājumus, uzsver, ka nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošana vietējā un reģionālā līmenī ir ļoti svarīga, un aicina Komisiju mudināt dalībvalstis šajā procesā aktīvi un strukturēti iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības un šajā nolūkā sniegt ievirzes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka šajā saistībā vietējo un reģionālo pašvaldību loma neaprobežojas ar atveseļošanas plānu īstenošanu, bet attiecas arī uz plānošanu un nacionālo atveseļošanas un noturības plānu vēlāko novērtēšanu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina tādas Eiropas apvienības kā CEMR, Eurocities un CPMR (4) kopā ar RK turpināt informēt vietējās un reģionālās pašvaldības un to apvienības par nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem (un par to īstenošanu), kā arī par lomu, kuru šīs pašvaldības var uzņemties šajā saistībā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina, lai definīciju, par to, kāda ir vietējo un reģionālo pašvaldību loma atveseļošanas plānu īstenošanā un vēlāk paredzētajā plānošanā un novērtēšanā, dalībvalstis, ņemot vērā savas konstitucionālas attiecības un kompetenču sadalījumu, it īpaši tāpēc, ka dažās dalībvalstīs pašvaldības pārvaldīs daļu no ANM līdzekļiem, ietver darbības kārtībā, par kuru noslēgta vienošanās ar Eiropas Komisiju (saskaņā ar Regulas, ar ko izveido Atveseļošanas un noturības mehānismu 20. panta 6. punktu) un atsevišķajās juridiskajās saistībās ar dalībvalstīm par finanšu iemaksu (saskaņā ar regulas 23. pantu). Ziņojumos par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu dalībvalstīm būtu jāietver nodaļa par vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalību atbilstoši regulas par Atveseļošanas un noturības mehānismu 34. apsvērumam; |
| --- | --- |

19.

| 20. | vērš uzmanību uz to, ka rezultātu pārskatam, kas ir paredzēts regulas par Atveseļošanas un noturības mehānismu 30. pantā un kura mērķis ir sniegt informāciju par nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanu un noteikt šajā procesā gūtos panākumus, ir jāsāk darboties līdz 2021. gada 31. decembrim, un tas kalpo par pamatu atveseļošanas un noturības dialogam, un tajā vajadzētu ņemt vērā reģionālās un vietējās intereses; aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, lai semestra rezultātu pārskatā tiktu pienācīgi atspoguļota teritoriālā dimensija un vietējo un reģionālo pašvaldību loma; lai uzraudzības process būtu iekļaujošs un redzējums par īstenošanu būtu objektīvs, uzskata, ka ir svarīgi izprast vietējā un reģionālajā līmenī sasniegtos mērķus, neradot pārmērīgu administratīvo slogu vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Eiropas Komisiju arī turpmāk prasīt, lai dalībvalstis savu nacionālos atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā ņem vērā visu veidu reģionu īpatnības un minētie plāni tiktu īstenoti atbilstoši vietējiem apstākļiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ir gandarīta, ka atveseļošanas un noturības dialogi ir ietverti regulā par Atveseļošanas un noturības mehānismu. Šajā saistībā RK vēlas Eiropas Parlamenta uzmanību pievērst savām tiesībām reizi divos mēnešos lūgt Komisijai, lai tā saskaņā ar iepriekšminētās regulas 26. pantu iepazīstina ar atveseļošanas norisi, dalībvalstu plāniem un īstenošanas norisi; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina Eiropas Komisiju regulāri apspriesties ar dalībvalstīm un reģioniem un nodrošināt, lai visā nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanas gaitā pēc iespējas stingrāk tiktu ievērotas visas prasības un principi, it īpaši daudzlīmeņu pārvaldības princips un subsidiaritātes princips, un tie tiktu izmantoti par atsauci semestra rezultātu pārskata apspriešanā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ņemot vērā to, cik svarīga ir vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalība nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošanā, aicina Parlamentu un Komisiju sistemātiski iesaistīt Eiropas Reģionu komiteju atveseļošanas un noturības dialogos, lai veicinātu visu Eiropas Savienības iestāžu un struktūrvienību dialogu un aizsargātu reģionālo un vietējo dimensiju; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Eiropas Parlamenta ECON un BUDG komiteju apvienotās Atveseļošanas un noturības mehānisma kontroles darba grupas visus 27 locekļus un aizvietotājus pilnā apmērā pildīt viņiem uzticēto atveseļošanas plānu īstenošanas “sargu” lomu un šajos dialogos regulāri iesaistīt RK un citus vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvjus; uzsver, ka Komiteja var arī balstīties uz savas zaļā kursa darba grupas un platjoslas platformas ekspertzināšanām un piedalīties galveno vides un digitalizācijas mērķu pārraudzībā; |
| --- | --- |

25.

Teritoriālā kohēzija

| 26. | atzinīgi vērtē Atveseļošanas un noturības mehānisma sasaisti ar ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, izmantojot juridisko pamatu, kuru veido Līguma par Eiropas Savienības darbību 175. pants, un kohēzijas iekļaušanu to pīlāru vidū, kas definēti regulas par Atveseļošanas un noturības instrumentu galīgās versijas 3. pantā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāiesaista vietējās un reģionālās pašvaldības analīzē par izmaksām un ieguvumiem saistībā ar Atveseļošanas un noturības mehānisma publiskajiem ieguldījumiem un reformām kohēzijas, ilgtspējas un digitalizācijas jomā, un attiecīgā gadījumā Atveseļošanas un noturības mehānisma finansēšanas shēmu īstenošanā jāpiemēro kopīga vai tieša pārvaldība; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka ir būtiski, lai Atveseļošanas un noturības mehānisma regula tiktu īstenota, pilnībā ievērojot LES 4. panta 2. punktu un kompetences piešķiršanas, objektivitātes, nediskriminācijas un vienlīdzīgas attieksmes principus; uzsver, ka saskaņā ar Eiropadomes 2020. gada decembra secinājumos panākto vienošanos Savienības budžets (tostarp NextGenerationEU) ir jāaizsargā pret jebkāda veida krāpšanu, korupciju un interešu konfliktiem, lai uzturētu tā pareizu finanšu pārvaldību un aizsargātu Savienības finanšu intereses; |
| --- | --- |

28.

| 29. | konstatē, ka teritoriālā kohēzija nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos ir ņemta vērā tikai daļēji. Daži plāni sniedz informāciju vietējam un reģionālajam līmenim un skata sociālos, digitalizācijas un vides jautājumus no teritoriālā viedokļa. Teritoriālā pieeja tomēr nav sistemātiski ievērota visās darbības jomās; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka šīs nepilnības cēlonis ir tas, ka lielākā daļa nacionālo atveseļošanas un noturības plānu ir lejupēji un ka vietējās un reģionālās pašvaldības nav iesaistītas, un tāpēc neatlaidīgi aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot un īstenot partnerības principu, kas ir iekļauts Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību Eiropas strukturālo un investīciju fondu ietvaros; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka centralizētajā pieejā ir aizmirsts par teritoriālajām atšķirībām, kuras ir svarīgas ne tikai, runājot par problēmām, bet arī par perspektīvām; attiecīgi nacionālo atveseļošanas un noturības plānu efektivitāte un ietekme varētu būt vājāka un neatbilst vēlamajam mērķim; to reģionu atšķirība, kuru attīstība jau bija iekavēta pirms pandēmijas uzliesmojuma, var tādējādi palielināties vēl vairāk nodarbinātības, izglītības līmeņa, uzņēmumu atbalsta, digitalizācijas un mobilitātes ziņā vai arī citās būtiskās darbības jomās; |
| --- | --- |

31.

| 32. | konstatē arī, ka var izpalikt potenciālā sinerģija ar kohēzijas politiku, ja vietējās un reģionālās pašvaldības pietiekamā apmērā nepiedalīsies nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādē. Pastāv iespēja, ka atveseļošanas plānu investīcijas un ESI fondu programmu investīcijas varētu pārklāties, izveidojoties šo instrumentu konkurencei; fakts, ka nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem nav vajadzīgs nacionālais līdzfinansējums un uz tiem attiecas īpaša valsts atbalsta shēma, kaitē ESI fondu programmām. Kohēzijas politikas mērķi – samazināt atšķirības starp dažādiem reģioniem un samazināt vismazāk attīstīto reģionu atpalicību – nedrīkstētu tikt apdraudēti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž pārsteigumu, ka pagaidām nav paredzēta skaidra koordinācija starp nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem un ESI fondu programmām, jo saskaņā ar regulas par Atveseļošanas un noturības mehānismu 17. pantu tā ir obligāta. RK aicina Komisiju līgumos, kas ar dalībvalstīm noslēgti par nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem, pievērst uzmanību šim punktam. Komisijas gada ziņojumos par Atveseļošanas un noturības mehānisma īstenošanu būtu jāskata arī sinerģija starp nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem un ESI fondu programmām, un tai vajadzētu būt arī Parlamenta kontroles jomā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vērš uzmanību arī uz koordināciju ar citām programmām, kas tiek finansētas no NextGenerationEU (piemēram, REACT-UE). Īstenošanas efektivitāti vietējās un reģionālajās pašvaldībās mazina dažādi atveseļošanas programmu īstenošanas termiņi un fakts, ka nav veikta saskaņošana starp pašreizējām ES programmām un jaunajām programmām, kas zaļās un digitālās pārkārtošanās mērķu sasniegšanas nolūkā tiek finansētas no NextGenerationEU instrumenta līdzekļiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | konstatē arī, ka nacionālās atveseļošanas un noturības programmas neietver atsauci uz citām Eiropas programmām (piemēram, uz Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu), tāpēc joprojām ir jāstiprina koordinācija starp nacionālajām atveseļošanas un noturības programmām un šīm Savienības programmām; |
| --- | --- |

35.

Administratīvā spēja

| 36. | uzsver, ka, lai gan daudzos nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos administratīvo spēju jomā konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos ir paredzētas reformas, dažas dalībvalstis nepietiekamu uzmanību veltī administratīvo spēju veidošanai vietējā un reģionālā līmenī; norāda, ka, it sevišķi ņemot vērā lielo skaitu Eiropas programmu un finansiālā atbalsta iespēju, būtu jāstiprina daudzu vietējo un reģionālo pašvaldību administratīvā spēja; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver: lai nodrošinātu nacionālo atveseļošanas un noturības plānu efektīvu īstenošanu un ANM līdzekļu apguvi pietiekamā apjomā, dalībvalstis ciešā sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām attiecīgā gadījumā var uzlabot pašvaldību administratīvās spējas veidošanu un/vai stiprināšanu, lai panāktu publiskā finansējuma efektīvu izmantošanu, kopīgi izstrādājot un atbalstot politikas, sadarbības un informācijas apmaiņas koordinācijas mehānismus, kā arī īpašas apmācības un tālākizglītības sistēmas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tāpēc uzskata, ka būtu jāvienkāršo piekļuve tehniskā atbalsta instrumentam, lai sniegtu atbalstu vietējām un reģionālajām pašvaldībām, īpaši mazāk attīstītajos reģionos, kuros spēju jomā pastāv tik lieli trūkumi, ka tie nevar pilnvērtīgi izmantot Atveseļošanas un noturības mehānisma sniegto atbalstu investīciju un reformu īstenošanai; |
| --- | --- |

38.

Eiropas pusgads

| 39. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības kā pārvaldības partneres ar investīciju, reformu un tiesību aktu palīdzību var būtiski ietekmēt tās reformas, kas tiek īstenotas nacionālo atveseļošanas un noturības plānu ietvaros, balstoties uz Eiropas pusgada ieteikumiem, kas adresēti konkrētām valstīm; mudina Eiropas Komisiju sadarbībā ar RK publiskot labas prakses piemērus un pieredzes apmaiņu par vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanu Eiropas pusgadā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina Eiropas Komisiju aktīvi atbalstīt vietējās un reģionālās pašvaldības, kuras jau agrāk ir saskārušās ar problēmām ES līdzekļu apgūšanā, un palīdzēt uzlabot šo situāciju, lai nacionālo atveseļošanas un noturības plānu īstenošana būtu veiksmīga visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tāpēc atkārtoti pauž savu iepriekšējos atzinumos formulēto aicinājumu (5) par rīcības kodeksu vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai Eiropas pusgadā. Šobrīd šis kodekss ir akūti nepieciešams, lai Eiropas pusgads kļūtu pārredzamāks, iekļaujošāks un demokrātiskāks, kā arī efektīvāks, pateicoties pašvaldību iesaistei, jo tādējādi palielinātos ieinteresētība vietējā un reģionālā līmenī un uzlabotos vēlamo reformu īstenošana dalībvalstīs; |
| --- | --- |

41.

| 42. | secina, ka Eiropas pusgada partnerībām paredzēts rīcības kodekss nebūtu pieļāvis lejupējas pieejas izvēli nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādei. Vietējo un reģionālo pašvaldību tieša iesaiste pilntiesīgu partneriestāžu statusā būtu devusi iespēju nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos stabilāk nostiprināt ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas mērķi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda uz Komisijas 2018. gada 23. oktobra paziņojumu par subsidiaritāti (6), kurā cita starpā atzīts, ka vietējās un reģionālās pašvaldības nelīdzinās citām ieinteresētajām personām, jo tās ir galvenās Savienības tiesību aktu īstenošanas struktūras, un ka “likumdošanas procedūrā katrai dalībvalstij daudzos gadījumos ir iespējas labāk atspoguļot valstu un reģionālo parlamentu un vietējo un reģionālo iestāžu viedokļus”; aicina Eiropas Komisiju gādāt par labāku iesaisti turpmāk; |
| --- | --- |

43.

| 44. | konstatē arī, ka attiecībā uz Eiropas pusgada teritoriālo dimensiju Komisija jau ir sākusi darbu pie tā, lai reģionālie elementi lielākā daudzumā tiktu iekļauti konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos un tiktu izveidota saikne ar ESI fondu programmām. RK līdz ar to par loģisku un svarīgu starpposmu uzskata rīcības kodeksa izstrādi, kurā būtu formāli noteikta vietējo un reģionālo pašvaldību dalība Eiropas pusgada darbībās; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pieprasa, lai dalībvalstis nacionālajos atveseļošanas un noturības plānos, kas katru gadu tiek iesniegti Eiropas pusgada ietvaros, atspoguļo ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām un ieinteresētajām personām notikušās konsultācijas, ievērojot regulas par Atveseļošanas un noturības mehānisma izveidi 18. panta 4. punkta q) apakšpunktu, un detalizēti apraksta šo apspriežu konkrēto ietekmi; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzskata: lai pārdomāti īstenotu nacionālo atveseļošanas un noturības plānus, regulāri iesaistot vietējās un reģionālās pašvaldības, dziļāka Eiropas pusgada reforma ir nepieciešama ne vien tāpēc, ka to pamato nacionālo atveseļošanas un noturības plānu izstrādē izdarītie secinājumi, bet arī mērķis Eiropas pusgadu pārveidot par īstu instrumentu Savienības ilgtermiņa mērķu sasniegšanai paketes “Gatavi mērķrādītājam 55 %” kontekstā, digitālās pārkārtošanās gaitā vai ilgtspējīgas attīstības mērķu īstenošanā līdz 2030. gadam un klimatneitralitātes sasniegšanā līdz 2050. gadam. |
| --- | --- |

46.

Briselē, 2021. gada 1. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  ESAO, Key data on Local and Regional Governments in the European Union (brošūra), 2018. gads. https://www.oecd.org/regional/EU-Local-government-key-data.pdf.

1

Key data on Local and Regional Governments in the European Union

(2)  EPC un Konrad-Adenauer-Stiftung Europe“National Recovery and Resilience Plans: Empowering the green and digital transitions?”(“Nacionālie atveseļošanas un noturības plāni: zaļās un digitālās pārkārtošanās veicināšana”), diskusiju dokuments (2021. gada aprīlis).

2

EPC

Konrad-Adenauer-Stiftung Europe

National Recovery and Resilience Plans: Empowering the green and digital transitions?

Valenza, A., Iacob, A., Amichetti, C., Celotti, P. (t33 Srl), Zillmer, S. (Spatial Foresight) un Kotrasinski, J., Regional and local authorities and the National Recovery and Resilience Plans (Reģionālās un vietējās pašvaldības un Nacionālie atveseļošanas un noturības plāni), RK pētījums, 2021. gada jūnijs https://cor.europa.eu/en/engage/studies/Documents/Regional%20and%20local%20authorities%20and%20the%20National%20Recovery%20and%20Resilience%20Plans/NRRPs_study.pdf.

Spatial Foresight

Regional and local authorities and the National Recovery and Resilience Plans

Eiropas Perifēro piejūras reģionu konference CPMR analysis on the National Recovery and Resilience Plans (Eiropas Perifēro piejūras reģionu konferences analīze par Nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem), tehnisks dokuments (2021. gada jūnijs).

CPMR analysis on the National Recovery and Resilience Plans

(3)  Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Plāns ES atveseļošanai no Covid-19 pandēmijas: Atveseļošanas un noturības mehānisms un tehniskā atbalsta instruments” (COR-2020-03381).

3

(4)  CEMR: Eiropas Pašvaldību un reģionu padome (https://www.ccre.org/).

4

CEMR

Eurocities (https://eurocities.eu/).

Eurocities

CPMR: Eiropas Perifēro piejūras reģionu konference (https://cpmr.org/).

CPMR

(5)  Reģionu komitejas atzinums “Plāns ES atveseļošanai no Covid-19 pandēmijas: Atveseļošanas un noturības mehānisms un tehniskā atbalsta instruments” (2020. gada oktobris, COR-2020-03381).

5

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas pusgads un kohēzijas politika: strukturālo reformu pielāgošana ilgtermiņa ieguldījumiem” (2019. gada aprīlis, COR-2018-05504).

Reģionu komitejas atzinums “Eiropas pusgada pārvaldības uzlabošana. Rīcības kodekss vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai” (2017. gada maijs, COR-2016-05386).

(6)  COM(2018) 703 final.

6

---

| 28.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/26 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/26

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Bezpajumtniecības izskaušana Eiropas Savienībā: vietējā un reģionālā perspektīva”

(2022/C 97/06)

| Ziņotājs: | Mikko AALTONEn (FI/PSE), vietējās asamblejas loceklis: Tamperes pilsētas dome |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Mikko AALTONEn (FI/PSE), vietējās asamblejas loceklis: Tamperes pilsētas dome

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Priekšvēsture un izejas punkti

| 1. | norāda, ka bezpajumtniecība ir, iespējams, visnopietnākā sociālās atstumtības izpausme Eiropā. Tā ir neatliekami risināma sociāla problēma, kurai politikas veidotājiem ir jāpievērš lielāka uzmanība visos attiecīgajos līmeņos, tostarp vietējā, reģionālā, valsts un ES līmenī; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka bezpajumtniecības problēma skar visas ES dalībvalstis. Bezpajumtniecības apmērs un raksturs ir dažādi, bet neviena dalībvalsts nav spējusi bezpajumtniecības problēmu atrisināt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka bezpajumtniecība ir dinamisks stāvoklis, kas skar ne tikai tos bezpajumtniekus, kuri dzīvo uz ielas. Par bezpajumtniekiem būtu uzskatāmi arī tie, kuri dzīvo patversmēs vai vietās, kuras nav paredzētas dzīvošanai, cilvēki, kas drīzumā atstās kādu iestādi un kuriem nav mājokļa, kā arī visi tie, kuriem nepietiek finanšu resursu un/vai kuri pagaidu izmitināšanas nolūkā ir atkarīgi no draugiem vai ģimenes. Bezpajumtniecības sarežģītās realitātes reducēšana līdz ielu bezpajumtniecībai ved pie nekvalitatīviem politikas pasākumiem. Ir svarīgi nošķirt situācijas, kad bezpajumtniecība ir pilnīga, no situācijām, kurās pastāv minimāls atbalsta tīkls, jo rīcībai jābūt pielāgotai dažādiem apstākļiem, lai politikas pasākumiem būtu vislielākā efektivitāte; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ar bažām norāda, ka ģentrifikācija, mājokļu īstermiņa izīrēšana tūristiem pilsētās un finansializācija – apvienojumā ar pēdējās desmitgadēs notikušo globālo ekonomikas un finanšu krīžu sekām – ir novedusi pie tā, ka ir ievērojami samazinājies cenas ziņā pieejamu mājokļu piedāvājums, it īpaši augošās pilsētās un lielpilsētu teritorijās, taču nedrīkst pārāk zemu novērtēt mazāko pilsētu un lauku apvidu problēmas, tādējādi saasinot bezpajumtniecību. Tāpēc kā vieni no svarīgākajiem bezpajumtniecības novēršanas instrumentiem ir vajadzīgi lielāki ieguldījumi un labāks regulējums attiecībā uz ieguldījumiem cenas ziņā pieejamos mājokļos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka bezpajumtniecība ir daudzslāņaina problēma, kas skar plašu cilvēku loku dažādās grupās, kurām jāpievērš uzmanība (sievietes, jauniešus, bērnus, imigrantus, patvēruma meklētājus u. c.) un kas dzīvo neaizsargātos un nestabilos apstākļos. Bezpajumtniecības cēloņi un iemesli ir dažādi: tie ir gan strukturāli, piemēram, izmaksu ziņā pieejamu mājokļu trūkums, bezdarbs, sociālās aizsardzības sistēmas tvēruma nepilnības, diskriminācija un migrācijas politikas nepilnības, gan personiski faktori, piemēram, slikta garīgā veselība, atkarība un attiecību problēmas. Efektīvā politikā ir jāņem vērā bezpajumtniecības daudzdimensionālais raksturs; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka saskaņā ar Eiropas NVO FEANTSA aplēsēm 2019. gadā ārā vai patversmēs nakšņoja vismaz 700 000 cilvēku, kas ir 70 % pieaugums 10 gadu laikā; ir ļoti nobažījusies par to, ka pēdējā laikā bezpajumtniecības skarto cilvēku skaits Eiropas Savienībā strauji pieaug; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka, pastāvot bezpajumtniecībai, tiek pārkāptas cilvēktiesības, piemēram, tiesības uz mājokli, kas nostiprinātas pārskatītajā Eiropas Padomes Eiropas Sociālajā hartā. Bezpajumtniecība var būt arī vairāku pilsonisko un politisko tiesību, piemēram, tiesību uz aizsardzību pret necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos, tiesību uz privāto un ģimenes dzīvi un dažos gadījumos pat tiesību uz dzīvību pārkāpums; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka bezpajumtniecība pakāpeniski kļūst par vienu no sociālās politikas prioritātēm gan Eiropā, gan starptautiskā līmenī. Ar bezpajumtniecības jautājumu risināšanu nesen ir nodarbojušās vairākas starptautiskas organizācijas, piemēram, ANO un ESAO, kā arī ES iestādes. Komiteja atzinīgi vērtē šo starptautisko uzmanību un cer, ka tā palīdzēs ES dalībvalstīm labāk risināt bezpajumtniecības problēmu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka Covid-19 pandēmija ir pierādījusi, ka bezpajumtniecībai piemīt sabiedrības veselības dimensija. Bezpajumtniekiem viņu dzīves apstākļu un veselības stāvokļa dēļ ir lielāka iespēja inficēties, tikt hospitalizētiem un pēc inficēšanās nomirt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka bezpajumtniecību var novērst, ja ilgtspējīgi un sistemātiski tiek īstenota pareiza politikas pasākumu kombinācija, kas ietver mērķtiecīgus profilakses pasākumus un koordinētas darbības. Šādā politikas pasākumu kombinācijā būtu jāietver gan cieša sadarbība starp sociālajiem dienestiem un mājokļu dienestiem saistībā ar tieslietu sistēmu, gan arī uz mājokli balstīti risinājumi, piemēram, pieeja “mājoklis vispirms”. Šādus uz mājokli balstītus risinājumus, kuru mērķis ir novērst mājokļa trūkumu un veicināt sociālekonomisko grūtību skarto personu un ģimeņu sociālo iekļaušanu, varētu optimizēt, izmantojot inovatīvus mājokļu veidus, ko finansē ar publiskā un privātā sektora un trešā sektora ieguldījumiem. Ir pietiekami daudz pierādījumu, lai secinātu, ka risināt bezpajumtniecības problēmu, izmantojot tikai patversmju sistēmu, ir neefektīvi, nerezultatīvi un dārgi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | piekrīt, ka uz mājokli vērsti risinājumi būtu jāsaprot kā tiesības, nevis kā nosacījums, kas atkarīgs no uzvedības reakcijas un/vai sasniegumiem (1). Tajā pašā laikā izmitināšanas nodrošināšanai vajadzētu būt daļai no visaptverošas pieejas, kas garantē strukturālu un personalizētu atbalsta pakalpojumu sniegšanu, lai palīdzētu cilvēkiem izkļūt no bezpajumtniecības un efektīvi un individuāli novērstu tās galvenos cēloņus. Cieša sadarbība starp sociālajiem un veselības aprūpes dienestiem ir būtiska, it īpaši pandēmijas kontekstā. Komiteja uzsver, ka ir svarīgi koncentrēties arī uz profilaksi, ieviešot īpašus pasākumus, kas palīdzētu tiem, kuri ir visneaizsargātākie un visvairāk pakļauti riskam kļūt par bezpajumtniekiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka labā politikas veidošanā un pakalpojumu sniegšanā būtiska nozīme ir aktuālai statistikai par bezpajumtniecības profilu un raksturu. Komiteja pauž nožēlu, ka par bezpajumtniecību nav oficiālu ES datu, un aicina steidzami rīkoties, lai situāciju labotu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ierosina: tā kā bezpajumtniecībai nav Eiropas definīcijas, dalībvalstīm un ES iestādēm kā pamatdefinīcija būtu jāizmanto ETHOS klasifikācija, kas attiecas uz situācijām “būt bez pajumtes”, “būt bez mājokļa”, dzīvošanu nedrošā mājoklī un dzīvošanu nepiemērotā mājoklī. Tas atvieglotu Eiropas mēroga sadarbību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka tā ir aicinājusi pievērst īpašu uzmanību arī gados jaunu LGBTIK personu bezpajumtniecības problēmai, lai palielinātu informētību un veicinātu jauniešu aprūpes centrus un patversmes vietējās kopienās (2); |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka cīņā pret bezpajumtniecību nozīmīgi dalībnieki ir vietējās un reģionālās pašvaldības, taču, lai efektīvi darbotos, tām bieži vien trūkst svarīgu politikas instrumentu un finansiālā atbalsta. Tādēļ bezpajumtniecības politikā būtu jāiesaista visi attiecīgie pārvaldības līmeņi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka ilgtspējīga un sistēmiska pieeja “mājoklis vispirms” var būt pamats sekmīgai bezpajumtniecības problēmas risināšanai, kā tas ir bijis ES dalībvalstīs, piemēram, Somijā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē Eiropas platformu bezpajumtniecības apkarošanai, ko 2021. gada jūnijā izveidoja Eiropas Komisija un ES prezidentvalsts Portugāle; stingri atbalsta platformas iekļaušanu ES rīcības plānā Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošanai, lai gan “šajā saistībā pauž nožēlu, ka rīcības plānā nav noteikts kvantitatīvs mērķis cīņai pret bezpajumtniecību” (3); |
| --- | --- |

17.

| 18. | pievienojas Portu 2021. gada maija deklarācijā paustajam valstu un valdību vadītāju aicinājumam visos sociālo atstumtības apkarošanas un nabadzības novēršanas pasākumos pievērsties bezpajumtniecībai kā vienai no ES sociālās politikas prioritātēm; |
| --- | --- |

18.

Eiropas Reģionu komitejas ieteikumi

| 19. | aicina Eiropas Komisiju aktīvi iesaistīties platformas koordinēšanā un piešķirt pietiekamus ES resursus, lai nodrošinātu efektīvu pārvaldību un redzamu politikas ietekmi; ar nepacietību gaida, ka dalībvalstis, izmantojot visus pārvaldības līmeņus, tostarp vietējās un reģionālās pašvaldības, aktīvi iesaistīsies platformas darbā un centīsies līdz 2030. gadam izskaust bezpajumtniecību, kā noteikts Lisabonas deklarācijā par Eiropas platformu bezpajumtniecības apkarošanai un saskaņā ar ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam. Ir vērts atzīmēt, ka bezpajumtniecības jautājums apdraud vairāku ilgtspējīgas attīstības mērķu, proti, 1., 2., 3., 6., 8., 10. un 11. mērķa, sasniegšanu, jo to efektīva risināšana prasa īstenot transversālu politiku; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ir gatava platformā aktīvi darboties, arī kā valdes locekle, un ziņot par problēmām, ar kurām cīņā pret bezpajumtniecību saskaras vietējās un reģionālās pašvaldības; šajā nolūkā mudina, lai platformā tiktu pilnībā atzīta vietējo un reģionālo pašvaldību loma un atvieglota visaptveroša to līdzdalība šajos centienos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ierosina turpmākajā politikas darbā ņemt vērā bezpajumtnieku intereses un bažas un iekļaut ar platformu saistītos pasākumus attiecīgo komisiju, piemēram, SEDEC, darba plānos. Komiteja varētu regulāri rīkot Eiropas konferenci par tās kompetencē esošajiem vietējā un reģionālā līmeņa bezpajumtniecības politikas pasākumiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ierosina būtisku lomu platformas koordinēšanā un/vai pārvaldībā piešķirt FEANTSA, jo tā ir vienīgais Eiropas transnacionālais zināšanu un prakses centrs Eiropā un tās ekspertzināšanas ir plaši atzītas un jau tiek izmantotas bezpajumtniecības politikas izstrādē gan ES, gan dalībvalstu līmenī. Tās ekspertzināšanām būs izšķiroša nozīme, lai platformu no ieceres pārvērstu īstenībā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka platformai jādarbojas četros galvenajos virzienos: atvieglot transnacionālu apmaiņu un savstarpēju mācīšanos; sekmēt piekļuvi ES fondiem un finansēšanas iespējām; apkopot datus un uzraudzīt progresu politikas jomā; apzināt un palīdzēt izvērst daudzsološas inovācijas, piemēram, pieeju “mājoklis vispirms”; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ņemot vērā dažādu ieinteresēto personu, piemēram, valstu valdību un vietējo pašvaldību, NVO un mājokļu nodrošinātāju, strauji augošo interesi, ierosina par vienu no platformas prioritātēm noteikt pieeju “mājoklis vispirms”; uzskata, ka pieejai “mājoklis vispirms”, kas obligāti jāpapildina ar kvalitatīviem sociālā atbalsta pakalpojumiem, kuru mērķis ir palīdzēt cilvēkiem risināt personiskas problēmas, būtu jānoved pie sistēmiskām pārmaiņām bezpajumtniecības jautājuma risināšanā, un tā nav tikai jāpopularizē projektu līmenī; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Eiropas Komisiju nodrošināt, ka bezpajumtniecībai tiek pievērsta īpaša uzmanība visās attiecīgajās ES politikas iniciatīvās, tādās kā, piemēram, ES Garantija bērniem, ES stratēģija invaliditātes jomā, ES LGBT stratēģija, ES dzimumu līdztiesības stratēģija, ES stratēģiskais satvars romu jautājumos, ES Garantija jauniešiem, sociālās ekonomikas rīcības plāns, programma “ES – veselībai”, ES Migrācijas pakts un ES iniciatīva attiecībā uz cenas ziņā pieejamiem mājokļiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina dalībvalstis bezpajumtniecības izskaušanai izmantot vēl nepieredzētās ES finansējuma un finansēšanas iespējas, it īpaši tās, kas saistītas ar ESF+, ERAF un Atveseļošanas un noturības mehānismu. Struktūrfondu izmantošana Komisijai būtu aktīvi jāreklamē vadošajās iestādēs, vietējās un reģionālajās pašvaldībās un trešajā sektorā. Komiteja aicina Eiropas Investīciju banku, lai tā atbalstītu vietējās un reģionālās pašvaldības tādu investīciju priekšlikumu izstrādē, kurus varētu finansēt programmas InvestEU ietvaros kā daļu no Eiropas Investīciju konsultāciju centra darbības; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju turpināt attīstīt transnacionālo sadarbību starp pilsētām un vietējām un reģionālajām pašvaldībām un pamatoties uz darbu, kas bezpajumtniecības jomā jau paveikts URBACT programmas un inovatīvu pilsētvides darbību (UIA iniciatīvas) ietvaros; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina dalībvalstis un Komisiju bezpajumtniecībai vairāk pievērsties ES pusgada procesā un apsvērt iespēju izdot konkrētām valstīm adresētus ieteikumus par bezpajumtniecību tām dalībvalstīm, kurās bezpajumtniecība ir kļuvusi par ārkārtas situāciju sociālajā jomā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Eiropas Padomi saskaņā ar atjauninātās Eiropas Sociālās hartas (4) 31. panta 2. punktu īpašu uzmanību pievērst ārkārtas situācijai bezpajumtniecības jomā un mudina attiecīgās ES aģentūras apsvērt iespēju sākt pasākumus attiecībā uz bezpajumtniecību, ņemot vērā tās postošo ietekmi uz cilvēkiem un plašāku sociālo struktūru. Tā īpaši aicina iesaistīt Pamattiesību aģentūru, jo bezpajumtniecība ir viens no nopietnākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem Eiropā; Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fondu, jo bezpajumtniecība ir pats ekstremālākais zema dzīves līmeņa standartu veids; Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru, jo bezpajumtniekus nesamērīgi skar infekcijas slimības; Eiropas Darba iestādi, jo vairākās dalībvalstīs aizvien lielāka problēma ir tādu mobilo ES pilsoņu bezpajumtniecība, kuri pārvietojas darba nolūkā; un Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centru, jo bezpajumtniecība var būt atkarības cēlonis vai tās sekas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina dalībvalstis un Komisiju kā vienu no bezpajumtniecības novēršanas līdzekļiem iekļaut savā politikā sociālās inovācijas attīstību un finansēšanu saistībā ar mājokļu jautājumu, kā norādīts Eiropas Komisijas Sociālās inovācijas ceļvedī; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina visas dalībvalstis, lai tās, apspriežoties ar reģionālajām un vietējām pašvaldībām, izstrādātu bezpajumtniecības izskaušanai paredzētas nacionālās stratēģijas, kuru pamatā būtu mājokļa virzīta, vietējiem apstākļiem pielāgota pieeja, kas ļautu efektīvi risināt konkrētas problēmas, ar kurām saskaras dažādas pilsētas un reģioni; aicina Komisiju izstrādāt Eiropas instrumentu kopumu, ar ko atbalstīt dalībvalstis stratēģiskajā plānošanā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina ES vietējās un reģionālās pašvaldības saskaņā ar judikatūru cilvēktiesību jomā un Eiropas Parlamenta pieprasījumu nekavējoties izbeigt patversmju iemītnieku kriminalizāciju un nosodīšanu. |
| --- | --- |

32.

Briselē, 2021. gada 2. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  Fighting homelessness and housing exclusion in Europe – A study of national policies (“Cīņa pret bezpajumtniecību un atstumtību mājokļu jomā Eiropā: pētījums par valstu politiku”), Eiropas Sociālās politikas tīkls (2019) (https://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=21629&langId=en).

1

Fighting homelessness and housing exclusion in Europe – A study of national policies

(2)  SEDEC-/015, RK atzinums “Savienība, kurā valda līdztiesība: LGBTIK līdztiesības stratēģija 2020.–2025. gadam”.

2

(3)  Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas sociālo tiesību pīlāra īstenošana no vietējās un reģionālās perspektīvas” (COR-2021-01127).

3

(4)  31. panta 2. punkts: novērst un samazināt bezpajumtniecību, lai pakāpeniski to izskaustu (https://www.coe.int/en/web/european-social-charter).

4

---

| 28.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/30 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/30

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “ES rīcības plāns bioloģiskās lauksaimniecības jomā”

(2022/C 97/07)

| Ziņotājs: | Uroš BREŽAN (SL/Zaļie), Tolminas mērs |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Uroš BREŽAN (SL/Zaļie), Tolminas mērs

POLITIKAS IETEIKUMI

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

| 1. | atzinīgi vērtē ES rīcības plānu bioloģiskās lauksaimniecības jomā un atbalsta tā visaptverošo pieeju, kura strukturēta trīs virzienos un kuras mērķis ir stimulēt pieprasījumu un ražošanu un uzlabot bioloģiskās lauksaimniecības ieguldījumu ilgtspējas un vides problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka bioloģiskā lauksaimniecība, pateicoties tās pozitīvajai ietekmei uz vidi un klimatu – tā uzlabo oglekļa piesaisti un augsnes veselību, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un dzīvnieku labturību – palīdzēs sasniegt Eiropas zaļā kursa mērķus un ES stratēģijas “No lauka līdz galdam” un Biodaudzveidības stratēģijas mērķus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ņemot vērā šos mērķus, atzinīgi vērtē stratēģijā “No lauka līdz galdam” noteikto vērienīgo ES mērķi līdz 2030. gadam panākt, lai 25 % lauksaimniecības zemes tiktu izmantoti bioloģiskajai lauksaimniecībai, kura ietekme būtu jānovērtē Eiropas Komisijai. Komiteja ierosina noteikt saistošus valstu mērķus, lai ņemtu vērā lauksaimniecības daudzveidību dažādās Eiropas valstīs un to reģionos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par to, ka KLP tikai zināmā mērā atbilst mērķiem, kas noteikti ES Bioloģiskās lauksaimniecības rīcības plānā, zaļajā kursā, kā arī ES stratēģijā “No lauka līdz galdam” un bioloģiskās daudzveidības stratēģijā, un ka tā nevar pietiekami atalgot tos lauksaimniekus, kuri, veikdami papildu pasākumus, cenšas īstenot zaļo pārkārtošanos savā saimniecībā, piemēram, izmantojot savu zemi bioloģiskajai lauksaimniecībai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka astoņas lauku attīstības pasākumu kategorijas, kas ierosinātas jaunajai KLP 2023.–2027. gadam, ietver maksājumus par vides, klimata un cita veida pasākumu pārvaldības saistībām. Šādi pasākumi dalībvalstīm ir obligāti, un tām vismaz 30 % no ELFLA finansējuma ir jāpiešķir pasākumiem, kas paredzēti klimata un vides mērķu sasniegšanai. Tas ietver arī bioloģisko lauksaimniecību, un tādēļ to var finansēt gan no ekoshēmām, gan saskaņā ar otrajā pīlārā noteiktajām saistībām lauksaimniecības, klimata un vides jomā, gan abu šo programmu ietvaros; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka uzdevumam – līdz 2030. gadam panākt, lai 25 % lauksaimniecības zemes tiktu izmantoti bioloģiskajai lauksaimniecībai, – jāsaskan ar reģionu faktisko situāciju ražošanā un ka tas sasniedzams, ES, valstu, reģionālajā un vietējā līmenī pienācīgi īstenojot politikas instrumentus, kas atbalsta bioloģiskās ražošanas un pieprasījuma līdzsvarotu attīstību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka cita starpā jākoncentrējas uz piedāvājuma stimulēšanu un vienlaikus arī pieprasījuma veicināšanu pēc bioloģiskajiem produktiem, palielinot gan informētību par to priekšrocībām, gan patērētāju uzticēšanos bioloģiskās lauksaimniecības logotipam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtētu konkrētākus pasākumus un atbalstu bioloģiskās lauksaimniecības pasākumu izstrādei lauku apvidos, kuri vēlas veicināt vienlīdzīgāku piekļuvi un vienlīdzīgākus ienākumus sievietēm un vīriešiem šajā nozarē, kā arī iedrošināt un piesaistīt gados jaunus lauksaimniekus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu, ka nav īpaša katrai iniciatīvai paredzēta budžeta, un aicina konsekventi izmantot dažādos pieejamos finansēšanas instrumentus, lai rīcības plānu īstenotu ES un valstu līmenī – proti, LEADER/sabiedrības virzītu vietējo attīstību (SVVA), ES veicināšanas politiku un programmu “Apvārsnis Eiropa”; turklāt aicina šim rīcības plānam nodrošināt labāku finansējumu arī no valstu, reģionālajiem un vietējiem papildus fondiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vērš uzmanību uz situāciju tālākajos reģionos, kas savu īpašo apstākļu dēļ saskaras ar nopietniem bioloģiskās ražošanas attīstības ierobežojumiem. Tie ir pienācīgi jāņem vērā, veicot īpašus pasākumus un palielinot finansējumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Komisija plāno organizēt ikgadēju ES mēroga “Bioproduktu dienu”; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atbalsta priekšlikumu jau no paša sākuma iekļaut uzraudzības un novērtēšanas pasākumus, novērtēt rīcības plāna īstenošanu, pastiprināt tirgus datu vākšanu un izvērst ES tirgus novērošanas centru analīzi, iekļaujot tajā bioloģiskos produktus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina dalībvalstis pieņemt valsts rīcības plānus bioloģiskās lauksaimniecības jomā, lai risinātu konkrētus uzdevumus gan valsts, gan vietējā. To pamatā jābūt atklātam un demokrātiskam konsultatīvajam procesam, kurš balstās uz augšupēju pieeju un kurā iesaistītas visas ieinteresētās personas, it īpaši bioloģiskie lauksaimnieki un apvienības, vietējās un reģionālās pašvaldības, patērētāju pārstāvji un viesmīlības nozare; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka bioloģiskās lauksaimniecības rīcības plānā pirmo reizi ir minētas “pārtikas patiesās izmaksas” un ka Komisija plāno veltīt šim jautājumam pētījumu, jo tam ir būtiska nozīme, lai atbalstītu pāreju uz taisnīgāku un ilgtspējīgāku pārtikas sistēmu. Pētījumam būtu jāpalīdz panākt, ka tiek atzīta bioloģiskās lauksaimniecības nozīme sabiedrisko labumu radīšanā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka pesticīdu atliekas ir sastopamas gandrīz visur vidē un potenciāli ietekmē arī bioloģiskos produktus. Tā kā bioloģiskie lauksaimnieki garantē augstus vides standartus ražošanā, viņiem nedrīkst radīt slogu saistībā ar riskiem, par kuriem viņi nav atbildīgi. Tāpēc RK norāda, ka nulles tolerances pieeja attiecībā uz pesticīdu atliekām bioloģiskajos produktos ievērojami kaitētu nozarei; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ierosina: lai risinātu šo jautājumu, Eiropas Komisijai būtu:






  — | jānāk klajā ar iniciatīvām, kuru mērķis ir vienkāršot bioloģiskajai lauksaimniecībai piemērotu aktīvu vielu un augu aizsardzības līdzekļu atļauju procedūru, ja tiek garantēta drošība dabai, videi un cilvēkiem; īpaša uzmanību jāvelta lauksaimnieciskajai ražošanai tālākajos reģionos, kur tās apjoms un raksturiezīmes lielākoties atšķiras no kontinentālās daļas ražošanas apjoma un raksturiezīmēm, |
| --- | --- | --- |

16.

—

jānāk klajā ar iniciatīvām, kuru mērķis ir vienkāršot bioloģiskajai lauksaimniecībai piemērotu aktīvu vielu un augu aizsardzības līdzekļu atļauju procedūru, ja tiek garantēta drošība dabai, videi un cilvēkiem; īpaša uzmanību jāvelta lauksaimnieciskajai ražošanai tālākajos reģionos, kur tās apjoms un raksturiezīmes lielākoties atšķiras no kontinentālās daļas ražošanas apjoma un raksturiezīmēm,

| — | jāveicina turpmāka saskaņošana jautājumā par to, kādu pieeju piemērot attiecībā uz konstatētajām pesticīdu atliekām, ņemot vērā visus dalībvalstu dažādo pieeju plusus un mīnusus, |
| --- | --- |

—

jāveicina turpmāka saskaņošana jautājumā par to, kādu pieeju piemērot attiecībā uz konstatētajām pesticīdu atliekām, ņemot vērā visus dalībvalstu dažādo pieeju plusus un mīnusus,

| — | jāveicina izpēte un pētījumi par jauniem apstrādes veidiem, kas ir saderīgi ar bioloģisko ražošanu; |
| --- | --- |

—

jāveicina izpēte un pētījumi par jauniem apstrādes veidiem, kas ir saderīgi ar bioloģisko ražošanu;

| 17. | mudina dalībvalstis izpētīt, kā var īstenot principu “piesārņotājs maksā”, lai bioloģiskie lauksaimnieki varētu saņemt kompensāciju par ienākumu zudumu, ko izraisījis nejaušs viņu bioloģiskās produkcijas piesārņojums; |
| --- | --- |

17.

Vietējo un reģionālo pašvaldību loma rīcības plāna īstenošanā un novērtēšanā

| 18. | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vislabākās iespējas apzināt vietējo bioloģiskās ražošanas nozaru faktiskās vajadzības un tām pievērsties; tādējādi, lai sasniegtu jaunā bioloģiskās lauksaimniecības rīcības plāna mērķus, pašvaldības būtu cieši jāiesaista gan tā darbību īstenošanā, gan to novērtēšanā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga nozīme bioloģiskās nozares ražošanas, loģistikas un tirdzniecības procesu strukturēšanā, ražotāju un patērētāju strukturētas sadarbības veicināšanā, izpratnes veicināšanā vietējā līmenī, patērētāju informēšanā par bioloģiskās lauksaimniecības pozitīvo ietekmi un izglītības programmu izstrādē pirmsskolas izglītības iestādēm un skolām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka vietējās un reģionālās pašvaldības jau sen ir bijušas iesaistītas pasākumos bioloģiskās lauksaimniecības attīstības atbalstam, it īpaši saistībā ar reģionālo lauku attīstības programmu pārvaldību un īstenošanu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž nožēlu par vietējo un reģionālo pašvaldību ierobežoto līdzdalību iepriekšējā bioloģiskās lauksaimniecības rīcības plāna īstenošanā; Eiropas Reģionu komitejas veiktais vidusposma pārskats liecina, ka tā mērķi netika sasniegti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | mudina Eiropas Komisiju izveidot rīcības plāna īstenošanas uzraudzības un novērtēšanas platformu, kurā piedalītos visas ieinteresētās personas, tostarp vietējo un reģionālo pašvaldību pārstāvji; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanai, ir vajadzīga teritoriāla pieeja saskaņā ar Teritoriālās attīstības programmas 2030. gadam mērķiem, lai visā Eiropā reaģētu uz lauku, piepilsētu un pilsētu teritoriju dažādajām vajadzībām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | iesaka vietējām un reģionālajām pašvaldībām nodrošināt koordināciju un labu pārvaldību visos pārvaldes līmeņos. Ir svarīgi atbalstīt visaptverošus pasākumus vietējā līmenī, kā arī iesaistīt visas vietējās ieinteresētās personas, kas saistītas ar bioloģisko nozari; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju lielāku uzmanību pievērst ūdens resursu saglabāšanai un aicina apmainīties ar pieredzi, lai rosinātu vietējās un reģionālās pašvaldības īstenot šo labo praksi; |
| --- | --- |

25.

Patēriņa veicināšana

| 26. | atzinīgi vērtē to, ka “bioapgabali” ir atzīti par veiksmīgiem lauku attīstības instrumentiem, un atzinīgi vērtē Komisijas nodomu atbalstīt to izveidi un īstenošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

26.

| 27. | iesaka Komisijai iesaistīt vietējās un reģionālās pašvaldības šīs iniciatīvas īstenošanā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka “bioapgabali” ir lieliska iespēja vietējām un reģionālajām pašvaldībām atbalstīt ilgtspējīgu pārtikas sistēmu attīstību, paļaujoties uz sadarbību starp lauksaimniekiem, iedzīvotājiem/patērētājiem, vietējām publiskās pārvaldes iestādēm, apvienībām un tirdzniecības, tūrisma un kultūras uzņēmumiem, kas darbojas saskaņā ar bioloģiskās ražošanas un patēriņa principiem un metodēm; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka “bioapgabalu” integrētā un daudzfunkcionālā pieeja sniedz arī lielus ieguvumus vides, ekonomikas un sociālās ilgtspējas ziņā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | tādēļ aicina vietējās un reģionālās pašvaldības iesaistīties “bioapgabalu” izveidē, atbalstot tādu augšupēju iniciatīvu izstrādi, kas var palīdzēt attīstīt lauku apvidus un palielināt vietējo bioloģisko produktu patēriņu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | iesaka Eiropas Komisijai pieņemt vienotu sistēmu un pamatnostādnes ES līmenī, lai nodrošinātu “bioapgabalu” koncepcijas saskaņotu īstenošanu dalībvalstu līmenī, rūpējoties par to, lai saglabātu to integrēto un daudzfunkcionālo raksturu, kā arī to īpatnības, lai nodrošinātu veiksmīgu ieviešanu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | iesaka Eiropas Komisijai ES līmenī izveidot “bioapgabalu” tīklu, lai sniegtu atbalstu un kopīgus pakalpojumus visiem “bioapgabaliem”; |
| --- | --- |

32.

| 33. | iesaka vietējām un reģionālajām pašvaldībām stimulēt bioloģisko produktu vietējo patēriņu, ar saviem, valsts un ES resursiem finansiāli atbalstot vietējos tirgus un tiešo tirdzniecību, kā arī īstenojot informācijas un komunikācijas kampaņas par pašreizējiem tirgiem un operatoriem, kas reģistrēti tiešajai tirdzniecībai; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver ar uzturu un vidi saistītos ieguvumus, ko dod bioloģiskās pārtikas lietošana, un aicina risināt tādu jautājumu kā bioloģiskās pārtikas pieejamība, proti, gan tās pieejamība cenas ziņā, gan tās pieejamība patērētājiem viegli sasniedzamās pārdošanas vietās, lai nodrošinātu visiem patērētājiem iespēju iegādāties bioloģisko pārtiku; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzinīgi vērtē to, ka ir palielināts ES budžets bioloģisko produktu veicināšanai, un aicina Komisiju to saglabāt arī turpmākajos gados; |
| --- | --- |

35.

| 36. | iesaka Komisijai pašreizējā ES veicināšanas politikas pārskatīšanā piešķirt prioritāti bioloģiskajiem produktiem, kas ražoti ES, sākot ar lauksaimniecības izejvielām un beidzot ar pārstrādātiem produktiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ierosina ES bioloģiskās lauksaimniecības logotipu papildināt ar vārdiem “ES bioprodukts”, kā arī iespēju norādīt ražošanas reģionu (zem zaļās lapas), lai patērētāju vidū palielinātu tā atpazīstamību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē priekšlikumu stratēģijas “No lauka līdz galdam” ietvaros apsvērt dzīvnieku labturības marķējuma iespējas un aicina virzīt šo jautājumu uz priekšu, jo uzskata, ka skaidrs, standartizēts un obligāts lopkopības metodes marķējums varētu mudināt patērētājus iegādāties bioloģiskos produktus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž gandarījumu par to, ka Komisija plāno popularizēt ēdnīcas, kas piedāvā bioloģisko pārtiku, un analizēt zaļā publiskā iepirkuma kritēriju piemērošanu un plašāku izmantošanu, un atzinīgi vērtē mērķi noteikt obligātos minimālos kritērijus ilgtspējīgam pārtikas iepirkumam, lai veicinātu veselīgu un ilgtspējīgu uzturu. Varētu būt nepieciešams pārskatīt publiskā iepirkuma tiesisko regulējumu, lai iestādēm dotu plašākas iespējas pieprasīt un paplašināt vietēji ražotas pārtikas izmantošanu; īpaša uzmanība būtu jāpievērš un īpašs atbalsts būtu jāsniedz īsu piegādes ķēžu attīstībai tālākos reģionos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ierosina, lai skolas un citas izglītības iestādes skolēniem piedāvātu bioloģiskos produktus, kas jau agrīnā vecumā veicinātu veselīgus ēšanas paradumus, tādējādi vairojot izpratni par vietējas, tradicionālas un veselīgas pārtikas nozīmi; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību lomu centienos veicināt vietējo un reģionālo bioloģisko produktu plašāku izmantošanu pārtikas publiskajā iepirkumā, uzlabot kolektīvo informāciju un izglītošanu, kā arī vairot patērētāju informētību un uzticēšanos bioloģiskajai ražošanai. Izmantojot publisko iepirkumu, vietējās un reģionālās pašvaldības var veidot ilgtermiņa partnerības ar vietējiem bioloģiskās lauksaimniecības ražotājiem un mudināt tradicionālos lauksaimniekus pāriet uz bioloģisko ražošanu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda arī, ka vietējās un reģionālās pašvaldības saskaras ar vairākiem šķēršļiem, kas traucē piegādāt publiskajām ēdnīcām vietējos un reģionālos bioloģiskos produktus: loģistikas šķēršļiem, proti, pielāgotu telpu trūkumu; strukturāliem šķēršļiem, piemēram, nepieciešamību strukturēt tirgu un stiprināt piegādes ķēdi, lai saskaņotu vietējo piedāvājumu un pieprasījumu; un cilvēkresursu un tehnisko resursu trūkumu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka ir vajadzīga stingra politiskā apņēmība valsts un reģionālā līmenī, lai veicinātu bioloģiskās pārtikas atbilstošu izmantošanu sabiedriskās un privātās ēdnīcās, ēdināšanas uzņēmumos un restorānos; |
| --- | --- |

43.

| 44. | ierosina ES līmenī izstrādāt kopējus kritērijus, kas kalpotu kā paraugprakse, lai noteiktu atbilstošus pārbaudes noteikumus sabiedriskām ēdnīcām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | norāda, ka pieprasījuma pieaugums veicina reģionālās ražošanas attīstību, un tādēļ aicina gan sabiedriskajā, gan privātajā sektorā marķēt ēdnīcas un restorānus, norādot ēdināšanas procesos izmantoto veselīgo, bioloģisko un vietēji ražoto pārtikas produktu minimālo procentuālo daļu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās pašvaldības pārbaudīt savus publiskā iepirkuma un budžeta tiesību aktus, lai nodrošinātu, ka bioloģiskie produkti, ko izmanto sabiedriskajās ēdnīcās, ir sertificēti; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzīst, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām joprojām trūkst zināšanu par zaļā publiskā iepirkuma piedāvātajām iespējām, un mudina tās pārvarēt cenu kritērija šķērsli un izmantot ilgtspējas kritērijus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ierosina izveidot kopīgu ES platformu ES bioloģiskās pārtikas ražotājiem no dalībvalstīm, lai veicinātu, piemēram, labas prakses apmaiņu, izpratni par ES noteikumiem, apmācību, pasākumus un projektu partnerības iespējas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | šajā saistībā uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt pienācīgu apmācību un spēju veidošanas programmu gan iepirkuma iestādēm (valsts, reģionālām un vietējām), gan bioloģiskajiem ražotājiem un pārstrādātājiem, lai novērstu strukturālos un loģistikas šķēršļus un veicinātu zaļā publiskā iepirkuma kritēriju izmantošanu; |
| --- | --- |

49.

Ražošanas puses stimulēšana

| 50. | norāda, ka 2019. gadā Eiropas Savienībā bioloģiskās lauksaimniecības platību īpatsvars bija aptuveni 9 % un tikai 64 % sertificētas bioloģiskās lauksaimniecības platību saņēma bioloģiskās ražošanas atbalsta maksājumus (1); |
| --- | --- |

50.

| 51. | norāda, ka pašreizējā KLP bioloģiskā lauksaimniecība netiek pietiekami finansēta; Eiropas Savienībā bioloģiskajai lauksaimniecībai tiek izmantoti 8 % no visas lauksaimniecībā izmantojamās zemes, taču subsīdijām, kas tiek piešķirtas bioloģiskajai lauksaimniecībai, tiek atvēlēti tikai 1,5 % no Eiropas lauksaimniecības budžeta. Īpaša uzmanība un atbalsts būtu jānovirza mazo lauku apvidu attīstībai, mazāk attīstītiem reģioniem, kur lauksaimnieciskā darbība ir svarīgākais ekonomikas sektors; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver – lai līdz 2030. gadam trīskāršotu ES bioloģiskās lauksaimniecības platību īpatsvaru, ir trīs līdz piecas reizes jāpalielina KLP izdevumi bioloģiskajai lauksaimniecībai, un tas nozīmē, ka līdz pat 15 % KLP izdevumu būtu jānovirza bioloģiskajai nozarei (2); |
| --- | --- |

52.

| 53. | tomēr ar nožēlu norāda, ka vienošanās, kas panākta par nākamo KLP, attiecībā uz finansiālo atbalstu bioloģiskajai lauksaimniecībai nav pietiekami vērienīga; |
| --- | --- |

53.

| 54. | saistībā ar Eiropas Savienības izvirzītajiem mērķiem, kas jāsasniedz bioloģiskās lauksaimniecības jomā, pauž bažas par to, ka dažos pieejamajos valstu KLP stratēģisko plānu projektos salīdzinājumā ar iepriekšējo plānošanas periodu nav paredzētas atbilstošas subsīdijas bioloģiskajiem lauksaimniekiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | iesaka dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām savos stratēģiskajos plānos piešķirt prioritāti un pienācīgu finansiālo atbalstu pasākumiem, kuru mērķis ir pievērsties reģionālās un vietējās bioloģiskās lauksaimniecības nozares īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

55.

| 56. | iesaka Komisijai rūpīgi izvērtēt dalībvalstu iesniegtos nacionālos stratēģiskos plānus, lai uzraudzītu, vai tie palīdzēs sasniegt mērķi līdz 2030. gadam 25 % lauksaimniecībā izmantotās zemes atvēlēt bioloģiskajai lauksaimniecībai; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atbalsta pieeju, saskaņā ar ko jaunās KLP ietvaros, izvērtējot bioloģiskās nozares izaugsmes perspektīvu, tiek novērti dalībvalstu konkrētie apstākļi un vajadzības, it īpaši sarežģītie ražošanas apstākļi tālākajos reģionos, un tiek nodrošināts, ka dalībvalstis optimāli izmanto jaunās KLP sniegtās iespējas, lai atbalstītu savu bioloģisko nozari. Komisijai īpaša uzmanība būtu jāpievērš atbalstam tām dalībvalstīm/reģioniem, kuri atpaliek, vienlaikus sniedzot papildu norādījumus tām dalībvalstīm/reģioniem, kuri jau cenšas sasniegt 25 % mērķi. Katrai dalībvalstij būtu jāveicina kopīgā mērķrādītāja sasniegšana līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

57.

| 58. | iesaka dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām bioloģiskās lauksaimniecības jautājumus vairāk iekļaut izglītības un lauksaimniecības fakultāšu mācību programmās, kā arī izstrādāt mācību materiālus un apmācību par bioloģisko lauksaimniecību, ņemot vērā primārās ražošanas, kā arī pārstrādes un pārveides vajadzības; |
| --- | --- |

58.

| 59. | iesaka vietējām un reģionālajām pašvaldībām veicināt paātrinātu pāreju uz bioloģisko lauksaimniecību, sniedzot atbalstu un konsultācijas tādu saimniecību izveidei, pārveidei vai nodošanai, kuras izvēlas bioloģiskās lauksaimniecības pieeju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver, ka ir svarīgi attīstīt bioloģisko lauksaimniecību reģionālā un vietējā līmenī, lai nostiprinātu primārās ražošanas izaugsmi. Īsu pārtikas piegādes ķēžu veicināšana var sniegt labumu gan bioloģiskajiem lauksaimniekiem, gan patērētājiem: tas samazina transporta izmaksas un palielina ilgtspēju, vienlaikus attīstot lauku ekonomiku un radot pievienoto vērtību ražošanas apgabalā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | tādēļ iesaka dalībvalstīm un vietējām un reģionālajām pašvaldībām paredzēt īpašus pasākumus bioloģiskās pārtikas pārstrādē un tirdzniecībā iesaistītajiem uzņēmējiem, lai veicinātu harmonisku ražošanas attīstību un radītu labvēlīgu vidi īsām piegādes ķēdēm visos reģionos. Tādēļ Komiteja ierosina:






  — | veicināt maza mēroga lauksaimniecības darbības, kas saistītas ar konkrēto lauku saimniecību, |
| --- | --- | --- |

61.

—

veicināt maza mēroga lauksaimniecības darbības, kas saistītas ar konkrēto lauku saimniecību,

| — | palielināt mobilo pārstrādes iekārtu (kautuvju, pārstrādes iekārtu, malšanas iekārtu utt.) pieejamību lauku saimniecībām un veicināt pārstrādes iekārtu kopīgu izmantošanu vietējā līmenī, lai pārvarētu juridiskos šķēršļus, ko rada veselības un drošības un dzīvnieku veselības standarti, |
| --- | --- |

—

palielināt mobilo pārstrādes iekārtu (kautuvju, pārstrādes iekārtu, malšanas iekārtu utt.) pieejamību lauku saimniecībām un veicināt pārstrādes iekārtu kopīgu izmantošanu vietējā līmenī, lai pārvarētu juridiskos šķēršļus, ko rada veselības un drošības un dzīvnieku veselības standarti,

| — | veicināt lauksaimniecības kooperatīvu iesaistīšanos bioloģisko produktu tirdzniecībā un pārveidošanā, tostarp piedalīšanos pārtikas publiskajā iepirkumā; |
| --- | --- |

—

veicināt lauksaimniecības kooperatīvu iesaistīšanos bioloģisko produktu tirdzniecībā un pārveidošanā, tostarp piedalīšanos pārtikas publiskajā iepirkumā;

| 62. | uzsver: lai sasniegtu 25 % mērķi, ļoti svarīgi aspekti ir ekonomikas organizācija, efektīvi tirgus regulēšanas instrumenti un ražotāju organizāciju finansēšana. Piemēram, būtu jānosaka ražotājiem minimālā cena, kas pārsniedz bioloģiskās lauksaimniecības produkcijas vidējo cenu, lai nodrošinātu ražotajiem stabilu ienākumu minimumu. Tirgus nelīdzsvarotības gadījumā, ja pieprasījuma pieaugums nespēj absorbēt piedāvājuma pieaugumu, Komisija būtu jāpilnvaro aktivizēt īpašo publiskās intervences mehānismu bioloģiskajiem produktiem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | norāda, ka pieaugošā negodīgā konkurence ar trešo valstu bioloģiskajiem produktiem varētu vājināt nozari, un aicina Eiropas Komisiju garantēt taisnīgu, līdzsvarotu un pārredzamu tirdzniecību, pieprasot nodrošināt savstarpīgumu Eiropas Savienībā importēto bioloģisko produktu ražošanas noteikumos un ar to saistītajos pienākumos, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi un efektīvu aizsardzību Eiropas patērētājiem. Šo pašu iemeslu dēļ iepriekš minētais būtu jāattiecina arī uz akvakultūru, lai vides aizsardzības un okeānu un jūru ilgtspējīgas pārvaldības noteikumus attiecinātu arī uz trešām valstīm; |
| --- | --- |

63.

| 64. | iesaka Eiropas Komisijai atbalstīt kopējas ES platformas izveidi, kas atvieglotu vietējo bioloģisko lauksaimnieku importa un eksporta iespējas, izstrādājot pakalpojumus ES digitālajai/e-tirdzniecībai un šajā jomā piedāvājot atbalstu loģistikai un veiksmīgām partnerībām; |
| --- | --- |

64.

| 65. | iesaka dalībvalstīm jaunās KLP ekoshēmu ietvaros ieviest bonus-malus sistēmu, kā izklāstīts iepriekšējā atzinumā par agroekoloģiju; |
| --- | --- |

65.

| 66. | norāda, ka jaunā ES regula par bioloģisko ražošanu stāsies spēkā 2022. gada 1. janvārī un radīs būtiskas izmaiņas dažās bioloģiskās ražošanas nozarēs. Lai nodrošinātu sekmīgu īstenošanu, ir būtiski panākt līdzsvaru starp saskaņošanu ES līmenī un pielāgošanu reģionālā līmenī, neatkāpjoties no bioloģiskās lauksaimniecības principiem; |
| --- | --- |

66.

| 67. | tādēļ aicina Komisiju uzraudzīt jaunās regulas ietekmi, lai efektīvi reaģētu uz visām iespējamajām problēmām, ko varētu radīt jauno noteikumu piemērošana; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atzīst lopkopības nozarē pastāvošo lielo interesi par iespējām uzņēmumus pārveidot par bioloģiskiem uzņēmumiem un atzīst šīs nozares potenciālu; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu stiprināt bioloģisko akvakultūru. Nozare saskaras ar sīvu konkurenci no trešām valstīm, jo ES importē gandrīz 80 % no iekšējā tirgū patērētajām zivīm (3); |
| --- | --- |

69.

| 70. | tādēļ iesaka Komisijai nodrošināt pienācīgu atbalstu un palielināt pētniecības un inovācijas finansējumu ES bioloģiskās lauksaimniecības, akvakultūras un lopkopības nozarēm, lai novērstu atbilstošu resursu trūkumu, proti, sertificētu bioloģisko sēklu, bioloģisko proteīnu un B vitamīna barības trūkumu, un samazinātu atkarību no importa; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis Eiropa” palielināt pētniecības un inovācijas finansējumu bioloģiskajai lauksaimniecībai un īpaši uzsver, cik svarīgi ir veltīt atsevišķus uzaicinājumus par priekšlikumu iesniegšanu un budžetus bioloģiskajai ražošanai. |
| --- | --- |

71.

Briselē, 2021. gada 2. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  IFOAM Organics Europe.

1

IFOAM Organics Europe

(2)  Turpat.

2

(3)  Copa-Cogeca viedoklis par rīcības plānu bioloģiskās ražošanas attīstībai.

3

Copa-Cogeca

---

| 28.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/36 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/36

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Ilgtspējīga zilā ekonomika un akvakultūra”

(2022/C 97/08)

| Ziņotājs: | Bronius MARKAUSKAS (LT/EA), Klaipēdas rajona pašvaldības mērs |
| --- | --- |

Ziņotājs:

Bronius MARKAUSKAS (LT/EA), Klaipēdas rajona pašvaldības mērs

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Vispārīgas piezīmes

Ilgtspējīga zilā ekonomika

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas paziņojumu “Jauna pieeja ceļā uz ilgtspējīgu ES zilo ekonomiku. ES zilās ekonomikas pārveide ilgtspējīgas nākotnes labā”, kurā izklāstīts Komisijas vispārējais redzējums un stratēģija virzībai uz ilgtspējīgu zilo ekonomiku ar jūru saistītās nozarēs un jomās. Šajā saistībā atzinīgi vērtē pāreju no koncepta “zilā izaugsme” uz konceptu “zilā ekonomika”; |
| --- | --- |

1.

| 2. | piekrīt, ka zaļā kursa mērķus un pārkārtošanos uz ilgtspējīgāku un zaļāku ekonomiku nevarēs sasniegt bez zilās ekonomikas. Lai īstenotu zaļā kursa mērķus un panāktu visu nozaru ilgtspējīgu attīstību, ir vajadzīgas radikālas pārmaiņas, lai samazinātu cilvēku darbības ietekmi uz jūrām un okeāniem un aizsargātu resursus un bioloģisko daudzveidību. Jānodrošina, lai šīs pārmaiņas atbilstu ar jūru saistīto darbību ekonomiskajai un sociālajai ilgtspējai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | piekrīt, ka ir jāuzlabo zaļās un zilās politikas saikne. Okeāni ir viena no galvenajām bioloģiskās daudzveidības krātuvēm pasaulē. Tie veido vairāk kā 90 % planētas apdzīvojamās telpas un katru gadu absorbē aptuveni 26 % atmosfērā nonākušo cilvēka radīto oglekļa dioksīda emisiju, kā arī vairāk nekā 90 % no siltuma pārpalikuma. Daudzi pētījumi liecina par jūras bioloģiskās daudzveidības lielo nozīmi planētas veselībā un sociālajā labklājībā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka dzīvi okeāni ir plaukstošas zilās ekonomikas priekšnoteikums un ka saskaņā ar planētas iespēju robežu koncepciju šai zilajai ekonomikai ir jādarbojas ekoloģiskās robežās. Tāpēc, lai sasniegtu ES stratēģiskās programmas mērķus, vienai no galvenajām prioritātēm vajadzētu būt okeānu un jūru ilgtspējīgai pārvaldībai, un tā jāveido, pamatojoties uz zināšanām, izpratnes veicināšanu un pārrobežu sadarbību. Svarīga ir arī jaunāko datu apmaiņa un virzība uz kopīgiem mērķiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka zilajai ekonomikai ir būtiska sociālā un ekonomiskā ietekme ne tikai uz piekrastes un jūras reģioniem, bet arī uz Eiropas Savienību kopumā, un tā var nodrošināt zaļu un iekļaujošu atveseļošanos no Covid-19 pandēmijas, it īpaši visvairāk skartajās nozarēs, piemēram, tūrisma un zivsaimniecības nozarē. Daudzās valstīs zilajai ekonomikai ir milzīga pozitīva ietekme uz IKP; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka jūras enerģijai var būt svarīga nozīme energoapgādes uzticamības un drošības uzlabošanā. Jūras enerģijas izmantošana, ja vien tā ir saderīga ar pašreizējām darbībām un saudzē jūras dzīvotnes, samazinātu valstu atkarību no fosilā kurināmā, palīdzētu mazināt klimata pārmaiņas un veicinātu jaunu kvalitatīvu darbvietu radīšanu, it īpaši Eiropas piekrastes reģionos, kur bezdarba līmenis bieži vien ir augsts; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka jūrniecības nozares sniedz ieguldījumu enerģētikas pārkārtošanā un cīņā pret klimata pārmaiņām, it īpaši pateicoties atjaunojamās enerģijas nozarei, jūras transporta dekarbonizācijai un aprites ekonomikai, tostarp no okeāniem savāktās plastmasas otrreizējai pārstrādei; |
| --- | --- |

7.

| 8. | īpaši atgādina, ka jūras transporta radītās emisijas beidzamo 20 gadu laikā ir palielinājušās gandrīz par 32 %. Ilgtspējīgas kuģubūves nozares attīstība varētu ievērojami palīdzēt sasniegt Eiropas Savienības klimata mērķus. Šajā saistībā atbalsta Eiropas Komisijas mērķi desmit gadu laikā samazināt SO2 un NOx emisijas, kuras radījusi starptautiskā jūras satiksme. Samazinājums potenciāli varētu sasniegt attiecīgi 80 % un 20 %. Tomēr ir svarīgi ņemt vērā tālāko reģionu vajadzības – ņemot vērā to attālumu un ievērojamo atkarību no gaisa un jūras transporta, ir vajadzīgi to strukturālajiem apstākļiem pielāgoti pasākumi, lai nodrošinātu savienojamību un apgādi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver: lai aizsargātu un radītu kvalitatīvas un ilgtspējīgas darba vietas, it īpaši kuģu būves jomā, Eiropa ir jāaizsargā pret negodīgu konkurenci, kas iznīcina tās nozari; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rosina jūrniecības nozarēm piemērot visaptverošu pieeju, kura integrē visas jūrniecības darbības – gan tradicionālās un jaunās, gan civilās un militārās – un kurā ņemtas vērā ekoloģiskās un digitālās pārejas un koncepta “Rūpniecība 4.0” nozīmīgākās visaptverošās problēmas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu izveidot zilo forumu, lai apkopotu zināšanas un pieredzi, radītu sinerģijas, rastu radošus risinājumus un veicinātu nozares attīstību, kā arī izstrādātu priekšlikumus par finanšu līdzekļu izmantošanas koordināciju šajā jomā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu, ka valstu valdībām trūkst konstruktīvas pieejas jūras ekonomikas attīstībai. Vairumā piekrastes valstu atbalsts šai ekonomikai eksistē tikai “uz papīra”, un valstu plānos un pārdomātas specializācijas stratēģijās jūras ekonomikai nav pievērsta pietiekama uzmanība, finansiālais atbalsts ir nepietiekams un tā piešķiršanas noteikumi un kritēriji ir pārāk sarežģīti; |
| --- | --- |

12.

Akvakultūra

| 13. | norāda, ka akvakultūra pēdējā laikā ir kļuvusi par svarīgu zilās ekonomikas jomu. Šī nozare sniedz ievērojamas iespējas gan ekonomikai, gan vides aizsardzībai, turklāt tā var radīt darbvietas un pavērt jaunas ekonomiskās attīstības iespējas piekrastes un lauku iedzīvotājiem, savukārt dažas akvakultūras darbības, piemēram, ēdamgliemeņu audzēšana, var palīdzēt mazināt klimata pārmaiņu ietekmi un aizsargāt ekosistēmas, izmantojot mazietekmējošas metodes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par stratēģiskajām vadlīnijām ES akvakultūras ilgtspējīgai attīstībai un uzsver, ka akvakultūra sniedz svarīgu ieguldījumu centienos risināt jautājumu par to, kā nodrošināt augstas kvalitātes pārtiku un jūras un saldūdens produktu piegādi augošam tirgum, ja vien tas negatīvi neietekmē savvaļas zivju krājumus un veicina Eiropas zaļā kursa un stratēģijas “No lauka līdz galdam” īstenošanu un ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē publiskoto stratēģiju par dzīvnieku labturību, īpaši attiecībā uz pārbaudāmu rādītāju definēšanu, ražotāju apmācības nodrošināšanu, sugām specifisku dzīvnieku labturības parametru pētījumiem un dažādošanu, kura paredz atkāpšanos no monokultūrām; uzsver, ka tagad dalībvalstu ziņā ir atjaunināt savus nacionālos plānus saskaņā ar jaunajām pamatnostādnēm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, cik svarīgi ir stratēģijā “No lauka līdz galdam” izklāstītie konkrētie mērķi akvakultūras nozarē, it īpaši attiecībā uz antimikrobiālo līdzekļu pārdošanas samazināšanu un bioloģiskās akvakultūras būtisku paplašināšanu; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu veikt pasākumus, lai līdz 2030. gadam par 50 % samazinātu lauksaimniecības dzīvniekiem un akvakultūrai paredzēto antimikrobiālo līdzekļu kopējo pārdošanas apjomu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | secina, ka ES stratēģijās un citos juridiskajos dokumentos ir ietvertas pamatnostādnes un ieteikumi nozares attīstībai, taču norāda, ka vietējo un reģionālo pašvaldību, kam šajā jomā nav ekskluzīvas kompetences, rīcībā nav sīkākas analīzes, kura sniegtu atbildi uz jautājumu, kā un kādā veidā attīstīt akvakultūru, un kuras pamatā būtu praktiskas zināšanas, precīzāki dati un konkrēti pasākumi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ilgtspējīga attīstība ir galvenais akvakultūras attīstības nosacījums; tādēļ aicina skaidri definēt jēdzienu “ilgtspējīga akvakultūra”, ņemot vērā vides, sociālos un ekonomiskos kritērijus. Ilgtermiņa stratēģiska pieeja ES akvakultūras ilgtspējīgai izaugsmei veicinātu nozares atveseļošanu pēc Covid-19 krīzes un ilgtermiņā nodrošinātu ilgtspēju un noturību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atkārtoti norāda, ka akvakultūra būtu jāatzīst par atsevišķu politikas jomu, tai paredzot arī pietiekamu finansējumu, lai tā kļūtu par papildinājumu tradicionālajai zvejniecībai; atgādina, ka Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds jau daudzus gadus gādā par ilgtspējīgu akvakultūras darbību veicināšanu un par akvakultūras produktu pārstrādi un laišanu tirgū; uzskata arī, ka ir jāveicina bioloģiskā akvakultūra, atbalstot Eiropas akvakultūras produktu vietējos tirgus un samazinot administratīvo slogu, kas kavē efektīvu nozares attīstību. Būtu jāizstrādā arī vispārējas pamatnostādnes par saskaņotu piekļuvi teritorijām, it īpaši piekrastes teritorijām, lai tās varētu attīstīt. Šīs pamatnostādnes būtu jāsaskaņo ar citām politikas jomām, piemēram, vides politikas virzieniem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē Komisijas aicinājumu ES dalībvalstīm savos stratēģiskajos akvakultūras nozares plānos iekļaut mērķi palielināt bioloģiskās akvakultūras ražošanu un tam piešķirt daļu no Eiropas Jūrlietu, zvejniecības un akvakultūras fonda līdzekļiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti norāda, ka līdztekus pārmaiņām lauksaimniecībā ir jāpaātrina pāreja uz ilgtspējīgu zivkopību, jo zivsaimniecība un akvakultūra ir svarīgi ilgtspējīgu pārtikas sistēmu elementi; atbalsta arī mērķi veicināt videi nekaitīgu zveju, atjaunot zivju populācijas un aizsargāt jūras ekosistēmas, stimulējot ekoloģiski ilgtspējīgas, ekonomiski un sociāli dzīvotspējīgas un konkurētspējīgas zvejas darbības; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina ES līmenī noteikt juridiski saistošus mērķus, lai atjaunotu un saglabātu jūras bioloģisko daudzveidību un atveseļotu izpostītas ekosistēmas; vietējās un reģionālās pašvaldības kopā ar dalībvalstīm, Komisiju un Eiropas Vides aģentūru var palīdzēt apzināt un noteikt jaunas aizsargājamas jūras teritorijas; |
| --- | --- |

22.

Finansiāls atbalsts, ieguldījumi

| 23. | norāda, ka ilgtspējīgiem ieguldījumiem ir izšķiroša nozīme jūras nozaru ekonomikas sekmīgā attīstībā. Ir svarīgi radīt labvēlīgu vidi, kas atvieglotu un stimulētu publiskos un privātos ieguldījumus jūras nozaru ekonomikas attīstībā. Ir jāfinansē inovācija, tostarp digitālā, un jaunu produktu izstrāde, jāiegulda inovatīvās tehnoloģijās un viedos risinājumos un jāatbalsta jaunās tehnoloģijas, piemēram, atjaunojamo jūras energoresursu enerģija, jūrniecības nozares un zilās ekonomikas biouzņēmumi, lai tie varētu attīstīties planētas iespēju robežās; |
| --- | --- |

23.

| 24. | neatlaidīgi aicina, lai Eiropas Komisija, pievēršoties ilgtspējīgiem ieguldījumiem jūrniecības jomā un it īpaši jūrniecības nozarēs, vairāk iesaistītu reģionus, izmantotu to pārdomātas specializācijas stratēģijas un ekonomikas ekosistēmas, lai izveidotu Eiropas mēroga sadarbības tīklus, kas spētu konkurēt ar starptautiskajiem dalībniekiem. Šiem tīkliem, kas apvienot Eiropas jūras tehnoloģiju forumā, vajadzētu būtu iespējai atsaukties uz Eiropas Komisijas uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, lai varētu izvērst un finansēt savu augsta riska projektu pirmos posmus; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda uz savu jau iepriekšējā atzinumā par zilo izaugsmi ietverto aicinājumu, ka 10 % pētniecības un inovācijas programmas projektu būtu jāsniedz ievērojams ieguldījums jūras un jūrniecības pētniecības mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka Komisija paziņojumā par jaunu pieeju ilgtspējīgai zilajai ekonomikai Eiropas Savienībā secina, ka saistībā ar Eiropas zaļo kursu īpaša uzmanība jāpievērš ES tālāko reģionu lomai; mudina Komisiju īstenot šo apņemšanos, izstrādājot konkrētu rīcības plānu un tajā paredzot finanšu līdzekļus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž nožēlu, ka zilās ekonomikas potenciāls, tostarp tās iespējamais ievērojamais ieguldījums zaļā kursa mērķu sasniegšanā, nav pietiekami ņemts vērā no Next GenerationEU finansēto atveseļošanas plānu pārskatīšanā, piemēram, tiešais Eiropas līmeņa finansējums strukturāliem un riskantiem projektiem un reģionālo ieguldījumu platformu izveide; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka ilgtspējīgu ieguldījumu koncepcija jāizprot šādi: tehnoloģiskā progresa un zinātniskās pētniecības jomā ir vajadzīgi gan ekonomikas dalībnieku, gan valstu valdību kopīgi centieni, lai tiktu ieguldīts projektos, kuri apvieno ieguvumus sociālajā, ekonomikas un vides jomā. Šajā jomā īpaši svarīga ir akadēmisko aprindu un uzņēmumu sadarbība; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas plānus pastiprināt sadarbību ar Eiropas finanšu iestādēm, lai veicinātu publiskos un privātos ieguldījumus, un vērš uzmanību uz BlueInvest platformas nozīmi un resursiem, kuri ES budžetā ir paredzēti ES fondiem un īpašajām programmām, kas sekmē nozares attīstību, un ierosina apsvērt iespēju izveidot vienotu fondu vai instrumentu, kas koordinē piekļuvi līdzekļiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē Komisijas aicinājumu dalībvalstīm savos noturības un atveseļošanas plānos un ar dažādiem ES fondiem saistītajās nacionālajās darbības programmās iekļaut ieguldījumus ilgtspējīgā zilajā ekonomikā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka ilgtspējīgas akvakultūras attīstībā ir īpaši svarīgi veicināt inovatīvu finanšu instrumentu izmantošanu, atbalstīt ieguldījumus progresīvās tehnoloģijās, radīt labvēlīgus nosacījumus privātā sektora iesaistei un piešķirt līdzekļus pētniecībai un tehnoloģiju izstrādei, lai ilgtspējīgā akvakultūrā sekmētu dažādošanu un inovāciju; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina pārskatīt ES finansējuma piešķiršanas noteikumus un uzskata, ka par galvenajiem atbalsta piešķiršanas kritērijiem būtu jāuzskata inovācija un vērtības radīšana, kā arī vissvarīgākais — ilgtspējīgu risinājumu īstenošana; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka ir jāapsver iespēja arī mazietekmējošu recirkulācijas iekārtu akvakultūru klasificēt kā bioloģisku un sniegt finansiālu atbalstu tās turpmākai attīstībai, ja tā atbilst attiecīgajiem enerģijas un resursu patēriņa, dzīvnieku labturības un ilgtspējīgas atkritumu reciklēšanas kritērijiem. Pašlaik akvakultūras nozarei ir grūti piekļūt ES līdzekļiem, lai gan praksē ir pierādīts, ka izmantotās inovatīvās tehnoloģijas ļauj izpildīt visaugstākās vides prasības attiecībā uz tehniskajiem procesiem (piemēram, tādus radītos atkritumus kā dūņas var izmantot lauksaimniecībā, notekūdeņus attīra un atkārtoti izmanto saskaņā ar augstākajiem standartiem utt.); |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka finansēšanas jautājumi ir īpaši svarīgi mazām valstīm ar mazāku ieguldījumu apjomu, mazāku IKP un ierobežotākām inovācijas iespējām, un secina, ka būtu lietderīgi novērtēt mazo valstu vajadzības un pieņemt īpašas atbalsta shēmas; |
| --- | --- |

34.

Vietējo un reģionālo pašvaldību loma

| 35. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību svarīgo lomu pārejā uz zaļo ekonomiku. Aktīvi piedaloties lēmumu pieņemšanā un efektīvi pārvaldot kohēzijas un vides inovācijas fondus, reģionālās pašvaldības varētu sniegt būtisku ieguldījumu zaļā kursa mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | pauž nožēlu, ka lielākajā daļā valstu reģionālās valdības nav iesaistītas valsts politikas izstrādē un īstenošanā un ka pastāv centralizēta pieeja, saskaņā ar kuru visaugstākais līmenis nosaka vajadzības un pieņem lēmumus par jūras ekonomikas attīstību, nekonsultējoties ar reģioniem; tādēļ aicina Eiropas Komisiju un valstu valdības, īstenojot turpmākus pasākumus šajā jomā, uzskatīt vietējās un reģionālās pašvaldības par līdzvērtīgiem centrālā līmeņa partneriem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkārtoti aicina Eiropas Komisiju iesniegt dalībvalstīm priekšlikumu regulējumam, kā vietējās un reģionālās pašvaldības jāiesaista pasākumu noteikšanā, izstrādē, plānošanā un pārvaldībā, un aicina nodrošināt tām skaidrāku un plašāku kompetenci. Plašāka vietējo pašvaldību iesaiste nodrošinātu labāku ilgtspējīgas zilās ekonomikas attīstību, attīstot dinamiskas un ilgtspējīgas zilās ekonomikas ekosistēmas, veicinot inovāciju, piemērojot viedus risinājumus un radot darbvietas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas nodomu izstrādāt atveseļošanas atbalsta paketi (konceptuālu vietējā zaļā kursa plānu) un stratēģiskus norādījumus (piemēram, iniciatīva Intelligent Cities Challenge), lai atbalstītu piekrastes pilsētas un reģionus zaļās un digitālās pārkārtošanās īstenošanā vietējā līmenī un atbalstītu to iespējas pilnvērtīgi izmantot ES piešķirtos līdzekļus un stimulus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ierosina izstrādāt tiesisko un budžeta regulējumu, lai veicinātu reģionālo un vietējo zilās ekonomikas stratēģiju izstrādi un attīstību. Jānodrošina, ka tajās ir ņemtas vērā dažādās darbības šajā jomā, nodrošinot to savstarpējo savietojamību, it īpaši savietojamību ar pašreizējām darbībām. Jo īpaši būtu jāatspoguļo ar jūrniecības nozarēm un enerģijas ražošanu saistīto tehnoloģiju attīstības nozīme, kā arī jāuzver kvalitatīvu jūras proteīnu ražošana kā globālās konkurētspējas faktors; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir svarīga loma Eiropas akvakultūras nozares attīstībā. Zivsaimniecības jomā vietējās un reģionālās pašvaldības bieži vien ir atbildīgas par atļauju piešķiršanas procedūru, kā arī par atbalsta pārvaldību un piešķiršanu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kas darbojas to teritorijā, tādējādi uzkrājot plašu pieredzi šajās jomās. Šis tuvums nozarei sniedz pieredzi, ko ir svarīgi atzīt, koordinēt un izmantot; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzskata, ka vietējās pašvaldības vairāk jāiesaista akvakultūras politikas izstrādē, un atkārtoti norāda, ka reģioniem ir vajadzīgas skaidras vadlīnijas par ES akvakultūras nozares ilgtspējīgu attīstību un konkrēts rīcības plāns; |
| --- | --- |

41.

| 42. | pauž nožēlu, ka ir samazināts Interreg budžets teritoriālajai sadarbībai, lai gan tas būtu varējis veicināt sadarbību starp salām un piekrastes reģioniem, kuriem vienā jūras baseinā ir kopējas vajadzības – šāda sadarbība dotu iespēju izstrādāt pielāgošanās stratēģijas un kopīgas pieejas piekrastes zonu pārvaldībai, veikt ieguldījumus ilgtspējīgā piekrastes aizsardzībā un pielāgot piekrastes zonu ekonomisko darbību. Tomēr Komiteja uzskata: lai arī budžets ir samazināts, politikas efektivitāti ir uzlabojušas arī izmēģinājuma darbības, investīcijas un koordinācija ar tiešās pārvaldības programmām, kas nozarei sniedz iespēju izmantot jaunas idejas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | šajā saistībā, kad vien iespējams un atkarībā no vietējo un reģionālo pašvaldību vēlmēm, aicina kā standartu ieviest jūras baseinu stratēģijas, jo tās nodrošina pamata atsauces sistēmu. Šīs stratēģijas ir jāņem vērā, izstrādājot pārdomātas specializācijas stratēģijas un plānojot Eiropas fondus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi arī turpmāk īstenot ostu nulles emisiju mērķi, kas paredzēts Komisijas iesniegtajā ilgtspējīgas un viedas mobilitātes stratēģijā, un ierosina ostas pilnībā atzīt par zilās ekonomikas platformām un jūrniecības nozares attīstības veicinātājām; |
| --- | --- |

44.

Jūras telpiskā plānošana, ostu nozīme

| 45. | norāda, ka ilgtspējīgas jūras nozaru ekonomikas, tostarp akvakultūras, kā arī zvejas un gliemeņu ieguves attīstība ir iespējama tikai tad, ja ir pieejamas piemērotas teritorijas un ja uzņēmumi var piekļūt ūdeņiem. Piekļuve teritorijām, kurās ir iespējams veikt saimniecisko darbību, kā arī piekļuve ūdeņiem joprojām ir liels izaicinājums Eiropas akvakultūras nozares attīstīšanai. Tādēļ ir ārkārtīgi svarīgi, veicot koordināciju un pēc iespējas agrākā posmā iesaistot attiecīgās ieinteresētās personas, nodrošināt pienācīgu jūras telpisko plānošanu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | lai līdzsvarotu zivju krājumu izmantošanu un jūras spēju tos reproducēt, atkārtoti aicina izstrādāt priekšlikumus par jūras telpisko plānošanu, kā arī aizsargājamu jūras teritoriju noteikšanu un ekoloģisku koridoru izveidi saskaņā ar Biodaudzveidības stratēģijas mērķiem, lai dotu iespēju novērst bioloģiskās daudzveidības samazināšanos un veicināt tās atjaunošanos, palīdzētu mazināt klimata pārmaiņas un uzlabot noturību pret tām, vienlaikus sniedzot ievērojamus finansiālus un sociālus ieguvumus; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina noteikt juridiski saistošus ES mērķrādītājus jūras biodaudzveidības un ekosistēmu atjaunošanai un aizsardzībai; vietējās un reģionālās pašvaldības var palīdzēt apzināt un noteikt vēl citas aizsargājamas jūras teritorijas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atgādina par ostu, it īpaši attālos reģionos, piemēram tālākos reģionos, svarīgo lomu zilās ekonomikas attīstībā un veicināšanā, aprites ekonomikas pārvaldībā un tādu zaļo risinājumu īstenošanā, kas palīdz sasniegt zaļā kursa mērķus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzskata, ka, piemēram, zaļās pārkārtošanās procesā ir steidzami jāstiprina atbalsts ieguldījumiem ostās, lai nodrošinātu kuģu LNG uzpildes iekārtas un plašākā nozīmē infrastruktūru, kas palīdzētu samazināt kuģu ekoloģisko pēdu (uzlādes pieslēgums piestātnē, izmantojot zemu emisiju tehnoloģijas); |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina ES enerģētikas politikā un saistībā ar ūdeņraža koridoriem, kuri pašlaik tiek izvērsti, darīt vairāk, lai atbalstītu un integrētu zaļā ūdeņraža ražošanas attīstīšanu ostās; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atgādina, ka ostām varētu būt liela nozīme zilās ekonomikas veicināšanā un stratēģiju izstrādē šajā jomā, jo tās veic daudzveidīgas ar jūru saistītas darbības; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzskata, ka ostām, kas ir svarīgs posms starpvalstu transporta un ekonomikas ķēdēs, turpmāk būtu jākļūst par enerģijas centriem, kuros vienlaikus izmanto atjaunojamos energoresursus un mazoglekļa sistēmas, tādējādi veicinot aprites ekonomikas attīstību un uzlabojot ostu teritorijās dzīvojošo cilvēku dzīves apstākļus. Tādēļ ir jāturpina attīstīt jūras ostu infrastruktūru un jāatklāj jaunas zonas, kas piemērotas kravu pārvadājumiem un potenciāli jaunām jūrniecības darbībām (piemēram, atkrastes vējturbīnu iekārtām, ilgtspējīgai akvakultūrai); |
| --- | --- |

52.

Administratīvā sloga samazināšana, konkurētspējas uzlabošana

| 53. | pauž nožēlu, ka efektīvu akvakultūras un citu ar jūru saistītu darbību attīstību kavē vairākas iekšējas problēmas, piemēram, pārāk ilgas un sarežģītas atļauju piešķiršanas procedūras un ierobežota piekļuve ūdeņiem un teritorijām, kurās iespējama saimnieciskā darbība. Atļauju piešķiršanas procedūru sarežģītība un pārredzamības trūkums kavē Eiropas akvakultūras pilnvērtīgu attīstību, tādēļ piemērojamie noteikumi būtu jāvienkāršo, jāprecizē un savstarpēji jāsaskaņo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | ierosina pēc iespējas ātrāk izveidot vienotu kontaktpunktu akvakultūras licenču izsniegšanai, lai paātrinātu atļauju piešķiršanu un atvieglotu ieinteresēto personu saziņu ar dažādu līmeņu atšķirīgajām iestādēm; iesaka arī attiecībā uz atļauju piešķiršanu ieviest apmācības moduļus vietējām iestādēm, lai paātrinātu ES noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda: lai stiprinātu akvakultūras nozares konkurētspēju un ilgtspēju, ir būtiski ievērot dzīvnieku labturības, veselības un klimata aizsardzības standartus un marķējumā sniegt patērētājiem precīzu un pietiekamu informāciju; |
| --- | --- |

55.

| 56. | norāda, ka iepriekšējos atzinumos Komiteja jau nākusi klajā ar ierosinājumu par Eiropas ekomarķējumu; atkārtoti norāda uz šo priekšlikumu un vēlreiz uzsver, ka ekomarķējumam un efektīvai sertifikācijas sistēmai būtu svarīga nozīme ES akvakultūras produktu vērtības un patēriņa palielināšanā; skaidri, obligāti marķējumi attiecībā uz audzēšanas metodi, zvejas metodi un darba apstākļiem dotu ražotājiem iespēju gūt atzinību par savas prakses uzlabojumiem, savukārt patērētāji varētu pieņemt apzinātu lēmumu; uzsver, ka šāda ekomarķējuma kritērijiem jābūt augstākiem par pašreizējām juridiskajām prasībām. Šo marķējumu varētu attiecināt arī uz zveju, kas tiek veikta saskaņā ar saglabāšanas un pārvaldības noteikumiem, un tas norādītu, ka produkti ir iegūti, veicot darbības, kas ir likumīgas un ņem vērā jūras vidi un resursu ilgtspējību; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina nodrošināt, lai jaunais oglekļa ievedkorekcijas mehānisms ietvertu arī zvejas un akvakultūras produktus un tādējādi iekšējā tirgū pārdotajiem produktiem tiktu garantēti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, neskarot iespējamās īpašās atkāpes tālākajiem reģioniem, pamatojoties uz LESD 349. pantu. Aicina Eiropas Komisiju ierosināt tiesību aktus, lai novērstu tādu produktu importu, kas saistās ar cilvēktiesību pārkāpumiem, un ieviest efektīvākus noteikumus, lai gādātu, ka ES tirgū nonākušās zivis atbilst tādiem pašiem standartiem kā ES standarti. Tādējādi tiks aizsargāti Eiropas patērētāji, un arī uz trešām valstīm tiks attiecināti pasākumi par okeānu un jūru vides aizsardzību un ilgtspējīgu apsaimniekošanu. ES un valstu līmenī atbalsts prioritārā kārtā jāpiešķir vietējiem ražotājiem un īsām piegādes ķēdēm. Tas ir vienīgais veids, kā nodrošināt efektīvu akvakultūras, gliemeņu ieguves un zvejas, jo īpaši mazapjoma piekrastes zvejas, attīstību nākotnē; |
| --- | --- |

57.

| 58. | iesaka dažādot akvakultūras darbības, īpašu uzmanību pievēršot aļģu audzēšanai – to produktus var izmantot ne tikai cilvēku un dzīvnieku uzturā, bet arī konkrētos rūpnieciskās ražošanas procesos vai enerģijas ražošanai, un šī nozare veicina ilgtspējīgu darbību attīstību, jo aļģu audzēšanai barība nav vajadzīga un netiek radīti. Turklāt Komiteja iesaka plašāk izmantot integrētas akvakultūras sistēmas, kas nozarē palīdz izveidot aprites ekonomikas modeļus; |
| --- | --- |

58.

Sadarbība, prasmju pilnveidošana, informēšana, sabiedrības līdzdalība

| 59. | atkārtoti uzsver: lai izveidotu ilgtspējīgu zilo ekonomiku, ir svarīgi iesaistīt visas akvakultūras, zvejas un gliemeņu ieguves nozares ieinteresētās personas. Īpaši svarīga ir sadarbība starp akadēmiskajām aprindām, publiskajām iestādēm un nozari: zinātnes atziņas un efektīvas, mērķtiecīgas un ilgtermiņa inovācijas ekonomikā uzlabo darba efektivitāti un nodrošina ekonomikas attīstību un konkurētspēju; |
| --- | --- |

59.

| 60. | norāda, ka ir jāstiprina valstīs darbojošos iestāžu kompetence un jārisina jūrniecības nozaru un akvakultūras speciālistu trūkuma problēma. Tāpēc Eiropas Savienībai, dalībvalstīm un reģioniem ir jāsadarbojas, lai palielinātu zināšanas par profesijām, kuras saistītas ar jūru, uzlabotu šo profesiju pievilcību, uzlabotu darba apstākļus un karjeras iespējas; Eiropā ir jāattīsta to jauniešu mobilitāte, kuri mācās, un jāpiedāvā papildu mūžizglītības iespējas, lai ar jūras vidi sasaistītu pastāvošās profesijas un lai senajām jūrniecības profesijām radītu jaunas iespējas. Apmācības ziņā it īpaši būs jāveicina pielāgota apmācība jūrniecības un zvejniecības nozarēs, lai veicinātu paaudžu nomaiņu zvejniecības, akvakultūras un čaulgliemju audzēšanas jomā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | pauž nožēlu, ka zilās ekonomikas attīstībā nav iesaistīta sabiedrība. Ar ilgtspējīgiem ilgtermiņa ieguldījumiem ir jāveicina daudzdisciplīnu pasākumu īstenošana, lai aizsargātu jūras bioloģisko daudzveidību un sniegtu iedzīvotājiem jaunas ienākumu gūšanas iespējas. Ir arī svarīgi, izveidojot vietējās rīcības grupas un dažādas citas iniciatīvas, iesaistīt sabiedrību stratēģisku pasākumu īstenošanā un lēmumu pieņemšanā; |
| --- | --- |

61.

| 62. | apņemas veicināt un atbalstīt vietējās līdzdalības iniciatīvas (piemēram, vietējo kopienu izveidotās vietējās attīstības grupas, vietējās rīcības grupas zivsaimniecības jomā utt.), kas rūpējas gan par jūras resursu atjaunošanu, gan par vietējo iztikas līdzekļu saglabāšanu un attiecīgā apgabala tradīciju un kultūras mantojuma saglabāšanu. Tā arī apņemas veicināt un atbalstīt ar jūru saistītas ekonomikas dažādošanu un papildināmību. Šādā veidā būtu jāveicina un jāatzīst vietējo zivsaimniecības rīcības grupu piemērs, jo tās jūras zvejniecības nozarē ir integrējušas sabiedrību un vietējās un reģionālās pašvaldības, veicinot zilo ekonomiku savā teritorijā; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzskata, ka reģionālā, valstu un Eiropas līmenī lielāka uzmanība būtu jāpievērš informācijas kampaņām, kuru mērķis ir, no vienas puses, uzlabot patērētāju izpratni par akvakultūras, zvejas un gliemeņu ieguves produktiem, to priekšrocībām un ieguldījumu pārtikas nodrošinājumā, pārtikas drošumā un darbvietu radīšanā, kā arī izpratni par akvakultūras, zvejas un gliemeņu ieguves ilgtermiņa devumu vides aizsardzībā un, no otras puses, izplatīt zinātnes atziņas par akvakultūras saderību ar jūras vidi un tās aizsardzību. |
| --- | --- |

63.

Briselē, 2021. gada 2. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

| 28.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/43 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/43

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “2020. gada Jaunās industriālās stratēģijas atjaunināšana: veidojot spēcīgāku vienoto tirgu Eiropas atveseļošanai”

(2022/C 97/09)

| Ziņotāja: | Jeannette BALJEU (NL/Renew Europe), Dienvidholandes provinces izpildpadomes locekle |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | COM(2021) 350 final |

Ziņotāja:

Jeannette BALJEU (NL/Renew Europe), Dienvidholandes provinces izpildpadomes locekle

Atsauces dokuments:

COM(2021) 350 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Ievads

| 1. | kopumā atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas ierosināto Industriālās stratēģijas atjaunināšanu; tomēr iesaka Komisijai stratēģiju ciešāk saistīt ar Eiropas zaļo kursu un tās izvirzīto 2050. gada klimatneitralitātes mērķi, nosakot konkrētus īstermiņa, vidēja termiņa un ilgtermiņa mērķus, kas ES rūpniecībai būtu jāsasniedz, lai veicinātu šā vispārējā mērķa sasniegšanu; atzīmē tomēr, ka no vietējo un reģionālo pašvaldību perspektīvas ir daži aspekti, kas ir jāprecizē un kas tāpēc tiek aplūkoti šajā atzinumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē koncentrēšanos uz industriālajām ekosistēmām un līderpozīcijām tehnoloģiju jomā un norāda, ka ir svarīgi nostiprināt teritoriālo dimensiju, jo Eiropas industriālās ekosistēmas sastāv no savstarpēji saistītām reģionālām inovāciju ekosistēmām, ko papildina dinamiskas pārdomātas specializācijas stratēģijas, kuru pamatā ir augšupēja pieeja un kuru mērķis ir veicināt reģionālo inovāciju, izaugsmi un labklājību, palīdzot un dodot iespēju reģioniem likt uzsvaru uz savām priekšrocībām. Pārdomātas specializācijas platformas un partnerības jau veicina teritoriālo sadarbību starp šīm reģionālajām inovācijas sistēmām. Tās virzīs ilgtspējīgu Eiropas izaugsmi un atveseļošanu, izmantojot jaunu un spēcīgāku stratēģisko sadarbību vērtību ķēdēs. Tas palīdzēs Eiropai iegūt stratēģisku autonomiju, savukārt reģioni un pilsētas beidzot varēs uzņemties pilnu atbildību par rūpniecības zaļo un digitālo pārkārtošanos savā teritorijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | šajā saistībā atzinīgi vērtē arī Industriālo forumu, kurā Reģionu komiteja aktīvi piedalās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ir vajadzīga iekļaujoša industriālā stratēģija, kura rada vērtību visos Eiropas reģionos un kurā ņemtas vērā visu teritoriju, piemēram, tālāko reģionu īpašās pazīmes; Savienībai ir vajadzīga industriālo jauninājumu plūsma, kas aptver visu ES. Industriālajai stratēģijai arī vajadzētu būtu pielāgotai dalībvalstu pašreizējām vajadzībām, ņemot vērā vietējās un reģionālās attīstības vajadzības. Tāpēc būtu jācenšas dažādot piegādes ķēdes, lai panāktu lielāku piegādes drošību, noturību un neatkarību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīmē pieaugošās bažas par to, ka dažādos Eiropas reģionos atveseļošanās no pandēmijas notiek nevienmērīgi. Eiropas Savienībai ir jāpastiprina centieni mazināt šo plaisu, atbalstot uzņēmumus, tostarp tos, kas darbojas lauku apvidos un mazāk attīstītās teritorijās, un tāpēc ir jādigitalizē rūpniecība un jāuzlabo tās ilgtspēja, kā arī jāievieš digitalizācijas un ilgtspējas laikmetam atbilstošs tiesiskais regulējums. Eiropas Savienībai turklāt sava pieeja būtu jābalsta ne tikai uz industriālām, bet arī uz teritoriālām ekosistēmām, lai tiktu ņemta vērā ES teritoriālā daudzveidība; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka rūpniecība, cenšoties sasniegt tiesību aktu kopuma “Gatavi mērķrādītājam 55 %” mērķus, saskarsies ar grūtībām un ka vietējās un reģionālās pašvaldības būtu jāiesaista debatēs par to, kā nodrošināt, ka sekmīgi tiek īstenoti gan ar infrastruktūru saistīti priekšlikumi par atjaunīgo transportu un transportlīdzekļu autonomu vadīšanu, gan iespējami pārkvalifikācijas pasākumi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver nepieciešamību stiprināt reģionālo pieeju ekosistēmām, lai efektīvi iesaistītu nozīmīgus vietējā un reģionālā līmeņa dalībniekus, piemēram, valdības, klasterus un to organizācijas, sociālos partnerus, kā arī zinību iestādes (tostarp lietišķo zinātņu augstskolas, kurām ir cieša saikne ar MVU). Tas ir jādara, lai uzlabotu daudzu nozaru industriālo konkurētspēju un veicinātu inovāciju atvērtību. Turklāt RK aicina īpašu uzmanību pievērst divpusējai klasteru sadarbībai, jaunu publiskā un privātā sektora partnerības veidu radīšanai, lai padziļinātu publiskā un privātā sektora sadarbību, un sociālās ekonomikas klasteru attīstībai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē izziņoto rūpniecības attīstības tendenču un konkurētspējas uzraudzību, jo Eiropai ir kopīgi jāanalizē un jārisina stratēģiskās tehnoloģiskās un industriālās atkarības problēma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ir jāiegūst precīzāki rādītāji inovācijas jomā, jo tie patlaban ir vērsti uz ieguldījumiem (un ievaddatiem) pētniecībā un izstrādē, kā arī patentiem (kas daļēji parāda jauninājumu ieviešanas līmeni). Trūkst skaidra priekšstata par ekonomikas atjaunošanu un attiecīgajiem datiem. Pirmais solis būtu novērot, kāda veida ieguldījumi tiek veikti pētniecībā un inovācijā. Īpaša uzmanība būtu jāpievērš tādiem ieguldījumiem, kas saistīti ar tehnoloģiskajām spējām, tehnoloģiju infrastruktūru un konkurētspēju saistībā ar divējādo pārkārtošanos uz nākotnes tirgiem; |
| --- | --- |

9.

Vienotā tirgus noturības stiprināšana

| 10. | pauž gandarījumu par centieniem izveidot labi funkcionējošu vienoto tirgu un par pastāvīgajām pūlēm risināt ierobežojumu un šķēršļu jautājumu. Īpaša vērība būtu jāvelta apstākļiem pierobežas reģionos un to īpašajām vajadzībām, it īpaši pārrobežas pakalpojumu sniegšanas un darba ņēmēju brīvas pārvietošanās jomā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu katru gadu publicēt stratēģiskos ziņojumus un rīcības plānus attiecībā uz vienoto tirgu; uzsver, ka pirms vienotā tirgus aizsardzības pasākumu un ierobežojumu ieviešanas ir svarīgi apzināt atkarību, kāda vērojama vērtību ķēdēs; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kā centrālais “ceļvedis” virzībā uz stratēģisko autonomiju noderīga var būt Vienotā tirgus noteikumu izpildes darba grupa (SMET). Tomēr RK vēlas arī uzsvērt, ka sekmīga industriālā stratēģija būtu tāda, kurā būtu atspoguļota arī reģionālo ekosistēmu daudzveidība un tas, ka ceļi uz stratēģisko autonomiju katrā ekosistēmā veidosies atšķirīgi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | labi funkcionējošam iekšējam tirgum ir izšķiroša nozīme ekonomikas atveseļošanā pēc Covid-19 krīzes. Ir ārkārtīgi svarīgi, lai dalībvalstis nenoteiktu individuālus eksporta ierobežojumus un lai Eiropas Savienībā atkal netiktu slēgtas iekšējās robežas, kā tas notika Covid-19 krīzes sākumā. ES rūpniecības sektors ir pakļauts ES regulējuma prasībām, un vienlaikus tam nākas konkurēt ar uzņēmumiem no trešām valstīm, kurās ir spēkā daļēji atšķirīgs uzņēmējdarbības regulējums. Komiteja uzsver, ka ir svarīgi tirdzniecības nolīgumos ar trešām valstīm panākt rūpniecības prasību savstarpīgumu, lai Eiropas rūpniecība varētu darboties vienlīdzīgos konkurences apstākļos starptautiskajā tirgū. Vienotā tirgus, tostarp vienotā pakalpojumu tirgus izveides pabeigšana kļūst vēl steidzamāka; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka vienotajam tirgum jākļūst daudzveidīgākam arī partneru, produktu un pakalpojumu ziņā, lai ES saviem iedzīvotājiem varētu nodrošināt pakalpojumus un produktus, bez kuriem viņi nevar iztikt. Tas palielinās arī Eiropas Savienības noturību; Covid-19 krīzes laikā atklājās, ka it īpaši medicīnas ierīču jomā ļoti svarīgi ir panākt šādas ražošanas izvēršanu Eiropā un līdz ar to arī neatkarību no ārvalstu tirgiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka ir vajadzīgi valstu, reģionu un vietējā līmenī rūpīgi izstrādāti valsts atbalsta noteikumi; uzsver, ka svarīga ir godīga konkurence Eiropas Savienībā, arī tāpēc, lai novērstu valstu atbalstītu uzņēmējdarbības pārvietošanu ES teritorijā; RK uzskata, ka lielisks līdzeklis šajā saistībā būtu IPCEI (svarīgi projekti visas Eiropas interesēs), ko var izmantot vērtību ķēdēs, kurās tirgus pats nav spējīgs nodrošināt revolucionāru inovāciju. Minētie IPCEI būtu papildu atbalsts jauna veida publiskā un privātā sektora partnerību dibināšanai. Šajā saistībā RK norāda, ka svarīga nozīme ir dalībvalstu, MVU un vietējo un reģionālo pašvaldību līdzdalībai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi izpētīt, kādas priekšrocības dotu tiesību akta priekšlikums par galveno uzņēmējdarbības pakalpojumu reglamentēšanu, ko papildinātu saskaņoti standarti, jo divējādā pārkārtošanās ietver arī jaunus uzņēmējdarbības modeļus un pāreju no produktu valdīšanas uz pakalpojumu sniegšanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž interesi par regulas priekšlikumu, kas tiektos novērst ārvalstu subsīdiju kropļojošo ietekmi un gādātu, ka tiek pārbaudītas kropļojošās subsīdijas, kuras trešo valstu valdības piešķir uzņēmumiem, kas vēlas iegādāties kādu ES uzņēmumu vai piedalīties publiskajā iepirkumā, un ka šādu subsīdiju jautājums tiek pienācīgi risināts; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka ir jāmeklē veidi, kā novērst kropļojošu ietekmi, kura skar klasterus un kuru rada valstu atbalstīti ieguldītāji, kas iegādājas novatoriskus (biržā nekotētus) uzņēmumus, kuri šiem klasteriem ir būtiski; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina Eiropas Komisiju tirdzniecības nolīgumos izmantot savstarpīguma principu. Uzņēmumiem no valstīm, kas nav parakstījušas plurilaterālo Nolīgumu par valsts iepirkumu, nav jāatļauj piedalīties Eiropas publiskajos iepirkumos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | apliecina, ka šādiem klasteriem labumu dod starpreģionāla sadarbība un ka tāda ir nepieciešama; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir liela nozīme plašas industriālās sadarbības iedibināšanā starp klasteriem ar mērķi stiprināt Eiropas vērtību ķēdes; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver vietējo un reģionālo pašvaldību lomu vienotā tirgus pārvaldībā un tā noteikumu izpildes panākšanā kopumā, jo pašvaldību ieguldījumam ir būtiska nozīme vienotā tirgus noteikumu efektīvā īstenošanā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | iebilst pret negodīgu konkurenci starp Eiropas klasteriem, izmantojot valsts atbalstu, ko sniedz dalībvalstis vai vietējās un reģionālās pašvaldības. Komiteja mudina, ar reģionālā atbalsta pamatnostādnēm radot vienlīdzīgus konkurences apstākļus, līdz minimumam samazināt atšķirības valsts atbalsta summās, ko var piešķirt vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē nostādni, ka standarti ir viens no galvenajiem stratēģijas īstenošanas instrumentiem, taču uzsver, ka konsultācijās par šo instrumentu izstrādi būtu jāiesaista visas ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka Eiropas Savienībā svarīga nozīme ir godīgai uzņēmumu konkurencei – arī tāpēc, lai novērstu valstu atbalstītu uzņēmējdarbības pārvietošanu no vienas ES valsts uz citu. Lai konkurence būtu godīga, it īpaši svarīgi ir nodrošināt, ka uzņēmumi savus ražojumus visā Eiropas tirgū drīkst piedāvāt tikai tad, ja tie ievēro spēkā esošos vides un drošības standartus; |
| --- | --- |

25.

MVU dimensijas stiprināšana Industriālajā stratēģijā

| 26. | atzinīgi vērtē Komisijas 2020./2021. gada ziņojumu par Eiropas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un piekrīt, ka nepieciešamo prasmju trūkums un finansējuma nepieejamība ir galvenie šķēršļi MVU darbības digitalizācijai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž gandarījumu par to, ka ir atzīta Eiropas MVU nozīme, un atbalsta Komisijas nodomu palīdzēt tiem palielināt darbības apjomu un piesaistīt kvalificētu darbaspēku. Tam savukārt ir vajadzīga uzņēmējdarbībai labvēlīga vide un atbilstoši ieguldījumi darbinieku prasmēs un apmācībā (piem., iekšējās IKT un/vai vadības zināšanās), kā arī pienācīgi darba apstākļi. RK aicina, izmantojot InvestEU finanšu instrumentus un ierobežojot MVU maksātspējas riskus, atbalstīt mazos un vidējos uzņēmumus, lai palīdzētu tiem izstrādāt digitālo stratēģiju vai rīcības plānu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | konstatē, ka MVU digitalizācija dalībvalstīs un starp tām, kā arī vietējā un reģionālajā līmenī var ievērojami atšķirties. Lai novērstu šo digitālo plaisu, MVU atbalstam ir jābūt pielāgojamam, labi izstrādātam un vērstam uz konkrētām uzņēmumu vajadzībām, ņemot vērā ar ilgtspējīgu attīstību saistītās vietējās un reģionālās vajadzības un sniedzot īpašu atbalstu tiem, kas darbojas lauku apvidos un mazāk attīstītos apgabalos; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka ir vajadzīgi ieguldījumi testēšanas un validēšanas infrastruktūrās, piemēram, “Rūpniecība 4.0” testēšanas centros, izmēģinājuma rūpnīcās un digitālās inovācijas centros. Uzņēmumiem – un it sevišķi MVU – tas var palīdzēt jauninājumus ātrāk pārvērst par tirgum gataviem produktiem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ierosina pastiprināt sadarbību starp Eiropas Reģionu komiteju un Eiropas Komisiju – piemēram, ar tīklu “Eiropas reģioni, kas veicina uzņēmējdarbību” –, lai atbalstītu uzņēmējdarbību un industriālo pārkārtošanos vietējā un reģionālajā līmenī. Vēl viena uzmanības vērta joma būtu regulējuma uzlabošana un labāka ES politikas īstenošana; šim nolūkam varētu izmantot platformu “Gatavi nākotnei” (Fit4Future). Mērķis būtu panākt, ka vide kļūst vēl labvēlīgāka uzņēmējdarbībai, vienlaikus uzņēmumus gatavojot turpmākajiem izaicinājumiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē to, ka ir iecelti ilgtspējas padomdevēji, kas sniegs īpašas konsultācijas mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē analīzi par to, kādas priekšrocības dotu tiesību akta priekšlikums par galveno uzņēmējdarbības pakalpojumu reglamentēšanu, ko papildinātu saskaņoti standarti. RK ar īpašām cerībām raugās uz pakalpojumu standartu, kas izziņots, un uzsver, ka tas varētu palīdzēt pārvarēt grūtības, kuras saistītas ar pārrobežu pakalpojumu sniegšanu. Vietējās un reģionālās pašvaldības ietekmē gan ar paziņošanu saistīti trūkumi (kā norādīts paziņojumam pievienotajā gada ziņojumā par vienoto tirgu), gan juridiskā nenoteiktība, kas izriet no EST 2018. gada nolēmuma par zonējuma plānošanu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž nožēlu par to, ka mērķis ieguldīt pētniecībā, attīstībā un inovācijā 3 % no IKP vēl ne tuvu nav sasniegts. Dažās dalībvalstīs šis līmenis ir sasniegts, taču citās tas ir zemāks nekā 1 %. Šīs atšķirības negatīvi ietekmē Eiropas Savienības kā valstu kopuma spējas pasaules mērogā un ierindo to aiz ASV, Japānas un Ķīnas; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzskata, ka Eiropas Pētniecības telpas turpmākā veidošana ir iespēja radīt lielāku sinerģiju visos pārvaldes līmeņos, lai, palielinot ieguldījumus pētniecībā un izmantojot teritoriāli pielāgotu inovācijas politiku, atbalstītu rūpniecības pārkārtošanos; |
| --- | --- |

34.

| 35. | Lai īstenotu divējādo pārkārtošanos, rūpniecībai un tās darbaspēkam ir jāpielāgojas jaunai realitātei un atbilstoši jāmainās. Tāpēc Komiteja aicina Komisiju Eiropas prasmju programmā iekļaut vietējiem apstākļiem pielāgotu pieeju nozarēm, kuras skar šī pārkārtošana. Tas ietver stimulu izstrādi, lai stimulētu darbaspēka produktivitātes paaugstināšanu, izmantojot atbalsta tehnoloģijas (piemēram, paplašinātā realitāte/virtuālā realitāte), un paredzēt darbaspēka pārkvalificēšanu tajās nozarēs, ko spēcīgi ietekmē tehnoloģiskās pārmaiņas, piemēram, autobūves nozarē; |
| --- | --- |

35.

Industriālo ekosistēmu papildināšana ar teritoriālu dimensiju

| 36. | atzinīgi vērtē gan pielāgoto novērtējumu, kurā aplūkotas visu 14 Eiropas industriālo ekosistēmu vajadzības un norādīts uz investīciju nepietiekamību un politikas atbalsta iespējām, gan arī gadījuma analīzi par tērauda nozares dekarbonizācijas jautājumu (1); ierosina šo analīzi papildināt ar darba tirgus attīstības tendenču un attiecīgā prasmju pieprasījuma novērtējumu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkārtoti aicina atjauninātajā Industriālajā stratēģijā nostiprināt teritoriālo dimensiju, lai reģioni un pilsētas kā iedzīvotājiem un ekosistēmām vistuvākie pārvaldības līmeņi varētu uzņemties atbildību par savā teritorijā esošo rūpniecības uzņēmumu divējādo – ekoloģisko un digitālo – pārkārtošanos, pienācīgi ņemot vērā arī to, ka darba ņēmējiem vajadzēs pastāvīgu apmācību un kvalifikācijas celšanu, lai pārkārtošanās rezultātā viņiem nedraudētu atstumtība (2). Īpaša nozīme teritoriāli pielāgotai industriālajai politikai ir atveseļošanas posmā, jo rūpniecība ir cieši saistīta ar reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkārtoti uzsver, ka reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir svarīga loma politikas jomās, kas ietekmē rūpniecības attīstību. Pašvaldības var mobilizēt ļoti daudz instrumentu, ar kuriem īstenot holistisku un vērienīgu ES industriālās politikas stratēģiju, kuras mērķis ir strukturālo pārmaiņu laikā nodrošināt ekonomikas noturību; prasa Komisijai turpmākajā jaunās ES Industriālās stratēģijas pilnveidē iesaistīt vietējo un reģionālo līmeni (3); |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka rūpniecības pārmaiņu jomā ir vajadzīgs stiprs sociālais pīlārs, lai varētu pienācīgi reaģēt uz strukturālo pārmaiņu sociālajām sekām un reģioni, kurus pandēmija skārusi īpaši smagi, varētu ekonomiski un sociāli atveseļoties; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka reģionālo dimensiju vislabāk var nostiprināt, izmantojot reģionālās pārdomātas specializācijas stratēģijas kā reģionu sadarbības plānu; atzinīgi vērtē ieceri pilnveidot pārdomātas specializācijas koncepciju, papildinot to ar ceturto elementu – ANO izvirzītajiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem (S4); |
| --- | --- |

40.

| 41. | saskata lielu potenciālu reģionu sadarbībā un tās jaunajā instrumentā I3, tostarp, lai tos reģionus, kas saskaras ar lielākajām problēmām saistībā ar divējādo pārkārtošanos, saistītu ar pārējiem reģioniem un tādā veidā sekmētu reģionālu vērtības radīšanas ķēžu izveidi un kohēzijas stiprināšanu. Gan šī instrumenta, gan iespējamo papildinstrumentu plašāka izmantošana var atbalstīt reģionu sadarbību, lai stiprinātu Eiropas vērtību ķēdes. Šim procesam var palīdzēt Eiropas tīkli, piemēram, iniciatīva Vanguard. RK uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai pārdomātas specializācijas stratēģijas tiktu uzskatītas par industriālās modernizācijas satvaru un instrumentu, kā arī par atvērtas inovācijas koncepciju. RK uzsver, ka RIS3 (Regional Strategies for Research and Innovation for Smart Specialisation) ir jāsaskaņo ar pārkārtošanās ceļu attīstību, jo S3 stratēģijas ir paredzētas arī tam, lai atbalstītu divējādās pārkārtošanās paātrināšanu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, cik svarīgi ir koordinēt daudzās jaunās ES iniciatīvas, ar kurām dažādi Komisijas dienesti atbalsta industriālo pārveidi. Stratēģijā “Gatavi mērķrādītājam 55 %” formulētie ilgtspējas mērķi ir vērienīgi, un tiem vajadzīgs rūpniecības atbalsts, proti, konkrēti pasākumi klimatneitralitātes mērķa sasniegšanai 2050. gadā. RK ierosina Eiropas Komisijas vadībā īstenot stratēģisku dialogu par industriālo ekosistēmu sasaisti ar reģionālajām inovācijas ekosistēmām. Mērķis būtu veicināt daudzlīmeņu pārvaldību un uzlabot koordināciju. Dažādās ES līmeņa iniciatīvas ir ļoti svarīgi integrēt visos pārvaldības līmeņos. |
| --- | --- |

42.

Atkarības novēršana: atvērtā stratēģiskā autonomija praksē

| 43. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas centienus padziļināti analizēt ES stratēģiskās atkarības un spējas, rūpīgi pārskatot vairākas stratēģiskas tehnoloģiskās un industriālās jomas; ir gandarīta par centieniem apzināt pasākumus, ar kuriem stiprināt ES stāvokli globālajās vērtības ķēdēs; norāda, ka “dabiskās ekosistēmas”, it sevišķi reģionālā mērogā, aptver vairāk nekā tikai vienu nozari un ir daļa no tīkla. Eiropā eksistē tādas “maģistrāles” – arī starpreģionālu ražošanas un vērtību ķēžu veidā –, kurām vajadzīgs Eiropas Komisijas atbalsts; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē papildu uzmanību, kas pievērsta stratēģiskajai autonomijai, taču uzsver, ka saskaņā ar neoficiālu Spānijas un Nīderlandes dokumentu stratēģiskā autonomija nenozīmē ne izolacionismu, ne ekonomisko protekcionismu. Tā nozīmē lielāku noturību un savstarpējo atkarību, kas izpaužas racionālās un īpaši pielāgotās darbībās, kuras saistītas ar asimetriskas atkarības jomām. RK uzsver, ka dažās stratēģiskajās vērtību ķēdēs Eiropai ir aktīvāk jācenšas atvērt un atvieglot importa plūsmas; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atbalsta nodomu pārskatīt stratēģiskās atkarības jomas – it sevišķi tās, kuras īpaši ietekmē mazos un vidējos uzņēmumus. Komiteja arī atzinīgi vērtē atbalsta darbību pastiprināšanu, lai palīdzētu MVU novērst traucējumus un mazināt neaizsargātību vai dažādot savu darbību. To iecerēts panākt, savienojot tos ar jauniem vietējiem un pārrobežu partneriem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž entuziasmu par izstrādājamo ceļvedi/rīku, kas palīdzēs apzināt stratēģiskās atkarības problēmas un risināt tās, izmantojot publisko iepirkumu; |
| --- | --- |

46.

Divējādās pārkārtošanās paātrināšana

| 47. | uzsver, ka liela nozīme ir jauniem uzņēmējdarbības modeļiem, kas palīdz paātrināt divējādo pārkārtošanos, un ka tādēļ svarīga loma ir tādām koncepcijām kā SOLVIT, kurš uzņēmumiem piedāvā pragmatiskus pārrobežu tirdzniecības risinājumus un paver iespēju vieglāk piekļūt finansējumam; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mudina Eiropas Komisiju izstrādāt mehānismu, lai novērtētu un novērstu uzņēmumu pārņemšanu nozarēs, kam ir būtiska vai stratēģiska nozīme Eiropas ekonomikā, un īpašu uzmanību pievērstu mazākiem uzņēmumiem, kuri bieži vien nav iekļauti biržas sarakstā un kuriem ir būtiska nozīme reģionālās inovācijas un uzņēmējdarbības ekosistēmās; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina reģionus un pilsētas arī turpmāk atbalstīt industriālās alianses stratēģiskās jomās, tostarp jaunuzņēmumus un MVU, un atzinīgi vērtē jaunu industriālo alianšu izveidi. Šīs alianses varētu veidoties kosmisko nesējraķešu, bezemisiju lidmašīnu un mākoņtehnoloģiju, kā arī procesoru un pusvadītāju jomā. RK norāda, ka alianšu sekmes nosaka divi faktori: 1) pārvaldība un nepieciešamība iesaistīt visas ieinteresētās personas, un it sevišķi 2) valstu un reģionu valdību un vietējo pašvaldību centieni nodrošināt, ka alianses darbojas; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija kopā ar rūpniecību, iestādēm, sociālajiem partneriem un citām ieinteresētajām personām ir izveidojusi pārejas ceļus, sākot ar tūrismu un energoietilpīgām nozarēm, lai gūtu labāku izpratni par to pasākumu darbības jomu, izmaksām un nosacījumiem, kas vajadzīgi, lai atbalstītu divējādo pārkārtošanos galvenajās ekosistēmās, un kas dod iespēju izstrādāt rīcības plānu ilgtspējīgas konkurētspējas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | vēlreiz uzsver, cik liela nozīme ilgtspējīgā un konkurētspējīgā rūpniecībā ir pārejai uz aprites ekonomiku. Apritīgumam ir būtiska nozīme ne tikai klimata mērķu un ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā, bet tas arī palīdz rūpniecībai konkurēt pasaules mērogā un var būt svarīgs stratēģiskas autonomijas elements. Retas (un stratēģiskas) izejvielas un produktus izmantojot pēc aprites principa un taupīgi, var mazināt asimetrisku atkarību un stiprināt autonomiju (4). Aprites ekonomika stimulē piegādes ķēžu ģeogrāfisko saīsināšanos un ietekmē gandrīz jebkura veida klasterus un rūpniecību, un tāpēc industriālo ekosistēmu teritoriālā un reģionālā dimensija ir būtisks elements sekmīgā industriālajā stratēģijā, kuras mērķis ir stratēģiskā autonomija. Par spīti pašreizējiem centieniem pārveidot tradicionālos ekonomikas un uzņēmējdarbības modeļus, daudzi MVU šādai pārejai nav gatavi, un tālab pāreju uz aprites ekonomiku var palīdzēt stimulēt Komisija. To varētu panākt, piemēram, ar vienotu atkritumu apsaimniekošanas tirgu un ar atbalstu, kurš palīdzētu mainīt darbošanās veidu lielākajai daļai MVU, kuri nav inovācijas līderi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver nepieciešamību koncentrēties uz tām nozarēm un jomām, kuras var dot vislielāko ieguldījumu klimata mērķu sasniegšanā. Īpaši tas attiecas uz energoietilpīgām nozarēm un lieliem industriāliem klasteriem, kā arī ražošanas ķēdēm, kurās tie ietilpst. Koncentrēšanās uz ražošanas ķēdēm dos labumu arī rūpniecības mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, jo tie nereti darbojas kāda lielāka uzņēmuma ražošanas ķēdē. Tas dos maksimālu labumu klimata mērķiem. Industriālos reģionos rūpniecība ir ļoti svarīgs reģionālo darba tirgu pamats. Tas nozīmē, ka industriālā pārkārtošanās uz ilgtspējīgu uzņēmējdarbības modeli ir ārkārtīgi svarīga, arī nodarbinātībai un iekļaujošai pārejai uz ilgtspējīgu un digitālu ekonomiku; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka ir būtiski, lai jaunais rūpniecības modelis rastu risinājumus darbvietu aizsardzībai, it īpaši nozarēs, kuras būtiski ietekmē zaļā pārkārtošanās, piemēram, autobūves nozarē, jo tā ir viens no nozīmīgākajiem Eiropas ekonomikas virzītājspēkiem. Lai saglabātu darbvietas, autobūves ražojumu zaļināšana būtu jāveic elastīgi un pietiekami savlaicīgi, balstoties uz tehnoloģisko neitralitāti un sniedzot ES finansiālo atbalstu skartajiem reģioniem. Tas dotu iespēju pielāgot esošās rūpnīcas, piegādes uzņēmumus un ražošanas iekārtas. Turklāt būtu jānodrošina esošo ražotņu konkurētspēja, kā arī spēja pielāgot darbvietas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, ka piekļuve uzticamiem un cenas ziņā pieejamiem elektroenerģijas avotiem ir būtiska Eiropas rūpniecības konkurētspējai. Lai to panāktu, ir jāattīsta ražošanas jaudas, kuru pamatā ir pilnībā atjaunojami energoresursi. Aprēķinot enerģijas avotu ekonomisko lietderību, vienmēr jāņem vērā kopējās izmaksas, proti, enerģijas ražošanas kopējās izlīdzinātās izmaksas, kas aptver visu enerģijas ražošanas aprites ciklu, sistēmas izmaksas un ārējās izmaksas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina izstrādāt plašu un iekļaujošu ekonomikas izaugsmes koncepciju, domājot arī par tādiem aspektiem kā dzimums, rase, valoda, reliģiskā piederība, politiskie uzskati un sociālie apstākļi, jo mums ir vajadzīgi visi Eiropas talanti; uzsver, ka sievietes joprojām ir ļoti nepietiekami pārstāvētas vadošos uzņēmumu amatos, un aicina uzņēmumus dzimumu paritāti visos vadības līmeņos padarīt par neatņemamu uzņēmējdarbības pamatprincipu daļu. Daudzveidīgi uzņēmumi ir veiksmīgāki nekā uzņēmumi, kuros nav pārstāvēta [apkārtējā] sabiedrība; |
| --- | --- |

55.

| 56. | norāda, ka ir būtiski jāpārskata Eiropas Savienības regulējums attiecībā uz valsts atbalstu, lai noskaidrotu, kā var labāk atbalstīt energoietilpīgu un no ārējās tirdzniecības atkarīgu pamatmateriālu nozaru pakāpenisku pāreju uz zemāka CO2 satura un/vai CO2 ziņā neitrāliem ražošanas procesiem. Turklāt Eiropas un valstu atbalsta programmām ir jāatvēl pietiekami daudz līdzekļu, un jāpaver iespēja tās izmantot; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka ir jāpanāk līdzsvars starp, no vienas puses, pārmaiņu dinamiku, kas nepieciešama divējādajai pārejai, un, no otras puses, tiesiskā regulējuma paredzamību (īpaši MVU un darba ņēmējiem). Turklāt RK uzsver: lai īstenotu iekļaujošu pāreju, līdzekļi ir jāizmanto darbaspēka [pār]kvalifikācijai un jaunu prasmju apguvei gan reģionālā, gan pārnozaru mērogā. Tas dos iespēju izvairīties gan no darba ņēmēju “ieslodzīšanas” nozarēs, kurās viņi strādā, gan no nepieciešamības darba dēļ pārcelties uz kādu citu reģionu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | norāda: tas nozīmē arī, ka divējādā pārkārtošanās ir jāatbalsta ar pāreju uz ekonomiku, kurā tiek risināta sabiedrības novecošanas problēma un radīti jauninājumi, kas vajadzīgi, lai divējādā pārkārtošanās aptvertu visus iedzīvotājus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | RK atzinīgi vērtē rādītāju izstrādi un vēlas uzsvērt, ka ātrāka pārkārtošanās stiprinās ilgtermiņa konkurētspēju, tātad arī noturību. Tāpēc ar rādītājiem būtu jāvērtē divējādās pārkārtošanās ātrums un klupšanas akmeņi, nevis konkurētspēja; |
| --- | --- |

59.

| 60. | norāda Eiropas Komisijai, ka vietējām un reģionālajām pašvaldībām un reģionālās attīstības aģentūrām var būt nozīmīga loma centienos paātrināt divējādo pārkārtošanos un atbalstīt vairāk digitālu un zaļu MVU; mudina Komisiju ievērot principu “vispirms domāt par mazākajiem, rīkoties reģionāli”. |
| --- | --- |

60.

Briselē, 2021. gada 2. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  RK atzinums “Tērauda rūpniecība: kā saglabāt ilgtspējīgu nodarbinātību un izaugsmi Eiropā” (COR-2016-01726-00-01).

1

(2)  RK atzinums “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (COR-2020-01374-00-00), 4. punkts.

2

(3)  RK atzinums “Jauna Eiropas industriālā stratēģija” (COR-2020-01374-00-00), 6. punkts.

3

(4)  RK atzinums “Rīcības plāns kritiski svarīgo izejvielu jomā” (CDR-2021-04292-00-01).

4

---

| 28.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/50 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/50

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Eiropas Komisijas 2020. gada ziņojums par konkurences politiku”

(2022/C 97/10)

| Ziņotājs: | Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/EA), Bjalistokas pilsētas mērs |
| --- | --- |
| Atsauces dokuments: | COM(2021) 373 final |

Ziņotājs:

Tadeusz TRUSKOLASKI (PL/EA), Bjalistokas pilsētas mērs

Atsauces dokuments:

COM(2021) 373 final

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Ievads

| 1. | uzskata, ka ES vienotais tirgus ir viens no lielākajiem Eiropas Savienības (ES) sasniegumiem un ka ES konkurences politikas mērķis ir saglabāt atvērtu tirgus ekonomiku ar brīvu, godīgu un efektīvu konkurenci, kas sekmē resursu efektīvu sadali un veicina inovāciju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas (EK) un Eiropas Parlamenta (EP) līdzšinējos centienus izveidot skaidru, pārredzamu un efektīvu ES konkurences politiku; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka ES konkurences noteikumu saskaņošana ar tās rūpniecības, digitālo, vides, klimata, sociālo un starptautiskās tirdzniecības politiku ir būtiska, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus visās nozarēs un vienlaikus gādātu par globālo konkurētspēju, tādējādi veicinot mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) attīstību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē gan Regulu (ES) 2019/452, ar ko izveido regulējumu, lai izvērtētu ārvalstu tiešos ieguldījumus Savienībā, gan arī EK Balto grāmatu par vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanu saistībā ar ārvalstu subsīdijām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | piekrīt apgalvojumiem, kuros uzsvērts, ka patērētājiem ir ierobežota piekļuve pilnīgai tiešsaistes informācijai par produktiem un pakalpojumiem, jo pieejamo digitālo ekosistēmu un platformu skaits ir ierobežots un tās tikai nelielā mērā ir pārtulkotas viņu dzimtajā valodā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija pievērš uzmanību iniciatīvai “Svarīgi projekti visas Eiropas interesēs” (IPCEI); |
| --- | --- |

6.

| 7. | vērš uzmanību uz to, ka ES konkurences politikas mērķos būtu īpaši jāņem vērā MVU, tostarp to, kuri darbojas lauku apvidos un mazāk attīstītos apgabalos, vajadzības, un jārada taisnīgi un vienlīdzīgi konkurences apstākļi visu ES iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka rūpes par ES konkurences politikas pilnveidošanu ir īpaši svarīgas vietējām un reģionālajām pašvaldībām, jo vienlīdzīga attieksme pret uzņēmumiem ir būtisks elements un viena no prioritātēm iekšējā tirgus darbībā. |
| --- | --- |

8.

ES konkurētspēja un atbalsts uzņēmumiem pandēmijas laikā

| 9. | uzskata, ka ar Covid-19 uzliesmojumu saistītais atbalsts jāpiešķir tikai tiem uzņēmumiem, kuri saskaras ar pandēmijas izraisītām tiešām finansiālajām sekām, kuru rezultātā uzņēmējdarbība ir nerentabla; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vērš uzmanību uz to, ka pagaidu finansiālie pasākumi, kas paredzēti, lai reaģētu uz pandēmiju, nebūtu jāizmanto nerentabliem uzņēmumiem, tādiem uzņēmumiem, kas nav apņēmušies ievērot ES mērķus klimata jomā, kā arī uzņēmumiem, kurus skar bankrota vai vērienīgas pārstrukturēšanas procedūras vai kuros ir vajadzīga pārstrukturēšana, ja šie procesi jau bija sākušies pirms pandēmijas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vērš uzmanību uz globālās uzņēmumu nodokļu reformas pamatvirzieniem, kas pieņemti 2021. gada oktobrī ESAO/G20 iekļaujošajā satvarā; aicina Komisiju, tiklīdz sarunas būs noslēgušās, nekavējoties ierosināt konkrētus pasākumus jauno noteikumu īstenošanai Eiropas Savienībā, un mudina pielikt pūles, lai turpinātu izstrādāt globālus nodokļu tiesību aktus, kuros būtu ņemti vērā visu lielumu uzņēmumi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst, ka publiskais atbalsts būtu jāplāno un jāpiešķir pārredzamā un sociāli, ekonomiski un ekoloģiski atbildīgā veidā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas līdz šim ieviestos ierobežojumus, cita starpā attiecībā uz dividenžu izmaksām, prēmijām un to uzņēmumu akciju izpirkšanu, kuri saņem atbalstu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | mudina izveidot mehānismus, kas ekonomikas lejupslīdes periodā, kuru izraisa ekonomikas un ar ekonomiku nesaistītas krīzes (kā Covid-19 pandēmijas gadījumā), atvieglotu darbību, taču samazinātu tāda tiešā finansējuma īpatsvaru, kas mākslīgi grauj tirgus attiecības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | vērš uzmanību uz to, ka darbības apstākļu traucējumi, ko cita starpā izraisa dažādu veidu krīzes, mudina uzņēmumus veikt ar ES konkurences politikas principiem nesavienojamu tirgus reorganizāciju, piemēram, noslēdzot nolīgumus par ražošanas apjomu un/vai par rentabilitātes palielināšanu; tas saskaņā ar ES konkurences noteikumiem ir aizliegts un galu galā noved pie krīzes izmaksu novirzīšanas uz patērētājiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka galvenais mērķis, pat krīzes apstākļos, joprojām ir nodrošināt, ka patērētāji gūst labumu no konkurētspējīgiem tirgiem tikai tad, ja tajos ir taisnīgas cenas un plašs augstas kvalitātes produktu klāsts; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšana uzņēmumiem ES vienotajā tirgū ir īpaši svarīga mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī inovācijas radīšanai, jaunu zaļo tehnoloģiju izstrādei un ilgtermiņa darbvietu radīšanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž aicinājumu Komisijai uzraudzīt, kā, reaģējot uz Covid-19 krīzi, tiek izmantoti un sadalīti dažādi ES finanšu līdzekļi, tostarp saistībā ar dalībvalstu nacionālajiem atveseļošanas un noturības plāniem, kuriem ir jāatbilst ES konkurences un valsts atbalsta noteikumiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sagaida ex ante rīcību attiecībā uz krīzes situāciju pārvarēšanas stratēģiju; konkurences politikas plānošanai jābūt saskaņotai un konsekventai ilgtermiņa lēmumu pieņemšanas perspektīvā; |
| --- | --- |

19.

Jaunas ES tirgus jomas

| 20. | atzinīgi vērtē EK priekšlikumu par Digitālo tirgu tiesību aktu un uzsver, ka steidzami jāizveido taisnīga uzņēmējdarbības vide komerciālajiem lietotājiem, kas ir atkarīgi no vārtziņiem, un tādējādi jānodrošina brīva konkurence arī tiešsaistē; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus vairāk censties veicināt tehnoloģiju pārnesi, lai tādējādi atbalstītu ES vērtību radīšanas ķēžu veidošanu un maksimāli izmantotu pieejamo kapitālu; īpašs atbalsts būtu jāsniedz mazāk attīstītiem, perifēriem, tālākajiem un salu reģioniem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka digitalizācija ir īpaši svarīga MVU, jo tā nodrošina piekļuvi plašākam tirgum un novērš teritoriālas problēmas, kas saistītas ar ģeogrāfiski neizdevīgu atrašanās vietu. ES līdzekļi būtu jāpiešķir MVU, it īpaši tiem, kuri darbojas lauku apvidos un mazāk attīstītos apgabalos, lai digitalizētu to darbību. Turklāt būtu jāsniedz mazajiem un vidējiem uzņēmumiem informācija par ES līmeņa iespējām digitalizācijas jomā. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām varētu būt nozīmīga loma minētās informācijas izplatīšanā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata: lai ES virzītos uz digitālo pārkārtošanos, ir vajadzīgi pasākumi pret monopola struktūrām; |
| --- | --- |

23.

| 24. | vērš uzmanību uz to, cik ļoti svarīgi ir aizliegt ļaunprātīgu dominējošā stāvokļa izmantošanu (LESD 102. pants) gan ārējo dalībnieku darbību, gan ES iekšējo darbību gadījumā; īpaši svarīgi tas ir vāji formalizētās un uzraudzītās jaunajās tirgus jomās, kuras dinamiski attīstās; |
| --- | --- |

24.

| 25. | norāda, ka finansiālās sankcijas, ko uzliek par konkurences noteikumu pārkāpumiem, ir tikai daļa no risinājuma, un it īpaši ar jauno Digitālo tirgu tiesību aktu jānodrošina, ka vārtziņi vairs neizmanto neatļautu praksi, lai iegūtu konkurences priekšrocības; kritiski vērtē to, ka ar konkurences noteikumu pārkāpšanu saistīto sankciju izmaksas tiek novirzītas uz patērētājiem: galu galā tas noved pie situācijas, kurā vienīgie zaudētāji ir ES iedzīvotāji; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka Eiropas Komisijas Konkurences ģenerāldirektorātam ir savs Digitālo lietu direktorāts un ka tas pēdējos gados ir veicis vairākas nozaru aptaujas (piemēram, e-komercijas nozares apsekojums un lietu interneta apsekojums patērētāju sektorā), kā rezultātā ir izstrādāts arī tiesību akta priekšlikums par Digitālo tirgu tiesību aktu; sagaida, ka Konkurences ģenerāldirektorāts pretmonopola lietu izmeklēšanas rezultātus iekļaus Digitālo tirgu tiesību akta īstenošanā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | piekrīt Eiropas Parlamentam, ka pašreizējie EK Konkurences ģenerāldirektorātam (COMP ĢD) paredzētie resursi ir nepietiekami, ņemot vērā darba slodzi un izaicinājumus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | apzinās izaicinājumus saistībā ar konkurences politikas izstrādi un īstenošanu, it īpaši digitālā tirgus jomā, kurā notiek datu koncentrācija, apkopošana un izmantošana nulles cenu tirgos, kā arī negodīgu cenu noteikšanas algoritmu izmantošana, piemēram, lielās platformās; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka Digitālo tirgu tiesību akta mērķis ir arī nodrošināt vienādu pieeju gan attiecībā uz pakalpojumiem un produktiem, ko piedāvā pašas vārtziņa platformas, gan attiecība uz līdzīgiem pakalpojumiem un produktiem, kurus vārtziņa platformā piedāvā trešās personas, un tādējādi rūpēties par brīvu konkurenci; |
| --- | --- |

28.

| 29. | sagaida, ka EK strādās pie tā, lai pielāgotu tādu lobija organizāciju reģistru, kas iestājas par konkrētiem digitāliem risinājumiem trešo valstu subjektu vārdā, un lai nodrošinātu to finansējuma avotu pārredzamību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka, pēc EK domām, ir vajadzīgi jauni instrumenti, kas nodrošinātu ES konkurences politikas efektivitāti un kuri ir sevišķi nepieciešami jaunajās tirgus jomās, kas tikai veidojas un nav labi aprakstītas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | piekrīt, ka patērētājiem ir pārāk maza kontrole pār saviem datiem un digitālo identitāti, it īpaši tāpēc, ka lielākā daļa digitālo pakalpojumu sniedzēju pieprasa piekrišanu, neatstājot patērētājiem izvēli, ja viņi nevēlas zaudēt piekļuvi konkrētiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mudina EK izstrādāt tiesību aktus, kas uzliek datu turētājiem pienākumu dzēst datus, ja patērētāji kādu laiku (piemēram, vienu gadu) nav izmantojuši to pakalpojumus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž atbalstu darbībām, kas sekmē tādus pakalpojumus ar vispārēju tautsaimniecisku nozīmi, kuri joprojām ir būtiski daudzu kopienu izdzīvošanai visā Eiropā, piemēram, izolētos, attālos un perifēros ES reģionos; |
| --- | --- |

33.

| 34. | vērš uzmanību uz to, ka finanšu pakalpojumu jomā ir radušās dažas oligopolas struktūras un ka daži lieli tehnoloģiju uzņēmumi ir kļuvuši par nozīmīgiem dalībniekiem finanšu pakalpojumu tirgū; tāpēc ir vajadzīga kontrole un aizsardzība patērētājiem; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi LESD 102. pantu piemērot arī tiešsaistes pakalpojumiem, lai mazi pakalpojumu sniedzēji, kas darbojas pilsētās un reģionos un piedāvā savus pakalpojumus/produktus tiešsaistē, neciestu neizdevīgu konkurences apstākļu dēļ; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina EK pārskatīt Patēriņa kredītu direktīvu, jo līdzšinējā patērētāju aizsardzība ir bijusi nepietiekama un patērētāji tikai nelielā mērā ir varējuši piekļūt informācijai, kas palielinātu izpratni par dažādu faktoru ietekmi uz produktu mainīgumu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina EK izpētīt negodīgas klauzulas un praksi, kas tiek piemērota patērētāju līgumos, īpaši banku nozarē, jo attieksmei pret banku nozari, neraugoties uz tās būtisko nozīmi, ir jābūt tādai pašai kā pret pārējām tirgus jomām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka jāgādā par to, lai nodokļu maksātājiem un banku klientiem netiktu uzlikts finanšu sistēmas glābšanas slogs; |
| --- | --- |

37.

ES konkurences politika attiecībā uz trešām valstīm

| 38. | pievienojas Eiropas Parlamenta aicinājumam stiprināt tirdzniecības aizsardzības instrumentus, lai apkarotu negodīgu tirdzniecības praksi un aizsargātu ES rūpniecības konkurētspēju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sagaida, ka tiks strādāts pie ES konkurētspējas politikas divvirzienu principa, lai ES vienotā tirgus ietvaros būtu garantēta kā brīvība, tā mehānismi pret koncentrāciju, tostarp monopolu izveidi, un tiktu veidots līdzsvars starp pircēju un pārdevēju ietekmi tirgū; savukārt attiecībā uz trešām valstīm (piemēram, Ķīnu, ASV) būtu jāpiemēro mehānismi, kas būtu līdzvērtīgi eksporta veicināšanas modeļiem; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vērš uzmanību uz to, ka ES tirgus monopolizācijas apkarošanai jābūt tikpat spēcīgai attiecībā gan uz ES, gan uz trešo valstu dalībniekiem; pašlaik, it īpaši e-komercijas jomā, ir vērojamas daudzas disfunkcijas, kas saistītas ar to, ka korporācijas no ASV un Ķīnas monopolizē augsto digitālo tehnoloģiju jomu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | sagaida, ka rūpniecības politika tiks izstrādāta tā, lai tā būtu reģionu konverģences instruments un sniegtu atbalstu efektīvai resursu teritoriālajai pārdalei, nekropļojot konkurenci; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju vērst uzmanību uz tādu trešām valstīm piederošo uzņēmumu lomu, ko atbalsta un subsidē attiecīgās valdības tādā veidā, kuru ES vienotā tirgus noteikumi aizliedz ES dalībniekiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pieprasa vienlīdzīgu attieksmi pret ES tirdzniecības partneriem; tādēļ sagaida, ka EK piešķirs oficiālu statusu noteikumiem, kas nodrošina identiskus nosacījumus tirgus pieejamības, konkurences un valsts atbalsta ziņā; jebkuram nosacījumu pārkāpumam jānozīmē tirdzniecības apturēšana ar īpašiem nosacījumiem tā, lai sankciju draudiem būtu motivējoša dimensija; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka pašreizējās konkurenci veicinošās darbības liecina, ka dalībnieki, kas ir ārpus ES, neievēro tādus pašus principus un saņem arī spēcīgu valsts atbalstu, tostarp finansiālu atbalstu. Tādēļ ir jāpalielina ES konkurences tiesību aktu elastīgums, it īpaši attiecībā uz valsts atbalstu, jo tajos nav pietiekami ņemta vērā tāda veida konkurence, ar ko saskaras ES uzņēmumi trešās valstīs, kurās netiek ievēroti tādi paši noteikumi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ierosina pastiprināt darbu pie ES tirdzniecības politikas, nevis sekot līdzi citiem tirgiem, piemēram, ASV, jo pašreizējā pieeja atbilst ES iedzīvotāju pārliecībai un uzņēmējdarbības tradīcijām. Eiropas Savienībai ir jāstiprina sava tirdzniecības politika, lai tā būtu pārliecinošāka attiecībā uz savstarpīgumu jautājumā par piekļuvi tirgum un rūpniecības subsīdiju kontroli; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mudina paplašināt kapitāla koncentrācijas kontroles modeli; uzmanība būtu jāpievērš pieaugošajai darbības izvēršanai, kuras rezultātā rodas ne tikai tirgus monopoli, bet arī lielāka vertikāla un horizontāla tirgus pārblīvēšana, un tas negatīvi ietekmē vērtības ķēžu dekoncentrāciju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata: lai novērstu sociālo nevienlīdzību un klimata krīzi, paaugstinātu vides standartus, uzlabotu ANO ilgtspējīgas attīstības mērķu izpildi, īstenotu klimata un patērētāju aizsardzības politiku, ir vajadzīgi stingri pasākumi, kas novērstu ražošanas, nodarbinātības, vides u. c. jomās spēkā esošo nosacījumu pārkāpumus, kurus veic piegādātāji no trešām valstīm; |
| --- | --- |

47.

ES konkurences politikas nākotne

| 48. | norāda, ka ES un Apvienotās Karalistes Tirdzniecības un sadarbības nolīguma noteikumi, kas reglamentē valsts atbalsta/subsīdiju kontroli, paredz būtiskus ierobežojumus abām Pusēm attiecībā uz valsts subsīdijām; lai gan noteikumi nodrošina, ka saskaņā ar ES konkurences tiesībām arī turpmāk tiek noteikti standarti vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem, nolīguma 3.4.2. un 3.5. pantā noteikts, ka Pusēm ir jānovērš noteikta veida subsīdijas, ja tām ir faktiska vai potenciāla “būtiska” ietekme uz tirdzniecību vai ieguldījumiem starp Pusēm; tādēļ aicina Komisiju cieši uzraudzīt to, kā Apvienotā Karaliste ievēro šos noteikumus, lai nepieļautu nekādu subsidēšanas dempingu no Apvienotās Karalistes puses; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina veikt radikālākus pasākumus pret dalībvalstu produktu un pakalpojumu boikotēšanu, viltošanu un imitēšanu krāpnieciskas tirdzniecības nolūkā pasaules tirgū; ES iestādēm ir jāsniedz nepārprotams atbalsts mazajiem un vidējiem uzņēmumiem ārvalstu tirgos; |
| --- | --- |

49.

| 50. | vērš uzmanību uz to, ka ir jābūt skaidrai šķirtnei starp konkurences politikas mērķiem, kas pirmām kārtām būtu jāpiemēro ES vienotajā tirgū, un rūpniecības politiku, kuras mērķis ir atbalstīt dalībniekus, kas sāk konkurēt pasaules tirgū; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzskata, ka ilgtermiņā ES konkurences politikas ietvaros būtu jāparedz pievienotās vērtības ķēžu noturības stiprināšana tā, lai samazinātu atkarību no trešo valstu dalībniekiem, bet, ja tas nav iespējams, garantētu ļoti plašu klāstu piegādātāju; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka ES konkurences un valsts atbalsta noteikumiem ir jāatbilst Eiropas zaļajam kursam, ES digitālajai stratēģijai, Eiropas sociālo tiesību pīlāram un ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem; uzsver, ka energoresursu struktūras noteikšana ir valstu kompetencē, tomēr pauž nožēlu, ka vairākās dalībvalstīs valsts atbalsts nav padarīts atkarīgs no šādiem mērķiem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atzinīgi vērtē to, ka Komisijas nesen pasūtītajā pētījumā par tirgus tendencēm veselības aprūpes un sociālo mājokļu jomā un par ietekmi valsts atbalsta jomā – sagatavots izvērtējot 2012. gada tiesību aktu kopumu par vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (VTNP) veselības aprūpes un sociālo mājokļu jomā (1) – lielā mērā pausts atbalsts prasībām, ko RK formulējusi 2016. gada oktobra atzinumā par valsts atbalstu un vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumiem (2), īpaši attiecībā uz šādiem diviem punktiem: 1) de minimis maksimālā robežvērtība 500 000 EUR apmērā ir viegli sasniedzama, un, ņemot vērā vispārējo valsts atbalsta palielinājumu nozarēm, proporcionalitātes apsvērumu dēļ būtu jāapsver maksimālās robežvērtības palielināšana; 2) tiek uzskatīts, ka sociālo mājokļu definīcija nav skaidra, jo ES dalībvalstīs nav vienotas sociālo mājokļu definīcijas. Turklāt šķiet, ka pašreizējā definīcija ir novecojusi, jo pieaug iedzīvotāju vajadzība pēc cenas ziņā pieejamiem mājokļiem. Tādēļ RK atkārtoti aicina no definīcijas svītrot pārāk ierobežojošo atsauci uz “nelabvēlīgā situācijā esošiem iedzīvotājiem vai sociāli mazāk aizsargātām grupām”; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Eiropas Komisiju uzraudzīt un rūpīgi analizēt finanšu dalībnieku, it īpaši digitālo platformu, ietekmi uz konkurenci tirgū un patērētāju lēmumiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka ir būtiski jāpārskata Eiropas Savienības regulējums valsts atbalsta jomā, lai atbalstītu no ārējās tirdzniecības atkarīgu energoietilpīgo nozaru un izejvielu nozaru pakāpenisku pārveidošanu par mazoglekļa un oglekļneitrāliem procesiem. Ne tikai ir jāatbalsta ieguldījumi, bet arī jāparedz atbalsts darbības izmaksām. Tāpēc Eiropas un valstu finansējuma programmām ir jāpiešķir pietiekami resursi un jānodrošina iespējas tās kombinēt. Nozīmīgu ieguldījumu rūpniecības pārveidē var dot arī uz projektiem balstīti klimata aizsardzības līgumi, kas ietver valdības ilgtermiņa garantiju CO2 cenai; |
| --- | --- |

55.

| 56. | vērš uzmanību uz nepieciešamību izstrādāt un piemērot efektīvus instrumentus, ar kuriem izdarīt spiedienu uz iekšējiem un ārējiem dalībniekiem, kas neievēro konkurences noteikumus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzskata, ka ES konkurences noteikumu stingrai un objektīvai izpildei, ko veic neatkarīgas konkurences iestādes, ir izšķiroša nozīme ES uzņēmumiem, it īpaši MVU, kas darbojas iekšējā tirgū un starptautiskā mērogā, un tādēļ mudina izrādīt lielāku drosmi, piemērojot sankcijas tiem, kuri pārkāpj paredzēto kārtību; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atkārtoti aicina rīkoties izlēmīgi, ieviešot jaunus risinājumus, sevišķi tos, kas saistīti ar pastiprinātu virzību uz ES ekonomikas klimatneitralitāti un vienotā tirgus viendabības tiešu stiprināšanu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mudina īstenot pasākumus, kas kohēzijas politiku sasaista ar konkurences politiku, lai tādējādi galīgais atbalsts būtu atkarīgs no dalībnieku darbības principu un noteikumu saskanības ES vienotajā tirgū; šajā sakarībā atzinīgi vērtē elastību, kas saistībā ar Covid-19 pandēmiju ir ieviesta reģionālajai politikai paredzētā valsts atbalsta jomā; norāda uz aptauju, kurā runa bija par CRII un CRII + programmu papildu pasākumu īstenošanu un kuru RK COTER komisija veica struktūrfondu pārvaldības iestāžu vidū, un kurā tika secināts, ka vairums struktūrfondu pārvaldības iestāžu atbalstītu valsts atbalsta de minimis robežvērtības pagaidu paaugstināšanu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzīst, ka ES uzņēmumiem jāspēj konkurēt pasaules tirgos ar vienlīdzīgiem nosacījumiem, un aicina EK pielāgot ES konkurences un valsts atbalsta politiku ar mērķi veicināt rūpniecības attīstību, it īpaši jomās, kurās ir visaugstākā tehniskā un tehnoloģiskā izcilība, kā arī pārliecinoši atbalstīt ES uzņēmumu darbības izvēršanu ārpus ES vienotā tirgus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas iniciatīvu ierosināt grozījumus Vispārējā grupu atbrīvojuma regulā (VGAR), lai vēl vairāk veicinātu sabiedrības atbalstu ES zaļajai un digitālajai pārejai (3); uzsver, ka, atbrīvojot noteiktas atbalsta saņēmēju grupas no paziņošanas prasības, dalībvalstīm ir daudz vieglāk ātri piešķirt atbalstu, ja ir izpildīti nosacījumi konkurences izkropļojumu ierobežošanai iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka ir svarīgi, lai ES arī turpmāk būtu atvērta ekonomika un veicinātu brīvu, godīgu un ilgtspējīgu starptautisko tirdzniecību, no kuras labumu gūst visi tirdzniecības partneri; šajā sakarā atbalsta Eiropas Komisijas centienus reformēt Pasaules Tirdzniecības organizāciju (PTO); reforma jāveic ar mērķi dot organizācijai jaunu impulsu un to stiprināt, modernizējot tās darbību un novēršot regulējuma nepilnības, lai PTO varētu atbilstoši reaģēt uz aktuāliem tirdzniecības politikas izaicinājumiem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atkārtoti aicina Eiropas Komisiju izstrādāt elastīgākus un efektīvākus publiskā atbalsta noteikumus, kas saskaņā ar ERAF un Atveseļošanas un noturības mehānisma noteikumiem ļautu sniegt finansiālo atbalstu reģionālajām lidostām, kas atrodas perifēros, salu, tālākos vai mazāk attīstītos reģionos, kur nav efektīvākas un ilgtspējīgākas alternatīvas (4). |
| --- | --- |

63.

Briselē, 2021. gada 2. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

(1)  https://ec.europa.eu/competition-policy/system/files/2021-09/kd0621047enn_SGEI_evaluation.pdf

1

(2)  https://webapi2016.COR.europa.eu/v1/documents/cor-2016-01460-00-00-ac-tra-lv.docx/content

2

(3)  Eiropas Komisija 2021. gada 6. oktobrī rīkoja apspriešanos ar mērķi 2022. gada pirmajā pusē pieņemt pārskatīto VGAR.

3

(4)  COTER-VII-010, COR-2021-00471-00-00 Reģionu komitejas atzinums “Reģionālo lidostu nākotne – problēmas un iespējas”.

4

---

| 28.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/56 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/56

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “Dzimumu dimensija struktūrfondos un kohēzijas politikas fondos 2021.–2027. gadam, galveno uzmanību pievēršot darbības programmu sagatavošanai”

(2022/C 97/11)

| Ziņotāja: | Donatella PORZI (IT/PSE) |
| --- | --- |

Ziņotāja:

Donatella PORZI (IT/PSE)

IETEIKUMI POLITIJAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Pamatinformācija un vispārīgas piezīmes

| 1. | atgādina, cik svarīga ir kohēzijas politika, kuras vispārējie mērķi ir veicināt Eiropas Savienības ekonomisko un sociālo attīstību, kā arī mazināt dažādu reģionu attīstības atšķirības, lai panāktu ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka šajā kontekstā dzimumu līdztiesība ir pareizi jāsaprot kā 1) viens no kohēzijas politikas tiesību aktu izstrādes pamatprincipiem; 2) horizontāls kritērijs kohēzijas politikas programmu sagatavošanai, 3) mērķis, kas noteikts programmām, un 4) spēcīgs faktors, kas vajadzīgs kohēzijas politikas ilgtspējīgas un līdzsvarotas attīstības mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | dzimumu līdztiesības jautājums joprojām tiek risināts vispārīgi un tikai ESF+ rīcībpolitikas jomās, kā arī konteksta analīzes un plānošanas posmā, kaut gan lielāka uzmanība būtu regulāri jāpievērš tiesību aktu izstrādes, īstenošanas, uzraudzības un izvērtēšanas posmiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka dzimumu līdztiesība sniedz ieguvumus ne tikai sievietēm, bet arī sabiedrībai kopumā, jo tā ir spēcīgs sociālās un ekonomiskās attīstības virzītājspēks, kā norādīts arī Eiropas dzimumu līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam, kurā uzsvērts, ka dzimumu līdztiesība palīdz paaugstināt nodarbinātību un produktivitāti; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ir pārliecināta, ka dzimumu līdztiesība un iespēju vienlīdzība līdztekus sociālās drošības sistēmu stiprināšanai, īpaši to, kas saistītas ar mātes un bērna aizsardzību un ar aprūpi, atvieglos karjeras un ģimenes dzīves savienošanu, kura savukārt varētu darba tirgū paaugstināt sieviešu līdzdalības līmeni un novērst nopietno demogrāfisko krīzi, kas skar Eiropu. Palielināt Eiropas ģimenēm paredzēto atbalstu un sieviešu līdzdalību darba tirgū ir svarīgi, lai mazinātu sociālās drošības sistēmu ilgtspējas problēmas un palīdzētu jauniešiem kļūt par vecākiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzīst un atzinīgi vērtē ES iestāžu centienus veicināt integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, kā arī lielo nozīmi, kas piešķirta Eiropas sociālo tiesību pīlāra mērķu sasniegšanai kohēzijas politikas tiesiskajā un politiskajā satvarā 2021.–2027. gadam, it īpaši ņemot vērā veicinošos nosacījumus un izsekošanas sistēmu izdevumu programmās, kas saistītas ar konkrētiem mērķiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | no otras puses, pauž bažas par to, ka 2017. gadā sieviešu nodarbinātības līmenis un vidējā alga Eiropā joprojām bija aptuveni par 12 (67,3 % pret 79 %) un par 16 procentpunktiem zemāka nekā vīriešiem un ka saskaņā ar Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) analīzi ES valstu rādītāji integrētas pieejas dzimumu līdztiesības nodrošināšanā kopš 2012. gada ir samazinājušies. Tāpat saskaņā ar EIGE, kas dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanas būtiskākos elementus klasificē skalā no 0 līdz 16, dalībvalstu vidējie rādītāji pazeminājušies no 8,4 (2012. gadā) uz 7,4 (2018. gadā); |
| --- | --- |

7.

| 8. | turklāt pauž nožēlu par to, ka Eiropas dzimumu līdztiesības stratēģijā 2020.–2025. gadam nav ietvertas konkrētas darbības dzimumu līdztiesības iekļaušanai visās Eiropas Savienības politikas jomās, un atgādina, ka ir vairāk jāizmanto efektīvi rādītāji, kas ļauj izmērīt un novērtēt stratēģiju īstenošanas ietekmi uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tāpēc mudina Eiropas Komisiju intensīvi strādāt, lai panāktu faktisku dzimumu līdztiesību, izmantojot duālu pieeju, ko veido, no vienas puses, īpašas iniciatīvas konkrētu nelīdztiesības veidu apkarošanai un, no otras puses, dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana kā horizontāla pieeja, kas aptver visas ES politikas jomas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina: lai panāktu faktisku dzimumu līdztiesību, šis mērķis ir jāiekļauj visos lēmumu pieņemšanas procesa posmos un tiem sekojošajā īstenošanas posmā, kad tiek noteiktas prioritātes, izstrādāta politika, piešķirti resursi; tāpēc ir svarīgi, lai reģionālās un vietējās pašvaldības veiktu programmu ietekmes uz dzimumu līdztiesību pienācīgu novērtējumu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tomēr norāda, ka integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai nedrīkst novirzīt uzmanību no konkrētiem pasākumiem un investīcijām, kuru mērķis tieši ir likvidēt diskriminācijas cēloņus un atbalstīt emancipācijas, līdzdalības un sieviešu lomas stiprināšanas procesus sabiedrībā un darba vidē; |
| --- | --- |

11.

| 12. | šajā nolūkā mudina Eiropas Komisiju vairāk izmantot instrumentus, kurus ieviesa EIGE, lai regulāri uzraudzītu, cik lielā mērā tiek īstenotas saistības dzimumu līdztiesības un kohēzijas jomā; ja šie instrumenti nav pietiekami, aicina izstrādāt īpašus instrumentus, ar ko vērtēt konkrētus sasniegumus līdztiesības un kohēzijas sasaistīšanā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka, atsaucoties uz labāka regulējuma principu, lielāka uzmanība būtu jāpievērš tam, lai pieņemtie noteikumi spētu reāli un efektīvi ietekmēt sociālo un kultūras kontekstu, pārvēršot dokumentos apstiprinātās juridiskās garantijas dzimumu attiecību strukturālo pārmaiņu dinamikā. Šajā nolūkā ir jāizstrādā tiesību akti, kuros indivīdi vairs netiktu uzskatīti par juridisku abstrakciju un kuri arvien vairāk pievērstos konkrētu, sabiedrībā pastāvošu diskriminācijas gadījumu novēršanai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ir jāpievēršas dzimumu līdztiesības faktoram un tā saiknei ar digitālo plaisu, paredzot lielākus ieguldījumus digitalizācijā, digitālajā inovācijā un digitālajā savienojamībā; ar kohēzijas politiku būtu jāatbalsta sieviešu un vīriešu vienlīdzīga piekļuve apmācībai un nodarbinātībai un jāpalīdz panākt, ka taisnīga, zaļa un digitāla pārkārtošanās nepadziļina dzimumu nelīdztiesību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina Eiropas Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu metodikai, kas ļautu novērtēt Eiropas Savienības finansēto programmu ietekmi uz dzimumu līdztiesību, darot pieejamus ar dzimumu saistītus datus un rādītājus saskaņā ar vienošanos, kura panākta jaunākajā Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu; tādēļ aicina Komisiju paredzēt atbilstošus apmācības pasākumus vadošajām iestādēm, lai labāk īstenotu šādu jaunu metodiku; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka Covid-19 pandēmija, kas īpaši smagi skārusi tās ekonomikas nozares, kurās ir spēcīga sieviešu klātbūtne, ir saasinājusi dzimumu nevienlīdzību; sievietes biežāk tiek nodarbinātas profesijās, ko tradicionāli uzskata par “sieviešu profesijām”, piemēram, veselības aprūpē, mazumtirdzniecībā un bērnu aprūpē; tāpēc šīs sievietes pandēmijas laikā kļuva par priekšējā frontes līnijā strādājošajām, un savukārt šī iemesla dēļ viņas bija pakļautas nesamērīgai vīrusa un krīzes ietekmei; vislielākā Covid-19 ietekme uz dzimumu līdztiesību atspoguļojas ne tik daudz zemākos nodarbinātības rādītājos, cik lielākās grūtībās sievietēm salīdzinājumā ar vīriešiem atgriezties darbā pēc uzņēmumu darbības atsākšanas: tāpēc jāizstrādā atbilstoši instrumenti, kas veicinātu to sieviešu reintegrāciju darbā, kas to zaudējušas pārvietošanās ierobežojumu dēļ, tostarp izmantojot iepriekšējo krīžu laikā gūto pieredzi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka no visiem dažādajiem ES politikas instrumentiem kohēzijas politika ir īpaši piemērota, lai veicinātu dzimumu līdztiesības līmeņa faktisku paaugstināšanos gan finansējuma apjoma, gan tā veida un mērķu ziņā; uzsver, ka it īpaši tajos reģionos, kuru programmām paredzēta ievērojama daļa no kopējā budžeta, ietekme uz dzimumu līdztiesību ir atkarīga arī no tā, kā tiek formulētas un īstenotas programmas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Eiropas Komisiju un it īpaši dalībvalstis partnerības līguma izstrādē cieši koordinēt darbu ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām, lai ņemtu vērā problēmas, kas saistītas ar faktisko līdztiesības rīcībpolitiku vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka dažādie kohēzijas politikas fondi, piemēram, Eiropas Sociālais fonds (ESF), ļauj īstenot pasākumus, kuru mērķis ir tiešā veidā veicināt dzimumu līdztiesību nodarbinātības, sociālās iekļaušanas, izglītības un bērnu aprūpes pakalpojumu jomā. Eiropas Reģionālās attīstības fondam (ERAF), izmantojot investīcijas un pakalpojumus sieviešu uzņēmējdarbības atbalstam, ir jādod lielāks ieguldījums, kas ļautu mazināt dzimumu nelīdztiesību pētniecībā un inovācijā un uzlabot piekļuvi fiziskajai, IKT un sociālajai infrastruktūrai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tādēļ aicina ieguldījumu dzimumu līdztiesības veicināšanā uzskatīt ne tikai par Sociālā fonda uzdevumu, kas ir galvenokārt uz cilvēkiem orientēts fonds, bet attiecināt uz visiem fondiem, tostarp ERAF, kas lielā mērā darbojas uzņēmumu labā, un Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai (ELFLA), kam ir svarīga nozīme lauku un iekšzemes apgabalu attīstības veicināšanā, jo šajās teritorijās dzimumu līdztiesības un sieviešu līdzdalības problēma darba tirgū bieži vien ir izteiktāka; ir jāuzlabo kohēzijas un atveseļošanas fondu un citu ar kohēzijas politiku saistīto programmu savstarpējā sinerģija; |
| --- | --- |

20.

| 21. | vēlreiz stingri norāda, ka kohēzijas politikai ir jārisina problēmjautājumi par dzimumu līdztiesību un sieviešu līdzdalību darba tirgū, par prioritāti izvirzot atbilstīgos mērķus, jo ir nereāli paredzēt lielāku ekonomisko un sociālo kohēziju, nepalielinot sieviešu līdzdalību darba tirgū un nenovēršot diskrimināciju un atalgojuma nevienlīdzību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tādēļ uzskata, ka viena no ļoti svarīgām izpratnes atslēgām, kas pienācīgi jāņem vērā procesa gaitā, ir interpretēt dzimumu politikas intervences pasākumus arī kā instrumentu kohēzijas politikas mērķu praktiskai īstenošanai; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu astotajā ziņojumā par Kohēzijas fondu iekļaut īpašu sadaļu par dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | iesaka Eiropas Savienības līdzfinansēto 2021.–2027. gada programmu vadošajām iestādēm izstrādāt projektus un pasākumus, kuru mērķis ir: a) atbalstīt darba un ģimenes dzīves līdzsvarošanu, stimulējot uzņēmumus darba vietās izstrādāt atbilstīgas stratēģijas; b) veicināt to sieviešu reintegrāciju, kas zaudējušas darbu Covid-19 dēļ; c) paplašināt un pilnveidot aprūpes pakalpojumus, lai tādējādi atslogotu sievietes no šiem pienākumiem; d) īstenot īpašus, mērķtiecīgus pasākumus, ar kuriem sekmēt sieviešu līdzdalību darbības jomās, kurās tradicionāli ir liels vīriešu īpatsvars; e) apkarot ar dzimumu saistītos stereotipus un lomas, kā arī novērst diskrimināciju, seksuālu uzmākšanos un dzimumuzmākšanos darbavietās; f) izmantot īpašu kompetenci un profesionālas zināšanas, lai vadītu sarežģīto procesu saistībā ar integrēto pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai; g) sniegt ES fondu labumguvējiem atbalstu un vadlīnijas, kas ir noderīgas, lai dažādās politikas jomās – sākot no nodarbinātības politikas līdz pat pētniecībai un izstrādei, no vides aizsardzības līdz sabiedriskajam transportam un digitālajām tehnoloģijām – labāk iekļautu dzimumperspektīvu; h) veicināt sieviešu uzņēmējdarbību; i) infrastruktūru plānošanā pievērst uzmanību sieviešu drošības uzlabošanas mērķim; j) veicināt pasākumus kopizglītības nodrošināšanai un izskaust stereotipus un lomas klasēs; k) izskaust ar dzimumu saistītus aizspriedumus sieviešu atainošanā plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | iesaka 2021.–2027. gada plānošanas perioda vadošajām iestādēm sadarboties, nodrošināt koordināciju un atbalstu no līdztiesības struktūrām konkrētu prasmju un zināšanu apguvē, lai dzimumu perspektīvu sistemātiski integrētu visā finansēšanas ciklā – gan darbības programmu sagatavošanā, gan to īstenošanā, gan novērtēšanas posmā, – tādējādi ļaujot pārliecināties par šo programmu ietekmi uz dzimumu nevienlīdzības mazināšanu to īstenošanas laikā un pēc tās; |
| --- | --- |

24.

| 25. | sagaida, ka sabiedrisko pakalpojumu (piemēram, sabiedriskā transporta) organizēšanas modeļu, kā arī darbības modeļu kopumā novērtējums tiks arvien paplašināts, lai pārbaudītu to atbilstību dzimumu līdztiesības veicināšanas mērķiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai dzimumperspektīva tiktu iekļauta arī Eiropas Atveseļošanas instrumenta (Next Generation EU) ietvaros izstrādātajos nacionālajos atveseļošanas plānos, galvenajiem projektiem piemērojot dzimumu līdztiesības novērtēšanas principus un instrumentus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | iesaka darīt pieejamus vietējām un reģionālajām pašvaldībām datus un statistiku, kas nepieciešama, lai varētu pienācīgi novērtēt pašreizējo dzimumu nevienlīdzību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina ES programmu līmenī plašāk izplatīt tādus instrumentus kā ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējums un dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā, kuri pašlaik joprojām tiek izmantoti pārāk reti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda uz 2014.–2020. gada periodā gūto pieredzi saistībā ar šādiem kritiskiem jautājumiem, kam jāpievērš uzmanība: a) plaisa starp oficiālajiem paziņojumiem un konkrētajiem sasniegumiem; b) atbilstīgu zināšanu trūkums par to, kā īstenot integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, it īpaši Eiropas Reģionālās attīstības fonda darbībās; c) vajadzība dzimumu aspektus vairāk ņemt vērā atlases kritērijos un novērtēšanas sistēmās: d) iespēja izveidot ciešāku saikni starp nacionālajām stratēģijām un kohēzijas politikas pasākumiem dzimumu līdztiesības jomā; e) nepieciešamība izstrādāt pārvaldības sistēmu, kas ļautu koordinēt un pārraudzīt integrētu pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka vadošajām iestādēm ir svarīgi apmainīties ar idejām un labu praksi ar pilsoniskās sabiedrības struktūrām, kas aktīvi veicina dzimumu līdztiesību, un ka ir jāpilnveido apmācība, koordinācija un novērtēšana gan attiecībā uz vadošajām iestādēm, gan partnerībām. |
| --- | --- |

30.

Briselē, 2021. gada 2. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

Reģionu komiteja

Interactio – hibrīdformātā – RK 147. plenārsesija, 1.12.2021.–2.12.2021.

| 28.2.2022 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 97/60 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2022

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 97/60

---

Eiropas Reģionu komitejas atzinums “ES pieeja mākslīgajam intelektam – Mākslīgā intelekta akts”

(pārskatīts atzinums)

(2022/C 97/12)

| Ziņotājs: | Guido RINK (NL/PSE), Emmenas pašvaldības padomes loceklis |
| --- | --- |
| Atsauces dokumenti: | Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Veicinot eiropisku pieeju mākslīgajam intelektam”
  COM(2021) 205
  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka saskaņotas normas mākslīgā intelekta jomā (Mākslīgā intelekta akts) un groza dažus Savienības leģislatīvos aktus
  COM(2021) 206 |

Ziņotājs:

Guido RINK (NL/PSE), Emmenas pašvaldības padomes loceklis

Atsauces dokumenti:

Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Veicinot eiropisku pieeju mākslīgajam intelektam”

COM(2021) 205

Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, kas nosaka saskaņotas normas mākslīgā intelekta jomā (Mākslīgā intelekta akts) un groza dažus Savienības leģislatīvos aktus

COM(2021) 206

I.   IETEIKUMI GROZĪJUMIEM

1. grozījums

1. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šīs regulas mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību, nosakot vienotu tiesisko regulējumu, it īpaši mākslīgā intelekta izstrādei, laišanai tirgū un izmantošanai saskaņā ar Savienības vērtībām. Šī regula kalpo virknei sevišķi svarīgu vispārības interešu, piemēram, veicina augstu veselības, drošības un pamattiesību aizsardzības līmeni, un nodrošina uz AI bāzētu preču un pakalpojumu brīvu pārvietošanos pāri robežām, tādējādi nepieļaujot dalībvalstu ierobežojumus AI sistēmu izstrādei, laišanai tirgū un izmantošanai, ja tie šajā regulā nav nepārprotami atļauti. | Šīs regulas mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību
  un garantēt pilsoņu pamattiesības
  , nosakot vienotu tiesisko regulējumu, it īpaši mākslīgā intelekta izstrādei, laišanai tirgū un izmantošanai saskaņā ar Savienības vērtībām. Šī regula kalpo virknei sevišķi svarīgu vispārības interešu, piemēram, veicina augstu veselības, drošības un pamattiesību aizsardzības līmeni, un nodrošina uz AI bāzētu preču un pakalpojumu brīvu pārvietošanos pāri robežām, tādējādi nepieļaujot dalībvalstu ierobežojumus AI sistēmu izstrādei, laišanai tirgū un izmantošanai, ja tie šajā regulā nav nepārprotami atļauti. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šīs regulas mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību, nosakot vienotu tiesisko regulējumu, it īpaši mākslīgā intelekta izstrādei, laišanai tirgū un izmantošanai saskaņā ar Savienības vērtībām. Šī regula kalpo virknei sevišķi svarīgu vispārības interešu, piemēram, veicina augstu veselības, drošības un pamattiesību aizsardzības līmeni, un nodrošina uz AI bāzētu preču un pakalpojumu brīvu pārvietošanos pāri robežām, tādējādi nepieļaujot dalībvalstu ierobežojumus AI sistēmu izstrādei, laišanai tirgū un izmantošanai, ja tie šajā regulā nav nepārprotami atļauti.

Šīs regulas mērķis ir uzlabot iekšējā tirgus darbību
  un garantēt pilsoņu pamattiesības
  , nosakot vienotu tiesisko regulējumu, it īpaši mākslīgā intelekta izstrādei, laišanai tirgū un izmantošanai saskaņā ar Savienības vērtībām. Šī regula kalpo virknei sevišķi svarīgu vispārības interešu, piemēram, veicina augstu veselības, drošības un pamattiesību aizsardzības līmeni, un nodrošina uz AI bāzētu preču un pakalpojumu brīvu pārvietošanos pāri robežām, tādējādi nepieļaujot dalībvalstu ierobežojumus AI sistēmu izstrādei, laišanai tirgū un izmantošanai, ja tie šajā regulā nav nepārprotami atļauti.

Pamatojums

Atsauce uz pamattiesībām ir ierosināta, lai uzsvērtu saikni ar Eiropas Savienības Pamattiesību hartu.

2.
  grozījums

Pēc 6. apsvēruma iekļaut šādu jaunu apsvērumu:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Mākslīgā intelekta sistēmu definēšana ir nepārtraukts process, kurā tiek ņemts vērā mākslīgā intelekta ieviešanas konteksts, šajā jomā sabiedrībā notiekošo pārmaiņu temps, kā arī izcilības ekosistēmas un uzticamības ekosistēmas savstarpējā saikne. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Mākslīgā intelekta sistēmu definēšana ir nepārtraukts process, kurā tiek ņemts vērā mākslīgā intelekta ieviešanas konteksts, šajā jomā sabiedrībā notiekošo pārmaiņu temps, kā arī izcilības ekosistēmas un uzticamības ekosistēmas savstarpējā saikne.

Pamatojums

Ņemot vērā mākslīgā intelekta un tehnoloģiju attīstību, ir vajadzīga pielāgojama un evolutīva pieeja. Šā apsvēruma mērķis ir precizēt, ka mākslīgā intelekta definīcija laika gaitā ir jāpilnveido, ņemot vērā AI sistēmu un lietojumu jomā panākto progresu.

3. grozījums

20. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu, ka minētās sistēmas tiek izmantotas atbildīgi un samērīgi, ir svarīgi arī noteikt, ka katrā no trim precīzi uzskaitītajām un šauri definētajām situācijām jāņem vērā noteikti elementi, it īpaši situācijas raksturs, kurš pamato sistēmas izmantošanu, izmantošanas ietekme uz visu iesaistīto personu tiesībām un brīvībām, un izmantošanai nodrošinātie apstākļi un aizsardzības pasākumi. Turklāt reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošanai sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos būtu jānosaka
  atbilstoši
  ierobežojumi laikā un telpā, galvenokārt ņemot vērā pierādījumus vai norādes par apdraudējumiem, cietušajiem vai noziedzīgo nodarījumu izdarītājiem. Personu atsauces datubāzei vajadzētu būt pielāgotai katram izmantošanas gadījumam katrā no trim iepriekš minētajām situācijām. | Lai nodrošinātu, ka minētās sistēmas tiek izmantotas atbildīgi un samērīgi, ir svarīgi arī noteikt, ka katrā no trim precīzi uzskaitītajām un šauri definētajām situācijām jāņem vērā noteikti elementi, it īpaši situācijas raksturs, kurš pamato sistēmas izmantošanu, izmantošanas ietekme uz visu iesaistīto personu tiesībām un brīvībām, un izmantošanai nodrošinātie apstākļi un aizsardzības pasākumi.
  Pirms šo sistēmu ārkārtas izmantošanas būtu jāapspriežas ar attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām.
  Turklāt reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošanai sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos būtu jānosaka
  stingri
  ierobežojumi laikā un telpā, galvenokārt ņemot vērā pierādījumus vai norādes par apdraudējumiem, cietušajiem vai noziedzīgo nodarījumu izdarītājiem. Personu atsauces datubāzei vajadzētu būt pielāgotai katram izmantošanas gadījumam katrā no trim iepriekš minētajām situācijām. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai nodrošinātu, ka minētās sistēmas tiek izmantotas atbildīgi un samērīgi, ir svarīgi arī noteikt, ka katrā no trim precīzi uzskaitītajām un šauri definētajām situācijām jāņem vērā noteikti elementi, it īpaši situācijas raksturs, kurš pamato sistēmas izmantošanu, izmantošanas ietekme uz visu iesaistīto personu tiesībām un brīvībām, un izmantošanai nodrošinātie apstākļi un aizsardzības pasākumi. Turklāt reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošanai sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos būtu jānosaka
  atbilstoši
  ierobežojumi laikā un telpā, galvenokārt ņemot vērā pierādījumus vai norādes par apdraudējumiem, cietušajiem vai noziedzīgo nodarījumu izdarītājiem. Personu atsauces datubāzei vajadzētu būt pielāgotai katram izmantošanas gadījumam katrā no trim iepriekš minētajām situācijām.

Lai nodrošinātu, ka minētās sistēmas tiek izmantotas atbildīgi un samērīgi, ir svarīgi arī noteikt, ka katrā no trim precīzi uzskaitītajām un šauri definētajām situācijām jāņem vērā noteikti elementi, it īpaši situācijas raksturs, kurš pamato sistēmas izmantošanu, izmantošanas ietekme uz visu iesaistīto personu tiesībām un brīvībām, un izmantošanai nodrošinātie apstākļi un aizsardzības pasākumi.
  Pirms šo sistēmu ārkārtas izmantošanas būtu jāapspriežas ar attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām.
  Turklāt reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošanai sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos būtu jānosaka
  stingri
  ierobežojumi laikā un telpā, galvenokārt ņemot vērā pierādījumus vai norādes par apdraudējumiem, cietušajiem vai noziedzīgo nodarījumu izdarītājiem. Personu atsauces datubāzei vajadzētu būt pielāgotai katram izmantošanas gadījumam katrā no trim iepriekš minētajām situācijām.

Pamatojums

Reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmas nevajadzētu izmantot bezrūpīgi.

4. grozījums

21. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Katram reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmas izmantošanas gadījumam sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos vajadzētu saņemt skaidru un precīzu atļauju no tiesu iestādes vai dalībvalsts neatkarīgas administratīvās iestādes. Šādu atļauju
  būtībā
  vajadzētu saņemt pirms izmantošanas, izņemot pienācīgi pamatotas, steidzamas situācijas, proti, situācijas, kurās nepieciešamība izmantot attiecīgās sistēmas padara atļaujas iegūšanu pirms izmantošanas sākšanas faktiski un objektīvi neiespējamu.
  Šādās steidzamās situācijās
  izmantošanai būtu jāaprobežojas ar absolūti nepieciešamo minimumu un jānodrošina atbilstoši aizsardzības pasākumi un apstākļi, kā to nosaka valstu tiesību akti
  un precizē pati tiesībaizsardzības iestāde katra atsevišķa steidzamas izmantošanas gadījuma kontekstā
  . Papildus tam tiesībaizsardzības iestādei
  šādās situācijās
  būtu jācenšas saņemt atļauju
  pēc iespējas ātrāk, vienlaikus norādot iemeslus, kāpēc atļauju nebija iespējams pieprasīt agrāk
  . | Katram reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmas izmantošanas gadījumam sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos vajadzētu saņemt skaidru un precīzu atļauju no tiesu iestādes vai dalībvalsts neatkarīgas administratīvās iestādes. Šādu atļauju vajadzētu saņemt pirms izmantošanas, izņemot pienācīgi pamatotas, steidzamas situācijas, proti, situācijas, kurās nepieciešamība izmantot attiecīgās sistēmas padara atļaujas iegūšanu pirms izmantošanas sākšanas faktiski un objektīvi neiespējamu.
  Jebkurā gadījumā
  izmantošanai būtu jāaprobežojas ar absolūti nepieciešamo minimumu un jānodrošina atbilstoši aizsardzības pasākumi un apstākļi, kā to nosaka valstu tiesību akti. Papildus tam tiesībaizsardzības iestādei būtu
  nekavējoties jāinformē attiecīgās vietējās un reģionālās pašvaldības un
  jācenšas
  no kompetentajām iestādēm
  saņemt atļauju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Katram reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmas izmantošanas gadījumam sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos vajadzētu saņemt skaidru un precīzu atļauju no tiesu iestādes vai dalībvalsts neatkarīgas administratīvās iestādes. Šādu atļauju
  būtībā
  vajadzētu saņemt pirms izmantošanas, izņemot pienācīgi pamatotas, steidzamas situācijas, proti, situācijas, kurās nepieciešamība izmantot attiecīgās sistēmas padara atļaujas iegūšanu pirms izmantošanas sākšanas faktiski un objektīvi neiespējamu.
  Šādās steidzamās situācijās
  izmantošanai būtu jāaprobežojas ar absolūti nepieciešamo minimumu un jānodrošina atbilstoši aizsardzības pasākumi un apstākļi, kā to nosaka valstu tiesību akti
  un precizē pati tiesībaizsardzības iestāde katra atsevišķa steidzamas izmantošanas gadījuma kontekstā
  . Papildus tam tiesībaizsardzības iestādei
  šādās situācijās
  būtu jācenšas saņemt atļauju
  pēc iespējas ātrāk, vienlaikus norādot iemeslus, kāpēc atļauju nebija iespējams pieprasīt agrāk
  .

Katram reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmas izmantošanas gadījumam sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos vajadzētu saņemt skaidru un precīzu atļauju no tiesu iestādes vai dalībvalsts neatkarīgas administratīvās iestādes. Šādu atļauju vajadzētu saņemt pirms izmantošanas, izņemot pienācīgi pamatotas, steidzamas situācijas, proti, situācijas, kurās nepieciešamība izmantot attiecīgās sistēmas padara atļaujas iegūšanu pirms izmantošanas sākšanas faktiski un objektīvi neiespējamu.
  Jebkurā gadījumā
  izmantošanai būtu jāaprobežojas ar absolūti nepieciešamo minimumu un jānodrošina atbilstoši aizsardzības pasākumi un apstākļi, kā to nosaka valstu tiesību akti. Papildus tam tiesībaizsardzības iestādei būtu
  nekavējoties jāinformē attiecīgās vietējās un reģionālās pašvaldības un
  jācenšas
  no kompetentajām iestādēm
  saņemt atļauju.

Pamatojums

Vietējās un reģionālās pašvaldības ir politiski un administratīvi atbildīgas par sabiedrisko vietu pārvaldību un uzraudzību. Tāpēc tās būtu pienācīgi jāiesaista šādu sistēmu ieviešanā sabiedriskās vietās. Ārkārtas situācijās, kad nav iespējams rīkot iepriekšēju apspriešanos, attiecīgā vietējā vai reģionālā pašvaldība būtu nekavējoties jāinformē par biometrisko sistēmu ieviešanu publiskajā telpā.

5. grozījums

39. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Migrācijas un patvēruma jomā un robežkontroles pārvaldībā izmantotās AI sistēmas ietekmē cilvēkus, kuri bieži ir īpaši neaizsargātā pozīcijā un ir atkarīgi no kompetento publiskā sektora iestāžu darbības rezultāta. Tāpēc minētajos kontekstos izmantoto AI sistēmu precizitāte, nediskriminējošais raksturs un pārredzamība ir īpaši svarīga skarto personu pamattiesību ievērošanas garantēšanai, proti, viņu tiesību brīvi pārvietoties, tiesību uz nediskrimināciju, privātuma un persondatu aizsardzību, starptautisko aizsardzību un labu pārvaldību īstenošanai. Tāpēc ir
  lietderīgi
  klasificēt kā augsta riska sistēmas tās AI sistēmas, ko kompetentajās publiskā sektora iestādēs, kurām uzticēti pienākumi migrācijas, patvēruma un robežkontroles pārvaldības jomā, paredzēts izmantot kā melu detektorus un līdzīgus rīkus vai nolūkā noteikt fiziskas personas emocionālo stāvokli; novērtēt noteiktus riskus, kurus rada fiziskas personas, kas ieceļo dalībvalsts teritorijā vai piesakās vīzai vai patvērumam; pārbaudīt fizisku personu attiecīgo dokumentu autentiskumu; sniegt palīdzību kompetentām publiskā sektora iestādēm patvēruma, vīzu un uzturēšanās atļauju pieteikumu un saistīto sūdzību izskatīšanā ar mērķi noteikt fizisku personu, kuras iesniegušas pieteikumu noteikta statusa iegūšanai, atbilstību kritērijiem. AI sistēmām migrācijas, patvēruma un robežkontroles pārvaldības jomā, uz kurām attiecas šī regula, būtu jāatbilst attiecīgajām procesuālajām prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/32/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 810/2009 un citos attiecīgajos tiesību aktos. | Migrācijas un patvēruma jomā un robežkontroles pārvaldībā izmantotās AI sistēmas ietekmē cilvēkus, kuri bieži ir īpaši neaizsargātā pozīcijā un ir atkarīgi no kompetento publiskā sektora iestāžu darbības rezultāta. Tāpēc minētajos kontekstos izmantoto AI sistēmu precizitāte, nediskriminējošais raksturs un pārredzamība ir īpaši svarīga skarto personu pamattiesību ievērošanas garantēšanai, proti, viņu tiesību brīvi pārvietoties, tiesību uz nediskrimināciju, privātuma un persondatu aizsardzību, starptautisko aizsardzību un labu pārvaldību īstenošanai. Tāpēc ir
  nepieciešams
  klasificēt kā augsta riska sistēmas tās AI sistēmas, ko kompetentajās publiskā sektora iestādēs, kurām uzticēti pienākumi migrācijas, patvēruma un robežkontroles pārvaldības jomā, paredzēts izmantot kā melu detektorus un līdzīgus rīkus vai nolūkā noteikt fiziskas personas emocionālo stāvokli; novērtēt noteiktus riskus, kurus rada fiziskas personas, kas ieceļo dalībvalsts teritorijā vai piesakās vīzai vai patvērumam; pārbaudīt fizisku personu attiecīgo dokumentu autentiskumu; sniegt palīdzību kompetentām publiskā sektora iestādēm patvēruma, vīzu un uzturēšanās atļauju pieteikumu un saistīto sūdzību izskatīšanā ar mērķi noteikt fizisku personu, kuras iesniegušas pieteikumu noteikta statusa iegūšanai, atbilstību kritērijiem. AI sistēmām migrācijas, patvēruma un robežkontroles pārvaldības jomā, uz kurām attiecas šī regula, būtu jāatbilst attiecīgajām procesuālajām prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/32/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 810/2009 un citos attiecīgajos tiesību aktos. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Migrācijas un patvēruma jomā un robežkontroles pārvaldībā izmantotās AI sistēmas ietekmē cilvēkus, kuri bieži ir īpaši neaizsargātā pozīcijā un ir atkarīgi no kompetento publiskā sektora iestāžu darbības rezultāta. Tāpēc minētajos kontekstos izmantoto AI sistēmu precizitāte, nediskriminējošais raksturs un pārredzamība ir īpaši svarīga skarto personu pamattiesību ievērošanas garantēšanai, proti, viņu tiesību brīvi pārvietoties, tiesību uz nediskrimināciju, privātuma un persondatu aizsardzību, starptautisko aizsardzību un labu pārvaldību īstenošanai. Tāpēc ir
  lietderīgi
  klasificēt kā augsta riska sistēmas tās AI sistēmas, ko kompetentajās publiskā sektora iestādēs, kurām uzticēti pienākumi migrācijas, patvēruma un robežkontroles pārvaldības jomā, paredzēts izmantot kā melu detektorus un līdzīgus rīkus vai nolūkā noteikt fiziskas personas emocionālo stāvokli; novērtēt noteiktus riskus, kurus rada fiziskas personas, kas ieceļo dalībvalsts teritorijā vai piesakās vīzai vai patvērumam; pārbaudīt fizisku personu attiecīgo dokumentu autentiskumu; sniegt palīdzību kompetentām publiskā sektora iestādēm patvēruma, vīzu un uzturēšanās atļauju pieteikumu un saistīto sūdzību izskatīšanā ar mērķi noteikt fizisku personu, kuras iesniegušas pieteikumu noteikta statusa iegūšanai, atbilstību kritērijiem. AI sistēmām migrācijas, patvēruma un robežkontroles pārvaldības jomā, uz kurām attiecas šī regula, būtu jāatbilst attiecīgajām procesuālajām prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/32/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 810/2009 un citos attiecīgajos tiesību aktos.

Migrācijas un patvēruma jomā un robežkontroles pārvaldībā izmantotās AI sistēmas ietekmē cilvēkus, kuri bieži ir īpaši neaizsargātā pozīcijā un ir atkarīgi no kompetento publiskā sektora iestāžu darbības rezultāta. Tāpēc minētajos kontekstos izmantoto AI sistēmu precizitāte, nediskriminējošais raksturs un pārredzamība ir īpaši svarīga skarto personu pamattiesību ievērošanas garantēšanai, proti, viņu tiesību brīvi pārvietoties, tiesību uz nediskrimināciju, privātuma un persondatu aizsardzību, starptautisko aizsardzību un labu pārvaldību īstenošanai. Tāpēc ir
  nepieciešams
  klasificēt kā augsta riska sistēmas tās AI sistēmas, ko kompetentajās publiskā sektora iestādēs, kurām uzticēti pienākumi migrācijas, patvēruma un robežkontroles pārvaldības jomā, paredzēts izmantot kā melu detektorus un līdzīgus rīkus vai nolūkā noteikt fiziskas personas emocionālo stāvokli; novērtēt noteiktus riskus, kurus rada fiziskas personas, kas ieceļo dalībvalsts teritorijā vai piesakās vīzai vai patvērumam; pārbaudīt fizisku personu attiecīgo dokumentu autentiskumu; sniegt palīdzību kompetentām publiskā sektora iestādēm patvēruma, vīzu un uzturēšanās atļauju pieteikumu un saistīto sūdzību izskatīšanā ar mērķi noteikt fizisku personu, kuras iesniegušas pieteikumu noteikta statusa iegūšanai, atbilstību kritērijiem. AI sistēmām migrācijas, patvēruma un robežkontroles pārvaldības jomā, uz kurām attiecas šī regula, būtu jāatbilst attiecīgajām procesuālajām prasībām, kas noteiktas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2013/32/ES, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 810/2009 un citos attiecīgajos tiesību aktos.

Pamatojums

Šā grozījuma mērķis ir uzsvērt, ka uz minētajām AI sistēmām ir jāattiecina pastiprinātais režīms, ko piemēro augsta riska AI sistēmām.

6. grozījums

43. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Prasībām būtu jāattiecas uz augsta riska AI sistēmām saistībā ar izmantoto datu kopu kvalitāti, tehnisko dokumentāciju un uzskaiti, pārredzamību un informācijas sniegšanu lietotājiem, cilvēka virsvadību un noturību, precizitāti un kiberdrošību. Minētās prasības ir nepieciešamas, lai efektīvi mazinātu riskus veselībai, drošībai un pamattiesībām, tās ir piemērojamas, ņemot vērā sistēmas
  paredzēto
  nolūku, un citi tirdzniecību mazāk ierobežojoši pasākumi nav pienācīgi pieejami, tādējādi netiek radīti nepamatoti tirdzniecības ierobežojumi. | Prasībām būtu jāattiecas uz augsta riska AI sistēmām saistībā ar izmantoto datu kopu kvalitāti, tehnisko dokumentāciju un uzskaiti, pārredzamību un informācijas sniegšanu lietotājiem, cilvēka virsvadību un noturību, precizitāti un kiberdrošību. Minētās prasības ir nepieciešamas, lai efektīvi mazinātu riskus veselībai, drošībai
  , datu drošībai, patērētāju tiesībām
  un pamattiesībām, tās ir piemērojamas, ņemot vērā sistēmas nolūku, un citi tirdzniecību mazāk ierobežojoši pasākumi nav pienācīgi pieejami, tādējādi netiek radīti nepamatoti tirdzniecības ierobežojumi.
  Fiziskas personas vai fizisku personu grupas, kuras saskaras ar Savienības tirgū laistām vai citādi ekspluatācijā nodotām augsta riska AI sistēmām, būtu pienācīgā, viegli pieejamā un saprotamā veidā jāinformē par to, ka tās mijiedarbojas ar šīm sistēmām, un jānodrošina tām piekļuve nepārprotamai, izsmeļošai un publiski pieejamai informācijai, kas to paskaidro. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Prasībām būtu jāattiecas uz augsta riska AI sistēmām saistībā ar izmantoto datu kopu kvalitāti, tehnisko dokumentāciju un uzskaiti, pārredzamību un informācijas sniegšanu lietotājiem, cilvēka virsvadību un noturību, precizitāti un kiberdrošību. Minētās prasības ir nepieciešamas, lai efektīvi mazinātu riskus veselībai, drošībai un pamattiesībām, tās ir piemērojamas, ņemot vērā sistēmas
  paredzēto
  nolūku, un citi tirdzniecību mazāk ierobežojoši pasākumi nav pienācīgi pieejami, tādējādi netiek radīti nepamatoti tirdzniecības ierobežojumi.

Prasībām būtu jāattiecas uz augsta riska AI sistēmām saistībā ar izmantoto datu kopu kvalitāti, tehnisko dokumentāciju un uzskaiti, pārredzamību un informācijas sniegšanu lietotājiem, cilvēka virsvadību un noturību, precizitāti un kiberdrošību. Minētās prasības ir nepieciešamas, lai efektīvi mazinātu riskus veselībai, drošībai
  , datu drošībai, patērētāju tiesībām
  un pamattiesībām, tās ir piemērojamas, ņemot vērā sistēmas nolūku, un citi tirdzniecību mazāk ierobežojoši pasākumi nav pienācīgi pieejami, tādējādi netiek radīti nepamatoti tirdzniecības ierobežojumi.
  Fiziskas personas vai fizisku personu grupas, kuras saskaras ar Savienības tirgū laistām vai citādi ekspluatācijā nodotām augsta riska AI sistēmām, būtu pienācīgā, viegli pieejamā un saprotamā veidā jāinformē par to, ka tās mijiedarbojas ar šīm sistēmām, un jānodrošina tām piekļuve nepārprotamai, izsmeļošai un publiski pieejamai informācijai, kas to paskaidro.

Pamatojums

Pakalpojumu sniedzējiem un lietotājiem piemērojamās pārredzamības un informēšanas prasības būtu jāattiecina arī uz personām vai personu grupām, kuras varētu saskarties ar regulas III pielikumā uzskaitīto augsta riska AI sistēmu izmantošanu. Vārds “saprotams” šajā gadījumā nozīmē lietotājam saprotamu un pieejamu valodu, tostarp arī mutvārdu un žestu valodu.

7. grozījums

Pēc 44. apsvēruma pievienot šādu jaunu apsvērumu:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | AI sistēmu sagādātāji neiekļauj kvalitātes pārvaldības sistēmā nekādus pasākumus, kas veicina nepamatotu diskrimināciju dzimuma, izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai jebkāda cita iemesla dēļ. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

AI sistēmu sagādātāji neiekļauj kvalitātes pārvaldības sistēmā nekādus pasākumus, kas veicina nepamatotu diskrimināciju dzimuma, izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai jebkāda cita iemesla dēļ.

Pamatojums

Prettiesiskas diskriminācijas cēlonis ir cilvēka darbība. AI sistēmu sagādātāji nedrīkstētu savā kvalitātes pārvaldības sistēmā iekļaut pasākumus, kas varētu veicināt diskrimināciju.

8.
  grozījums

47. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai mazinātu nepārredzamību, kas dažas AI sistēmas padara fiziskām personām nesaprotamas vai pārāk sarežģītas, augsta riska AI sistēmām būtu jānosaka
  noteikta
  pārredzamības pakāpe. Lietotājiem būtu jāspēj interpretēt sistēmas iznākumus un tos atbilstoši izmantot. Tāpēc augsta riska AI sistēmām būtu jāpievieno attiecīgā dokumentācija un lietošanas instrukcijas, kā arī īsa un skaidra informācija, tostarp attiecīgā gadījumā par iespējamiem pamattiesību riskiem un diskrimināciju. | Lai mazinātu nepārredzamību, kas dažas AI sistēmas padara fiziskām personām
  vai jebkura pārvaldības līmeņa publiskajām iestādēm
  nesaprotamas vai pārāk sarežģītas, augsta riska AI sistēmām būtu jānosaka
  augsta
  pārredzamības pakāpe. Lietotājiem būtu jāspēj interpretēt sistēmas iznākumus un tos atbilstoši izmantot. Tāpēc augsta riska AI sistēmām būtu jāpievieno attiecīgā dokumentācija un lietošanas instrukcijas, kā arī īsa un skaidra informācija, tostarp attiecīgā gadījumā par iespējamiem pamattiesību riskiem un diskrimināciju. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai mazinātu nepārredzamību, kas dažas AI sistēmas padara fiziskām personām nesaprotamas vai pārāk sarežģītas, augsta riska AI sistēmām būtu jānosaka
  noteikta
  pārredzamības pakāpe. Lietotājiem būtu jāspēj interpretēt sistēmas iznākumus un tos atbilstoši izmantot. Tāpēc augsta riska AI sistēmām būtu jāpievieno attiecīgā dokumentācija un lietošanas instrukcijas, kā arī īsa un skaidra informācija, tostarp attiecīgā gadījumā par iespējamiem pamattiesību riskiem un diskrimināciju.

Lai mazinātu nepārredzamību, kas dažas AI sistēmas padara fiziskām personām
  vai jebkura pārvaldības līmeņa publiskajām iestādēm
  nesaprotamas vai pārāk sarežģītas, augsta riska AI sistēmām būtu jānosaka
  augsta
  pārredzamības pakāpe. Lietotājiem būtu jāspēj interpretēt sistēmas iznākumus un tos atbilstoši izmantot. Tāpēc augsta riska AI sistēmām būtu jāpievieno attiecīgā dokumentācija un lietošanas instrukcijas, kā arī īsa un skaidra informācija, tostarp attiecīgā gadījumā par iespējamiem pamattiesību riskiem un diskrimināciju.

Pamatojums

Lietotais jēdziens “noteikta pārredzamības pakāpe” vājina augsta riska AI sistēmu izstrādātāju atbildību.

9. grozījums

48. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Augsta riska AI sistēmas būtu jāprojektē un jāizstrādā tā, lai fiziskas personas varētu pārraudzīt to funkcionēšanu. Šajā nolūkā sistēmas sagādātājam pirms sistēmas laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā būtu jānosaka piemēroti cilvēka virsvadības pasākumi. Tā, attiecīgā gadījumā šādiem pasākumiem jāgarantē, ka sistēmai ir iebūvēti ierobežojumi, kurus pati sistēma nevar neievērot, un ka tā reaģē uz cilvēka virsvadību un ka fiziskām personām, kurām uzticēta šī virsvadība, ir uzdevuma veikšanai nepieciešamā kompetence, apmācība un pilnvaras. | Augsta riska AI sistēmas būtu jāprojektē un jāizstrādā tā, lai fiziskas personas
  un visu līmeņu publiskās pārvaldes iestādes
  varētu pārraudzīt to funkcionēšanu. Šajā nolūkā sistēmas sagādātājam pirms sistēmas laišanas tirgu vai nodošanas ekspluatācijā būtu jānosaka piemēroti cilvēka virsvadības pasākumi. Tā, attiecīgā gadījumā šādiem pasākumiem jāgarantē, ka sistēmai ir iebūvēti ierobežojumi, kurus pati sistēma nevar neievērot, un ka tā reaģē uz cilvēka virsvadību un ka fiziskām personām, kurām uzticēta šī virsvadība, ir uzdevuma veikšanai nepieciešamā kompetence, apmācība un pilnvaras. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Augsta riska AI sistēmas būtu jāprojektē un jāizstrādā tā, lai fiziskas personas varētu pārraudzīt to funkcionēšanu. Šajā nolūkā sistēmas sagādātājam pirms sistēmas laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā būtu jānosaka piemēroti cilvēka virsvadības pasākumi. Tā, attiecīgā gadījumā šādiem pasākumiem jāgarantē, ka sistēmai ir iebūvēti ierobežojumi, kurus pati sistēma nevar neievērot, un ka tā reaģē uz cilvēka virsvadību un ka fiziskām personām, kurām uzticēta šī virsvadība, ir uzdevuma veikšanai nepieciešamā kompetence, apmācība un pilnvaras.

Augsta riska AI sistēmas būtu jāprojektē un jāizstrādā tā, lai fiziskas personas
  un visu līmeņu publiskās pārvaldes iestādes
  varētu pārraudzīt to funkcionēšanu. Šajā nolūkā sistēmas sagādātājam pirms sistēmas laišanas tirgu vai nodošanas ekspluatācijā būtu jānosaka piemēroti cilvēka virsvadības pasākumi. Tā, attiecīgā gadījumā šādiem pasākumiem jāgarantē, ka sistēmai ir iebūvēti ierobežojumi, kurus pati sistēma nevar neievērot, un ka tā reaģē uz cilvēka virsvadību un ka fiziskām personām, kurām uzticēta šī virsvadība, ir uzdevuma veikšanai nepieciešamā kompetence, apmācība un pilnvaras.

Pamatojums

Izriet no teksta.

10. grozījums

67. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Augsta riska AI sistēmām jābūt marķētām ar zīmi CE, atspoguļojot to atbilstību šīs regulas noteikumiem, kas ļautu tām būt brīvā apritē iekšējā tirgū. Dalībvalstīm nevajadzētu radīt
  nepamatotus
  šķēršļus tādu augsta riska AI sistēmu laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā, kuras atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām un ir marķētas ar CE zīmi. | Augsta riska AI sistēmām jābūt marķētām ar zīmi CE, atspoguļojot to atbilstību šīs regulas noteikumiem, kas ļautu tām būt brīvā apritē iekšējā tirgū. Dalībvalstīm nevajadzētu radīt šķēršļus tādu augsta riska AI sistēmu laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā, kuras atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām un ir marķētas ar CE zīmi.
  Dalībvalstis ir pilnvarotas reglamentēt augsta riska AI praksi un sistēmas vienīgi sevišķi svarīgu un pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ saistībā ar sabiedrības un valsts drošības interesēm. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Augsta riska AI sistēmām jābūt marķētām ar zīmi CE, atspoguļojot to atbilstību šīs regulas noteikumiem, kas ļautu tām būt brīvā apritē iekšējā tirgū. Dalībvalstīm nevajadzētu radīt
  nepamatotus
  šķēršļus tādu augsta riska AI sistēmu laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā, kuras atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām un ir marķētas ar CE zīmi.

Augsta riska AI sistēmām jābūt marķētām ar zīmi CE, atspoguļojot to atbilstību šīs regulas noteikumiem, kas ļautu tām būt brīvā apritē iekšējā tirgū. Dalībvalstīm nevajadzētu radīt šķēršļus tādu augsta riska AI sistēmu laišanai tirgū vai nodošanai ekspluatācijā, kuras atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām un ir marķētas ar CE zīmi.
  Dalībvalstis ir pilnvarotas reglamentēt augsta riska AI praksi un sistēmas vienīgi sevišķi svarīgu un pienācīgi pamatotu iemeslu dēļ saistībā ar sabiedrības un valsts drošības interesēm.

Pamatojums

Lai gan dalībvalstīm nevajadzētu kavēt regulas piemērošanu, tām būtu jāsaglabā tiesības reglamentēt augsta riska AI sistēmas, ja ir apdraudētas sabiedrības un valsts drošības intereses.

11. grozījums

70. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dažas AI sistēmas, kas paredzētas saskarsmei ar fiziskām personām vai satura radīšanai, var radīt īpašu uzdošanās par citu personu vai apmānīšanas risku neatkarīgi no tā, vai tās ir pieskaitāmas augsta riska sistēmām vai nav. Tāpēc
  noteiktos apstākļos
  šādu sistēmu izmantošanai būtu jānosaka īpaši pārredzamības pienākumi, neskarot augsta riska AI sistēmām noteiktās prasības un pienākumus. Īpaši – fiziskas personas būtu jāinformē, ka tās ir saskarsmē ar AI sistēmu
  , ja vien tas nav pats par sevi saprotams attiecīgajos apstākļos un izmantošanas kontekstā
  . Turklāt fiziskām personām būtu jāpaziņo, ja tās ir pakļautas emociju uztveršanas sistēmas vai biometriskās kategorizācijas sistēmas darbībai. Šāda informācija un paziņojumi būtu jāsniedz invalīdiem izmantojamā formātā. Turklāt lietotājiem, kuri izmanto AI sistēmu tāda attēla, audio vai video satura radīšanai vai manipulēšanai, kas ievērojami atgādina reālas personas, vietas vai notikumus un cilvēkam maldinoši šķistu autentisks, būtu jāizpauž tas, ka saturs ir mākslīgi radīts vai manipulēts, attiecīgi marķējot mākslīgā intelekta radīto iznākumu un atklājot tā mākslīgo izcelsmi. | Dažas AI sistēmas, kas paredzētas saskarsmei ar fiziskām personām vai satura radīšanai, var radīt īpašu uzdošanās par citu personu vai apmānīšanas risku neatkarīgi no tā, vai tās ir pieskaitāmas augsta riska sistēmām vai nav. Tāpēc šādu sistēmu izmantošanai būtu jānosaka īpaši pārredzamības pienākumi, neskarot augsta riska AI sistēmām noteiktās prasības un pienākumus. Īpaši – fiziskas personas būtu
  sistemātiski
  jāinformē, ka tās ir saskarsmē ar AI sistēmu. Turklāt fiziskām personām būtu jāpaziņo, ja tās ir pakļautas emociju uztveršanas sistēmas vai biometriskās kategorizācijas sistēmas darbībai. Šāda informācija un paziņojumi būtu jāsniedz invalīdiem izmantojamā formātā. Turklāt lietotājiem, kuri izmanto AI sistēmu tāda attēla, audio vai video satura radīšanai vai manipulēšanai, kas ievērojami atgādina reālas personas, vietas vai notikumus un cilvēkam maldinoši šķistu autentisks, būtu jāizpauž tas, ka saturs ir mākslīgi radīts vai manipulēts, attiecīgi marķējot mākslīgā intelekta radīto iznākumu un atklājot tā mākslīgo izcelsmi. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dažas AI sistēmas, kas paredzētas saskarsmei ar fiziskām personām vai satura radīšanai, var radīt īpašu uzdošanās par citu personu vai apmānīšanas risku neatkarīgi no tā, vai tās ir pieskaitāmas augsta riska sistēmām vai nav. Tāpēc
  noteiktos apstākļos
  šādu sistēmu izmantošanai būtu jānosaka īpaši pārredzamības pienākumi, neskarot augsta riska AI sistēmām noteiktās prasības un pienākumus. Īpaši – fiziskas personas būtu jāinformē, ka tās ir saskarsmē ar AI sistēmu
  , ja vien tas nav pats par sevi saprotams attiecīgajos apstākļos un izmantošanas kontekstā
  . Turklāt fiziskām personām būtu jāpaziņo, ja tās ir pakļautas emociju uztveršanas sistēmas vai biometriskās kategorizācijas sistēmas darbībai. Šāda informācija un paziņojumi būtu jāsniedz invalīdiem izmantojamā formātā. Turklāt lietotājiem, kuri izmanto AI sistēmu tāda attēla, audio vai video satura radīšanai vai manipulēšanai, kas ievērojami atgādina reālas personas, vietas vai notikumus un cilvēkam maldinoši šķistu autentisks, būtu jāizpauž tas, ka saturs ir mākslīgi radīts vai manipulēts, attiecīgi marķējot mākslīgā intelekta radīto iznākumu un atklājot tā mākslīgo izcelsmi.

Dažas AI sistēmas, kas paredzētas saskarsmei ar fiziskām personām vai satura radīšanai, var radīt īpašu uzdošanās par citu personu vai apmānīšanas risku neatkarīgi no tā, vai tās ir pieskaitāmas augsta riska sistēmām vai nav. Tāpēc šādu sistēmu izmantošanai būtu jānosaka īpaši pārredzamības pienākumi, neskarot augsta riska AI sistēmām noteiktās prasības un pienākumus. Īpaši – fiziskas personas būtu
  sistemātiski
  jāinformē, ka tās ir saskarsmē ar AI sistēmu. Turklāt fiziskām personām būtu jāpaziņo, ja tās ir pakļautas emociju uztveršanas sistēmas vai biometriskās kategorizācijas sistēmas darbībai. Šāda informācija un paziņojumi būtu jāsniedz invalīdiem izmantojamā formātā. Turklāt lietotājiem, kuri izmanto AI sistēmu tāda attēla, audio vai video satura radīšanai vai manipulēšanai, kas ievērojami atgādina reālas personas, vietas vai notikumus un cilvēkam maldinoši šķistu autentisks, būtu jāizpauž tas, ka saturs ir mākslīgi radīts vai manipulēts, attiecīgi marķējot mākslīgā intelekta radīto iznākumu un atklājot tā mākslīgo izcelsmi.

Pamatojums

Nevajadzētu pieļaut nekādus izņēmumus attiecībā uz pārredzamības un informēšanas prasību gadījumos, kad fiziskas personas nonāk saskarsmē ar AI sistēmām.

12. grozījums

76. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai sekmētu netraucētu, efektīvu un saskaņotu šīs regulas īstenošanu, būtu jāizveido Eiropas Mākslīgā intelekta padome (“AI padome”). AI padome atbildētu par vairākiem padomdošanas uzdevumiem, ieskaitot atzinumu, ieteikumu, padomu vai pamatnostādņu izdošanu jautājumos, kas saistīti ar šīs regulas īstenošanu, tostarp par tehniskajām specifikācijām vai pašreizējiem standartiem attiecībā uz šajā regulā noteiktajām prasībām, kā arī par Komisijas konsultēšanu un palīdzību tai specifiskos mākslīgā intelekta jautājumos. | Lai sekmētu netraucētu, efektīvu un saskaņotu šīs regulas īstenošanu, būtu jāizveido Eiropas Mākslīgā intelekta padome (“AI padome”). AI padome atbildētu par vairākiem padomdošanas uzdevumiem, ieskaitot atzinumu, ieteikumu, padomu vai pamatnostādņu izdošanu jautājumos, kas saistīti ar šīs regulas īstenošanu, tostarp par tehniskajām specifikācijām vai pašreizējiem standartiem attiecībā uz šajā regulā noteiktajām prasībām, kā arī par Komisijas konsultēšanu un palīdzību tai specifiskos mākslīgā intelekta jautājumos.
  Eiropas Mākslīgā intelekta padomes sastāvam būtu jāatspoguļo Eiropas sabiedrības intereses un jārespektē dzimumu līdzsvars. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai sekmētu netraucētu, efektīvu un saskaņotu šīs regulas īstenošanu, būtu jāizveido Eiropas Mākslīgā intelekta padome (“AI padome”). AI padome atbildētu par vairākiem padomdošanas uzdevumiem, ieskaitot atzinumu, ieteikumu, padomu vai pamatnostādņu izdošanu jautājumos, kas saistīti ar šīs regulas īstenošanu, tostarp par tehniskajām specifikācijām vai pašreizējiem standartiem attiecībā uz šajā regulā noteiktajām prasībām, kā arī par Komisijas konsultēšanu un palīdzību tai specifiskos mākslīgā intelekta jautājumos.

Lai sekmētu netraucētu, efektīvu un saskaņotu šīs regulas īstenošanu, būtu jāizveido Eiropas Mākslīgā intelekta padome (“AI padome”). AI padome atbildētu par vairākiem padomdošanas uzdevumiem, ieskaitot atzinumu, ieteikumu, padomu vai pamatnostādņu izdošanu jautājumos, kas saistīti ar šīs regulas īstenošanu, tostarp par tehniskajām specifikācijām vai pašreizējiem standartiem attiecībā uz šajā regulā noteiktajām prasībām, kā arī par Komisijas konsultēšanu un palīdzību tai specifiskos mākslīgā intelekta jautājumos.
  Eiropas Mākslīgā intelekta padomes sastāvam būtu jāatspoguļo Eiropas sabiedrības intereses un jārespektē dzimumu līdzsvars.

Pamatojums

Eiropas Mākslīgā intelekta padomei būtu pienācīgi jāatspoguļo Eiropas sabiedrības galvenās intereses. Tās ir galvenokārt saistītas ar cilvēktiesībām, klimatu, AI sistēmu energoefektivitāti, drošību, sociālo iekļaušanu, veselību u.c. Dzimumu līdzsvars ir pamatnosacījums daudzveidības nodrošināšanai minētās padomes darbībās, norādījumu izstrādē utt.

13. grozījums

77. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstīm ir būtiska loma šīs regulas piemērošanā un izpildē. Šajā ziņā katrai dalībvalstij būtu jānorīko viena vai vairākas valsts kompetentās iestādes šīs regulas piemērošanas un īstenošanas uzraudzībai. Lai vairotu dalībvalstu organizatorisku efektivitāti un izveidotu oficiālu kontaktpunktu saziņai ar sabiedrību un citiem partneriem dalībvalstu un Savienības līmenī, viena valsts iestāde katrā dalībvalstī būtu jāieceļ par valsts uzraudzības iestādi. | Dalībvalstīm ir būtiska loma šīs regulas piemērošanā un izpildē. Šajā ziņā katrai dalībvalstij būtu jānorīko viena vai vairākas valsts kompetentās iestādes šīs regulas piemērošanas un īstenošanas uzraudzībai. Lai vairotu dalībvalstu organizatorisku efektivitāti un izveidotu oficiālu kontaktpunktu saziņai ar sabiedrību un citiem partneriem dalībvalstu un Savienības līmenī, viena valsts iestāde katrā dalībvalstī būtu jāieceļ par valsts uzraudzības iestādi.
  Vietējām un reģionālajām pašvaldībām tiek uzticēti uzraudzības vai izpildes nodrošināšanas pienākumi, ja dalībvalsts to uzskata par lietderīgu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalstīm ir būtiska loma šīs regulas piemērošanā un izpildē. Šajā ziņā katrai dalībvalstij būtu jānorīko viena vai vairākas valsts kompetentās iestādes šīs regulas piemērošanas un īstenošanas uzraudzībai. Lai vairotu dalībvalstu organizatorisku efektivitāti un izveidotu oficiālu kontaktpunktu saziņai ar sabiedrību un citiem partneriem dalībvalstu un Savienības līmenī, viena valsts iestāde katrā dalībvalstī būtu jāieceļ par valsts uzraudzības iestādi.

Dalībvalstīm ir būtiska loma šīs regulas piemērošanā un izpildē. Šajā ziņā katrai dalībvalstij būtu jānorīko viena vai vairākas valsts kompetentās iestādes šīs regulas piemērošanas un īstenošanas uzraudzībai. Lai vairotu dalībvalstu organizatorisku efektivitāti un izveidotu oficiālu kontaktpunktu saziņai ar sabiedrību un citiem partneriem dalībvalstu un Savienības līmenī, viena valsts iestāde katrā dalībvalstī būtu jāieceļ par valsts uzraudzības iestādi.
  Vietējām un reģionālajām pašvaldībām tiek uzticēti uzraudzības vai izpildes nodrošināšanas pienākumi, ja dalībvalsts to uzskata par lietderīgu.

Pamatojums

Regulas piemērošanas un tās uzraudzības un izpildes nodrošināšanas nolūkā būtu jāparedz dalībvalstij pilnvaras uzticēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām uzraudzības vai izpildes nodrošināšanas pienākumus, ja tas ir nepieciešams un iespējams.

14. grozījums

79. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu šajā regulā, kas ir Savienības saskaņošanas tiesību akts, noteikto prasību un pienākumu pienācīgu un iedarbīgu izpildi, ar Regulu (ES) 2019/1020 izveidotā tirgus uzraudzības un produktu atbilstības sistēma būtu jāpiemēro pilnā mērā. Kad tas nepieciešams to pilnvaru īstenošanai, valstu publiskā sektora iestādēm vai struktūrām, tostarp līdztiesības iestādēm, kuras uzrauga Savienības tiesību aktu, kuri aizsargā pamattiesības, piemērošanu, vajadzētu būt piekļuvei jebkādai dokumentācijai, kas radīta saskaņā ar šo regulu. | Lai nodrošinātu šajā regulā, kas ir Savienības saskaņošanas tiesību akts, noteikto prasību un pienākumu pienācīgu un iedarbīgu izpildi, ar Regulu (ES) 2019/1020 izveidotā tirgus uzraudzības un produktu atbilstības sistēma būtu jāpiemēro pilnā mērā. Kad tas nepieciešams to pilnvaru īstenošanai, valstu publiskā sektora iestādēm vai struktūrām, tostarp līdztiesības iestādēm, kuras uzrauga Savienības tiesību aktu, kuri aizsargā pamattiesības, piemērošanu,
  un, attiecīgā gadījumā, vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  vajadzētu būt piekļuvei jebkādai dokumentācijai, kas radīta saskaņā ar šo regulu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai nodrošinātu šajā regulā, kas ir Savienības saskaņošanas tiesību akts, noteikto prasību un pienākumu pienācīgu un iedarbīgu izpildi, ar Regulu (ES) 2019/1020 izveidotā tirgus uzraudzības un produktu atbilstības sistēma būtu jāpiemēro pilnā mērā. Kad tas nepieciešams to pilnvaru īstenošanai, valstu publiskā sektora iestādēm vai struktūrām, tostarp līdztiesības iestādēm, kuras uzrauga Savienības tiesību aktu, kuri aizsargā pamattiesības, piemērošanu, vajadzētu būt piekļuvei jebkādai dokumentācijai, kas radīta saskaņā ar šo regulu.

Lai nodrošinātu šajā regulā, kas ir Savienības saskaņošanas tiesību akts, noteikto prasību un pienākumu pienācīgu un iedarbīgu izpildi, ar Regulu (ES) 2019/1020 izveidotā tirgus uzraudzības un produktu atbilstības sistēma būtu jāpiemēro pilnā mērā. Kad tas nepieciešams to pilnvaru īstenošanai, valstu publiskā sektora iestādēm vai struktūrām, tostarp līdztiesības iestādēm, kuras uzrauga Savienības tiesību aktu, kuri aizsargā pamattiesības, piemērošanu,
  un, attiecīgā gadījumā, vietējām un reģionālajām pašvaldībām,
  vajadzētu būt piekļuvei jebkādai dokumentācijai, kas radīta saskaņā ar šo regulu.

Pamatojums

Grozījuma mērķis ir ņemt vērā atšķirīgās pārvaldības struktūras ES dalībvalstīs.

15. grozījums

83. apsvērums

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Lai nodrošinātu uzticēšanās pilnu un konstruktīvu sadarbību starp kompetentajām iestādēm Savienības
  un
  valstu līmenī, visām šīs regulas piemērošanā iesaistītajām personām būtu jāievēro savu uzdevumu veikšanas gaitā iegūtās informācijas un datu konfidencialitāte. | Lai nodrošinātu uzticēšanās pilnu un konstruktīvu sadarbību starp kompetentajām iestādēm Savienības, valstu
  , reģionālajā un vietējā
  līmenī, visām šīs regulas piemērošanā iesaistītajām personām būtu jāievēro savu uzdevumu veikšanas gaitā iegūtās informācijas un datu konfidencialitāte. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Lai nodrošinātu uzticēšanās pilnu un konstruktīvu sadarbību starp kompetentajām iestādēm Savienības
  un
  valstu līmenī, visām šīs regulas piemērošanā iesaistītajām personām būtu jāievēro savu uzdevumu veikšanas gaitā iegūtās informācijas un datu konfidencialitāte.

Lai nodrošinātu uzticēšanās pilnu un konstruktīvu sadarbību starp kompetentajām iestādēm Savienības, valstu
  , reģionālajā un vietējā
  līmenī, visām šīs regulas piemērošanā iesaistītajām personām būtu jāievēro savu uzdevumu veikšanas gaitā iegūtās informācijas un datu konfidencialitāte.

Pamatojums

Grozījuma mērķis ir ņemt vērā atšķirīgās pārvaldības struktūras ES dalībvalstīs.

16. grozījums

I sadaļas 3. pants – Definīcijas, 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| “mākslīgā intelekta sistēma” (AI sistēma) ir programmatūra, kas izstrādāta, izmantojot vienu vai vairākas I pielikumā uzskaitītās metodes un pieejas, un attiecībā uz cilvēka noteiktu konkrētu mērķu kopumu var radīt tādu iznākumu kā saturs, prognozes, ieteikumi vai lēmumi, kuri ietekmē vidi, ar ko tie mijiedarbojas; | “mākslīgā intelekta sistēma” (AI sistēma) ir programmatūra, kas izstrādāta, izmantojot vienu vai vairākas I pielikumā
  neizsmeļoši
  uzskaitītās metodes un pieejas,
  un kas ir saistīta ar sociālo praksi, identitāti un kultūru
  un attiecībā uz cilvēka noteiktu konkrētu mērķu kopumu
  , kura pamatā ir apkārtējās vides uztvere, kas balstīta uz datu vākšanu, strukturētu un nestrukturētu savākto datu interpretāciju, zināšanu pārvaldību vai ar šiem datiem saistītas informācijas apstrādi,
  var radīt tādu iznākumu kā saturs, prognozes, ieteikumi vai lēmumi, kuri ietekmē vidi, ar ko tie mijiedarbojas; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

“mākslīgā intelekta sistēma” (AI sistēma) ir programmatūra, kas izstrādāta, izmantojot vienu vai vairākas I pielikumā uzskaitītās metodes un pieejas, un attiecībā uz cilvēka noteiktu konkrētu mērķu kopumu var radīt tādu iznākumu kā saturs, prognozes, ieteikumi vai lēmumi, kuri ietekmē vidi, ar ko tie mijiedarbojas;

“mākslīgā intelekta sistēma” (AI sistēma) ir programmatūra, kas izstrādāta, izmantojot vienu vai vairākas I pielikumā
  neizsmeļoši
  uzskaitītās metodes un pieejas,
  un kas ir saistīta ar sociālo praksi, identitāti un kultūru
  un attiecībā uz cilvēka noteiktu konkrētu mērķu kopumu
  , kura pamatā ir apkārtējās vides uztvere, kas balstīta uz datu vākšanu, strukturētu un nestrukturētu savākto datu interpretāciju, zināšanu pārvaldību vai ar šiem datiem saistītas informācijas apstrādi,
  var radīt tādu iznākumu kā saturs, prognozes, ieteikumi vai lēmumi, kuri ietekmē vidi, ar ko tie mijiedarbojas;

Pamatojums

AI sistēma ir tehnisku elementu kopums, kas datus, algoritmus un apstrādes jaudu savieno ar sociālo praksi, sabiedrību, identitāti un kultūru. Tāpēc šāda dinamiska sociāli tehniska kopuma definīcijai vajadzētu būt pielāgotai nākotnes vajadzībām, un tā regulāri jāatjaunina, lai precīzi atspoguļotu arvien pieaugošo AI ietekmi sabiedrībā, vienlaikus apzinot strauji mainīgās problēmas un iespējas, kas saistītas ar AI, tostarp saikni starp zināšanu pārvaldību un AI. Šajā kontekstā regulai būtu jāattiecas arī uz algoritmu, ko izstrādājis cits algoritms.

17. grozījums

5. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Ir aizliegta šāda mākslīgā intelekta prakse: | Ir aizliegta šāda mākslīgā intelekta prakse: |
| (a) | tādas AI sistēmas laišana tirgū, nodošana ekspluatācijā vai lietošana, kura izmanto subliminālus paņēmienus, lai būtiski iespaidotu personas uzvedību tādā veidā, kas šai vai citai personai rada vai var radīt fizisku vai psiholoģisku kaitējumu; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ir aizliegta šāda mākslīgā intelekta prakse:

Ir aizliegta šāda mākslīgā intelekta prakse:

(a)

tādas AI sistēmas laišana tirgū, nodošana ekspluatācijā vai lietošana, kura izmanto subliminālus paņēmienus, lai būtiski iespaidotu personas uzvedību tādā veidā, kas šai vai citai personai rada vai var radīt fizisku vai psiholoģisku kaitējumu;

| (a) | tādas AI sistēmas laišana tirgū, nodošana ekspluatācijā vai lietošana, kura izmanto subliminālus paņēmienus, lai būtiski iespaidotu personas uzvedību tādā veidā, kas šai vai citai personai rada vai var radīt fizisku vai psiholoģisku kaitējumu
  , apdraud vai var apdraudēt citas personas vai personu grupas pamattiesības, tostarp fizisko vai garīgo veselību un drošību, rada vai var radīt kaitīgu ietekmi uz patērētājiem, tostarp finansiālus zaudējumus vai ekonomisku diskrimināciju, vai apdraud vai var apdraudēt demokrātiju un tiesiskumu
  ; |
| --- | --- |

(a)

tādas AI sistēmas laišana tirgū, nodošana ekspluatācijā vai lietošana, kura izmanto subliminālus paņēmienus, lai būtiski iespaidotu personas uzvedību tādā veidā, kas šai vai citai personai rada vai var radīt fizisku vai psiholoģisku kaitējumu
  , apdraud vai var apdraudēt citas personas vai personu grupas pamattiesības, tostarp fizisko vai garīgo veselību un drošību, rada vai var radīt kaitīgu ietekmi uz patērētājiem, tostarp finansiālus zaudējumus vai ekonomisku diskrimināciju, vai apdraud vai var apdraudēt demokrātiju un tiesiskumu
  ;

| (b) | tādas AI sistēmas laišana tirgū, nodošana ekspluatācijā vai lietošana, kura izmanto kādu no specifiskas personu grupas neaizsargātības iezīmēm ar viņu vecuma vai fiziskās vai garīgās invaliditātes dēļ, lai būtiski iespaidotu šai grupai piederīgas personas uzvedību tā, ka šai vai citai personai tiek vai var tikt radīts fizisks vai psiholoģisks kaitējums; |
| --- | --- |

(b)

tādas AI sistēmas laišana tirgū, nodošana ekspluatācijā vai lietošana, kura izmanto kādu no specifiskas personu grupas neaizsargātības iezīmēm ar viņu vecuma vai fiziskās vai garīgās invaliditātes dēļ, lai būtiski iespaidotu šai grupai piederīgas personas uzvedību tā, ka šai vai citai personai tiek vai var tikt radīts fizisks vai psiholoģisks kaitējums;

| (b) | tādas AI sistēmas laišana tirgū, nodošana ekspluatācijā vai lietošana, kura izmanto kādu no specifiskas personu grupas neaizsargātības iezīmēm ar viņu vecuma vai fiziskās vai garīgās invaliditātes dēļ, lai būtiski iespaidotu šai grupai piederīgas personas uzvedību tā, ka šai vai citai personai tiek vai var tikt radīts fizisks vai psiholoģisks kaitējums; |
| --- | --- |

(b)

tādas AI sistēmas laišana tirgū, nodošana ekspluatācijā vai lietošana, kura izmanto kādu no specifiskas personu grupas neaizsargātības iezīmēm ar viņu vecuma vai fiziskās vai garīgās invaliditātes dēļ, lai būtiski iespaidotu šai grupai piederīgas personas uzvedību tā, ka šai vai citai personai tiek vai var tikt radīts fizisks vai psiholoģisks kaitējums;

| (c) | AI sistēmu laišana tirgū, nodošana ekspluatācijā vai lietošana, ko veic publiskā sektora iestādes vai to vārdā fiziskas personas, lai izvērtētu vai klasificētu fizisku personu uzticamību noteiktā laikposmā, pamatojoties uz viņu sociālo uzvedību vai zināmām vai prognozētām personas vai personības īpašībām
  , ja sociālais novērtējums ved pie viena vai abiem šādiem iznākumiem:










  i) | kaitīga vai nelabvēlīga apiešanās ar noteiktām fiziskām personām vai veselām to grupām sabiedriskajā vidē, kas nav saistīta ar vidi, kurā dati sākotnēji radīti vai savākti; |
| --- | --- | --- |

(c)

AI sistēmu laišana tirgū, nodošana ekspluatācijā vai lietošana, ko veic publiskā sektora iestādes vai to vārdā fiziskas personas, lai izvērtētu vai klasificētu fizisku personu uzticamību noteiktā laikposmā, pamatojoties uz viņu sociālo uzvedību vai zināmām vai prognozētām personas vai personības īpašībām
  , ja sociālais novērtējums ved pie viena vai abiem šādiem iznākumiem:

i)

kaitīga vai nelabvēlīga apiešanās ar noteiktām fiziskām personām vai veselām to grupām sabiedriskajā vidē, kas nav saistīta ar vidi, kurā dati sākotnēji radīti vai savākti;

| ii) | kaitīga vai nelabvēlīga apiešanās ar noteiktām fiziskām personām vai veselām to grupām, kas nav pamatota vai nav samērīga ar viņu sociālo uzvedību vai tās smagumu; |
| --- | --- |

ii)

kaitīga vai nelabvēlīga apiešanās ar noteiktām fiziskām personām vai veselām to grupām, kas nav pamatota vai nav samērīga ar viņu sociālo uzvedību vai tās smagumu;

| (c) | AI sistēmu laišana tirgū, nodošana ekspluatācijā vai lietošana, ko veic publiskā sektora iestādes vai to vārdā fiziskas personas, lai izvērtētu vai klasificētu fizisku personu
  vai personu grupu
  uzticamību noteiktā laikposmā, pamatojoties uz viņu sociālo uzvedību vai zināmām vai prognozētām personas vai personības īpašībām
  , ja tas ved uz AI bāzētu sociālo novērtējumu vispārējiem mērķiem
  ; |
| --- | --- |

(c)

AI sistēmu laišana tirgū, nodošana ekspluatācijā vai lietošana, ko veic publiskā sektora iestādes vai to vārdā fiziskas personas, lai izvērtētu vai klasificētu fizisku personu
  vai personu grupu
  uzticamību noteiktā laikposmā, pamatojoties uz viņu sociālo uzvedību vai zināmām vai prognozētām personas vai personības īpašībām
  , ja tas ved uz AI bāzētu sociālo novērtējumu vispārējiem mērķiem
  ;

| (d) | reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošana sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos, ja tāda izmantošana nav stingri nepieciešama kādam no šiem mērķiem:






  i) | mērķtiecīga konkrētu noziegumos potenciāli cietušo, arī pazudušu bērnu meklēšana; |
| --- | --- | --- |

(d)

reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošana sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos, ja tāda izmantošana nav stingri nepieciešama kādam no šiem mērķiem:

i)

mērķtiecīga konkrētu noziegumos potenciāli cietušo, arī pazudušu bērnu meklēšana;

| ii) | īpaša, būtiska un nenovēršama apdraudējuma fizisku personu dzīvībai vai fiziskai drošībai vai teroristu uzbrukuma nepieļaušana; |
| --- | --- |

ii)

īpaša, būtiska un nenovēršama apdraudējuma fizisku personu dzīvībai vai fiziskai drošībai vai teroristu uzbrukuma nepieļaušana;

| iii) | vainīgā vai aizdomās turētā atklāšana, vietas noteikšana, identificēšana vai saukšana pie atbildības par noziedzīgu nodarījumu, kas minēts Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI ([62]) 2. panta 2. punktā un par ko attiecīgajā dalībvalstī var sodīt ar brīvības atņemšanu vai piemērot ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

iii)

vainīgā vai aizdomās turētā atklāšana, vietas noteikšana, identificēšana vai saukšana pie atbildības par noziedzīgu nodarījumu, kas minēts Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI ([62]) 2. panta 2. punktā un par ko attiecīgajā dalībvalstī var sodīt ar brīvības atņemšanu vai piemērot ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos.

| (d) | publiskā sektora iestādēm vai to vārdā fiziskām personām laist tirgū, nodot ekspluatācijā vai lietot tādas AI sistēmas, kurās īpašiem mērķiem izmanto uz AI balstītu sociālo novērtējumu bez cilvēka veiktas uzraudzības, proti, sociālajā kontekstā, kas ir saistīts ar apstākļiem, kuros noteiktā laika posmā dati ir sākotnēji ģenerēti vai savākti ar mērķi novērtēt vai klasificēt fizisku personu vai personu grupu uzticamību, pamatojoties uz minēto personu sociālo uzvedību vai zināmām vai prognozētām personiskajām vai rakstura iezīmēm, un sociālais novērtējums ved pie kaitējošas vai nelabvēlīgas apiešanās ar noteiktām fiziskām personām vai veselām to grupām, kas nav pamatota vai nav samērīga ar viņu sociālo uzvedību vai tās smagumu; |
| --- | --- |

(d)

publiskā sektora iestādēm vai to vārdā fiziskām personām laist tirgū, nodot ekspluatācijā vai lietot tādas AI sistēmas, kurās īpašiem mērķiem izmanto uz AI balstītu sociālo novērtējumu bez cilvēka veiktas uzraudzības, proti, sociālajā kontekstā, kas ir saistīts ar apstākļiem, kuros noteiktā laika posmā dati ir sākotnēji ģenerēti vai savākti ar mērķi novērtēt vai klasificēt fizisku personu vai personu grupu uzticamību, pamatojoties uz minēto personu sociālo uzvedību vai zināmām vai prognozētām personiskajām vai rakstura iezīmēm, un sociālais novērtējums ved pie kaitējošas vai nelabvēlīgas apiešanās ar noteiktām fiziskām personām vai veselām to grupām, kas nav pamatota vai nav samērīga ar viņu sociālo uzvedību vai tās smagumu;

| (e) | reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošana sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos, ja tāda izmantošana nav stingri nepieciešama kādam no šiem mērķiem:






  i) | mērķtiecīga konkrētu noziegumos potenciāli cietušo, arī pazudušu bērnu meklēšana; |
| --- | --- | --- |

(e)

reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošana sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības nolūkos, ja tāda izmantošana nav stingri nepieciešama kādam no šiem mērķiem:

i)

mērķtiecīga konkrētu noziegumos potenciāli cietušo, arī pazudušu bērnu meklēšana;

| ii) | īpaša, būtiska un nenovēršama apdraudējuma fizisku personu dzīvībai vai fiziskai drošībai vai teroristu uzbrukuma nepieļaušana; |
| --- | --- |

ii)

īpaša, būtiska un nenovēršama apdraudējuma fizisku personu dzīvībai vai fiziskai drošībai vai teroristu uzbrukuma nepieļaušana;

| iii) | vainīgā vai aizdomās turētā atklāšana, vietas noteikšana, identificēšana vai saukšana pie atbildības par noziedzīgu nodarījumu, kas minēts Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI ([62]) 2. panta 2. punktā un par ko attiecīgajā dalībvalstī var sodīt ar brīvības atņemšanu vai piemērot ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos. |
| --- | --- |

iii)

vainīgā vai aizdomās turētā atklāšana, vietas noteikšana, identificēšana vai saukšana pie atbildības par noziedzīgu nodarījumu, kas minēts Padomes Pamatlēmuma 2002/584/TI ([62]) 2. panta 2. punktā un par ko attiecīgajā dalībvalstī var sodīt ar brīvības atņemšanu vai piemērot ar brīvības atņemšanu saistītu drošības līdzekli, kura maksimālais ilgums ir vismaz trīs gadi, kā noteikts attiecīgās dalībvalsts tiesību aktos.

Pamatojums

Kopumā sublimināli paņēmieni var apdraudēt brīvību, cilvēktiesības un arī demokrātiska tiesiskuma darbību. Tajā pašā laikā mākslīgais intelekts var apdraudēt patērētāju tiesības. Ierosināto papildinājumu mērķis ir precizēt šo punktu.

Attiecībā uz publisko iestāžu vai to vārdā veikto sociālo novērtējumu jānorāda, ka, ņemot vērā šādas prakses radīto apdraudējumu, kā paskaidrots 17. apsvērumā, tas būtu jāaizliedz, ja to veic vispārējiem mērķiem. Datu ģenerēšana vai vākšana konkrētiem mērķiem būtu jāatļauj tikai ar cilvēka veiktu uzraudzību un ar nosacījumu, ka tā nepārkāpj tiesības uz cieņu un nediskrimināciju, kā arī neskar vienlīdzības un tiesiskuma vērtības.

18. grozījums

5. panta 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalsts var nolemt noteikt iespēju pilnīgi vai daļēji atļaut reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošanu sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības vajadzībām, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, kas uzskaitīti 1. punkta d) apakšpunktā un 2. un 3. punktā. Minētā dalībvalsts savos tiesību aktos nosaka vajadzīgos sīki izstrādātos noteikumus par 3. punktā minēto atļauju pieteikšanu, izdošanu un izmantošanu, kā arī to attiecīgo uzraudzību. Minētajos noteikumos arī norāda, attiecībā uz kuriem no 1. punkta d) apakšpunktā uzskaitītajiem mērķiem – tai skaitā kuru minētā apakšpunkta iii) punktā norādīto noziedzīgo nodarījumu gadījumā – kompetentajām iestādēm var atļaut šīs sistēmas izmantot tiesībaizsardzības vajadzībām. | Dalībvalsts var nolemt noteikt iespēju pilnīgi vai daļēji atļaut reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošanu sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības vajadzībām, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, kas uzskaitīti 1. punkta d) apakšpunktā un 2. un 3. punktā. Minētā dalībvalsts savos tiesību aktos nosaka vajadzīgos sīki izstrādātos noteikumus par 3. punktā minēto atļauju pieteikšanu, izdošanu un izmantošanu, kā arī to attiecīgo uzraudzību. Minētajos noteikumos arī norāda, attiecībā uz kuriem no 1. punkta d) apakšpunktā uzskaitītajiem mērķiem – tai skaitā kuru minētā apakšpunkta iii) punktā norādīto noziedzīgo nodarījumu gadījumā – kompetentajām iestādēm var atļaut šīs sistēmas izmantot tiesībaizsardzības vajadzībām.
  Šajos noteikumos ir arī paredzēts, kā notiek attiecīgo vietējo un reģionālo pašvaldību informēšana un apspriešanās ar tām. Apspriešanās ir jāveic pirms šo sistēmu ārkārtas izmantošanas sabiedriskās vietās. Ārkārtas situācijās, kad nav iespējams rīkot iepriekšēju apspriešanos, attiecīgā vietējā vai reģionālā pašvaldība ir nekavējoties jāinformē par attiecīgās AI sistēmas ieviešanu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Dalībvalsts var nolemt noteikt iespēju pilnīgi vai daļēji atļaut reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošanu sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības vajadzībām, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, kas uzskaitīti 1. punkta d) apakšpunktā un 2. un 3. punktā. Minētā dalībvalsts savos tiesību aktos nosaka vajadzīgos sīki izstrādātos noteikumus par 3. punktā minēto atļauju pieteikšanu, izdošanu un izmantošanu, kā arī to attiecīgo uzraudzību. Minētajos noteikumos arī norāda, attiecībā uz kuriem no 1. punkta d) apakšpunktā uzskaitītajiem mērķiem – tai skaitā kuru minētā apakšpunkta iii) punktā norādīto noziedzīgo nodarījumu gadījumā – kompetentajām iestādēm var atļaut šīs sistēmas izmantot tiesībaizsardzības vajadzībām.

Dalībvalsts var nolemt noteikt iespēju pilnīgi vai daļēji atļaut reāllaika biometriskās tālidentifikācijas sistēmu izmantošanu sabiedriskās vietās tiesībaizsardzības vajadzībām, ievērojot ierobežojumus un nosacījumus, kas uzskaitīti 1. punkta d) apakšpunktā un 2. un 3. punktā. Minētā dalībvalsts savos tiesību aktos nosaka vajadzīgos sīki izstrādātos noteikumus par 3. punktā minēto atļauju pieteikšanu, izdošanu un izmantošanu, kā arī to attiecīgo uzraudzību. Minētajos noteikumos arī norāda, attiecībā uz kuriem no 1. punkta d) apakšpunktā uzskaitītajiem mērķiem – tai skaitā kuru minētā apakšpunkta iii) punktā norādīto noziedzīgo nodarījumu gadījumā – kompetentajām iestādēm var atļaut šīs sistēmas izmantot tiesībaizsardzības vajadzībām.
  Šajos noteikumos ir arī paredzēts, kā notiek attiecīgo vietējo un reģionālo pašvaldību informēšana un apspriešanās ar tām. Apspriešanās ir jāveic pirms šo sistēmu ārkārtas izmantošanas sabiedriskās vietās. Ārkārtas situācijās, kad nav iespējams rīkot iepriekšēju apspriešanos, attiecīgā vietējā vai reģionālā pašvaldība ir nekavējoties jāinformē par attiecīgās AI sistēmas ieviešanu.

Pamatojums

Vietējās un reģionālās pašvaldības ir politiski un administratīvi atbildīgas par sabiedrisko vietu pārvaldību un uzraudzību. Tādēļ pirms šādas AI prakses ieviešanas ir jāuzklausa to viedoklis un tās pienācīgi jāinformē par AI sistēmu ārkārtas izmantošanu tiesībaizsardzības nolūkos.

Ārkārtas situācijās, kad nav iespējams rīkot iepriekšēju apspriešanos, ir nekavējoties jāinformē attiecīgā vietējā vai reģionālā pašvaldība.

19. grozījums

13. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 13.
   pants – Pārredzamība un informācijas sniegšana lietotājiem | 13.a
  pants – Pārredzamība un informācijas sniegšana lietotājiem |
| 1.   Augsta riska AI sistēmas projektē un izstrādā tā, lai nodrošinātu, ka to darbība ir pietiekami pārredzama, lai lietotāji varētu interpretēt sistēmas iznākumus un tos pienācīgi izmantot. Ir jānodrošina atbilstošs pārredzamības veids un pakāpe, lai panāktu atbilstību attiecīgajiem lietotāja un sagādātāja pienākumiem, kas noteikti šīs sadaļas 3. nodaļā. | 1.   Augsta riska AI sistēmas projektē un izstrādā tā, lai nodrošinātu, ka to darbība ir pietiekami pārredzama, lai lietotāji varētu interpretēt sistēmas iznākumus un tos pienācīgi izmantot. Ir jānodrošina atbilstošs pārredzamības
  un saprotama skaidrojuma
  veids un pakāpe, lai panāktu atbilstību attiecīgajiem lietotāja un sagādātāja pienākumiem, kas noteikti šīs sadaļas 3. nodaļā.
  Skaidrojums ir pieejams vismaz tās valsts valodā, kurā AI sistēma tiek ieviesta. |
| 2.   Augsta riska AI sistēmām pievieno lietošanas instrukciju piemērotā digitālā formātā vai citādi, un tajā ietver kodolīgu, pilnīgu, pareizu un skaidru informāciju, kas ir būtiska, pieejama un saprotama lietotājiem. | 2.   Augsta riska AI sistēmām pievieno
  publiski pieejamu un saprotamu
  lietošanas instrukciju piemērotā digitālā formātā vai citādi, un tajā ietver kodolīgu, pilnīgu, pareizu un skaidru informāciju, kas ir būtiska, pieejama un saprotama lietotājiem. |
| 3.   Šā panta 2. punktā minētā informācija ietver šādas ziņas: | 3.   Šā panta 2. punktā minētā informācija ietver šādas ziņas: |
| (a) | sagādātāja un attiecīgā gadījumā tā pilnvarotā pārstāvja identitāte un kontaktinformācija; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

13.
   pants – Pārredzamība un informācijas sniegšana lietotājiem

13.a
  pants – Pārredzamība un informācijas sniegšana lietotājiem

1.   Augsta riska AI sistēmas projektē un izstrādā tā, lai nodrošinātu, ka to darbība ir pietiekami pārredzama, lai lietotāji varētu interpretēt sistēmas iznākumus un tos pienācīgi izmantot. Ir jānodrošina atbilstošs pārredzamības veids un pakāpe, lai panāktu atbilstību attiecīgajiem lietotāja un sagādātāja pienākumiem, kas noteikti šīs sadaļas 3. nodaļā.

1.   Augsta riska AI sistēmas projektē un izstrādā tā, lai nodrošinātu, ka to darbība ir pietiekami pārredzama, lai lietotāji varētu interpretēt sistēmas iznākumus un tos pienācīgi izmantot. Ir jānodrošina atbilstošs pārredzamības
  un saprotama skaidrojuma
  veids un pakāpe, lai panāktu atbilstību attiecīgajiem lietotāja un sagādātāja pienākumiem, kas noteikti šīs sadaļas 3. nodaļā.
  Skaidrojums ir pieejams vismaz tās valsts valodā, kurā AI sistēma tiek ieviesta.

2.   Augsta riska AI sistēmām pievieno lietošanas instrukciju piemērotā digitālā formātā vai citādi, un tajā ietver kodolīgu, pilnīgu, pareizu un skaidru informāciju, kas ir būtiska, pieejama un saprotama lietotājiem.

2.   Augsta riska AI sistēmām pievieno
  publiski pieejamu un saprotamu
  lietošanas instrukciju piemērotā digitālā formātā vai citādi, un tajā ietver kodolīgu, pilnīgu, pareizu un skaidru informāciju, kas ir būtiska, pieejama un saprotama lietotājiem.

3.   Šā panta 2. punktā minētā informācija ietver šādas ziņas:

3.   Šā panta 2. punktā minētā informācija ietver šādas ziņas:

(a)

sagādātāja un attiecīgā gadījumā tā pilnvarotā pārstāvja identitāte un kontaktinformācija;

| (a) | sagādātāja un attiecīgā gadījumā tā pilnvarotā pārstāvja identitāte un kontaktinformācija; |
| --- | --- |

(a)

sagādātāja un attiecīgā gadījumā tā pilnvarotā pārstāvja identitāte un kontaktinformācija;

| (b) | augsta riska AI sistēmas raksturlielumi, iespējas un veiktspējas ierobežojumi, tostarp: |
| --- | --- |

(b)

augsta riska AI sistēmas raksturlielumi, iespējas un veiktspējas ierobežojumi, tostarp:

| (b) | augsta riska AI sistēmas raksturlielumi, iespējas un veiktspējas ierobežojumi, tostarp: |
| --- | --- |

(b)

augsta riska AI sistēmas raksturlielumi, iespējas un veiktspējas ierobežojumi, tostarp:

| | i) | tai paredzētais nolūks; |
| --- | --- | --- |

i)

tai paredzētais nolūks;

| | i) | tai paredzētais nolūks; |
| --- | --- | --- |

i)

tai paredzētais nolūks;

| | ii) | 15. pantā minētais precizitātes, noturības un kiberdrošības līmenis, par kuru ir testēta un validēta attiecīgā augsta riska AI sistēma un kurš var būt gaidāms, un visi zināmie un paredzamie apstākļi, kas var ietekmēt sagaidāmo precizitātes, noturības un kiberdrošības līmeni; |
| --- | --- | --- |

ii)

15. pantā minētais precizitātes, noturības un kiberdrošības līmenis, par kuru ir testēta un validēta attiecīgā augsta riska AI sistēma un kurš var būt gaidāms, un visi zināmie un paredzamie apstākļi, kas var ietekmēt sagaidāmo precizitātes, noturības un kiberdrošības līmeni;

| | ii) | 15. pantā minētais precizitātes
  (kas izteikts modeļu novērtēšanai piemērotā mērvienībā)
  , noturības un kiberdrošības līmenis, par kuru ir testēta un validēta attiecīgā augsta riska AI sistēma un kurš var būt gaidāms, un visi zināmie un paredzamie apstākļi, kas var ietekmēt sagaidāmo precizitātes, noturības un kiberdrošības līmeni; |
| --- | --- | --- |

ii)

15. pantā minētais precizitātes
  (kas izteikts modeļu novērtēšanai piemērotā mērvienībā)
  , noturības un kiberdrošības līmenis, par kuru ir testēta un validēta attiecīgā augsta riska AI sistēma un kurš var būt gaidāms, un visi zināmie un paredzamie apstākļi, kas var ietekmēt sagaidāmo precizitātes, noturības un kiberdrošības līmeni;

(kas izteikts modeļu novērtēšanai piemērotā mērvienībā)

| | iii) | zināmie vai paredzamie apstākļi, kas saistīti ar augsta riska AI sistēmas lietošanu atbilstoši tās paredzētajam nolūkam vai pamatoti paredzamas nepareizas lietošanas apstākļos un kas var radīt risku veselībai un drošībai vai pamattiesībām; |
| --- | --- | --- |

iii)

zināmie vai paredzamie apstākļi, kas saistīti ar augsta riska AI sistēmas lietošanu atbilstoši tās paredzētajam nolūkam vai pamatoti paredzamas nepareizas lietošanas apstākļos un kas var radīt risku veselībai un drošībai vai pamattiesībām;

| | iii) | zināmie vai paredzamie apstākļi, kas saistīti ar augsta riska AI sistēmas lietošanu atbilstoši tās paredzētajam nolūkam vai pamatoti paredzamas nepareizas lietošanas apstākļos un kas var radīt risku veselībai un drošībai vai pamattiesībām; |
| --- | --- | --- |

iii)

zināmie vai paredzamie apstākļi, kas saistīti ar augsta riska AI sistēmas lietošanu atbilstoši tās paredzētajam nolūkam vai pamatoti paredzamas nepareizas lietošanas apstākļos un kas var radīt risku veselībai un drošībai vai pamattiesībām;

| | iv) | tās veiktspēja attiecībā uz personām vai personu grupām, ar kurām sistēmu paredzēts izmantot; |
| --- | --- | --- |

iv)

tās veiktspēja attiecībā uz personām vai personu grupām, ar kurām sistēmu paredzēts izmantot;

| | iv) | tās veiktspēja attiecībā uz personām vai personu grupām, ar kurām sistēmu paredzēts izmantot; |
| --- | --- | --- |

iv)

tās veiktspēja attiecībā uz personām vai personu grupām, ar kurām sistēmu paredzēts izmantot;

| | v) | attiecīgā gadījumā – ievaddatu specifikācijas vai cita būtiska informācija attiecībā uz izmantotajām apmācības, validēšanas un testēšanas datu kopām, ņemot vērā AI sistēmai paredzēto nolūku; |
| --- | --- | --- |

v)

attiecīgā gadījumā – ievaddatu specifikācijas vai cita būtiska informācija attiecībā uz izmantotajām apmācības, validēšanas un testēšanas datu kopām, ņemot vērā AI sistēmai paredzēto nolūku;

| | v) | attiecīgā gadījumā – ievaddatu specifikācijas vai cita būtiska informācija attiecībā uz izmantotajām apmācības, validēšanas un testēšanas datu kopām, ņemot vērā AI sistēmai paredzēto nolūku; |
| --- | --- | --- |

v)

attiecīgā gadījumā – ievaddatu specifikācijas vai cita būtiska informācija attiecībā uz izmantotajām apmācības, validēšanas un testēšanas datu kopām, ņemot vērā AI sistēmai paredzēto nolūku;

| vi) | parametri, ko izmanto modeļa pielāgošanai, un pasākumi, ar kuriem paredzēts novērst pārmērīgu vai nepietiekamu pielāgošanu; |
| --- | --- |

vi)

vi)

parametri, ko izmanto modeļa pielāgošanai, un pasākumi, ar kuriem paredzēts novērst pārmērīgu vai nepietiekamu pielāgošanu;

parametri, ko izmanto modeļa pielāgošanai, un pasākumi, ar kuriem paredzēts novērst pārmērīgu vai nepietiekamu pielāgošanu;

| (c) | izmaiņas augsta riska AI sistēmā un tās veiktspējā, kuras sākotnējās atbilstības novērtēšanas brīdī ir noteicis sagādātājs, ja tādas ir; |
| --- | --- |

(c)

izmaiņas augsta riska AI sistēmā un tās veiktspējā, kuras sākotnējās atbilstības novērtēšanas brīdī ir noteicis sagādātājs, ja tādas ir;

| (c) | izmaiņas augsta riska AI sistēmā un tās veiktspējā, kuras sākotnējās atbilstības novērtēšanas brīdī ir noteicis sagādātājs, ja tādas ir; |
| --- | --- |

(c)

izmaiņas augsta riska AI sistēmā un tās veiktspējā, kuras sākotnējās atbilstības novērtēšanas brīdī ir noteicis sagādātājs, ja tādas ir;

| (d) | cilvēka virsvadības pasākumi, kas minēti 14. pantā, tostarp tehniskie pasākumi, kuri ieviesti, lai palīdzētu lietotājiem interpretēt AI sistēmu iznākumus; |
| --- | --- |

(d)

cilvēka virsvadības pasākumi, kas minēti 14. pantā, tostarp tehniskie pasākumi, kuri ieviesti, lai palīdzētu lietotājiem interpretēt AI sistēmu iznākumus;

| (d) | cilvēka virsvadības pasākumi, kas minēti 14. pantā, tostarp tehniskie pasākumi, kuri ieviesti, lai palīdzētu lietotājiem interpretēt AI sistēmu iznākumus; |
| --- | --- |

(d)

cilvēka virsvadības pasākumi, kas minēti 14. pantā, tostarp tehniskie pasākumi, kuri ieviesti, lai palīdzētu lietotājiem interpretēt AI sistēmu iznākumus;

| (e) | paredzamais augsta riska AI sistēmas darbmūžs un visi uzturēšanas un apkopes pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šīs AI sistēmas pareizu darbību, arī saistībā ar programmatūras atjauninājumiem. |
| --- | --- |

(e)

paredzamais augsta riska AI sistēmas darbmūžs un visi uzturēšanas un apkopes pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šīs AI sistēmas pareizu darbību, arī saistībā ar programmatūras atjauninājumiem.

| (e) | paredzamais augsta riska AI sistēmas darbmūžs un visi uzturēšanas un apkopes pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šīs AI sistēmas pareizu darbību, arī saistībā ar programmatūras atjauninājumiem. |
| --- | --- |

(e)

paredzamais augsta riska AI sistēmas darbmūžs un visi uzturēšanas un apkopes pasākumi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu šīs AI sistēmas pareizu darbību, arī saistībā ar programmatūras atjauninājumiem.

13.b pants – Pārredzamība un datu subjektu informēšana

13.b pants – Pārredzamība un datu subjektu informēšana

Personas vai personu grupas, kuras varētu nonākt saskarsmē ar augsta riska AI sistēmu, tiek pienācīgā, viegli pieejamā un saprotamā veidā informētas, un tām ir piekļuve nepārprotamai, viegli piekļūstamai un publiski pieejamai informācijai par šādu lietojumu.

Personas vai personu grupas, kuras varētu nonākt saskarsmē ar augsta riska AI sistēmu, tiek pienācīgā, viegli pieejamā un saprotamā veidā informētas, un tām ir piekļuve nepārprotamai, viegli piekļūstamai un publiski pieejamai informācijai par šādu lietojumu.

Pamatojums

Pamatojums

Lai stiprinātu uzticēšanās ekosistēmu, instrukcijām par augsta riska AI sistēmu izmantošanu būtu jābūt publiski pieejamām. Tām jābūt saprotamām un sagatavotām tās valsts valodā, kurā AI sistēma tiek ieviesta.

Lai nodrošinātu algoritmu pārredzamību un saprotamību, ir jāskaidro, kādi parametri ir izmantoti modeļa pielāgošanai un kādi pasākumi ir veikti, lai nepieļautu pārmērīgu vai nepietiekamu pielāgošanu.

13.b pantā ir noteikts pienākums nodrošināt pārredzamību un informāciju personām, kuras mijiedarbojas ar AI sistēmām vai varētu nonākt saskarsmē ar AI sistēmu.

20. grozījums

20.

grozījums

14. panta 4. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Šā panta 3. punktā minētie pasākumi personām, kurām virsvadība uzticēta, atbilstoši apstākļiem nodrošina šādas iespējas: | Šā panta 3. punktā minētie pasākumi personām, kurām virsvadība uzticēta, atbilstoši apstākļiem nodrošina šādas iespējas: |
| (a) | pilnībā izprast augsta riska AI sistēmas iespējas un ierobežojumus un spēt pienācīgi uzraudzīt tās darbību, lai pēc iespējas ātrāk varētu atklāt un novērst noviržu, disfunkciju un neparedzētas darbības pazīmes; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Šā panta 3. punktā minētie pasākumi personām, kurām virsvadība uzticēta, atbilstoši apstākļiem nodrošina šādas iespējas:

Šā panta 3. punktā minētie pasākumi personām, kurām virsvadība uzticēta, atbilstoši apstākļiem nodrošina šādas iespējas:

(a)

pilnībā izprast augsta riska AI sistēmas iespējas un ierobežojumus un spēt pienācīgi uzraudzīt tās darbību, lai pēc iespējas ātrāk varētu atklāt un novērst noviržu, disfunkciju un neparedzētas darbības pazīmes;

| (a) | pilnībā izprast augsta riska AI sistēmas iespējas un ierobežojumus un spēt pienācīgi uzraudzīt tās darbību, lai pēc iespējas ātrāk varētu atklāt un novērst noviržu, disfunkciju un neparedzētas darbības pazīmes; |
| --- | --- |

(a)

pilnībā izprast augsta riska AI sistēmas iespējas un ierobežojumus un spēt pienācīgi uzraudzīt tās darbību, lai pēc iespējas ātrāk varētu atklāt un novērst noviržu, disfunkciju un neparedzētas darbības pazīmes;

| (b) | apzināties iespējamo tendenci automātiski paļauties vai pārāk paļauties uz augsta riska AI sistēmas radītajiem iznākumiem (“automatizācijas neobjektivitāte”), īpaši attiecībā uz augsta riska AI sistēmām, kuras lieto, lai sniegtu informāciju vai ieteikumus lēmumiem, kas jāpieņem fiziskām personām; |
| --- | --- |

(b)

apzināties iespējamo tendenci automātiski paļauties vai pārāk paļauties uz augsta riska AI sistēmas radītajiem iznākumiem (“automatizācijas neobjektivitāte”), īpaši attiecībā uz augsta riska AI sistēmām, kuras lieto, lai sniegtu informāciju vai ieteikumus lēmumiem, kas jāpieņem fiziskām personām;

| (b) | apzināties iespējamo tendenci automātiski paļauties vai pārāk paļauties uz augsta riska AI sistēmas radītajiem iznākumiem (“automatizācijas neobjektivitāte”)
  vai jebkādu citu neobjektivitāti
  , īpaši attiecībā uz augsta riska AI sistēmām, kuras lieto, lai sniegtu informāciju vai ieteikumus lēmumiem, kas jāpieņem fiziskām personām; |
| --- | --- |

(b)

apzināties iespējamo tendenci automātiski paļauties vai pārāk paļauties uz augsta riska AI sistēmas radītajiem iznākumiem (“automatizācijas neobjektivitāte”)
  vai jebkādu citu neobjektivitāti
  , īpaši attiecībā uz augsta riska AI sistēmām, kuras lieto, lai sniegtu informāciju vai ieteikumus lēmumiem, kas jāpieņem fiziskām personām;

vai jebkādu citu neobjektivitāti

| (c) | spēt pareizi interpretēt augsta riska AI sistēmas radīto iznākumu, galvenokārt ņemot vērā sistēmas īpašības un pieejamos interpretācijas rīkus un metodes; |
| --- | --- |

(c)

spēt pareizi interpretēt augsta riska AI sistēmas radīto iznākumu, galvenokārt ņemot vērā sistēmas īpašības un pieejamos interpretācijas rīkus un metodes;

| (c) | spēt pareizi interpretēt augsta riska AI sistēmas radīto iznākumu, galvenokārt ņemot vērā sistēmas īpašības un pieejamos interpretācijas rīkus un metodes; |
| --- | --- |

(c)

spēt pareizi interpretēt augsta riska AI sistēmas radīto iznākumu, galvenokārt ņemot vērā sistēmas īpašības un pieejamos interpretācijas rīkus un metodes;

| (d) | spēt katrā atsevišķā situācijā izlemt nelietot augsta riska AI sistēmu vai citādi neievērot, pārmākt vai anulēt augsta riska AI sistēmas darbības iznākumu; |
| --- | --- |

(d)

spēt katrā atsevišķā situācijā izlemt nelietot augsta riska AI sistēmu vai citādi neievērot, pārmākt vai anulēt augsta riska AI sistēmas darbības iznākumu;

| (d) | spēt katrā atsevišķā situācijā izlemt nelietot augsta riska AI sistēmu vai citādi neievērot, pārmākt vai anulēt augsta riska AI sistēmas darbības iznākumu; |
| --- | --- |

(d)

spēt katrā atsevišķā situācijā izlemt nelietot augsta riska AI sistēmu vai citādi neievērot, pārmākt vai anulēt augsta riska AI sistēmas darbības iznākumu;

| (e) | spēt iejaukties augsta riska AI sistēmas darbībā vai pārtraukt to, izmantojot pogu “stop” vai līdzīgu procedūru. |
| --- | --- |

(e)

spēt iejaukties augsta riska AI sistēmas darbībā vai pārtraukt to, izmantojot pogu “stop” vai līdzīgu procedūru.

| (e) | spēt iejaukties augsta riska AI sistēmas darbībā vai pārtraukt to, izmantojot pogu “stop” vai līdzīgu procedūru. |
| --- | --- |

(e)

spēt iejaukties augsta riska AI sistēmas darbībā vai pārtraukt to, izmantojot pogu “stop” vai līdzīgu procedūru.

Pamatojums

Pamatojums

Arī vairāki citi neobjektivitātes veidi var būt problemātiski. Piemēram, projektētāja neobjektivitāte vai paša lietotāja neobjektivitāte (“sociālā neobjektivitāte”), neobjektivitāte attiecībā uz to, vai ieviestā AI sistēma ir piemērota problēmas risinājumam (“tehnoloģiskā neobjektivitāte”), kā arī dažāda veida statistikas neobjektivitāte.

21. grozījums

21.

grozījums

14. pants – pēc 5. punkta pievienot šādu jaunu punktu:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Attiecībā uz jebkuru lēmumu, ko pieņem III pielikuma 5. punkta a) un b) apakšpunktā minētās AI sistēmas, ir jānodrošina cilvēka iejaukšanās, un lēmuma pieņemšanai jābūt balstītai uz stingru lēmumu pieņemšanas procesu. Šādu lēmumu pieņemšanā ir jānodrošina saskarsme ar cilvēku. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Attiecībā uz jebkuru lēmumu, ko pieņem III pielikuma 5. punkta a) un b) apakšpunktā minētās AI sistēmas, ir jānodrošina cilvēka iejaukšanās, un lēmuma pieņemšanai jābūt balstītai uz stingru lēmumu pieņemšanas procesu. Šādu lēmumu pieņemšanā ir jānodrošina saskarsme ar cilvēku.

Attiecībā uz jebkuru lēmumu, ko pieņem III pielikuma 5. punkta a) un b) apakšpunktā minētās AI sistēmas, ir jānodrošina cilvēka iejaukšanās, un lēmuma pieņemšanai jābūt balstītai uz stingru lēmumu pieņemšanas procesu. Šādu lēmumu pieņemšanā ir jānodrošina saskarsme ar cilvēku.

Pamatojums

Pamatojums

14. pantā paredzēts, ka cilvēks kontrolē tikai augsta riska AI sistēmas. Attiecībā uz publisko iestāžu pieņemtajiem lēmumiem ir svarīgi uzsvērt, ka ir jāgarantē cilvēka iejaukšanās, saskarsme ar cilvēku un procedūru ievērošana.

22. grozījums

22.

grozījums

17. panta 1. punkts – pēc (m) punkta pievienot divus šādus punktus:

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Augsta riska AI sistēmu sagādātāji izveido kvalitātes vadības sistēmu, kas nodrošina atbilstību šai regulai. Šo sistēmu sistemātiski un pienācīgi dokumentē rakstisku nostādņu, procedūru un instrukciju veidā, un tajā iekļauj vismaz šādus aspektus: | Augsta riska AI sistēmu sagādātāji izveido kvalitātes vadības sistēmu, kas nodrošina atbilstību šai regulai. Šo sistēmu sistemātiski un pienācīgi dokumentē rakstisku nostādņu, procedūru un instrukciju veidā, un tajā iekļauj vismaz šādus aspektus: |
| (a) | normatīvās atbilstības stratēģija, tostarp atbilstības novērtēšanas procedūru un augsta riska AI sistēmas modifikāciju pārvaldības procedūru ievērošana; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Augsta riska AI sistēmu sagādātāji izveido kvalitātes vadības sistēmu, kas nodrošina atbilstību šai regulai. Šo sistēmu sistemātiski un pienācīgi dokumentē rakstisku nostādņu, procedūru un instrukciju veidā, un tajā iekļauj vismaz šādus aspektus:

Augsta riska AI sistēmu sagādātāji izveido kvalitātes vadības sistēmu, kas nodrošina atbilstību šai regulai. Šo sistēmu sistemātiski un pienācīgi dokumentē rakstisku nostādņu, procedūru un instrukciju veidā, un tajā iekļauj vismaz šādus aspektus:

(a)

normatīvās atbilstības stratēģija, tostarp atbilstības novērtēšanas procedūru un augsta riska AI sistēmas modifikāciju pārvaldības procedūru ievērošana;

| (a) | normatīvās atbilstības stratēģija, tostarp atbilstības novērtēšanas procedūru un augsta riska AI sistēmas modifikāciju pārvaldības procedūru ievērošana; |
| --- | --- |

(a)

normatīvās atbilstības stratēģija, tostarp atbilstības novērtēšanas procedūru un augsta riska AI sistēmas modifikāciju pārvaldības procedūru ievērošana;

| (b) | metodes, procedūras un sistemātiskas darbības, kas jāizmanto augsta riska AI sistēmas projektēšanai, projekta kontrolei un projekta verificēšanai; |
| --- | --- |

(b)

metodes, procedūras un sistemātiskas darbības, kas jāizmanto augsta riska AI sistēmas projektēšanai, projekta kontrolei un projekta verificēšanai;

| (b) | metodes, procedūras un sistemātiskas darbības, kas jāizmanto augsta riska AI sistēmas projektēšanai, projekta kontrolei un projekta verificēšanai; |
| --- | --- |

(b)

metodes, procedūras un sistemātiskas darbības, kas jāizmanto augsta riska AI sistēmas projektēšanai, projekta kontrolei un projekta verificēšanai;

| (c) | metodes, procedūras un sistemātiskas darbības, kas jāizmanto augsta riska AI sistēmas izstrādei, kvalitātes kontrolei un kvalitātes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

(c)

metodes, procedūras un sistemātiskas darbības, kas jāizmanto augsta riska AI sistēmas izstrādei, kvalitātes kontrolei un kvalitātes nodrošināšanai;

| (c) | metodes, procedūras un sistemātiskas darbības, kas jāizmanto augsta riska AI sistēmas izstrādei, kvalitātes kontrolei un kvalitātes nodrošināšanai; |
| --- | --- |

(c)

metodes, procedūras un sistemātiskas darbības, kas jāizmanto augsta riska AI sistēmas izstrādei, kvalitātes kontrolei un kvalitātes nodrošināšanai;

| (d) | pārbaudes, testēšanas un validēšanas procedūras, kas jāveic pirms augsta riska AI sistēmas izstrādes, tās laikā un pēc tās, un to biežums; |
| --- | --- |

(d)

pārbaudes, testēšanas un validēšanas procedūras, kas jāveic pirms augsta riska AI sistēmas izstrādes, tās laikā un pēc tās, un to biežums;

| (d) | pārbaudes, testēšanas un validēšanas procedūras, kas jāveic pirms augsta riska AI sistēmas izstrādes, tās laikā un pēc tās, un to biežums; |
| --- | --- |

(d)

pārbaudes, testēšanas un validēšanas procedūras, kas jāveic pirms augsta riska AI sistēmas izstrādes, tās laikā un pēc tās, un to biežums;

| (e) | tehniskās specifikācijas, ieskaitot standartus, kas jāpiemēro, un, ja attiecīgie saskaņotie standarti netiek piemēroti pilnībā, līdzekļi, kas jāizmanto, lai nodrošinātu, ka augsta riska AI sistēma atbilst šīs sadaļas 2. nodaļā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

(e)

tehniskās specifikācijas, ieskaitot standartus, kas jāpiemēro, un, ja attiecīgie saskaņotie standarti netiek piemēroti pilnībā, līdzekļi, kas jāizmanto, lai nodrošinātu, ka augsta riska AI sistēma atbilst šīs sadaļas 2. nodaļā noteiktajām prasībām;

| (e) | tehniskās specifikācijas, ieskaitot standartus, kas jāpiemēro, un, ja attiecīgie saskaņotie standarti netiek piemēroti pilnībā, līdzekļi, kas jāizmanto, lai nodrošinātu, ka augsta riska AI sistēma atbilst šīs sadaļas 2. nodaļā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

(e)

tehniskās specifikācijas, ieskaitot standartus, kas jāpiemēro, un, ja attiecīgie saskaņotie standarti netiek piemēroti pilnībā, līdzekļi, kas jāizmanto, lai nodrošinātu, ka augsta riska AI sistēma atbilst šīs sadaļas 2. nodaļā noteiktajām prasībām;

| (f) | datu pārvaldības sistēmas un procedūras, arī datu vākšana, datu analīze, datu marķēšana, datu glabāšana, datu filtrēšana, datu izrace, datu apkopošana, datu saglabāšana un jebkura cita darbība ar datiem, kas tiek veikta pirms augsta riska AI sistēmas laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā un to nolūkā; |
| --- | --- |

(f)

datu pārvaldības sistēmas un procedūras, arī datu vākšana, datu analīze, datu marķēšana, datu glabāšana, datu filtrēšana, datu izrace, datu apkopošana, datu saglabāšana un jebkura cita darbība ar datiem, kas tiek veikta pirms augsta riska AI sistēmas laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā un to nolūkā;

| (f) | datu pārvaldības sistēmas un procedūras, arī datu vākšana, datu analīze, datu marķēšana, datu glabāšana, datu filtrēšana, datu izrace, datu apkopošana, datu saglabāšana un jebkura cita darbība ar datiem, kas tiek veikta pirms augsta riska AI sistēmas laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā un to nolūkā; |
| --- | --- |

(f)

datu pārvaldības sistēmas un procedūras, arī datu vākšana, datu analīze, datu marķēšana, datu glabāšana, datu filtrēšana, datu izrace, datu apkopošana, datu saglabāšana un jebkura cita darbība ar datiem, kas tiek veikta pirms augsta riska AI sistēmas laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā un to nolūkā;

| (g) | riska pārvaldības sistēma, kas minēta 9. pantā; |
| --- | --- |

(g)

riska pārvaldības sistēma, kas minēta 9. pantā;

| (g) | riska pārvaldības sistēma, kas minēta 9. pantā; |
| --- | --- |

(g)

riska pārvaldības sistēma, kas minēta 9. pantā;

| (h) | pēctirgus uzraudzības sistēmas izveidošana, ieviešana un uzturēšana saskaņā ar 61. pantu; |
| --- | --- |

(h)

pēctirgus uzraudzības sistēmas izveidošana, ieviešana un uzturēšana saskaņā ar 61. pantu;

| (h) | pēctirgus uzraudzības sistēmas izveidošana, ieviešana un uzturēšana saskaņā ar 61. pantu; |
| --- | --- |

(h)

pēctirgus uzraudzības sistēmas izveidošana, ieviešana un uzturēšana saskaņā ar 61. pantu;

| (i) | procedūras, kas saistītas ar ziņošanu par nopietniem incidentiem un darbības traucējumiem saskaņā ar 62. pantu; |
| --- | --- |

(i)

procedūras, kas saistītas ar ziņošanu par nopietniem incidentiem un darbības traucējumiem saskaņā ar 62. pantu;

| (i) | procedūras, kas saistītas ar ziņošanu par nopietniem incidentiem un darbības traucējumiem saskaņā ar 62. pantu; |
| --- | --- |

(i)

procedūras, kas saistītas ar ziņošanu par nopietniem incidentiem un darbības traucējumiem saskaņā ar 62. pantu;

| (j) | komunikācijas organizēšana ar valstu kompetentajām iestādēm, kompetentajām iestādēm, ieskaitot nozaru iestādes, dodot vai atbalstot piekļuvi datiem, pieteiktajām struktūrām, citiem operatoriem, klientiem vai citām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

(j)

komunikācijas organizēšana ar valstu kompetentajām iestādēm, kompetentajām iestādēm, ieskaitot nozaru iestādes, dodot vai atbalstot piekļuvi datiem, pieteiktajām struktūrām, citiem operatoriem, klientiem vai citām ieinteresētajām personām;

| (j) | komunikācijas organizēšana ar valstu kompetentajām iestādēm, kompetentajām iestādēm, ieskaitot nozaru iestādes, dodot vai atbalstot piekļuvi datiem, pieteiktajām struktūrām, citiem operatoriem, klientiem vai citām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

(j)

komunikācijas organizēšana ar valstu kompetentajām iestādēm, kompetentajām iestādēm, ieskaitot nozaru iestādes, dodot vai atbalstot piekļuvi datiem, pieteiktajām struktūrām, citiem operatoriem, klientiem vai citām ieinteresētajām personām;

| (k) | sistēmas un procedūras visas attiecīgās dokumentācijas un informācijas uzskaitei; |
| --- | --- |

(k)

sistēmas un procedūras visas attiecīgās dokumentācijas un informācijas uzskaitei;

| (k) | sistēmas un procedūras visas attiecīgās dokumentācijas un informācijas uzskaitei; |
| --- | --- |

(k)

sistēmas un procedūras visas attiecīgās dokumentācijas un informācijas uzskaitei;

| (l) | resursu pārvaldība, ieskaitot ar piegādes drošību saistītus pasākumus; |
| --- | --- |

(l)

resursu pārvaldība, ieskaitot ar piegādes drošību saistītus pasākumus;

| (l) | resursu pārvaldība, ieskaitot ar piegādes drošību saistītus pasākumus; |
| --- | --- |

(l)

resursu pārvaldība, ieskaitot ar piegādes drošību saistītus pasākumus;

| (m) | pārskatatbildības sistēma, kurā noteikti vadības un cita personāla pienākumi, kas attiecas uz visiem šajā punktā uzskaitītajiem aspektiem. |
| --- | --- |

(m)

pārskatatbildības sistēma, kurā noteikti vadības un cita personāla pienākumi, kas attiecas uz visiem šajā punktā uzskaitītajiem aspektiem.

| (m) | pārskatatbildības sistēma, kurā noteikti vadības un cita personāla pienākumi, kas attiecas uz visiem šajā punktā uzskaitītajiem aspektiem; |
| --- | --- |

(m)

pārskatatbildības sistēma, kurā noteikti vadības un cita personāla pienākumi, kas attiecas uz visiem šajā punktā uzskaitītajiem aspektiem;

| (n) | pasākumi, kuru mērķis ir novērst nepamatotu diskrimināciju dzimuma, etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai jebkāda cita iemesla dēļ; |
| --- | --- |

(n)

(n)

pasākumi, kuru mērķis ir novērst nepamatotu diskrimināciju dzimuma, etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai jebkāda cita iemesla dēļ;

pasākumi, kuru mērķis ir novērst nepamatotu diskrimināciju dzimuma, etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma, dzimumorientācijas vai jebkāda cita iemesla dēļ;

| (o) | skaidrojums par to, kā augsta riska AI sistēmas izstrādē ir ņemti vērā ētikas jautājumi. |
| --- | --- |

(o)

(o)

skaidrojums par to, kā augsta riska AI sistēmas izstrādē ir ņemti vērā ētikas jautājumi.

skaidrojums par to, kā augsta riska AI sistēmas izstrādē ir ņemti vērā ētikas jautājumi.

Pamatojums

Pamatojums

Ar šo papildinājumu uzsvērts, ka iekļautībai un nepamatotas diskriminācijas novēršanai vajadzētu būt svarīgiem kvalitātes pārvaldības sistēmas elementiem.

Sistēmas darbībā ir jāievēro ētikas vērtības, kuras AI sistēmas lietotājs vēlas ar to saistīt vai attiecībā uz kurām sagādātājs var pamatoti uzskatīt, ka tās var tikt saistītas ar augsta riska AI sistēmu. Sistēmas sagādātājam būtu jāspēj skaidrot, kā tas ir ņemts vērā.

23. grozījums

23.

grozījums

19. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Augsta riska AI sistēmu sagādātāji gādā, lai pirms laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā to sistēmām tiktu veikta atbilstības novērtēšanas procedūra saskaņā ar 43. pantu. Ja pēc atbilstības novērtēšanas ir pierādīta AI sistēmu atbilstība šīs sadaļas 2. nodaļā noteiktajām prasībām, sagādātāji sagatavo ES atbilstības deklarāciju saskaņā ar 48. pantu un uzliek atbilstības zīmi “CE” saskaņā ar 49. pantu. | Augsta riska AI sistēmu sagādātāji gādā, lai pirms laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā to sistēmām tiktu veikta atbilstības novērtēšanas procedūra saskaņā ar 43. pantu. Ja pēc atbilstības novērtēšanas ir pierādīta AI sistēmu atbilstība šīs sadaļas 2. nodaļā noteiktajām prasībām, sagādātāji sagatavo ES atbilstības deklarāciju saskaņā ar 48. pantu un uzliek atbilstības zīmi “CE” saskaņā ar 49. pantu.
  Augsta riska AI sistēmu sagādātāji publiski pieejamā vietā publicē ES atbilstības deklarāciju un atbilstības novērtējuma kopsavilkumu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Augsta riska AI sistēmu sagādātāji gādā, lai pirms laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā to sistēmām tiktu veikta atbilstības novērtēšanas procedūra saskaņā ar 43. pantu. Ja pēc atbilstības novērtēšanas ir pierādīta AI sistēmu atbilstība šīs sadaļas 2. nodaļā noteiktajām prasībām, sagādātāji sagatavo ES atbilstības deklarāciju saskaņā ar 48. pantu un uzliek atbilstības zīmi “CE” saskaņā ar 49. pantu.

Augsta riska AI sistēmu sagādātāji gādā, lai pirms laišanas tirgū vai nodošanas ekspluatācijā to sistēmām tiktu veikta atbilstības novērtēšanas procedūra saskaņā ar 43. pantu. Ja pēc atbilstības novērtēšanas ir pierādīta AI sistēmu atbilstība šīs sadaļas 2. nodaļā noteiktajām prasībām, sagādātāji sagatavo ES atbilstības deklarāciju saskaņā ar 48. pantu un uzliek atbilstības zīmi “CE” saskaņā ar 49. pantu.
  Augsta riska AI sistēmu sagādātāji publiski pieejamā vietā publicē ES atbilstības deklarāciju un atbilstības novērtējuma kopsavilkumu.

Augsta riska AI sistēmu sagādātāji publiski pieejamā vietā publicē ES atbilstības deklarāciju un atbilstības novērtējuma kopsavilkumu.

Pamatojums

Pamatojums

Lai stiprinātu uzticēšanos mākslīgā intelekta sistēmām, augsta riska AI sistēmu sagādātājiem vajadzētu būt godīgiem. Turklāt sabiedrībai vajadzētu dot iespēju pārbaudīt, vai atbilstības novērtējums ir pienācīgi sagatavots saskaņā ar regulas noteikumiem.

24. grozījums

24.

grozījums

29. pants, pēc 6. punkta pievienots jauns punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Augsta riska AI sistēmu lietotāji pirms sistēmas darbības uzsākšanas sagatavo ētikas novērtējumu. Lietotājiem ir jābūt spējīgiem skaidrot tehnoloģijas ieviešanas iespējamo ietekmi uz cilvēkiem un sabiedrību. Lietotāji precizē, kādā nolūkā AI sistēma ir ieviesta, kādas ir pamatvērtības un kā tās ir noteiktas, un vai tās ir ņemtas vērā sistēmā. Lietotāji izvērtē sistēmas faktisko ietekmi uz cilvēku un sabiedrību visā AI sistēmas aprites ciklā. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Augsta riska AI sistēmu lietotāji pirms sistēmas darbības uzsākšanas sagatavo ētikas novērtējumu. Lietotājiem ir jābūt spējīgiem skaidrot tehnoloģijas ieviešanas iespējamo ietekmi uz cilvēkiem un sabiedrību. Lietotāji precizē, kādā nolūkā AI sistēma ir ieviesta, kādas ir pamatvērtības un kā tās ir noteiktas, un vai tās ir ņemtas vērā sistēmā. Lietotāji izvērtē sistēmas faktisko ietekmi uz cilvēku un sabiedrību visā AI sistēmas aprites ciklā.

Augsta riska AI sistēmu lietotāji pirms sistēmas darbības uzsākšanas sagatavo ētikas novērtējumu. Lietotājiem ir jābūt spējīgiem skaidrot tehnoloģijas ieviešanas iespējamo ietekmi uz cilvēkiem un sabiedrību. Lietotāji precizē, kādā nolūkā AI sistēma ir ieviesta, kādas ir pamatvērtības un kā tās ir noteiktas, un vai tās ir ņemtas vērā sistēmā. Lietotāji izvērtē sistēmas faktisko ietekmi uz cilvēku un sabiedrību visā AI sistēmas aprites ciklā.

Pamatojums

Pamatojums

Ētika ir plašs jēdziens. Tehnoloģiju jomā ētikas prakse ir daudzveidīga – gan attiecībā uz teorētisko pamatojumu, gan konkrētām projektēšanas metodēm, rīkiem un vērtībām. Atsevišķas personas vai cilvēku grupas uzskata, ka vērtības ir svarīgi elementi; tās var būt diezgan konkrētas vai vairāk konceptuālas. Ir svarīgi aizsargāt visas morālās vērtības, kuras var tikt izmantotas, un pastāvīgi izvērtēt AI sistēmas aprites ciklu.

25. grozījums

25.

grozījums

52. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Sagādātāji nodrošina, ka AI sistēmas, kas paredzētas saskarsmei ar fiziskām personām, projektē un izstrādā tā, lai fiziskās personas tiktu informētas par to, ka tās ir saskarsmē ar AI sistēmu
  , ja vien tas nav pats par sevi saprotams attiecīgajos apstākļos un izmantošanas kontekstā
  . Šis pienākums neattiecas uz AI sistēmām, kuras ir likumiski atļautas noziedzīgu nodarījumu atklāšanai, novēršanai, izmeklēšanai un vainīgo saukšanai pie atbildības, ja šīs sistēmas nav pieejamas sabiedrībai ziņošanai par noziedzīgu nodarījumu. | Sagādātāji nodrošina, ka AI sistēmas, kas paredzētas saskarsmei ar fiziskām personām, projektē un izstrādā tā, lai fiziskās personas tiktu informētas par to, ka tās ir saskarsmē ar AI sistēmu. Šis pienākums neattiecas uz AI sistēmām, kuras ir likumiski atļautas noziedzīgu nodarījumu atklāšanai, novēršanai, izmeklēšanai un vainīgo saukšanai pie atbildības, ja šīs sistēmas nav pieejamas sabiedrībai ziņošanai par noziedzīgu nodarījumu.
  Šī saskarsme nedrīkst ierobežot fizisko personu, kas mijiedarbojas ar AI sistēmām, iespēju apjomu un juridisko statusu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Sagādātāji nodrošina, ka AI sistēmas, kas paredzētas saskarsmei ar fiziskām personām, projektē un izstrādā tā, lai fiziskās personas tiktu informētas par to, ka tās ir saskarsmē ar AI sistēmu
  , ja vien tas nav pats par sevi saprotams attiecīgajos apstākļos un izmantošanas kontekstā
  . Šis pienākums neattiecas uz AI sistēmām, kuras ir likumiski atļautas noziedzīgu nodarījumu atklāšanai, novēršanai, izmeklēšanai un vainīgo saukšanai pie atbildības, ja šīs sistēmas nav pieejamas sabiedrībai ziņošanai par noziedzīgu nodarījumu.

, ja vien tas nav pats par sevi saprotams attiecīgajos apstākļos un izmantošanas kontekstā

Sagādātāji nodrošina, ka AI sistēmas, kas paredzētas saskarsmei ar fiziskām personām, projektē un izstrādā tā, lai fiziskās personas tiktu informētas par to, ka tās ir saskarsmē ar AI sistēmu. Šis pienākums neattiecas uz AI sistēmām, kuras ir likumiski atļautas noziedzīgu nodarījumu atklāšanai, novēršanai, izmeklēšanai un vainīgo saukšanai pie atbildības, ja šīs sistēmas nav pieejamas sabiedrībai ziņošanai par noziedzīgu nodarījumu.
  Šī saskarsme nedrīkst ierobežot fizisko personu, kas mijiedarbojas ar AI sistēmām, iespēju apjomu un juridisko statusu.

Šī saskarsme nedrīkst ierobežot fizisko personu, kas mijiedarbojas ar AI sistēmām, iespēju apjomu un juridisko statusu.

Pamatojums

Pamatojums

Ja tehnoloģiskos artefaktus izmanto kā līdzekli mijiedarbībai ar fiziskām personām, var rasties risks, ka tiks ierobežota saskarsmē ar šiem artefaktiem esošo fizisko personu izvēle. Fiziskas personas būtu pienācīgi jāinformē ikreiz, kad tās saskaras ar AI sistēmām, un tas nedrīkst būt atkarīgs no konkrētas situācijas interpretācijas. Kad fiziskas personas atrodas mijiedarbībā ar AI sistēmām, viņu tiesības ir jāgarantē vienmēr.

26. grozījums

26.

grozījums

57. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| AI padomi veido valstu uzraudzības iestādes, kuras pārstāv attiecīgās iestādes vadītājs vai līdzvērtīga augsta līmeņa amatpersona, un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. Citas valstu iestādes var uzaicināt uz sanāksmēm, ja tajās apspriestie jautājumi tām ir svarīgi. | AI padomi veido valstu uzraudzības iestādes, kuras pārstāv attiecīgās iestādes vadītājs vai līdzvērtīga augsta līmeņa amatpersona, un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. Citas valstu
  , reģionālās un vietējās
  iestādes var uzaicināt uz sanāksmēm, ja tajās apspriestie jautājumi tām ir svarīgi. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

AI padomi veido valstu uzraudzības iestādes, kuras pārstāv attiecīgās iestādes vadītājs vai līdzvērtīga augsta līmeņa amatpersona, un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. Citas valstu iestādes var uzaicināt uz sanāksmēm, ja tajās apspriestie jautājumi tām ir svarīgi.

AI padomi veido valstu uzraudzības iestādes, kuras pārstāv attiecīgās iestādes vadītājs vai līdzvērtīga augsta līmeņa amatpersona, un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs. Citas valstu
  , reģionālās un vietējās
  iestādes var uzaicināt uz sanāksmēm, ja tajās apspriestie jautājumi tām ir svarīgi.

, reģionālās un vietējās

Pamatojums

Pamatojums

Būtu jānodrošina iespēja vietējām un reģionālajām pašvaldībām piedalīties mākslīgā intelekta sistēmu uzraudzībā un ziņot par to ieviešanu vietējā līmenī.

27. grozījums

27.

grozījums

58. pants

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Sniedzot konsultācijas un palīdzību Komisijai 56. panta 2. punkta kontekstā, AI padome galvenokārt: | Sniedzot konsultācijas un palīdzību Komisijai 56. panta 2. punkta kontekstā, AI padome galvenokārt: |
| (a) | apkopo un kopīgo zinātību un paraugpraksi dalībvalstu starpā; |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Sniedzot konsultācijas un palīdzību Komisijai 56. panta 2. punkta kontekstā, AI padome galvenokārt:

Sniedzot konsultācijas un palīdzību Komisijai 56. panta 2. punkta kontekstā, AI padome galvenokārt:

(a)

apkopo un kopīgo zinātību un paraugpraksi dalībvalstu starpā;

| (a) | apkopo un kopīgo zinātību un paraugpraksi dalībvalstu
  , reģionālo un vietējo pašvaldību
  starpā; |
| --- | --- |

(a)

apkopo un kopīgo zinātību un paraugpraksi dalībvalstu
  , reģionālo un vietējo pašvaldību
  starpā;

, reģionālo un vietējo pašvaldību

| (b) | veicina vienotu administratīvo praksi dalībvalstīs, tostarp attiecībā uz 53. pantā minēto “regulatīvo smilškastu” darbību; |
| --- | --- |

(b)

veicina vienotu administratīvo praksi dalībvalstīs, tostarp attiecībā uz 53. pantā minēto “regulatīvo smilškastu” darbību;

| (b) | veicina vienotu administratīvo praksi dalībvalstīs, tostarp attiecībā uz 53. pantā minēto “regulatīvo smilškastu” darbību; |
| --- | --- |

(b)

veicina vienotu administratīvo praksi dalībvalstīs, tostarp attiecībā uz 53. pantā minēto “regulatīvo smilškastu” darbību;

| (c) | sniedz atzinumus, ieteikumus vai rakstiskas piezīmes par jautājumiem, kas saistīti ar šīs regulas īstenošanu, it īpaši: |
| --- | --- |

(c)

sniedz atzinumus, ieteikumus vai rakstiskas piezīmes par jautājumiem, kas saistīti ar šīs regulas īstenošanu, it īpaši:

| (c) | sniedz atzinumus, ieteikumus vai rakstiskas piezīmes par jautājumiem, kas saistīti ar šīs regulas īstenošanu, it īpaši: |
| --- | --- |

(c)

sniedz atzinumus, ieteikumus vai rakstiskas piezīmes par jautājumiem, kas saistīti ar šīs regulas īstenošanu, it īpaši:

| | i) | par tehniskajām specifikācijām vai esošajiem standartiem attiecībā uz III sadaļas 2. nodaļā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- | --- |

i)

par tehniskajām specifikācijām vai esošajiem standartiem attiecībā uz III sadaļas 2. nodaļā noteiktajām prasībām;

| ii) | par 40. un 41. pantā minēto saskaņoto standartu vai kopīgo specifikāciju izmantošanu; |
| --- | --- |

ii)

par 40. un 41. pantā minēto saskaņoto standartu vai kopīgo specifikāciju izmantošanu;

| iii) | par norādījumu dokumentu sagatavošanu, ietverot pamatnostādnes par 71. pantā minēto administratīvo naudas sodu noteikšanu. |
| --- | --- |

iii)

par norādījumu dokumentu sagatavošanu, ietverot pamatnostādnes par 71. pantā minēto administratīvo naudas sodu noteikšanu.

| | i) | par tehniskajām specifikācijām vai esošajiem standartiem attiecībā uz III sadaļas 2. nodaļā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- | --- |

i)

par tehniskajām specifikācijām vai esošajiem standartiem attiecībā uz III sadaļas 2. nodaļā noteiktajām prasībām;

| ii) | par 40. un 41. pantā minēto saskaņoto standartu vai kopīgo specifikāciju izmantošanu; |
| --- | --- |

ii)

par 40. un 41. pantā minēto saskaņoto standartu vai kopīgo specifikāciju izmantošanu;

| iii) | par norādījumu dokumentu sagatavošanu, ietverot pamatnostādnes par 71. pantā minēto administratīvo naudas sodu noteikšanu. |
| --- | --- |

iii)

par norādījumu dokumentu sagatavošanu, ietverot pamatnostādnes par 71. pantā minēto administratīvo naudas sodu noteikšanu.

Pamatojums

Pamatojums

Vietējās un reģionālās pašvaldības ir vietējiem iedzīvotājiem un vietējai ekonomikai tuvākais līmenis. Būtu skaidri jānorāda to nozīmīgā loma zināšanu apmaiņā.

28. grozījums

28.

grozījums

59. panta 1. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Katra dalībvalsts izveido vai norīko valsts kompetentās iestādes, lai nodrošinātu šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Valsts kompetentās iestādes organizē tā, lai to darbību un uzdevumu veikšanā nodrošinātu objektivitāti un neitralitāti. | Katra dalībvalsts izveido vai norīko valsts kompetentās iestādes, lai nodrošinātu šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Valsts kompetentās iestādes organizē tā, lai to darbību un uzdevumu veikšanā nodrošinātu objektivitāti un neitralitāti.
  Vietējās un reģionālās pašvaldības tiek pilnvarotas veikt uzraudzības vai izpildes nodrošināšanas pienākumus, ja dalībvalsts to uzskata par lietderīgu. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Katra dalībvalsts izveido vai norīko valsts kompetentās iestādes, lai nodrošinātu šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Valsts kompetentās iestādes organizē tā, lai to darbību un uzdevumu veikšanā nodrošinātu objektivitāti un neitralitāti.

Katra dalībvalsts izveido vai norīko valsts kompetentās iestādes, lai nodrošinātu šīs regulas piemērošanu un īstenošanu. Valsts kompetentās iestādes organizē tā, lai to darbību un uzdevumu veikšanā nodrošinātu objektivitāti un neitralitāti.
  Vietējās un reģionālās pašvaldības tiek pilnvarotas veikt uzraudzības vai izpildes nodrošināšanas pienākumus, ja dalībvalsts to uzskata par lietderīgu.

Vietējās un reģionālās pašvaldības tiek pilnvarotas veikt uzraudzības vai izpildes nodrošināšanas pienākumus, ja dalībvalsts to uzskata par lietderīgu.

Pamatojums

Pamatojums

Regulas piemērošanas un tās uzraudzības un izpildes nodrošināšanas nolūkā dalībvalstij jābūt spējīgai uzticēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām uzraudzības vai izpildes nodrošināšanas pienākumus, ja tas ir nepieciešams un iespējams. Šajā saistībā vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir jāsaņem atbalsts un apmācība, lai tās spētu pilnvērtīgi veikt uzraudzības un izpildes nodrošināšanas pienākumus.

29. grozījums

29.

grozījums

69. panta 3. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| Rīcības kodeksus var izstrādāt atsevišķi AI sistēmu sagādātāji vai organizācijas, kas tos pārstāv, vai abēji, arī – iesaistot lietotājus un ieinteresētās personas un organizācijas, kas tās pārstāv. Rīcības kodeksi var aptvert vienu vai vairākas AI sistēmas, ņemot vērā attiecīgajām sistēmām paredzētā nolūka līdzību. | Rīcības kodeksus var izstrādāt
  valstu, reģionālās vai vietējās iestādes,
  atsevišķi AI sistēmu sagādātāji vai organizācijas, kas tos pārstāv, vai abēji, arī – iesaistot lietotājus un ieinteresētās personas un organizācijas, kas tās pārstāv. Rīcības kodeksi var aptvert vienu vai vairākas AI sistēmas, ņemot vērā attiecīgajām sistēmām paredzētā nolūka līdzību. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Rīcības kodeksus var izstrādāt atsevišķi AI sistēmu sagādātāji vai organizācijas, kas tos pārstāv, vai abēji, arī – iesaistot lietotājus un ieinteresētās personas un organizācijas, kas tās pārstāv. Rīcības kodeksi var aptvert vienu vai vairākas AI sistēmas, ņemot vērā attiecīgajām sistēmām paredzētā nolūka līdzību.

Rīcības kodeksus var izstrādāt
  valstu, reģionālās vai vietējās iestādes,
  atsevišķi AI sistēmu sagādātāji vai organizācijas, kas tos pārstāv, vai abēji, arī – iesaistot lietotājus un ieinteresētās personas un organizācijas, kas tās pārstāv. Rīcības kodeksi var aptvert vienu vai vairākas AI sistēmas, ņemot vērā attiecīgajām sistēmām paredzētā nolūka līdzību.

valstu, reģionālās vai vietējās iestādes,

Pamatojums

Pamatojums

Valsts, vietējām un reģionālajām iestādēm būtu jāpiešķir juridiskas pilnvaras izstrādāt rīcības kodeksus tām AI sistēmām, ko tās izstrādā vai izmanto.

30. grozījums

30.

grozījums

I pielikums – 3. panta 1. punktā minētās mākslīgā intelekta metodes un pieejas

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| | Ņemot vērā pašreizējās zinātnes atziņas, mākslīgais intelekts ietver šādas metodes un pieejas: |
| (a) | Mašīnu mācīšanās pieejas, tostarp pārraudzītā, nepārraudzītā un stimulētā mācīšanās, kam izmanto dažādas metodes, ieskaitot dziļo mācīšanos. |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

Ņemot vērā pašreizējās zinātnes atziņas, mākslīgais intelekts ietver šādas metodes un pieejas:

Ņemot vērā pašreizējās zinātnes atziņas, mākslīgais intelekts ietver šādas metodes un pieejas:

(a)

Mašīnu mācīšanās pieejas, tostarp pārraudzītā, nepārraudzītā un stimulētā mācīšanās, kam izmanto dažādas metodes, ieskaitot dziļo mācīšanos.

| (a) | Mašīnu mācīšanās pieejas, tostarp pārraudzītā, nepārraudzītā un stimulētā mācīšanās, kam izmanto dažādas metodes, ieskaitot dziļo mācīšanos. |
| --- | --- |

(a)

Mašīnu mācīšanās pieejas, tostarp pārraudzītā, nepārraudzītā un stimulētā mācīšanās, kam izmanto dažādas metodes, ieskaitot dziļo mācīšanos.

| (b) | Uz loģiku un zināšanām balstītas pieejas, tostarp zināšanu reprezentācija, induktīvā (loģiskā) programmēšana, zināšanu bāzes, izvedummašīnas un dedukcijas mašīnas, (simboliskās) spriešanas sistēmas un ekspertsistēmas. |
| --- | --- |

(b)

Uz loģiku un zināšanām balstītas pieejas, tostarp zināšanu reprezentācija, induktīvā (loģiskā) programmēšana, zināšanu bāzes, izvedummašīnas un dedukcijas mašīnas, (simboliskās) spriešanas sistēmas un ekspertsistēmas.

| (b) | Uz loģiku un zināšanām balstītas pieejas, tostarp zināšanu reprezentācija, induktīvā (loģiskā) programmēšana, zināšanu bāzes, izvedummašīnas un dedukcijas mašīnas, (simboliskās) spriešanas sistēmas un ekspertsistēmas. |
| --- | --- |

(b)

Uz loģiku un zināšanām balstītas pieejas, tostarp zināšanu reprezentācija, induktīvā (loģiskā) programmēšana, zināšanu bāzes, izvedummašīnas un dedukcijas mašīnas, (simboliskās) spriešanas sistēmas un ekspertsistēmas.

| (c) | Statistiskas pieejas, Beijesa novērtējums, meklēšanas un optimizēšanas metodes. |
| --- | --- |

(c)

Statistiskas pieejas, Beijesa novērtējums, meklēšanas un optimizēšanas metodes.

| (c) | Statistiskas pieejas, Beijesa novērtējums, meklēšanas un optimizēšanas metodes. |
| --- | --- |

(c)

Statistiskas pieejas, Beijesa novērtējums, meklēšanas un optimizēšanas metodes.

Pamatojums

Pamatojums

Mākslīgā intelekta definīcijai un metožu uzskaitījumam ir jābūt pielāgotam nākotnes vajadzībām. Mākslīgā intelekta sistēmu izstrādē izmantoto īpašo metožu un pieeju saraksts nedrīkst būt izsmeļošs, un tā pamatā jābūt aktuālajām zinātnes atziņām.

31. grozījums

31.

grozījums

III pielikuma 1.-5. punkts

| Eiropas Komisijas ierosinātais teksts | RK grozījums |
| --- | --- |
| 6. panta 2. punktā minētās augsta riska AI sistēmas ir norādītās AI sistēmas, ko izmanto kādā no tālāk uzskaitītajām jomām. | 6. panta 2. punktā minētās augsta riska AI sistēmas ir norādītās AI sistēmas, ko izmanto kādā no tālāk uzskaitītajām jomām. |
| 1. | Fizisku personu biometriskā identifikācija un kategorizācija: |

Eiropas Komisijas ierosinātais teksts

RK grozījums

6. panta 2. punktā minētās augsta riska AI sistēmas ir norādītās AI sistēmas, ko izmanto kādā no tālāk uzskaitītajām jomām.

6. panta 2. punktā minētās augsta riska AI sistēmas ir norādītās AI sistēmas, ko izmanto kādā no tālāk uzskaitītajām jomām.

1.

Fizisku personu biometriskā identifikācija un kategorizācija:

| 1. | Fizisku personu biometriskā identifikācija un kategorizācija: |
| --- | --- |

1.

Fizisku personu biometriskā identifikācija un kategorizācija:

| (a) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot fizisku personu tālidentifikācijai reāllaikā un vēlāklaikā. |
| --- | --- |

(a)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot fizisku personu tālidentifikācijai reāllaikā un vēlāklaikā.

| (a) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot fizisku personu tālidentifikācijai reāllaikā un vēlāklaikā. |
| --- | --- |

(a)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot fizisku personu tālidentifikācijai reāllaikā un vēlāklaikā.

| 2. | Kritiskās infrastruktūras pārvaldība un darbība: |
| --- | --- |

2.

Kritiskās infrastruktūras pārvaldība un darbība:

| 2. | Kritiskās infrastruktūras pārvaldība un darbība: |
| --- | --- |

2.

Kritiskās infrastruktūras pārvaldība un darbība:

| (a) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot kā drošības sastāvdaļas ceļu satiksmes pārvaldībā un darbībā, kā arī ūdens, gāzes un elektroenerģijas piegādē un apkures nodrošināšanā. |
| --- | --- |

(a)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot kā drošības sastāvdaļas ceļu satiksmes pārvaldībā un darbībā, kā arī ūdens, gāzes un elektroenerģijas piegādē un apkures nodrošināšanā.

| (a) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot kā drošības sastāvdaļas ceļu satiksmes pārvaldībā un darbībā, kā arī ūdens, gāzes un elektroenerģijas piegādē un apkures nodrošināšanā,
  kā arī telekomunikāciju, ūdensapgādes un interneta infrastruktūrā
  . |
| --- | --- |

(a)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot kā drošības sastāvdaļas ceļu satiksmes pārvaldībā un darbībā, kā arī ūdens, gāzes un elektroenerģijas piegādē un apkures nodrošināšanā,
  kā arī telekomunikāciju, ūdensapgādes un interneta infrastruktūrā
  .

kā arī telekomunikāciju, ūdensapgādes un interneta infrastruktūrā

| 3. | Izglītība un arodmācības: |
| --- | --- |

3.

Izglītība un arodmācības:

| 3. | Izglītība un arodmācības: |
| --- | --- |

3.

Izglītība un arodmācības:

| (a) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot, lai noteiktu fizisku personu piekļuvi izglītības un arodmācību iestādēm vai uzņemtu fiziskas personas tajās; |
| --- | --- |

(a)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot, lai noteiktu fizisku personu piekļuvi izglītības un arodmācību iestādēm vai uzņemtu fiziskas personas tajās;

| (a) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot, lai noteiktu fizisku personu piekļuvi izglītības un arodmācību iestādēm vai uzņemtu fiziskas personas tajās; |
| --- | --- |

(a)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot, lai noteiktu fizisku personu piekļuvi izglītības un arodmācību iestādēm vai uzņemtu fiziskas personas tajās;

| (b) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot izglītības un arodmācības iestāžu audzēkņu novērtēšanai un tādu pārbaudījumu dalībnieku novērtēšanai, kurus parasti tiek prasīts nokārtot, lai iestātos izglītības iestādē. |
| --- | --- |

(b)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot izglītības un arodmācības iestāžu audzēkņu novērtēšanai un tādu pārbaudījumu dalībnieku novērtēšanai, kurus parasti tiek prasīts nokārtot, lai iestātos izglītības iestādē.

| (b) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot izglītības un arodmācības iestāžu audzēkņu novērtēšanai un tādu pārbaudījumu dalībnieku novērtēšanai, kurus parasti tiek prasīts nokārtot, lai iestātos izglītības iestādē. |
| --- | --- |

(b)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot izglītības un arodmācības iestāžu audzēkņu novērtēšanai un tādu pārbaudījumu dalībnieku novērtēšanai, kurus parasti tiek prasīts nokārtot, lai iestātos izglītības iestādē.

| 4. | Nodarbinātība, darba ņēmēju pārvaldība un piekļuve pašnodarbinātībai: |
| --- | --- |

4.

Nodarbinātība, darba ņēmēju pārvaldība un piekļuve pašnodarbinātībai:

| 4. | Nodarbinātība, darba ņēmēju pārvaldība un piekļuve pašnodarbinātībai: |
| --- | --- |

4.

Nodarbinātība, darba ņēmēju pārvaldība un piekļuve pašnodarbinātībai:

| (a) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot fizisku personu līgšanai darbā vai darbinieku atlasei, sevišķi vakanču izsludināšanai, pieteikumu atlasei vai atsijāšanai, kandidātu izvērtēšanai pārrunās vai pārbaudījumos; |
| --- | --- |

(a)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot fizisku personu līgšanai darbā vai darbinieku atlasei, sevišķi vakanču izsludināšanai, pieteikumu atlasei vai atsijāšanai, kandidātu izvērtēšanai pārrunās vai pārbaudījumos;

| (a) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot fizisku personu līgšanai darbā vai darbinieku atlasei, sevišķi vakanču izsludināšanai, pieteikumu atlasei vai atsijāšanai, kandidātu izvērtēšanai pārrunās vai pārbaudījumos; |
| --- | --- |

(a)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot fizisku personu līgšanai darbā vai darbinieku atlasei, sevišķi vakanču izsludināšanai, pieteikumu atlasei vai atsijāšanai, kandidātu izvērtēšanai pārrunās vai pārbaudījumos;

| (b) | AI risinājumi, ko paredzēts izmantot lēmumu pieņemšanai par paaugstināšanu amatā vai darba līgumattiecību izbeigšanu, kā arī uzdevumu sadalei un darba līgumattiecībās esošo personu snieguma un uzvedības pārraudzībai un izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(b)

AI risinājumi, ko paredzēts izmantot lēmumu pieņemšanai par paaugstināšanu amatā vai darba līgumattiecību izbeigšanu, kā arī uzdevumu sadalei un darba līgumattiecībās esošo personu snieguma un uzvedības pārraudzībai un izvērtēšanai.

| (b) | AI risinājumi, ko paredzēts izmantot lēmumu pieņemšanai par paaugstināšanu amatā vai darba līgumattiecību izbeigšanu, kā arī uzdevumu sadalei un darba līgumattiecībās esošo personu snieguma un uzvedības pārraudzībai un izvērtēšanai. |
| --- | --- |

(b)

AI risinājumi, ko paredzēts izmantot lēmumu pieņemšanai par paaugstināšanu amatā vai darba līgumattiecību izbeigšanu, kā arī uzdevumu sadalei un darba līgumattiecībās esošo personu snieguma un uzvedības pārraudzībai un izvērtēšanai.

| 5. | Piekļuve privātiem pamatpakalpojumiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem un pabalstiem un to izmantošana: |
| --- | --- |

5.

Piekļuve privātiem pamatpakalpojumiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem un pabalstiem un to izmantošana:

| 5. | Piekļuve privātiem pamatpakalpojumiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem un pabalstiem un to izmantošana: |
| --- | --- |

5.

Piekļuve privātiem pamatpakalpojumiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem un pabalstiem un to izmantošana:

| (a) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot publiskā sektora iestādēs vai to vārdā, lai izvērtētu fizisku personu tiesības saņemt publiskās palīdzības pabalstus un pakalpojumus, kā arī lai piešķirtu, samazinātu, atsauktu vai atgūtu šādus pabalstus un pakalpojumus; |
| --- | --- |

(a)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot publiskā sektora iestādēs vai to vārdā, lai izvērtētu fizisku personu tiesības saņemt publiskās palīdzības pabalstus un pakalpojumus, kā arī lai piešķirtu, samazinātu, atsauktu vai atgūtu šādus pabalstus un pakalpojumus;

| (a) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot publiskā sektora iestādēs vai to vārdā, lai izvērtētu
  un noteiktu
  fizisku personu tiesības saņemt publiskās palīdzības pabalstus un pakalpojumus, kā arī lai piešķirtu, samazinātu, atsauktu vai atgūtu šādus pabalstus un pakalpojumus; |
| --- | --- |

(a)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot publiskā sektora iestādēs vai to vārdā, lai izvērtētu
  un noteiktu
  fizisku personu tiesības saņemt publiskās palīdzības pabalstus un pakalpojumus, kā arī lai piešķirtu, samazinātu, atsauktu vai atgūtu šādus pabalstus un pakalpojumus;

un noteiktu

| (b) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot fizisku personu kredītspējas
  izvērtēšanai
  vai to kredītnovērtējuma noteikšanai, izņemot tādas AI sistēmas, kuras savā darbā izmanto mazapjoma sagādātāji savām vajadzībām; |
| --- | --- |

(b)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot fizisku personu kredītspējas
  izvērtēšanai
  vai to kredītnovērtējuma noteikšanai, izņemot tādas AI sistēmas, kuras savā darbā izmanto mazapjoma sagādātāji savām vajadzībām;

izvērtēšanai

| (b) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot fizisku personu kredītspējas vai to kredītnovērtējuma noteikšanai, izņemot tādas AI sistēmas, kuras savā darbā izmanto mazapjoma sagādātāji savām vajadzībām; |
| --- | --- |

(b)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot fizisku personu kredītspējas vai to kredītnovērtējuma noteikšanai, izņemot tādas AI sistēmas, kuras savā darbā izmanto mazapjoma sagādātāji savām vajadzībām;

| (c) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot ārkārtas pirmās reaģēšanas dienestu, tostarp ugunsdzēsēju un medicīniskās palīdzības sniedzēju, nosūtīšanai vai nosūtīšanas prioritāšu noteikšanai. |
| --- | --- |

(c)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot ārkārtas pirmās reaģēšanas dienestu, tostarp ugunsdzēsēju un medicīniskās palīdzības sniedzēju, nosūtīšanai vai nosūtīšanas prioritāšu noteikšanai.

| (c) | AI sistēmas, ko paredzēts izmantot ārkārtas pirmās reaģēšanas dienestu, tostarp ugunsdzēsēju un medicīniskās palīdzības sniedzēju, nosūtīšanai vai nosūtīšanas prioritāšu noteikšanai. |
| --- | --- |

(c)

AI sistēmas, ko paredzēts izmantot ārkārtas pirmās reaģēšanas dienestu, tostarp ugunsdzēsēju un medicīniskās palīdzības sniedzēju, nosūtīšanai vai nosūtīšanas prioritāšu noteikšanai.

Pamatojums

Pamatojums

Telekomunikāciju, ūdensapgādes un interneta infrastruktūra ir kritiskās infrastruktūras neatņemama sastāvdaļa.

Mākslīgā intelekta sistēmas klasificēšana augsta riska sistēmā nozīmē noteikt, ka šāda sistēma varētu radīt reālu risku iedzīvotājiem. Analītisks un teorētisks novērtējums par personu tiesībām saņemt sabiedriskos pakalpojumus pats par sevi nerada augstu risku. Darbības vārdu “izvērtēt” papildinot ar “noteikt”, tiek uzsvērts, ka šāds risks faktiski rodas lēmuma pieņemšanas brīdī, it īpaši attiecībā uz iesaistītajām personām.

II.   IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

IETEIKUMI POLITIKAS JOMĀ

EIROPAS REĢIONU KOMITEJA

Izcilības ekosistēma

Izcilības ekosistēma

| 1. | uzsver, ka Komisijas ieceri – panākt, lai Eiropas Savienība kļūtu par pasaules līderi antropocentriska mākslīgā intelekta (AI) atbildīgas attīstīšanas jomā –, varēs īstenot tikai tad, ja vietējām un reģionālajām pašvaldībām šajā procesā būs spēcīga loma. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vislabākās iespējas palīdzēt radīt vidi, kas turpmākajos gados varētu veicināt lielākus ieguldījumus mākslīgajā intelektā un lielāku uzticēšanos tam; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka Komisijas ieceri – panākt, lai Eiropas Savienība kļūtu par pasaules līderi antropocentriska mākslīgā intelekta (AI) atbildīgas attīstīšanas jomā –, varēs īstenot tikai tad, ja vietējām un reģionālajām pašvaldībām šajā procesā būs spēcīga loma. Vietējām un reģionālajām pašvaldībām ir vislabākās iespējas palīdzēt radīt vidi, kas turpmākajos gados varētu veicināt lielākus ieguldījumus mākslīgajā intelektā un lielāku uzticēšanos tam;

| 2. | uzsver, ka līdztekus vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanai ir svarīgi nodrošināt atbalstu un apmācību, lai uzlabotu to kompetenci šajā jomā, it īpaši tāpēc, ka tām, iespējams, tiks uzticētas uzraudzības un izpildes funkcijas; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka līdztekus vietējo un reģionālo pašvaldību iesaistīšanai ir svarīgi nodrošināt atbalstu un apmācību, lai uzlabotu to kompetenci šajā jomā, it īpaši tāpēc, ka tām, iespējams, tiks uzticētas uzraudzības un izpildes funkcijas;

| 3. | norāda, ka mākslīgā intelekta attīstīšanai būs pieejami ES līdzekļi, taču programmu daudzveidības dēļ pieeja ir fragmentāra, un tas palielina sadrumstalotības un pārklāšanās risku; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka mākslīgā intelekta attīstīšanai būs pieejami ES līdzekļi, taču programmu daudzveidības dēļ pieeja ir fragmentāra, un tas palielina sadrumstalotības un pārklāšanās risku;

| 4. | tādēļ aicina Komisiju izveidot un savienot spēcīgas un plurālistiskas kopīgas datu telpas, kas dotu iespēju atrisināt jautājumu par publisko un privāto datu izmantošanu sabiedrībā. Šajā nolūkā ir nepieciešama saskaņošana ar likumdošanas iniciatīvām, kas saistītas ar Eiropas Datu stratēģiju; |
| --- | --- |

4.

tādēļ aicina Komisiju izveidot un savienot spēcīgas un plurālistiskas kopīgas datu telpas, kas dotu iespēju atrisināt jautājumu par publisko un privāto datu izmantošanu sabiedrībā. Šajā nolūkā ir nepieciešama saskaņošana ar likumdošanas iniciatīvām, kas saistītas ar Eiropas Datu stratēģiju;

Uzticēšanās ekosistēma

Uzticēšanās ekosistēma

| 5. | pauž nožēlu, ka regulas priekšlikumā nav minētas vietējās un reģionālās pašvaldības, lai gan tiesiskais regulējums tiks piemērots gan publiskā, gan privātā sektora dalībniekiem. |
| --- | --- |

5.

pauž nožēlu, ka regulas priekšlikumā nav minētas vietējās un reģionālās pašvaldības, lai gan tiesiskais regulējums tiks piemērots gan publiskā, gan privātā sektora dalībniekiem.

| 6. | norāda, ka mākslīgā intelekta sistēmas var ievērojami palīdzēt vietējo un reģionālo pašvaldību saskarsmē ar iedzīvotājiem un pakalpojumu sniegšanā. Turklāt šīm sistēmām cita starpā piemīt potenciāls paaugstināt publiskā sektora efektivitāti un palīdzēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām veikt pielāgojumus, kas zaļās un digitālās pārkārtošanās kontekstā ir vajadzīgi vietējā un reģionālajā līmenī. Tāpēc šobrīd notiekošajā regulas pārskatīšanā būtu aktīvi jāizmanto vietējo un reģionālo pašvaldību gūtā pieredze; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka mākslīgā intelekta sistēmas var ievērojami palīdzēt vietējo un reģionālo pašvaldību saskarsmē ar iedzīvotājiem un pakalpojumu sniegšanā. Turklāt šīm sistēmām cita starpā piemīt potenciāls paaugstināt publiskā sektora efektivitāti un palīdzēt vietējām un reģionālajām pašvaldībām veikt pielāgojumus, kas zaļās un digitālās pārkārtošanās kontekstā ir vajadzīgi vietējā un reģionālajā līmenī. Tāpēc šobrīd notiekošajā regulas pārskatīšanā būtu aktīvi jāizmanto vietējo un reģionālo pašvaldību gūtā pieredze;

| 7. | aicina precīzāk definēt jēdzienus “sagādātājs” un “lietotājs”, it īpaši situācijās, kad uzņēmumi, pētniecības iestādes, publiskās iestādes un iedzīvotāji kopīgi izstrādā un testē mākslīgā intelekta sistēmas “dzīvajās laboratorijās”. Pienācīga uzmanība būtu jāvelta arī iedzīvotājiem un patērētājiem, kurus ietekmē profesionālo lietotāju izmantoto mākslīgā intelekta sistēmu lēmumi; |
| --- | --- |

7.

aicina precīzāk definēt jēdzienus “sagādātājs” un “lietotājs”, it īpaši situācijās, kad uzņēmumi, pētniecības iestādes, publiskās iestādes un iedzīvotāji kopīgi izstrādā un testē mākslīgā intelekta sistēmas “dzīvajās laboratorijās”. Pienācīga uzmanība būtu jāvelta arī iedzīvotājiem un patērētājiem, kurus ietekmē profesionālo lietotāju izmantoto mākslīgā intelekta sistēmu lēmumi;

| 8. | uzsver, ka gadījumos, kad tiesībaizsardzības nolūkos mākslīgā intelekta sistēmas ir paredzēts izmantot fizisku personu biometriskai identifikācijai reāllaikā un attālināti sabiedrībai pieejamās vietās, ir iepriekš jāapspriežas ar attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka gadījumos, kad tiesībaizsardzības nolūkos mākslīgā intelekta sistēmas ir paredzēts izmantot fizisku personu biometriskai identifikācijai reāllaikā un attālināti sabiedrībai pieejamās vietās, ir iepriekš jāapspriežas ar attiecīgajām vietējām un reģionālajām pašvaldībām;

| 9. | atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas rīkoto sabiedrisko apspriešanu saistībā ar civiltiesiskās atbildības noteikumu pielāgošanu specifiskajām digitālā laikmeta un mākslīgā intelekta problēmām (1) un pauž cerību, ka pēc tās tiks izveidots atjaunināts satvars ar mērķi patērētājiem nodrošināt kompensāciju par mākslīgā intelekta lietotņu radīto kaitējumu; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē Eiropas Komisijas rīkoto sabiedrisko apspriešanu saistībā ar civiltiesiskās atbildības noteikumu pielāgošanu specifiskajām digitālā laikmeta un mākslīgā intelekta problēmām (1

| 10. | vēlas noskaidrot, kāpēc augsta riska mākslīgā intelekta sistēmu sarakstā nav iekļautas demokrātiskajos procesos, piemēram, vēlēšanās, izmantotās mākslīgā intelekta sistēmas; |
| --- | --- |

10.

vēlas noskaidrot, kāpēc augsta riska mākslīgā intelekta sistēmu sarakstā nav iekļautas demokrātiskajos procesos, piemēram, vēlēšanās, izmantotās mākslīgā intelekta sistēmas;

| 11. | mudina augsta riska mākslīgā intelekta sistēmām piemērot tādas pašas fiziskām personām paredzētas pārredzamības un informēšanas prasības, kādas pašlaik tiek piemērotas lietotājiem; |
| --- | --- |

11.

mudina augsta riska mākslīgā intelekta sistēmām piemērot tādas pašas fiziskām personām paredzētas pārredzamības un informēšanas prasības, kādas pašlaik tiek piemērotas lietotājiem;

| 12. | norāda, ka sociālā novērtējuma izmantošana ietver būtiskus riskus un sekas cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka sociālā novērtējuma izmantošana ietver būtiskus riskus un sekas cilvēktiesību jomā;

| 13. | šajā sakarā ļoti skeptiski vērtē abas regulā (2) izklāstītās situācijas, lai noteiktu, kad sociālā novērtējuma rezultāts var izraisīt kaitējošu vai nelabvēlīgu attieksmi pret personām vai personu grupām, jo ir ārkārtīgi grūti noteikt šādu situāciju esamību. Šajā saistībā Komiteja mudina skaidri formulēt stingras garantijas, lai nebūtu iespējams apiet sociālā novērtējuma prakses aizliegumu; |
| --- | --- |

13.

šajā sakarā ļoti skeptiski vērtē abas regulā (2

| 14. | pieņem zināšanai, ka regulas apsvērumos ir sīki izklāstīti riski, ar ko saskaras fiziskas personas, ja tās mijiedarbojas ar augsta riska mākslīgā intelekta sistēmām, piemēram, saistībā ar izglītību, apmācību, nodarbinātību, cilvēkresursu pārvaldību, pašnodarbinātības pieejamību vai piekļuvi atsevišķiem sabiedriskiem un privātiem pamatpakalpojumiem un tiesībām saņemt šādus pakalpojumus; |
| --- | --- |

14.

pieņem zināšanai, ka regulas apsvērumos ir sīki izklāstīti riski, ar ko saskaras fiziskas personas, ja tās mijiedarbojas ar augsta riska mākslīgā intelekta sistēmām, piemēram, saistībā ar izglītību, apmācību, nodarbinātību, cilvēkresursu pārvaldību, pašnodarbinātības pieejamību vai piekļuvi atsevišķiem sabiedriskiem un privātiem pamatpakalpojumiem un tiesībām saņemt šādus pakalpojumus;

| 15. | aicina Komisiju sīkāk izpētīt, vai mākslīgā intelekta sistēmas, kuras paredzēts izmantot publiskajās iestādēs, ir uzskatāmas par augsta riska mākslīgā intelekta sistēmām (3); |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju sīkāk izpētīt, vai mākslīgā intelekta sistēmas, kuras paredzēts izmantot publiskajās iestādēs, ir uzskatāmas par augsta riska mākslīgā intelekta sistēmām (3

| 16. | vēlas, lai kāda iestāde ex ante sniegtu nopietnu atzinumu par regulas noteikumu interpretāciju, tostarp attiecībā uz Vispārīgo datu aizsardzības regulu. Tas palielinātu juridisko noteiktību un palīdzētu samazināt mākslīgā intelekta sistēmu izstrādes un ieviešanas izmaksas; |
| --- | --- |

16.

vēlas, lai kāda iestāde ex ante

| 17. | tāpēc uzsver, ka, formulējot regulu, kurai ir izšķiroša nozīme uzticēšanās ekosistēmas veidošanā un juridiskās nenoteiktības novēršanā saistībā ar mākslīgā intelekta sistēmu izstrādi un izmantošanu, ļoti svarīga ir skaidrība. Tā palīdzētu izvairīties no ierosināto prasību nepareizas interpretācijas un līdz minimumam samazinātu mākslīgā intelekta lietojumu vēlākas nepareizas pārvaldības riskus, tādējādi maksimāli palielinot regulējuma efektivitāti un sankciju ticamību. Vienlaikus un saskaņā ar Eiropas Komisijas labāka regulējuma programmu ļoti svarīgi ir savlaicīgi atklāt un novērst iespējamu pārklāšanos un/vai konfliktus ar spēkā esošajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

17.

tāpēc uzsver, ka, formulējot regulu, kurai ir izšķiroša nozīme uzticēšanās ekosistēmas veidošanā un juridiskās nenoteiktības novēršanā saistībā ar mākslīgā intelekta sistēmu izstrādi un izmantošanu, ļoti svarīga ir skaidrība. Tā palīdzētu izvairīties no ierosināto prasību nepareizas interpretācijas un līdz minimumam samazinātu mākslīgā intelekta lietojumu vēlākas nepareizas pārvaldības riskus, tādējādi maksimāli palielinot regulējuma efektivitāti un sankciju ticamību. Vienlaikus un saskaņā ar Eiropas Komisijas labāka regulējuma programmu ļoti svarīgi ir savlaicīgi atklāt un novērst iespējamu pārklāšanos un/vai konfliktus ar spēkā esošajiem noteikumiem;

| 18. | konstatē, ka daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības līdzīgu uzdevumu veikšanai izmanto vienas un tās pašas mākslīgā intelekta sistēmas. Šīs sistēmas lielākoties ir izstrādājuši privāti uzņēmumi; |
| --- | --- |

18.

konstatē, ka daudzas vietējās un reģionālās pašvaldības līdzīgu uzdevumu veikšanai izmanto vienas un tās pašas mākslīgā intelekta sistēmas. Šīs sistēmas lielākoties ir izstrādājuši privāti uzņēmumi;

| 19. | norāda, ka no pilsoņu tiesību garantēšanas viedokļa priekšlikums regulai nav izolēts, bet uz to ir jāraugās saistībā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. Tāpēc Komiteja aicina dalībvalstis pastāvīgi nodrošināt vajadzīgos administratīvos pasākumus, lai tiktu ņemtas vērā iespējas un riski, kas saistīti ar mākslīgā intelekta izmantošanu publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka no pilsoņu tiesību garantēšanas viedokļa priekšlikums regulai nav izolēts, bet uz to ir jāraugās saistībā ar spēkā esošajiem tiesību aktiem. Tāpēc Komiteja aicina dalībvalstis pastāvīgi nodrošināt vajadzīgos administratīvos pasākumus, lai tiktu ņemtas vērā iespējas un riski, kas saistīti ar mākslīgā intelekta izmantošanu publiskajā sektorā;

| 20. | secina, ka uzņēmumi un pilnvarotās iestādes atbilstības novērtēšanas nolūkā interpretē Eiropas un valstu noteikumus, un tādēļ šāda interpretācija atspoguļojas to vietējo un reģionālo pašvaldību praksē, kuras izmanto šādas mākslīgā intelekta sistēmas. Līdz ar to ir grūti noteikt, cik lielā mērā šajās mākslīgā intelekta sistēmās ir iespējams ņemt vērā vietējo un reģionālo politiku. Tāpēc Komiteja vērš uzmanību uz vietējo un reģionālo pašvaldību specifiskajām vajadzībām un uz to, ka “viena pieeja visiem” var apdraudēt to, cik efektīvi mākslīgā intelekta sistēmas reaģē uz šīm vajadzībām. Turklāt Komiteja ierosina piešķirt dalībvalstīm pilnvaras reglamentēt augsta riska mākslīgā intelekta sistēmas, ja pastāv sevišķi svarīgi un pamatoti iemesli, kas saistīti ar sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

20.

secina, ka uzņēmumi un pilnvarotās iestādes atbilstības novērtēšanas nolūkā interpretē Eiropas un valstu noteikumus, un tādēļ šāda interpretācija atspoguļojas to vietējo un reģionālo pašvaldību praksē, kuras izmanto šādas mākslīgā intelekta sistēmas. Līdz ar to ir grūti noteikt, cik lielā mērā šajās mākslīgā intelekta sistēmās ir iespējams ņemt vērā vietējo un reģionālo politiku. Tāpēc Komiteja vērš uzmanību uz vietējo un reģionālo pašvaldību specifiskajām vajadzībām un uz to, ka “viena pieeja visiem” var apdraudēt to, cik efektīvi mākslīgā intelekta sistēmas reaģē uz šīm vajadzībām. Turklāt Komiteja ierosina piešķirt dalībvalstīm pilnvaras reglamentēt augsta riska mākslīgā intelekta sistēmas, ja pastāv sevišķi svarīgi un pamatoti iemesli, kas saistīti ar sabiedrības interesēm;

| 21. | šajā sakarā prasa, lai atbilstības novērtējumi būtu pārredzami un publiski pieejami. Turklāt vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzētu būt iespējai piedalīties mākslīgā intelekta sistēmu uzraudzībā, ziņot par to ieviešanu vietējā līmenī un sniegt oficiālu ieguldījumu Eiropas Komisijas veiktajā novērtējumā par regulas piemērošanu; |
| --- | --- |

21.

šajā sakarā prasa, lai atbilstības novērtējumi būtu pārredzami un publiski pieejami. Turklāt vietējām un reģionālajām pašvaldībām vajadzētu būt iespējai piedalīties mākslīgā intelekta sistēmu uzraudzībā, ziņot par to ieviešanu vietējā līmenī un sniegt oficiālu ieguldījumu Eiropas Komisijas veiktajā novērtējumā par regulas piemērošanu;

| 22. | uzsver, ka “regulatīvās smilškastes” piemērošanā ir jāparedz atbilstīgi juridiskie, metodiskie un ētikas nosacījumi, kas veicinātu tehnoloģijas attīstību, tiesību aktu izstrādi un to novērtēšanu. Turklāt ir jāizstrādā skaidri kritēriji uzņēmumu uzņemšanai “regulatīvajā smilškastē”. Lai nodrošinātu patērētāju organizāciju spēju panākt Mākslīgā intelekta akta noteikumu ievērošanu, tas ir jāiekļauj Eiropas Direktīvas par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai ((ES) 2020/1828) I pielikumā; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka “regulatīvās smilškastes” piemērošanā ir jāparedz atbilstīgi juridiskie, metodiskie un ētikas nosacījumi, kas veicinātu tehnoloģijas attīstību, tiesību aktu izstrādi un to novērtēšanu. Turklāt ir jāizstrādā skaidri kritēriji uzņēmumu uzņemšanai “regulatīvajā smilškastē”. Lai nodrošinātu patērētāju organizāciju spēju panākt Mākslīgā intelekta akta noteikumu ievērošanu, tas ir jāiekļauj Eiropas Direktīvas par pārstāvības prasībām patērētāju kolektīvo interešu aizsardzībai ((ES) 2020/1828) I pielikumā;

Informācijas kampaņas

Informācijas kampaņas

| 23. | uzsver, cik svarīgas ir publiskas kampaņas, lai sabiedrību informētu un izglītotu par AI sistēmu esamību un lietderību, kā arī par iespējamiem riskiem; uzsver arī, ka ir steidzami jānodrošina patērētājiem visaptveroša informācija par mākslīgā intelekta/mašīnu virzītu lēmumu pieņemšanu; šajā saistībā aicina Eiropas Komisiju nodrošināt finansējumu šādām kampaņām; |
| --- | --- |

23.

uzsver, cik svarīgas ir publiskas kampaņas, lai sabiedrību informētu un izglītotu par AI sistēmu esamību un lietderību, kā arī par iespējamiem riskiem; uzsver arī, ka ir steidzami jānodrošina patērētājiem visaptveroša informācija par mākslīgā intelekta/mašīnu virzītu lēmumu pieņemšanu; šajā saistībā aicina Eiropas Komisiju nodrošināt finansējumu šādām kampaņām;

Administratīvais slogs

Administratīvais slogs

| 24. | raizējas par administratīvo slogu, ko varētu radīt ierosinātā regula. Administratīvais slogs var atturēt mazos un vidējos uzņēmumus un vietējās un reģionālās pašvaldības no inovācijas veicināšanas un mākslīgā intelekta sistēmu ieviešanas (4); |
| --- | --- |

24.

raizējas par administratīvo slogu, ko varētu radīt ierosinātā regula. Administratīvais slogs var atturēt mazos un vidējos uzņēmumus un vietējās un reģionālās pašvaldības no inovācijas veicināšanas un mākslīgā intelekta sistēmu ieviešanas (4

Proporcionalitāte un subsidiaritāte

Proporcionalitāte un subsidiaritāte

| 25. | uzskata, ka regulas priekšlikumā ir ievēroti proporcionalitātes un subsidiaritātes principi. ES rīcības pievienotā vērtība šajā jomā un Komisijas izraudzītie attiecīgie juridiskie pamati ir skaidri un konsekventi. Ietekmes novērtējumā ir iekļauta atsevišķa sadaļa par subsidiaritāti. Turklāt nevienas valsts parlaments līdz noteiktā iesniegšanas termiņa beigām, t. i., līdz 2021. gada 2. septembrim, nebija iesniedzis argumentētu atzinumu par subsidiaritātes principa neievērošanu. |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka regulas priekšlikumā ir ievēroti proporcionalitātes un subsidiaritātes principi. ES rīcības pievienotā vērtība šajā jomā un Komisijas izraudzītie attiecīgie juridiskie pamati ir skaidri un konsekventi. Ietekmes novērtējumā ir iekļauta atsevišķa sadaļa par subsidiaritāti. Turklāt nevienas valsts parlaments līdz noteiktā iesniegšanas termiņa beigām, t. i., līdz 2021. gada 2. septembrim, nebija iesniedzis argumentētu atzinumu par subsidiaritātes principa neievērošanu.

Briselē, 2021. gada 2. decembrī

Eiropas Reģionu komitejas priekšsēdētājs

Apostolos TZITZIKOSTAS

---

([62])  Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.).

[62]

([62])  Padomes Pamatlēmums 2002/584/TI (2002. gada 13. jūnijs) par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.).

[62]

(1)  https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12979-Civil-liability-adapting-liability-rules-to-the-digital-age-and-artificial-intelligence/public-consultation_lv

1

(2)  5. panta 1. punkta c) apakšpunkts.

2

(3)  III pielikuma 5. punkta (a) apakšpunkts.

3

(4)  Kādā no Eiropas Komisijas nesen pasūtītajiem pētījumiem (Study to Support an Impact Assessment of Regulatory Requirements for Artificial Intelligence in Europe, 12. lpp.) aprēķināts, ka saskaņā ar pamatotiem pieņēmumiem mākslīgā intelekta sistēmas sertifikācijas iegūšana varētu izmaksāt vidēji no 16 800 EUR līdz 23 000 EUR jeb aptuveni 10–14 % no izstrādes izmaksām.

4

Study to Support an Impact Assessment of Regulatory Requirements for Artificial Intelligence in Europe

---