# Den Europæiske Unions C 122/2022

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 122 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 65. årgang17. marts 2022 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 122

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

65. årgang17. marts 2022

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | HENSTILLINGER |
| | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici |
| 2022/C 122/01 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tyskland (ESRB/2021/10) | 1 |
| 2022/C 122/02 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Østrig (ESRB/2021/11) | 9 |
| 2022/C 122/03 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Bulgarien (ESRB/2021/12) | 15 |
| 2022/C 122/04 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Kroatien (ESRB/2021/13) | 18 |
| 2022/C 122/05 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Liechtenstein (ESRB/2021/14) | 22 |
| 2022/C 122/06 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Ungarn (ESRB/2021/15) | 25 |
| 2022/C 122/07 | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Slovakiet (ESRB/2021/16) | 28 |

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici

2022/C 122/01

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tyskland (ESRB/2021/10)

1

2022/C 122/02

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Østrig (ESRB/2021/11)

9

2022/C 122/03

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Bulgarien (ESRB/2021/12)

15

2022/C 122/04

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Kroatien (ESRB/2021/13)

18

2022/C 122/05

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Liechtenstein (ESRB/2021/14)

22

2022/C 122/06

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Ungarn (ESRB/2021/15)

25

2022/C 122/07

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel af 2. december 2021 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Slovakiet (ESRB/2021/16)

28

---

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 122/08 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10447 — NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  ) | 31 |
| 2022/C 122/09 | Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10589 — ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  ) | 32 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 122/08

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10447 — NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND) (
  1
  )

1

31

2022/C 122/09

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion (Sag M.10589 — ADT / FORD NEXT / SNTNL) (
  1
  )

1

32

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK |
| 2022/C 122/10 | Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 13. januar 2022 om et forslag om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber med hensyn til afvikling (CON/2022/3) | 33 |

III   Forberedende retsakter

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

2022/C 122/10

Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 13. januar 2022 om et forslag om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber med hensyn til afvikling (CON/2022/3)

33

---

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 122/11 | Euroens vekselkurs — 16. marts 2022 | 35 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

2022/C 122/11

Euroens vekselkurs — 16. marts 2022

35

---

| | V   Øvrige meddelelser |
| --- | --- |
| | PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 122/12 | Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  ) | 36 |
| | ANDET |
| | Europa-Kommissionen |
| 2022/C 122/13 | Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer | 38 |

V   Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

2022/C 122/12

Anmeldelse af en planlagt fusion (Sag M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX) — Behandles eventuelt efter den forenklede procedure (
  1
  )

1

36

ANDET

Europa-Kommissionen

2022/C 122/13

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

38

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst. |

---

(1)   EØS-relevant tekst.

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

HENSTILLINGER

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici

| 17.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 122/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 122/1

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS HENSTILLING

af 2. december 2021

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tyskland

(ESRB/2021/10)

(2022/C 122/01)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (1), særlig artikel 3, stk. 2, litra b) og d), og artikel 16 og 18,

under henvisning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse ESRB/2011/1 af 20. januar 2011 om vedtagelse af forretningsordenen for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (2), særlig artikel 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden kan de indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien forstærke en negativ udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden kan de indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien forstærke en negativ udvikling.

| (2) | Disse forbindelser er vigtige, da de betyder, at risici fra ejendomssektoren kan have systemiske virkninger. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opadrettet pres på ejendomspriserne. Desuden kan de indbyrdes forbindelser mellem boligpriser og kredit have potentielle systemiske konsekvenser. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes. |
| --- | --- |

(2)

Disse forbindelser er vigtige, da de betyder, at risici fra ejendomssektoren kan have systemiske virkninger. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opadrettet pres på ejendomspriserne. Desuden kan de indbyrdes forbindelser mellem boligpriser og kredit have potentielle systemiske konsekvenser. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes.

| (3) | Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab på realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug eller långivernes nedgearing, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(3)

Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab på realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug eller långivernes nedgearing, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (4) | Som det fremgår af fjerde betragtning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2013/1 (3), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for derved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst. |
| --- | --- |

(4)

Som det fremgår af fjerde betragtning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2013/1 (3), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for derved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst.

| (5) | Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (5), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici i forhold til nye boliglån. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (5), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selv om kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici i forhold til nye boliglån.

| (6) | I 2019 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en systematisk og fremadrettet vurdering af sårbarheder i beboelsesejendomssektoren for hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) (6). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til fem lande, herunder Tyskland (7). |
| --- | --- |

(6)

I 2019 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en systematisk og fremadrettet vurdering af sårbarheder i beboelsesejendomssektoren for hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) (6). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til fem lande, herunder Tyskland (7).

| (7) | I 2019 var de største sårbarheder, der blev identificeret på markedet for beboelsesejendomme i Tyskland, den betydelige overvurdering af boligpriserne i byområder i forbindelse med den udbredte og hurtige udvikling i boligpriserne og visse tegn på en lempelse af udlånsstandarderne for boliglån, om end i forbindelse med den generelle usikkerhed på grund af betydelige datamangler. |
| --- | --- |

(7)

I 2019 var de største sårbarheder, der blev identificeret på markedet for beboelsesejendomme i Tyskland, den betydelige overvurdering af boligpriserne i byområder i forbindelse med den udbredte og hurtige udvikling i boligpriserne og visse tegn på en lempelse af udlånsstandarderne for boliglån, om end i forbindelse med den generelle usikkerhed på grund af betydelige datamangler.

| (8) | ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme. Resultatet af denne vurdering viser, at nogle af landene efter at have modtaget landespecifikke advarsler i september 2019 har truffet yderligere foranstaltninger for at afhjælpe de dermed forbundne sårbarheder. ESRB’s vurdering viser også, at stigninger i boligpriserne er blevet mere bredt funderede i både by- og landområder. I betragtning af de stigende sårbarheder blev de foranstaltninger, som nogle af landene havde truffet, ifølge ESRB’s vurdering imidlertid ikke anset for at være tilstrækkelige. |
| --- | --- |

(8)

ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme. Resultatet af denne vurdering viser, at nogle af landene efter at have modtaget landespecifikke advarsler i september 2019 har truffet yderligere foranstaltninger for at afhjælpe de dermed forbundne sårbarheder. ESRB’s vurdering viser også, at stigninger i boligpriserne er blevet mere bredt funderede i både by- og landområder. I betragtning af de stigende sårbarheder blev de foranstaltninger, som nogle af landene havde truffet, ifølge ESRB’s vurdering imidlertid ikke anset for at være tilstrækkelige.

| (9) | Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(9)

Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme.

| (10) | For så vidt angår Tyskland, har denne nylige vurdering vist, at ingen af dem på trods af etableringen af en retlig ramme for låntagerbaserede instrumenter i 2017 bestående af et begrænset sæt foranstaltninger (et loft for belåningsgraden og et amortiseringskrav) blev aktiveret for at imødegå akkumuleringen af sårbarheder på mellemlang sigt i beboelsesejendomssektoren. ESRB noterer, at kravene til aktivering af eksisterende låntagerbaserede foranstaltninger ikke var opfyldt under den nuværende retlige ramme. |
| --- | --- |

(10)

For så vidt angår Tyskland, har denne nylige vurdering vist, at ingen af dem på trods af etableringen af en retlig ramme for låntagerbaserede instrumenter i 2017 bestående af et begrænset sæt foranstaltninger (et loft for belåningsgraden og et amortiseringskrav) blev aktiveret for at imødegå akkumuleringen af sårbarheder på mellemlang sigt i beboelsesejendomssektoren. ESRB noterer, at kravene til aktivering af eksisterende låntagerbaserede foranstaltninger ikke var opfyldt under den nuværende retlige ramme.

| (11) | ESRB’s vurdering viser også, at stigninger i boligpriserne er blevet mere bredt funderede i både by- og landområder. Derfor tyder de foreliggende skøn på en høj og stigende overvurdering af boligpriserne i Tyskland. En omfattende analyse af sårbarheder hæmmes i øjeblikket af manglen på detaljerede data om udlånsstandarder for boliglån, selvom der er truffet foranstaltninger til at indsamle data fra 2023, da den nationale forordning om dataindsamling vedrørende boliglån trådte i kraft i 2021. For den seneste periode giver de tilgængelige oplysninger blandede oplysninger om udviklingen i udlånsstandarderne for boliglån. Mens resultaterne af undersøgelsen af bankernes udlån i euroområdet tyder på, at kreditvilkårene for boligkøb blev strammet yderligere i løbet af 2020, tyder en alternativ datakilde for den private sektor (8) på, at andelen af låneansøgninger med høj belåningsgrad steg yderligere i 2020. En anden alternativ datakilde fra den private sektor, som de tyske myndigheder råder over, og som indeholder faktiske transaktioner og udgør en del af det samlede marked, bekræfter, at belåningsgraden er steget noget i løbet af det seneste årti. Desuden er belåningsgraden i overensstemmelse med undersøgelsen af bankernes udlån aftaget i kølvandet på krisen. Dataene viser også, at gældsserviceringsgraden og løbetiden faldt i første halvdel af 2010’erne og steg igen i anden halvdel. På den anden side er gæld i forhold til indkomst steget støt siden 2009. |
| --- | --- |

(11)

ESRB’s vurdering viser også, at stigninger i boligpriserne er blevet mere bredt funderede i både by- og landområder. Derfor tyder de foreliggende skøn på en høj og stigende overvurdering af boligpriserne i Tyskland. En omfattende analyse af sårbarheder hæmmes i øjeblikket af manglen på detaljerede data om udlånsstandarder for boliglån, selvom der er truffet foranstaltninger til at indsamle data fra 2023, da den nationale forordning om dataindsamling vedrørende boliglån trådte i kraft i 2021. For den seneste periode giver de tilgængelige oplysninger blandede oplysninger om udviklingen i udlånsstandarderne for boliglån. Mens resultaterne af undersøgelsen af bankernes udlån i euroområdet tyder på, at kreditvilkårene for boligkøb blev strammet yderligere i løbet af 2020, tyder en alternativ datakilde for den private sektor (8) på, at andelen af låneansøgninger med høj belåningsgrad steg yderligere i 2020. En anden alternativ datakilde fra den private sektor, som de tyske myndigheder råder over, og som indeholder faktiske transaktioner og udgør en del af det samlede marked, bekræfter, at belåningsgraden er steget noget i løbet af det seneste årti. Desuden er belåningsgraden i overensstemmelse med undersøgelsen af bankernes udlån aftaget i kølvandet på krisen. Dataene viser også, at gældsserviceringsgraden og løbetiden faldt i første halvdel af 2010’erne og steg igen i anden halvdel. På den anden side er gæld i forhold til indkomst steget støt siden 2009.

| (12) | Efter at have lempet den modcykliske kapitalbuffer som reaktion på covid-19-krisen gjorde Tyskland desuden ikke yderligere brug af kapitalbaserede foranstaltninger til at imødegå de eksisterende sårbarheder i beboelsesejendomssektoren og fremme finansiel stabilitet. |
| --- | --- |

(12)

Efter at have lempet den modcykliske kapitalbuffer som reaktion på covid-19-krisen gjorde Tyskland desuden ikke yderligere brug af kapitalbaserede foranstaltninger til at imødegå de eksisterende sårbarheder i beboelsesejendomssektoren og fremme finansiel stabilitet.

| (13) | I lyset af denne seneste udvikling, navnlig i lyset af beviserne for overvurdering af boligpriserne, konkluderer ESRB, at låntagerbaserede foranstaltninger bør aktiveres for at imødegå sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tyskland. De tyske myndigheder bør derfor straks aktivere en juridisk bindende eller, hvis dette ikke er muligt i henhold til tysk ret, en ikke-juridisk bindende grænse for belåningsgraden for at sikre sunde udlånsstandarder mod overvurdering af boligpriserne. Samtidig og som supplement til belåningsgraden vil kapitalbaserede foranstaltninger, såsom aktivering af den modcykliske kapitalbuffer eller sektorspecifikke systemiske risikobuffer, øge modstandsdygtigheden i den tyske banksektor over for de sårbarheder, der muligvis allerede er opstået i forbindelse med beboelsesejendomme, i betragtning af den fremherskende overvurdering af boligpriserne og usikkerheden om udlånsstandarderne for realkreditlån, der er ydet i de seneste år. Desuden kan en passende kombination af juridisk bindende eller, hvis dette ikke er muligt i henhold til tysk ret, ikke-juridisk bindende indkomstrelaterede instrumenter øge effektiviteten af grænsen for belåningsgraden til imødegåelse af sårbarheder i forbindelse med finansieringen af beboelsesejendomme. Den tyske retlige ramme for låntagerbaserede foranstaltninger bør derfor suppleres med indtægtsbaserede instrumenter og tilpasses i overensstemmelse hermed, således at det bliver muligt at aktivere låntagerbaserede foranstaltninger hurtigere og således undgå, at der opstår sårbarheder — |
| --- | --- |

(13)

I lyset af denne seneste udvikling, navnlig i lyset af beviserne for overvurdering af boligpriserne, konkluderer ESRB, at låntagerbaserede foranstaltninger bør aktiveres for at imødegå sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tyskland. De tyske myndigheder bør derfor straks aktivere en juridisk bindende eller, hvis dette ikke er muligt i henhold til tysk ret, en ikke-juridisk bindende grænse for belåningsgraden for at sikre sunde udlånsstandarder mod overvurdering af boligpriserne. Samtidig og som supplement til belåningsgraden vil kapitalbaserede foranstaltninger, såsom aktivering af den modcykliske kapitalbuffer eller sektorspecifikke systemiske risikobuffer, øge modstandsdygtigheden i den tyske banksektor over for de sårbarheder, der muligvis allerede er opstået i forbindelse med beboelsesejendomme, i betragtning af den fremherskende overvurdering af boligpriserne og usikkerheden om udlånsstandarderne for realkreditlån, der er ydet i de seneste år. Desuden kan en passende kombination af juridisk bindende eller, hvis dette ikke er muligt i henhold til tysk ret, ikke-juridisk bindende indkomstrelaterede instrumenter øge effektiviteten af grænsen for belåningsgraden til imødegåelse af sårbarheder i forbindelse med finansieringen af beboelsesejendomme. Den tyske retlige ramme for låntagerbaserede foranstaltninger bør derfor suppleres med indtægtsbaserede instrumenter og tilpasses i overensstemmelse hermed, således at det bliver muligt at aktivere låntagerbaserede foranstaltninger hurtigere og således undgå, at der opstår sårbarheder —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

AFSNIT 1

HENSTILLINGER

Henstilling A – Begrænsning af belåningsgraden

Det henstilles, at de relevante myndigheder indfører en juridisk bindende grænse for belåningsgraden for at afbøde sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Tyskland som en risikokilde for den finansielle stabilitet, hvilket kan have alvorlige negative konsekvenser for realøkonomien. Hvis dette ikke er muligt i henhold til tysk ret, henstilles det, at de relevante myndigheder aktiverer en ikke-juridisk bindende grænse gældende for belåningsgraden for at opfylde de mål, der er fastsat deri.

Henstilling B – Aktivering af kapitalbaserede foranstaltninger

Det henstilles, at de relevante myndigheder iværksætter passende kapitalbaserede foranstaltninger for at sikre modstandsdygtigheden hos kreditinstitutter, der er godkendt i Tyskland, og for at supplere den grænse, der gælder for belåningsgraden, jf. henstilling A, med henblik på at afbøde sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Tyskland som en risikokilde for den finansielle stabilitet.

Henstilling C – Retlig ramme for låntagerbaserede foranstaltninger med hensyn til beboelsesejendomssektoren

Det henstilles, at de relevante myndigheder sikrer, at den eksisterende retlige ramme for låntagerbaserede foranstaltninger som minimum omfatter følgende juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger:

| a) | grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst og grænser, der gælder for gældsserviceringsgraden |
| --- | --- |

a)

grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst og grænser, der gælder for gældsserviceringsgraden

| b) | grænser, der gælder for belåningsgraden |
| --- | --- |

b)

grænser, der gælder for belåningsgraden

| c) | grænser, der gælder for løbetid, og |
| --- | --- |

c)

grænser, der gælder for løbetid, og

| d) | amortiseringskrav. |
| --- | --- |

d)

amortiseringskrav.

Henstilling D – Overvågning af sårbarheder og aktivering af indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger

| 1. | Det henstilles, at de relevante myndigheder nøje overvåger sårbarheder i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurdering af boligpriser og udlånsstandarder for nye realkreditlån på mellemlangt sigt. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Det henstilles, at de relevante myndigheder i henhold til resultaterne af den overvågning, der gennemføres i henhold til delhenstilling D, stk. 1, og for at forhindre en overdreven akkumulering af kreditrisiko aktiverer juridisk bindende indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger såsom grænser for gæld i forhold til indkomst eller gældsserviceringsgraden. Hvis dette ikke er muligt i henhold til tysk ret, henstilles det, at de relevante myndigheder aktiverer ikke-juridisk bindende indkomstrelaterede foranstaltninger for at imødegå de mål, der er fastsat deri. |
| --- | --- |

2.

AFSNIT 2

GENNEMFØRELSE

1.   Definitioner

| 1. | I denne henstilling gælder følgende definitioner:






  a) | »amortiseringskrav«: foranstaltninger i forbindelse med lånets tilbagebetaling. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

»amortiseringskrav«: foranstaltninger i forbindelse med lånets tilbagebetaling.

| b) | »belåningsgrad«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

b)

»belåningsgrad«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse

| c) | »gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

c)

»gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| d) | »gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode |
| --- | --- |

d)

»gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode

| e) | »gældsserviceringsgrad«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

e)

»gældsserviceringsgrad«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| f) | »kapitalbaseret foranstaltning«: kapitalgrundlagskrav, der pålægges et kreditinstitut for at forebygge og/eller begrænse systemiske risici som defineret i artikel 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1092/2010, herunder i henhold til artikel 124, 164 eller 458 i forordning (EU) nr. 575/2013 eller afsnit VII, kapitel 4, i direktiv 2013/36/EU, såsom den modcykliske kapitalbuffer eller den sektorspecifikke systemiske buffer |
| --- | --- |

f)

»kapitalbaseret foranstaltning«: kapitalgrundlagskrav, der pålægges et kreditinstitut for at forebygge og/eller begrænse systemiske risici som defineret i artikel 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1092/2010, herunder i henhold til artikel 124, 164 eller 458 i forordning (EU) nr. 575/2013 eller afsnit VII, kapitel 4, i direktiv 2013/36/EU, såsom den modcykliske kapitalbuffer eller den sektorspecifikke systemiske buffer

| g) | »kreditinstitut«: et kreditinstitut som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

g)

»kreditinstitut«: et kreditinstitut som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i forordning (EU) nr. 575/2013

| h) | »løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

h)

»løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse

| i) | »låntagerbaseret foranstaltning«: de makroprudentielle foranstaltninger, der er rettet mod låntagere, herunder begrænsning af belåningsgrad, gæld i forhold til indkomst, gældsserviceringsgrad og afskrivningskrav |
| --- | --- |

i)

»låntagerbaseret foranstaltning«: de makroprudentielle foranstaltninger, der er rettet mod låntagere, herunder begrænsning af belåningsgrad, gæld i forhold til indkomst, gældsserviceringsgrad og afskrivningskrav

| j) | »relevant myndighed«: de myndigheder, der har til opgave at ændre de retlige rammer for låntagerbaserede foranstaltninger, aktivering af låntagerbaserede foranstaltninger, overvågning af systemiske risici eller aktivering af kapitalbaserede foranstaltninger i Tyskland. |
| --- | --- |

j)

»relevant myndighed«: de myndigheder, der har til opgave at ændre de retlige rammer for låntagerbaserede foranstaltninger, aktivering af låntagerbaserede foranstaltninger, overvågning af systemiske risici eller aktivering af kapitalbaserede foranstaltninger i Tyskland.

2.   Kriterier for gennemførelse

| 1. | Følgende kriterier gælder for gennemførelsen af denne henstilling:






  a) | Der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A, henstilling B, henstilling C og henstilling D. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A, henstilling B, henstilling C og henstilling D.

| b) | I forbindelse med aktiveringen af låntagerbaserede eller kapitalbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling A, henstilling B og henstilling D bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Tysklands position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

b)

I forbindelse med aktiveringen af låntagerbaserede eller kapitalbaserede foranstaltninger i henhold til henstilling A, henstilling B og henstilling D bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Tysklands position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele.

| c) | De specifikke kriterier for gennemførelse af denne henstilling fremgår af bilaget. |
| --- | --- |

c)

De specifikke kriterier for gennemførelse af denne henstilling fremgår af bilaget.

| 2. | Adressaterne anmodes om at aflægge rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller i givet fald at begrunde undladelsen af at gennemføre foranstaltninger. Rapporterne bør som minimum indeholde:






  a) | oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger |
| --- | --- | --- |

2.

a)

oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger

| b) | en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning og udlånsstandarderne for nye realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres belåningsgrad, gæld i forhold til indkomst og gældsserviceringsgrad, løbetider og afskrivningsprofil, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (9), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling |
| --- | --- |

b)

en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning og udlånsstandarderne for nye realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres belåningsgrad, gæld i forhold til indkomst og gældsserviceringsgrad, løbetider og afskrivningsprofil, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (9), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling

| c) | en detaljeret begrundelse for undladelsen af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser. |
| --- | --- |

c)

en detaljeret begrundelse for undladelsen af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser.

3.   Tidsfrister for opfølgning

I henhold til artikel 17, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1092/2010 skal adressaterne meddele Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB hvilke handlinger, de har foretaget som svar på denne henstilling, eller begrunde eventuel manglende handling. Adressaterne skal fremsende disse oplysninger i overensstemmelse med følgende tidsfrister:

| 1. | Henstilling A

  Adressaterne for henstilling A anmodes om senest den 30. juni 2023 og senest den 30. juni 2025 at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til pålæggelse af en grænse for belåningsgraden for derved at afbøde sårbarhederne i beboelsesejendomssektoren i Tyskland som en risikokilde for finansiel stabilitet. Hvis mere end én myndighed har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- |

1.

Henstilling A

Adressaterne for henstilling A anmodes om senest den 30. juni 2023 og senest den 30. juni 2025 at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til pålæggelse af en grænse for belåningsgraden for derved at afbøde sårbarhederne i beboelsesejendomssektoren i Tyskland som en risikokilde for finansiel stabilitet. Hvis mere end én myndighed har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

| 2. | Henstilling B

  Adressaterne for henstilling B anmodes om senest den 30. juni 2023 og senest den 30. juni 2025 at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til implementering af kapitalbaserede foranstaltninger. Hvis mere end én myndighed har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- |

2.

Henstilling B

Adressaterne for henstilling B anmodes om senest den 30. juni 2023 og senest den 30. juni 2025 at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til implementering af kapitalbaserede foranstaltninger. Hvis mere end én myndighed har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

| 3. | Henstilling C

  Adressaterne for henstilling C anmodes om senest den 30. juni 2025 at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB en endelig rapport om implementeringen af henstilling C, herunder præcisering af den myndighed eller de myndigheder, der er ansvarlige for beslutningen om at aktivere og implementere de låntagerbaserede foranstaltninger, der er fastsat i henstillingen. Hvis mere end én myndighed har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- |

3.

Henstilling C

Adressaterne for henstilling C anmodes om senest den 30. juni 2025 at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB en endelig rapport om implementeringen af henstilling C, herunder præcisering af den myndighed eller de myndigheder, der er ansvarlige for beslutningen om at aktivere og implementere de låntagerbaserede foranstaltninger, der er fastsat i henstillingen. Hvis mere end én myndighed har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

| 4. | Henstilling D

  Adressaterne for henstilling D anmodes om senest den 30. juni 2023 og senest den 30. juni 2025 at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB en rapport om overvågning af sårbarheder i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurdering af boligpriser og udlånsstandarder for nye realkreditlån på mellemlangt sigt og de foranstaltninger, der er truffet for at imødegå disse sårbarheder. Hvis mere end én myndighed har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- |

4.

Henstilling D

Adressaterne for henstilling D anmodes om senest den 30. juni 2023 og senest den 30. juni 2025 at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB en rapport om overvågning af sårbarheder i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurdering af boligpriser og udlånsstandarder for nye realkreditlån på mellemlangt sigt og de foranstaltninger, der er truffet for at imødegå disse sårbarheder. Hvis mere end én myndighed har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

4.   Overvågning og vurdering

| 1. | ESRB’s sekretariat:






  a) | bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og, om nødvendigt, ved at give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning, |
| --- | --- | --- |

1.

a)

bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og, om nødvendigt, ved at give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning,

| b) | kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd |
| --- | --- |

b)

kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd

| 2. | Det Almindelige Råd vurderer de foranstaltninger og begrundelser, som adressaterne har meddelt, og træffer, alt efter omstændighederne, afgørelse med hensyn til, om denne henstilling ikke er blevet fulgt, og om en adressat ikke har givet en tilfredsstillende begrundelse for at have undladt at gennemføre foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 2. december 2021.

Leder af ESRB’s sekretariat,

på vegne af ESRB’s Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58 af 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2013/1 af 4. april 2013 om delmål og instrumenter for den makroprudentielle politik (EUT C 170 af 15.6.2013, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Jf. »Vulnerabilities in the residential real estate sectors of EEA countries«, ESRB, september 2019, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

6

(7)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ESRB/2019/11 af 27. juni 2019 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Tyskland (EUT C 366 af 30.10.2019, s. 45).

7

(8)  Oplysninger fra en lånemæglerplatform, som dog måske ikke er fuldt ud repræsentative for det tyske realkreditmarked.

8

(9)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ECB/2016/14 af 31. oktober 2016 om lukning af datahuller vedrørende fast ejendom (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 1).

9

---

BILAG

PRÆCISERING AF DE OVERHOLDELSESKRITERIER, DER GÆLDER FOR HENSTILLINGEN

Henstilling A – Begrænsning af belåningsgraden

Følgende overholdelseskriterier gælder for henstilling A:

| 1. | Når adressaterne aktiverer en grænse, der gælder for belåningsgraden, bør de søge at forhindre en væsentlig eller stigende andel af nye realkreditlån med sikkerhed i beboelsesejendomme, som kan føre til kredittab i tilfælde af misligholdelse kombineret med et fald i boligpriserne som følge af ugunstige økonomiske eller finansielle forhold, en stigning i omkostningerne ved gældsserviceringen eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme |
| --- | --- |

1.

Når adressaterne aktiverer en grænse, der gælder for belåningsgraden, bør de søge at forhindre en væsentlig eller stigende andel af nye realkreditlån med sikkerhed i beboelsesejendomme, som kan føre til kredittab i tilfælde af misligholdelse kombineret med et fald i boligpriserne som følge af ugunstige økonomiske eller finansielle forhold, en stigning i omkostningerne ved gældsserviceringen eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme

| 2. | Adressaterne bør anvende en eller flere låntagerbaserede foranstaltninger til at sikre effektiviteten ved de etablerede foranstaltninger og for at minimere potentialet for deres omgåelse eller utilsigtede konsekvenser, der kan reducere foranstaltningernes effektivitet og eventuelt på andre måder skabe risici, særligt ved at sikre, at de låntagerbaserede foranstaltninger gælder for lån, der ydes til alle typer låntagere, til fysiske personer samt låntagere og, for så vidt det findes nødvendigt, alle øvrige typer långivere. |
| --- | --- |

2.

Adressaterne bør anvende en eller flere låntagerbaserede foranstaltninger til at sikre effektiviteten ved de etablerede foranstaltninger og for at minimere potentialet for deres omgåelse eller utilsigtede konsekvenser, der kan reducere foranstaltningernes effektivitet og eventuelt på andre måder skabe risici, særligt ved at sikre, at de låntagerbaserede foranstaltninger gælder for lån, der ydes til alle typer låntagere, til fysiske personer samt låntagere og, for så vidt det findes nødvendigt, alle øvrige typer långivere.

| 3. | Forud for aktiveringen af en grænse for belåningsgraden bør der foretages en vurdering af Tysklands position i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at fastsætte den passende kalibrering og indfasning af sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.

Forud for aktiveringen af en grænse for belåningsgraden bør der foretages en vurdering af Tysklands position i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at fastsætte den passende kalibrering og indfasning af sådanne foranstaltninger.

| 4. | Efter aktiveringen af en grænse for belåningsgraden kan en yderligere stramning heraf eller aktiveringen af yderligere låntagerbaserede foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Tyskland. Dette afhænger af valget af de aktiverede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder. |
| --- | --- |

4.

Efter aktiveringen af en grænse for belåningsgraden kan en yderligere stramning heraf eller aktiveringen af yderligere låntagerbaserede foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Tyskland. Dette afhænger af valget af de aktiverede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder.

| 5. | Ved aktiveringen eller kalibreringen af en grænse for belåningsgraden bør adressaterne tage højde for alle lån, der i sidste ende skal serviceres af husholdningerne fra deres indkomst, uanset lånenes form. |
| --- | --- |

5.

Ved aktiveringen eller kalibreringen af en grænse for belåningsgraden bør adressaterne tage højde for alle lån, der i sidste ende skal serviceres af husholdningerne fra deres indkomst, uanset lånenes form.

Henstilling B – Aktivering af kapitalbaserede foranstaltninger

Følgende overholdelseskriterier gælder for henstilling B:

| 1. | Ved aktiveringen af kapitalbaserede foranstaltninger bør adressaterne søge at sikre modstandsdygtigheden hos kreditinstitutter, der er godkendt i Tyskland, over for den eventuelle indtræden af systemiske risici i forbindelse med beboelsesejendomme, som kan føre til direkte og indirekte kredittab, der hidrører fra realkreditlån eller opstår som følge af husholdningernes faldende forbrug af boliglån. |
| --- | --- |

1.

Ved aktiveringen af kapitalbaserede foranstaltninger bør adressaterne søge at sikre modstandsdygtigheden hos kreditinstitutter, der er godkendt i Tyskland, over for den eventuelle indtræden af systemiske risici i forbindelse med beboelsesejendomme, som kan føre til direkte og indirekte kredittab, der hidrører fra realkreditlån eller opstår som følge af husholdningernes faldende forbrug af boliglån.

| 2. | Forud for aktiveringen af kapitalbaserede foranstaltninger bør der foretages en vurdering af Tysklands position i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at afgøre, om det er hensigtsmæssigt at aktivere sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

Forud for aktiveringen af kapitalbaserede foranstaltninger bør der foretages en vurdering af Tysklands position i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at afgøre, om det er hensigtsmæssigt at aktivere sådanne foranstaltninger.

| 3. | Efter aktiveringen af de kapitalbaserede foranstaltninger kan en yderligere stramning deraf eller aktiveringen af yderligere makroprudentielle foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Tyskland. Dette afhænger af valget af de aktiverede kapitalbaserede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder. |
| --- | --- |

3.

Efter aktiveringen af de kapitalbaserede foranstaltninger kan en yderligere stramning deraf eller aktiveringen af yderligere makroprudentielle foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Tyskland. Dette afhænger af valget af de aktiverede kapitalbaserede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder.

Henstilling C – Retlig ramme for låntagerbaserede foranstaltninger med hensyn til beboelsesejendomssektoren

Følgende overholdelseskriterier gælder for henstilling C:

| 1. | Det bør med de tyske retlige rammer for låntagerbaserede foranstaltninger sikres, at:






  a) | de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst og gældsserviceringsgraden samt løbetider gælder for lån, der ydes til alle typer låntagere og af alle typer långivere, for at undgå enhver omgåelse af grænserne, således at disse grænser primært bør anvendes på fysiske personer som låntagere, men også på alle øvrige typer låntagere, hvis finansieringsstrukturerne indebærer en sådan udvidelse for at undgå omgåelse af grænserne |
| --- | --- | --- |

1.

Det bør med de tyske retlige rammer for låntagerbaserede foranstaltninger sikres, at:

a)

de grænser, der gælder for gæld i forhold til indkomst og gældsserviceringsgraden samt løbetider gælder for lån, der ydes til alle typer låntagere og af alle typer långivere, for at undgå enhver omgåelse af grænserne, således at disse grænser primært bør anvendes på fysiske personer som låntagere, men også på alle øvrige typer låntagere, hvis finansieringsstrukturerne indebærer en sådan udvidelse for at undgå omgåelse af grænserne

| b) | de nationale myndigheder i Tyskland, der har til opgave at anvende de låntagerbaserede foranstaltninger, kan aktivere juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger på en effektiv og forebyggende måde og har den nødvendige fleksibilitet med henblik på at udarbejde disse foranstaltninger på grundlag af de identificerede sårbarheder. |
| --- | --- |

b)

de nationale myndigheder i Tyskland, der har til opgave at anvende de låntagerbaserede foranstaltninger, kan aktivere juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger på en effektiv og forebyggende måde og har den nødvendige fleksibilitet med henblik på at udarbejde disse foranstaltninger på grundlag af de identificerede sårbarheder.

| 2. | Ændringerne i de tyske retlige rammer for låntagerbaserede foranstaltninger bør senest gælde fra 1. juni 2024. |
| --- | --- |

2.

Ændringerne i de tyske retlige rammer for låntagerbaserede foranstaltninger bør senest gælde fra 1. juni 2024.

Henstilling D – Overvågning af sårbarheder og aktivering af indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger

Følgende overholdelseskriterier gælder for delhenstilling D, stk. 1:

Når adressaterne overvåger sårbarheder i forbindelse med husholdningernes gældsætning, overvurdering af boligpriser og udlånsstandarder for nye realkreditlån på mellemlangt sigt, bør de overvåge andelen af låntagere, der optager nye realkreditlån, som de risikerer ikke at kunne tilbagebetale eller afdrage regelmæssigt uden i væsentlig grad at reducere deres forbrug som følge af ugunstige økonomiske eller finansielle forhold, en stigning i omkostningerne ved gældsserviceringen eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme.

Følgende overholdelseskriterier gælder for delhenstilling D, stk. 2:

| 1. | Når adressaterne aktiverer indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger, bør de søge at forhindre, at en væsentlig eller stigende andel af låntagere optager nye realkreditlån, som de risikerer ikke at kunne tilbagebetale eller gældsservicere regelmæssigt uden i væsentlig grad at reducere deres forbrug som følge af ugunstige økonomiske eller finansielle forhold, en stigning i omkostningerne ved at betale renter og afdrag på deres gæld eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

1.

Når adressaterne aktiverer indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger, bør de søge at forhindre, at en væsentlig eller stigende andel af låntagere optager nye realkreditlån, som de risikerer ikke at kunne tilbagebetale eller gældsservicere regelmæssigt uden i væsentlig grad at reducere deres forbrug som følge af ugunstige økonomiske eller finansielle forhold, en stigning i omkostningerne ved at betale renter og afdrag på deres gæld eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme.

| 2. | Adressaterne bør anvende en eller flere låntagerbaserede foranstaltninger til at sikre effektiviteten ved de etablerede foranstaltninger og for at minimere potentialet for deres omgåelse eller utilsigtede konsekvenser, der kan reducere foranstaltningernes effektivitet og eventuelt på andre måder skabe risici, særligt ved at sikre, at de låntagerbaserede foranstaltninger gælder for lån, der ydes til alle typer låntagere, til fysiske personer samt låntagere og, for så vidt det findes nødvendigt, alle øvrige typer långivere. |
| --- | --- |

2.

Adressaterne bør anvende en eller flere låntagerbaserede foranstaltninger til at sikre effektiviteten ved de etablerede foranstaltninger og for at minimere potentialet for deres omgåelse eller utilsigtede konsekvenser, der kan reducere foranstaltningernes effektivitet og eventuelt på andre måder skabe risici, særligt ved at sikre, at de låntagerbaserede foranstaltninger gælder for lån, der ydes til alle typer låntagere, til fysiske personer samt låntagere og, for så vidt det findes nødvendigt, alle øvrige typer långivere.

| 3. | Forud for aktiveringen af de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger bør der foretages en vurdering af Tysklands position i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at fastsætte en passende kalibrering og indfasning af sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.

Forud for aktiveringen af de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger bør der foretages en vurdering af Tysklands position i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at fastsætte en passende kalibrering og indfasning af sådanne foranstaltninger.

| 4. | Efter aktiveringen af de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger kan en yderligere stramning deraf eller aktiveringen af yderligere låntagerbaserede foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Tyskland. Dette afhænger af valget af de aktiverede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder. |
| --- | --- |

4.

Efter aktiveringen af de indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger kan en yderligere stramning deraf eller aktiveringen af yderligere låntagerbaserede foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Tyskland. Dette afhænger af valget af de aktiverede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder.

| 5. | Ved aktiveringen eller kalibreringen af indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger bør adressaterne tage højde for alle lån, der i sidste ende skal serviceres af husholdningerne fra deres indkomst, uanset lånenes form. |
| --- | --- |

5.

Ved aktiveringen eller kalibreringen af indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger bør adressaterne tage højde for alle lån, der i sidste ende skal serviceres af husholdningerne fra deres indkomst, uanset lånenes form.

---

| 17.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 122/9 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 122/9

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS HENSTILLING

af 2. december 2021

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Østrig

(ESRB/2021/11)

(2022/C 122/02)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (1), særlig artikel 3, stk. 2, litra b) og d), og artikel 16 og 18,

under henvisning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse ESRB/2011/1 af 20. januar 2011 om vedtagelse af forretningsordenen for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (2), særlig artikel 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative, grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling. |
| --- | --- |

(1)

Ejendomssektoren spiller en vigtig rolle i økonomien, og sektorens udvikling kan påvirke det finansielle system i væsentlig grad. Tidligere finansielle kriser har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed, hvilket også kan føre til negative, grænseoverskridende afsmittende virkninger. En negativ udvikling på markedet for fast ejendom i nogle medlemsstater har tidligere medført store kredittab og/eller haft en negativ indvirkning på realøkonomien. Sådanne virkninger afspejler det nære samspil mellem ejendomssektoren, finansieringsinstitutterne og andre sektorer i økonomien. Desuden forstærker de stærke indbyrdes forbindelser mellem det finansielle system og realøkonomien en negativ udvikling.

| (2) | Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opadrettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer resultere i eventuelle systemiske konsekvenser. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes. |
| --- | --- |

(2)

Disse indbyrdes forbindelser er vigtige, fordi de betyder, at risici, der opstår i ejendomssektoren, kan have en systemisk virkning af procyklisk karakter. Sårbarheder i det finansielle system opbygges ofte under opsvingsfasen i cyklussen for fast ejendom. Opfattelsen af lavere risici for og lettere adgang til finansiering kan, sammen med en øget efterspørgsel efter fast ejendom, bidrage til hurtig kredit- og investeringsvækst, hvilket medfører et opadrettet pres på ejendomspriserne. Eftersom de deraf følgende højere værdier af sikkerhedsstillelse bidrager yderligere til at skabe øget udbud og efterspørgsel efter kredit, kan disse selvforstærkende mekanismer resultere i eventuelle systemiske konsekvenser. Omvendt kan strammere kreditforhold, øget risikoaversion og et nedadrettet pres på ejendomspriserne under nedgangsfasen i cyklussen for fast ejendom påvirke låntagere og långiveres modstandsdygtighed negativt, hvorved de økonomiske forhold forringes.

| (3) | Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab på realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(3)

Sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme kan være en kilde til systemisk risiko, og de kan påvirke den finansielle stabilitet både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab på realkreditporteføljer på grund af negative økonomiske eller finansielle forhold og samtidige negative udviklinger på markedet for beboelsesejendomme. Indirekte virkninger kan hænge sammen med tilpasninger i husholdningernes forbrug, hvilket fører til yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (4) | Som det fremgår af fjerde betragtning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2013/1 (3), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for derved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst. |
| --- | --- |

(4)

Som det fremgår af fjerde betragtning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2013/1 (3), er det endelige mål med den makroprudentielle politik at bidrage til at sikre hele det finansielle systems stabilitet, herunder ved at styrke det finansielle systems modstandsdygtighed og mindske opbygningen af systemiske risici, for derved at sikre, at den finansielle sektor yder et holdbart bidrag til den økonomiske vækst.

| (5) | Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (5), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selvom kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici. |
| --- | --- |

(5)

Med henblik herpå kan de makroprudentielle myndigheder anvende en eller flere af de makroprudentielle foranstaltninger, der er fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU (4) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (5), og/eller låntagerbaserede makroprudentielle foranstaltninger, der udelukkende er baseret på national lovgivning, afhængigt af risikovurderingen. Selvom kapitalbaserede foranstaltninger primært har til formål at øge det finansielle systems modstandsdygtighed, kan låntagerbaserede foranstaltninger være særligt velegnede til at forhindre yderligere opbygning af systemiske risici.

| (6) | I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (6). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande, herunder Østrig (7): |
| --- | --- |

(6)

I 2016 gennemførte Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) en vurdering af sårbarhederne vedrørende beboelsesejendomme på EU-plan (6). Denne vurdering gjorde det muligt for ESRB at identificere en række sårbarheder på mellemlangt sigt i flere lande som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, hvilket førte til, at der blev udstedt advarsler til otte lande, herunder Østrig (7):

| (7) | I 2016 var de primære, identificerede sårbarheder på markedet for beboelsesejendomme i Østrig robust vækst i priserne på beboelsesejendomme og realkredit samt risikoen for en yderligere lempelse af udlånsstandarderne. |
| --- | --- |

(7)

I 2016 var de primære, identificerede sårbarheder på markedet for beboelsesejendomme i Østrig robust vækst i priserne på beboelsesejendomme og realkredit samt risikoen for en yderligere lempelse af udlånsstandarderne.

| (8) | De nationale myndigheder i Østrig har siden 2018 brugt kommunikationsværktøjer til at sikre forsigtige udlånsstandarder understøttet af styrkede makroprudentielle tilsynsaktiviteter. I den opfølgende rapport om lande, der i 2016 modtog advarsler om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren (8), anerkender ESRB, at de foranstaltninger, de østrigske myndigheder introducerede, kan have været effektive til at tackle de nye overvejende sårbarheder. ESRB noterede dog også, at de østrigske myndigheder i 2017 fik beføjelser til at introducere juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger, og at disse kunne udøves, hvis de nye sårbarheder accelererede. |
| --- | --- |

(8)

De nationale myndigheder i Østrig har siden 2018 brugt kommunikationsværktøjer til at sikre forsigtige udlånsstandarder understøttet af styrkede makroprudentielle tilsynsaktiviteter. I den opfølgende rapport om lande, der i 2016 modtog advarsler om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren (8), anerkender ESRB, at de foranstaltninger, de østrigske myndigheder introducerede, kan have været effektive til at tackle de nye overvejende sårbarheder. ESRB noterede dog også, at de østrigske myndigheder i 2017 fik beføjelser til at introducere juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger, og at disse kunne udøves, hvis de nye sårbarheder accelererede.

| (9) | ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme. I den forbindelse har ESRB identificeret visse svagheder på mellemlangt sigt som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der ikke er blevet imødegået i tilstrækkeligt omfang. |
| --- | --- |

(9)

ESRB har for nylig afsluttet en systematisk og fremadskuende vurdering i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde af sårbarheder vedrørende beboelsesejendomme. I den forbindelse har ESRB identificeret visse svagheder på mellemlangt sigt som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der ikke er blevet imødegået i tilstrækkeligt omfang.

| (10) | Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(10)

Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme.

| (11) | For så vidt angår Østrig, har den nylige vurdering vist, at efter en periode med moderat vækst, er væksten i reale boligpriser accelereret og vokset hurtigere end væksten i den disponible realindkomst. Derudover er udlån til husholdninger steget støt. ESRB’s vurdering viser desuden, at væksten i reale boligpriser siden september 2019 er accelereret i første kvartal af 2021 og vokset hurtigere end væksten i den disponible realindkomst set over samme periode. I overensstemmelse med denne udvikling og ifølge Oesterreichische Nationalbanks vurderinger steg overvurderingen af boligpriserne yderligere i første kvartal af 2021. Realvæksten i udlån til husholdninger med henblik på boligkøb er vokset støt siden 2019. En meddelelse fra Financial Market Stability Board (FMSB) i Østrig i juni 2021 (9) indikerede, at udlånsstandarderne for realkreditlån, for så vidt angår belåningsgrad og gældsserviceringsgrad på det seneste er fortsat med at stige set i forhold til de seneste fem års gennemsnit, og at en væsentlig del af udlånene havde højere belåningsgrad og gældsserviceringsgrad. |
| --- | --- |

(11)

For så vidt angår Østrig, har den nylige vurdering vist, at efter en periode med moderat vækst, er væksten i reale boligpriser accelereret og vokset hurtigere end væksten i den disponible realindkomst. Derudover er udlån til husholdninger steget støt. ESRB’s vurdering viser desuden, at væksten i reale boligpriser siden september 2019 er accelereret i første kvartal af 2021 og vokset hurtigere end væksten i den disponible realindkomst set over samme periode. I overensstemmelse med denne udvikling og ifølge Oesterreichische Nationalbanks vurderinger steg overvurderingen af boligpriserne yderligere i første kvartal af 2021. Realvæksten i udlån til husholdninger med henblik på boligkøb er vokset støt siden 2019. En meddelelse fra Financial Market Stability Board (FMSB) i Østrig i juni 2021 (9) indikerede, at udlånsstandarderne for realkreditlån, for så vidt angår belåningsgrad og gældsserviceringsgrad på det seneste er fortsat med at stige set i forhold til de seneste fem års gennemsnit, og at en væsentlig del af udlånene havde højere belåningsgrad og gældsserviceringsgrad.

| (12) | Den aktuelle politiksammensætning anses kun for at være delvist hensigtsmæssig og delvist tilstrækkelig til at imødegå de stigende sårbarheder. Desuden har Østrig ikke gjort yderligere brug af de kapitalbaserede foranstaltninger til at imødegå eksisterende sårbarheder og fremme finansiel stabilitet. Endvidere afspejles de sårbarheder, der er identificeret i beboelsesejendomssektoren, ikke til fulde i de risikovægte for realkreditlån, som anvendes af kreditinstitutter, der bruger IRB-metoden til at beregne kapitalkravene. |
| --- | --- |

(12)

Den aktuelle politiksammensætning anses kun for at være delvist hensigtsmæssig og delvist tilstrækkelig til at imødegå de stigende sårbarheder. Desuden har Østrig ikke gjort yderligere brug af de kapitalbaserede foranstaltninger til at imødegå eksisterende sårbarheder og fremme finansiel stabilitet. Endvidere afspejles de sårbarheder, der er identificeret i beboelsesejendomssektoren, ikke til fulde i de risikovægte for realkreditlån, som anvendes af kreditinstitutter, der bruger IRB-metoden til at beregne kapitalkravene.

| (13) | Set i lyset af den nylige udvikling har ESRB konkluderet, at aktiveringen af juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger ville øge effektiviteten af de foranstaltninger, der allerede er etableret til på tilfredsstillende vis at imødegå sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Østrig. Når eller hvor sådanne bindende låntagerbaserede foranstaltninger vurderes til ikke at være tilstrækkeligt effektive til at imødegå sårbarheder på mellemlangt sigt, bør implementeringen af kapitalbaserede foranstaltninger såsom instrumenter, der skal øge IRB-risikovægtene for eksponering for beboelsesejendomme, den sektorspecifikke systemisk risikobuffer eller modcykliske kapitalbuffer, overvejes. Disse foranstaltninger ville øge den østrigske banksektors modstandsdygtighed over for risici såsom den pågældende overvurdering af boligpriser og de seneste års i nogen grad lempelige udlånsstandarder for realkreditlån, der kan have hobet sig op — |
| --- | --- |

(13)

Set i lyset af den nylige udvikling har ESRB konkluderet, at aktiveringen af juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger ville øge effektiviteten af de foranstaltninger, der allerede er etableret til på tilfredsstillende vis at imødegå sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Østrig. Når eller hvor sådanne bindende låntagerbaserede foranstaltninger vurderes til ikke at være tilstrækkeligt effektive til at imødegå sårbarheder på mellemlangt sigt, bør implementeringen af kapitalbaserede foranstaltninger såsom instrumenter, der skal øge IRB-risikovægtene for eksponering for beboelsesejendomme, den sektorspecifikke systemisk risikobuffer eller modcykliske kapitalbuffer, overvejes. Disse foranstaltninger ville øge den østrigske banksektors modstandsdygtighed over for risici såsom den pågældende overvurdering af boligpriser og de seneste års i nogen grad lempelige udlånsstandarder for realkreditlån, der kan have hobet sig op —

VEDTAGET DENNE HENSTILLING:

AFSNIT 1

HENSTILLINGER

Henstilling A – Aktivering af juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger

Det henstilles, at de relevante myndigheder aktiverer juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger for at afbøde sårbarhederne i beboelsesejendomssektoren i Østrig som risikokilde for den finansielle stabilitet.

Henstilling B – Aktivering eller stramning af kapitalbaserede foranstaltninger

Det henstilles, at de relevante myndigheder aktiverer eller strammer kapitalbaserede foranstaltninger for at sikre modstandsdygtigheden hos bemyndigede kreditinstitutter, der er godkendt i Østrig, som risikokilde for den finansielle stabilitet, hvor og når de bindende låntagerbaserede foranstaltninger vurderes til at være utilstrækkelige til at imødegå sårbarhederne på mellemlangt sigt.

AFSNIT 2

GENNEMFØRELSE

1.   Definitioner

| 1. | I denne henstilling gælder følgende definitioner:






  a) | »amortiseringskrav«: foranstaltninger i forbindelse med lånets tilbagebetaling |
| --- | --- | --- |

1.

a)

»amortiseringskrav«: foranstaltninger i forbindelse med lånets tilbagebetaling

| b) | »belåningsgrad«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

b)

»belåningsgrad«: summen af alle lån eller lånetrancher, som låntager har stillet den faste ejendom som sikkerhed for på tidspunktet for kreditoptagelse, i forhold til værdien af ejendommen på tidspunktet for kreditoptagelse

| c) | »gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

c)

»gæld i forhold til indkomst«: låntagers samlede gæld på tidspunktet for kreditoptagelse i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| d) | »gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode |
| --- | --- |

d)

»gældsservicering«: de samlede renter og afdrag på en låntagers samlede gæld i løbet af en given periode

| e) | »gældsserviceringsgrad«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

e)

»gældsserviceringsgrad«: den samlede årlige gældsservicering i forhold til låntagers samlede årlige disponible indkomst på tidspunktet for kreditoptagelse

| f) | »kapitalbaseret foranstaltning«: kapitalgrundlagskrav, der pålægges et kreditinstitut for at forebygge og/eller begrænse systemiske risici som defineret i artikel 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1092/2010, herunder i henhold til artikel 124, 164 eller 458 i forordning (EU) nr. 575/2013 eller afsnit VII, kapitel 4, i direktiv 2013/36/EU, såsom den modcykliske kapitalbuffer eller den sektorspecifikke systemiske buffer |
| --- | --- |

f)

»kapitalbaseret foranstaltning«: kapitalgrundlagskrav, der pålægges et kreditinstitut for at forebygge og/eller begrænse systemiske risici som defineret i artikel 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1092/2010, herunder i henhold til artikel 124, 164 eller 458 i forordning (EU) nr. 575/2013 eller afsnit VII, kapitel 4, i direktiv 2013/36/EU, såsom den modcykliske kapitalbuffer eller den sektorspecifikke systemiske buffer

| g) | »kreditinstitut«: et kreditinstitut som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i forordning (EU) nr. 575/2013 |
| --- | --- |

g)

»kreditinstitut«: et kreditinstitut som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 1), i forordning (EU) nr. 575/2013

| h) | »løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse |
| --- | --- |

h)

»løbetid«: varigheden af aftalen om lån mod pant i fast ejendom til beboelse udtrykt i år på tidspunktet for kreditoptagelse

| i) | »låntagerbaseret foranstaltning«: de makroprudentielle foranstaltninger, der er rettet mod låntagere, herunder begrænsning af belåningsgrad, gæld i forhold til indkomst, gældsserviceringsgrad og afskrivningskrav |
| --- | --- |

i)

»låntagerbaseret foranstaltning«: de makroprudentielle foranstaltninger, der er rettet mod låntagere, herunder begrænsning af belåningsgrad, gæld i forhold til indkomst, gældsserviceringsgrad og afskrivningskrav

| j) | »relevant myndighed«: de myndigheder, der har til opgave at aktivere juridisk bindende låntagerbaserede eller kapitalbaserede foranstaltninger i Østrig. |
| --- | --- |

j)

»relevant myndighed«: de myndigheder, der har til opgave at aktivere juridisk bindende låntagerbaserede eller kapitalbaserede foranstaltninger i Østrig.

2.   Kriterier for gennemførelse

| 1. | Følgende kriterier gælder for gennemførelsen af denne henstilling:






  a) | Der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A og henstilling B. |
| --- | --- | --- |

1.

a)

Der bør tages behørigt hensyn til proportionalitetsprincippet under hensyntagen til formålet med og indholdet af henstilling A og henstilling B.

| b) | I forbindelse med aktiveringen af juridisk bindende låntagerbaserede og/eller kapitalbaserede foranstaltninger, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Østrigs position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

b)

I forbindelse med aktiveringen af juridisk bindende låntagerbaserede og/eller kapitalbaserede foranstaltninger, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Østrigs position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele.

| c) | De specifikke kriterier for gennemførelse af denne henstilling fremgår af bilaget. |
| --- | --- |

c)

De specifikke kriterier for gennemførelse af denne henstilling fremgår af bilaget.

| 2. | Adressaterne anmodes om at aflægge rapport til Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB om de foranstaltninger, som de har truffet på baggrund af denne henstilling, eller i givet fald at begrunde undladelsen af at gennemføre foranstaltninger. Rapporterne bør som minimum indeholde:






  a) | oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger |
| --- | --- | --- |

2.

a)

oplysninger om indhold og tidsfrister for de trufne foranstaltninger

| b) | en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning og udlånsstandarderne for nye realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres belåningsgrad, gæld i forhold til indkomst og gældsserviceringsgrad, løbetider og afskrivningsprofil, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (10), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling |
| --- | --- |

b)

en vurdering af sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes gældsætning og udlånsstandarderne for nye realkreditlån, herunder fordelingen af nye realkreditlån efter deres belåningsgrad, gæld i forhold til indkomst og gældsserviceringsgrad, løbetider og afskrivningsprofil, hvor de relevante forhold beregnes i overensstemmelse med bilag IV til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (10), sammen med de trufne foranstaltningers funktion under hensyn til målene i denne henstilling

| c) | en detaljeret begrundelse for undladelsen af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser. |
| --- | --- |

c)

en detaljeret begrundelse for undladelsen af at træffe foranstaltninger eller fravigelse fra denne henstilling, herunder forsinkelser.

3.   Tidsfrister for opfølgning

I henhold til artikel 17, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1092/2010 skal adressaterne meddele Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB hvilke handlinger, de har foretaget som svar på denne henstilling, eller begrunde eventuel manglende handling. Adressaterne skal fremsende disse oplysninger i overensstemmelse med følgende tidsfrister:

| 1. | Henstilling A







  a) | Adressaterne for henstilling A anmodes om senest den 30. juni 2023 og senest den 30. juni 2025 at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til aktivering af juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger. Hvis mere end én myndighed har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- | --- |

1.

Henstilling A

a)

Adressaterne for henstilling A anmodes om senest den 30. juni 2023 og senest den 30. juni 2025 at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til aktivering af juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger. Hvis mere end én myndighed har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

| 2. | Henstilling B

  Adressaterne for henstilling B anmodes om senest den 30. juni 2023 og senest den 30. juni 2025 at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til implementering af kapitalbaserede foranstaltninger. Hvis mere end én myndighed har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport. |
| --- | --- |

2.

Henstilling B

Adressaterne for henstilling B anmodes om senest den 30. juni 2023 og senest den 30. juni 2025 at forelægge Europa-Parlamentet, Rådet, Kommissionen og ESRB en rapport om eventuelle foranstaltninger, der er truffet med hensyn til implementering af kapitalbaserede foranstaltninger. Hvis mere end én myndighed har ansvar for at træffe foranstaltninger for at imødegå de identificerede sårbarheder, bør der forelægges én fælles rapport.

4.   Overvågning og vurdering

| 1. | ESRB’s sekretariat:






  a) | bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og, om nødvendigt, ved at give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning |
| --- | --- | --- |

1.

a)

bistår adressaterne ved at fremme en koordineret rapportering, udarbejde relevante skemaer og, om nødvendigt, ved at give en detaljeret beskrivelse af procedurerne og tidsfristerne for opfølgning

| b) | kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd. |
| --- | --- |

b)

kontrollerer adressaternes opfølgning, bistår dem på anmodning og aflægger rapport om opfølgningen til Det Almindelige Råd.

| 2. | Det Almindelige Råd vurderer de foranstaltninger og begrundelser, som adressaterne har meddelt, og træffer, alt efter omstændighederne, afgørelse med hensyn til, om denne henstilling ikke er blevet fulgt, og om en adressat ikke har givet en tilfredsstillende begrundelse for at have undladt at gennemføre foranstaltninger. |
| --- | --- |

2.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 2. december 2021.

Leder af ESRB’s sekretariat,

på vegne af ESRB’s Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58 af 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2013/1 af 4. april 2013 om delmål og instrumenter for den makroprudentielle politik (EUT C 170 af 15.6.2013, s. 1).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/36/EU af 26. juni 2013 om adgang til at udøve virksomhed som kreditinstitut og om tilsyn med kreditinstitutter og investeringsselskaber, om ændring af direktiv 2002/87/EF og om ophævelse af direktiv 2006/48/EF og 2006/49/EF (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Jf. »Vulnerabilities in the EU residential real estate sector«, ESRB, november 2016, som findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

6

(7)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis advarsel ESRB/2016/05 af 22. september 2016 om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Østrig (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 43).

7

(8)  Jf. »Follow-up report on the countries that received ESRB warnings in 2016 on medium-term vulnerabilities in the residential real estate sector«, ESRB, september 2019, der findes på ESRB’s websted www.esrb.europa.eu.

8

(9)  Pressemeddelelse om FMSB’s 28. møde, der findes på FMSG’s websted https://www.fmsg.at/en/publications/press-releases/2021/28th-meeting.html.

9

(10)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ECB/2016/14 af 31. oktober 2016 om lukning af datahuller vedrørende fast ejendom (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 1).

10

---

BILAG

PRÆCISERING AF DE OVERHOLDELSESKRITERIER, DER GÆLDER FOR HENSTILLINGEN

Henstilling A – Aktivering af juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger

Følgende overholdelseskriterier gælder for henstilling A:

| 1. | Når juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger aktiveres, bør adressaterne søge at forhindre en væsentlig eller stigende andel af:






  a) | nye realkreditlån, for hvilke en beboelsesejendom er stillet som sikkerhed, der ville kunne medføre kredittab i tilfælde af misligholdelse og et efterfølgende fald i boligpriserne |
| --- | --- | --- |

1.

Når juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger aktiveres, bør adressaterne søge at forhindre en væsentlig eller stigende andel af:

a)

nye realkreditlån, for hvilke en beboelsesejendom er stillet som sikkerhed, der ville kunne medføre kredittab i tilfælde af misligholdelse og et efterfølgende fald i boligpriserne

| b) | låntagere, der optager nye realkreditlån, og hvor der er væsentlig risiko for, at de ikke kan tilbagebetale eller afdrage deres gæld regelmæssigt uden en væsentlig nedsættelse af deres forbrug efter negative økonomiske eller finansielle forhold, en stigning i gældsserviceringsomkostningerne eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

b)

låntagere, der optager nye realkreditlån, og hvor der er væsentlig risiko for, at de ikke kan tilbagebetale eller afdrage deres gæld regelmæssigt uden en væsentlig nedsættelse af deres forbrug efter negative økonomiske eller finansielle forhold, en stigning i gældsserviceringsomkostningerne eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme.

| 2. | Adressaterne bør anvende en eller flere juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger til at sikre effektiviteten ved de etablerede foranstaltninger og for at minimere potentialet for disses omgåelse eller utilsigtede konsekvenser, der kan reducere foranstaltningernes effektivitet og eventuelt på andre måder skabe risici, særligt ved at sikre, at de juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger gælder for lån, der ydes til alle typer låntagere og af alle typer långivere. |
| --- | --- |

2.

Adressaterne bør anvende en eller flere juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger til at sikre effektiviteten ved de etablerede foranstaltninger og for at minimere potentialet for disses omgåelse eller utilsigtede konsekvenser, der kan reducere foranstaltningernes effektivitet og eventuelt på andre måder skabe risici, særligt ved at sikre, at de juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger gælder for lån, der ydes til alle typer låntagere og af alle typer långivere.

| 3. | Forud for aktiveringen af de juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger bør der foretages en vurdering af Østrigs position i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at fastsætte den passende kalibrering og indfasning af sådanne foranstaltninger. |
| --- | --- |

3.

Forud for aktiveringen af de juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger bør der foretages en vurdering af Østrigs position i de økonomiske og finansielle cyklusser med henblik på at fastsætte den passende kalibrering og indfasning af sådanne foranstaltninger.

| 4. | Forud for aktiveringen af de juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger og for at fastsætte den passende kalibrering og indfasning af sådanne foranstaltninger, bør adressaterne tage højde for valget og kalibreringen af aktuelt etablerede låntagerbaserede foranstaltninger og dermed sikre større effektivitet i afbødningen af de sårbarheder, der er identificeret i Østrig. |
| --- | --- |

4.

Forud for aktiveringen af de juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger og for at fastsætte den passende kalibrering og indfasning af sådanne foranstaltninger, bør adressaterne tage højde for valget og kalibreringen af aktuelt etablerede låntagerbaserede foranstaltninger og dermed sikre større effektivitet i afbødningen af de sårbarheder, der er identificeret i Østrig.

| 5. | Efter aktiveringen af de juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger kan en yderligere stramning heraf eller aktiveringen af yderligere makroprudentielle foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Østrig. Dette afhænger af valget af de aktiverede låntagerbaserede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder. |
| --- | --- |

5.

Efter aktiveringen af de juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger kan en yderligere stramning heraf eller aktiveringen af yderligere makroprudentielle foranstaltninger være nødvendig for at imødegå de sårbarheder, der er identificeret i Østrig. Dette afhænger af valget af de aktiverede låntagerbaserede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder.

| 6. | I forbindelse med aktiveringen eller kalibreringen af juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger bør adressaterne tage højde for alle de lån, som serviceres af husholdninger fra deres indkomst, uanset lånenes form (dvs. at behandle lån til boligselskaber som husholdningers gæld). |
| --- | --- |

6.

I forbindelse med aktiveringen eller kalibreringen af juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger bør adressaterne tage højde for alle de lån, som serviceres af husholdninger fra deres indkomst, uanset lånenes form (dvs. at behandle lån til boligselskaber som husholdningers gæld).

Henstilling B – Aktivering eller stramning af kapitalbaserede foranstaltninger

Følgende overholdelseskriterier gælder for henstilling B:

| 1. | Ved aktiveringen eller stramningen af eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger bør adressaterne søge at sikre modstandsdygtigheden hos kreditinstitutter, der er godkendt i Østrig, over for den eventuelle indtræden af systemiske risici i forbindelse med beboelsesejendomme, som kan føre til direkte og indirekte kredittab, der hidrører fra realkreditlån eller opstår som følge af husholdningernes faldende forbrug af boliglån. |
| --- | --- |

1.

Ved aktiveringen eller stramningen af eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger bør adressaterne søge at sikre modstandsdygtigheden hos kreditinstitutter, der er godkendt i Østrig, over for den eventuelle indtræden af systemiske risici i forbindelse med beboelsesejendomme, som kan føre til direkte og indirekte kredittab, der hidrører fra realkreditlån eller opstår som følge af husholdningernes faldende forbrug af boliglån.

| 2. | Forud for aktiveringen af yderligere eller stramningen af eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger, bør Østrigs position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt tilstrækkeligheden af de juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger, som de er aktiveret i overensstemmelse med henstilling A, til at tackle sårbarhederne på mellemlangt sigt vurderes for at fastsætte, hvorvidt aktiveringen eller stramningen af de kapitalbaserede foranstaltninger er hensigtsmæssig. |
| --- | --- |

2.

Forud for aktiveringen af yderligere eller stramningen af eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger, bør Østrigs position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt tilstrækkeligheden af de juridisk bindende låntagerbaserede foranstaltninger, som de er aktiveret i overensstemmelse med henstilling A, til at tackle sårbarhederne på mellemlangt sigt vurderes for at fastsætte, hvorvidt aktiveringen eller stramningen af de kapitalbaserede foranstaltninger er hensigtsmæssig.

| 3. | Efter aktiveringen af de yderligere kapitalbaserede foranstaltninger eller stramningen af eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger kan det være nødvendigt at stramme foranstaltningerne yderligere eller at aktivere yderligere makroprudentielle foranstaltninger for at tackle de sårbarheder, der er identificeret i Østrig. Dette afhænger af valget af de aktiverede kapitalbaserede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder. |
| --- | --- |

3.

Efter aktiveringen af de yderligere kapitalbaserede foranstaltninger eller stramningen af eksisterende kapitalbaserede foranstaltninger kan det være nødvendigt at stramme foranstaltningerne yderligere eller at aktivere yderligere makroprudentielle foranstaltninger for at tackle de sårbarheder, der er identificeret i Østrig. Dette afhænger af valget af de aktiverede kapitalbaserede foranstaltninger, den første kalibrering af de aktiverede foranstaltninger og resultaterne af vurderingen af sårbarheder.

---

| 17.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 122/15 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 122/15

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS ADVARSEL

af 2. december 2021

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Bulgarien

(ESRB/2021/12)

(2022/C 122/03)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (1), særlig artikel 3, stk. 2, litra c), og artikel 16 og 18,

under henvisning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse ESRB/2011/1 af 20. januar 2011 om vedtagelse af forretningsordenen for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (2), særlig artikel 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Beboelsesejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af bankernes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk en vigtig bestanddel i realøkonomien som en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst. |
| --- | --- |

(1)

Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Beboelsesejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af bankernes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk en vigtig bestanddel i realøkonomien som en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst.

| (2) | Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på beboelsesejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på beboelsesejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og den finansielle stabilitet.

| (3) | Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på beboelsesejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici. |
| --- | --- |

(3)

Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på beboelsesejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici.

| (4) | De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på beboelsesejendomsmarkederne i lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse strukturelle faktorer kan omfatte manglende boligudbud, som har lagt stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på markedet for beboelsesejendomme i individuelle lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system. |
| --- | --- |

(4)

De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på beboelsesejendomsmarkederne i lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse strukturelle faktorer kan omfatte manglende boligudbud, som har lagt stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på markedet for beboelsesejendomme i individuelle lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system.

| (5) | Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(5)

Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme.

| (6) | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) har for nylig foretaget en systematisk og fremadskuende vurdering i hele EØS af sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(6)

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) har for nylig foretaget en systematisk og fremadskuende vurdering i hele EØS af sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme.

| (7) | For så vidt angår Bulgarien, har denne nylige vurdering vist, at:






  a) | De reale boligpriser er steget moderat i de seneste to år i Bulgarien og steg i gennemsnit med cirka 3,5 % år til år frem til midten af 2020. Siden da er væksten i de reale boligpriser steget til omkring 7 % i midten af 2021, hvilket også afspejler basiseffekter af den lavere vækst i boligpriserne i første halvdel af 2020. Estimater fra Bulgariens nationalbank viser, at boligpriserne ved udgangen af 2020 var en anelse overvurderede. |
| --- | --- | --- |

(7)

For så vidt angår Bulgarien, har denne nylige vurdering vist, at:

a)

De reale boligpriser er steget moderat i de seneste to år i Bulgarien og steg i gennemsnit med cirka 3,5 % år til år frem til midten af 2020. Siden da er væksten i de reale boligpriser steget til omkring 7 % i midten af 2021, hvilket også afspejler basiseffekter af den lavere vækst i boligpriserne i første halvdel af 2020. Estimater fra Bulgariens nationalbank viser, at boligpriserne ved udgangen af 2020 var en anelse overvurderede.

| b) | Samtidig er den årlige vækst i lån til husholdninger til boligkøb steget betydeligt i de seneste år i Bulgarien og nåede i august 2021 op på 13 % i faste priser. |
| --- | --- |

b)

Samtidig er den årlige vækst i lån til husholdninger til boligkøb steget betydeligt i de seneste år i Bulgarien og nåede i august 2021 op på 13 % i faste priser.

| c) | Ifølge Den Europæiske Banktilsynsmyndighed lå niveauet for misligholdte lån i beboelsesejendomssektoren i Bulgarien i andet kvartal af 2021 på 5,3 % (3). Samtidig er den høje dækningsgrad for disse lån (48,1 % sammenlignet med 25,7 % for Unionen som helhed) en vigtig formildende omstændighed. |
| --- | --- |

c)

Ifølge Den Europæiske Banktilsynsmyndighed lå niveauet for misligholdte lån i beboelsesejendomssektoren i Bulgarien i andet kvartal af 2021 på 5,3 % (3). Samtidig er den høje dækningsgrad for disse lån (48,1 % sammenlignet med 25,7 % for Unionen som helhed) en vigtig formildende omstændighed.

| d) | På denne baggrund har husholdningernes gældsætning i Bulgarien været forholdsvis lav, men er steget noget under covid-19-pandemien. Desuden er andelen af boligejere med realkreditlån meget lav. Som følge heraf ligger beholdningen af realkreditlån på et relativt lavt niveau i Bulgarien og udgør i alt 27 % af BNP (dvs. inklusive erhvervslån med sikkerhed i erhvervsejendomme) sammenlignet med 52 % for Unionen som helhed i 2020. Langt størstedelen af lånene er imidlertid til variabel rente, hvilket gør husholdningerne sårbare over for væsentlige renteændringer. |
| --- | --- |

d)

På denne baggrund har husholdningernes gældsætning i Bulgarien været forholdsvis lav, men er steget noget under covid-19-pandemien. Desuden er andelen af boligejere med realkreditlån meget lav. Som følge heraf ligger beholdningen af realkreditlån på et relativt lavt niveau i Bulgarien og udgør i alt 27 % af BNP (dvs. inklusive erhvervslån med sikkerhed i erhvervsejendomme) sammenlignet med 52 % for Unionen som helhed i 2020. Langt størstedelen af lånene er imidlertid til variabel rente, hvilket gør husholdningerne sårbare over for væsentlige renteændringer.

| e) | Samtidig har de banker, der driver virksomhed i Bulgarien, en relativt høj egenkapital, og kernekapitalprocenten (Tier 1) nåede i december 2020 op på 24 %. Hvis sårbarhederne i forbindelse med beboelsesejendomsmarkedet fortsætter med at vokse, vil banksektorens høje absorptionskapacitet således være en formildende faktor for de risici for den finansielle stabilitet, der kan akkumuleres. Et andet særligt træk ved banksektoren er den fremherskende anvendelse af standardmetoden for kreditrisikoeksponering, som afbøder potentielle risici i forbindelse med beboelsesejendomme. Andelen af risikovægtede aktiver som en andel af de samlede aktiver er fortsat over 50 %. Den effektive risikovægt for banker, der anvender standardmetoden for lån til husholdninger til beboelsesejendomme, er således 48 %, mens den effektive risikovægt for banker, der anvender interne ratings, er 25 %. |
| --- | --- |

e)

Samtidig har de banker, der driver virksomhed i Bulgarien, en relativt høj egenkapital, og kernekapitalprocenten (Tier 1) nåede i december 2020 op på 24 %. Hvis sårbarhederne i forbindelse med beboelsesejendomsmarkedet fortsætter med at vokse, vil banksektorens høje absorptionskapacitet således være en formildende faktor for de risici for den finansielle stabilitet, der kan akkumuleres. Et andet særligt træk ved banksektoren er den fremherskende anvendelse af standardmetoden for kreditrisikoeksponering, som afbøder potentielle risici i forbindelse med beboelsesejendomme. Andelen af risikovægtede aktiver som en andel af de samlede aktiver er fortsat over 50 %. Den effektive risikovægt for banker, der anvender standardmetoden for lån til husholdninger til beboelsesejendomme, er således 48 %, mens den effektive risikovægt for banker, der anvender interne ratings, er 25 %.

| f) | Sammenlignet med EU-landene generelt kan de gunstige betingelser for realkreditfinansiering, selvom andelen af realkreditlån i bankernes porteføljer er begrænset, og husholdningernes gældsætning i øjeblikket er lav, udgøre en risiko på mellemlangt sigt for en spiral mellem boligpriser og realkreditlån. På den ene side betyder stigende boligpriser, at værdien af sikkerhedsstillelsen for realkreditlån stiger, hvorved låntagerne får større gearing. På den anden side ledsages væksten i boligpriserne normalt af en positiv makroøkonomisk udvikling, som kan føre til en lempelse af de udlånsstandarder, kreditgiverne forpligter sig til. Samtidig kan et stigende udbud af realkreditlån repræsentere et yderligere opadrettet pres på boligpriserne. På mellemlangt sigt kan en sådan spiral føre til en kreditdrevet boligprisboble og for høj gældsætning for husholdningerne. |
| --- | --- |

f)

Sammenlignet med EU-landene generelt kan de gunstige betingelser for realkreditfinansiering, selvom andelen af realkreditlån i bankernes porteføljer er begrænset, og husholdningernes gældsætning i øjeblikket er lav, udgøre en risiko på mellemlangt sigt for en spiral mellem boligpriser og realkreditlån. På den ene side betyder stigende boligpriser, at værdien af sikkerhedsstillelsen for realkreditlån stiger, hvorved låntagerne får større gearing. På den anden side ledsages væksten i boligpriserne normalt af en positiv makroøkonomisk udvikling, som kan føre til en lempelse af de udlånsstandarder, kreditgiverne forpligter sig til. Samtidig kan et stigende udbud af realkreditlån repræsentere et yderligere opadrettet pres på boligpriserne. På mellemlangt sigt kan en sådan spiral føre til en kreditdrevet boligprisboble og for høj gældsætning for husholdningerne.

| g) | ESRB anerkender en række foranstaltninger, der er indført i Bulgarien, og som afbøder de nuværende sårbarheder for beboelsesejendomssektoren. Navnlig er den positive modcykliske kapitalbuffer et passende redskab til at afhjælpe sårbarheder i forbindelse med den hurtige kreditvækst, som har været udbredt på tværs af sektorer, og til at øge banksektorens modstandsdygtighed. Det blev i september 2021 besluttet, at den modcykliske kapitalbuffer med virkning fra den 1. oktober 2022 skulle forhøjes fra 0,5 % til 1 %. ESRB bemærker også, at der blev etableret en retlig ramme for låntagerbaserede foranstaltninger i Bulgarien i 2019, og at der i overensstemmelse med artikel 124 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4) anvendes en minimumsgrænse for risikovægt for realkreditlån med relativt højere belåningsgrader for banker, der følger standardmetoden. En vægt på 35 % tillægges en del af eksponeringen sikret ved realkreditlån i beboelsesejendom, som ikke overstiger 70 % af belåningsværdien. |
| --- | --- |

g)

ESRB anerkender en række foranstaltninger, der er indført i Bulgarien, og som afbøder de nuværende sårbarheder for beboelsesejendomssektoren. Navnlig er den positive modcykliske kapitalbuffer et passende redskab til at afhjælpe sårbarheder i forbindelse med den hurtige kreditvækst, som har været udbredt på tværs af sektorer, og til at øge banksektorens modstandsdygtighed. Det blev i september 2021 besluttet, at den modcykliske kapitalbuffer med virkning fra den 1. oktober 2022 skulle forhøjes fra 0,5 % til 1 %. ESRB bemærker også, at der blev etableret en retlig ramme for låntagerbaserede foranstaltninger i Bulgarien i 2019, og at der i overensstemmelse med artikel 124 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4) anvendes en minimumsgrænse for risikovægt for realkreditlån med relativt højere belåningsgrader for banker, der følger standardmetoden. En vægt på 35 % tillægges en del af eksponeringen sikret ved realkreditlån i beboelsesejendom, som ikke overstiger 70 % af belåningsværdien.

| h) | Set ud fra et fremadrettet perspektiv og under hensyntagen til risikoudsigterne på mellemlangt sigt anses den nuværende makroprudentielle politiksammensætning for at være delvist hensigtsmæssigt og delvist tilstrækkeligt. Ud over de kapitalbaserede foranstaltninger, der i øjeblikket anvendes, vil det være hensigtsmæssigt at indføre låntagerbaserede foranstaltninger for at imødegå den potentielle ophobning af en spiral mellem boligpriser og realkreditlån. |
| --- | --- |

h)

Set ud fra et fremadrettet perspektiv og under hensyntagen til risikoudsigterne på mellemlangt sigt anses den nuværende makroprudentielle politiksammensætning for at være delvist hensigtsmæssigt og delvist tilstrækkeligt. Ud over de kapitalbaserede foranstaltninger, der i øjeblikket anvendes, vil det være hensigtsmæssigt at indføre låntagerbaserede foranstaltninger for at imødegå den potentielle ophobning af en spiral mellem boligpriser og realkreditlån.

| (8) | Når foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Bulgariens position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

(8)

Når foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Bulgariens position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele.

VEDTAGET DENNE ADVARSEL:

ESRB har identificeret sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Bulgarien som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der kan medføre alvorlige negative konsekvenser for realøkonomien. Set ud fra et makroprudentielt synspunkt mener ESRB, at de vigtigste sårbarheder er den høje vækst i husholdningernes kredit, mulige tegn på overvurdering af boligpriserne og manglen på låntagerbaserede foranstaltninger, der kan afbøde ophobningen af risici i forbindelse med beboelsesejendomssektoren.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 2. december 2021.

Leder af ESRB’s sekretariat,

på vegne af ESRB’s Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58 af 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Den Europæiske Banktilsynsmyndighed, findes på: https://www.eba.europa.eu/risk-analysis-and-data/riskdashboard

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

4

---

| 17.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 122/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 122/18

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS ADVARSEL

af 2. december 2021

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Kroatien

(ESRB/2021/13)

(2022/C 122/04)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (1), særlig artikel 3, stk. 2, litra c), og artikel 16 og 18,

under henvisning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse ESRB/2011/1 af 20. januar 2011 om vedtagelse af forretningsordenen for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (2), særlig artikel 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Beboelsesejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af bankernes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk en vigtig bestanddel i realøkonomien som en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst. |
| --- | --- |

(1)

Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Beboelsesejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af bankernes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk en vigtig bestanddel i realøkonomien som en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst.

| (2) | Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på beboelsesejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og for den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på beboelsesejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og for den finansielle stabilitet.

| (3) | Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på beboelsesejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici. |
| --- | --- |

(3)

Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på beboelsesejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici.

| (4) | De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på beboelsesejendomsmarkederne i lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse strukturelle faktorer kan omfatte manglende boligudbud, som har lagt stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på markedet for beboelsesejendomme i individuelle lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system. |
| --- | --- |

(4)

De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på beboelsesejendomsmarkederne i lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse strukturelle faktorer kan omfatte manglende boligudbud, som har lagt stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på markedet for beboelsesejendomme i individuelle lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system.

| (5) | Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(5)

Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme.

| (6) | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) har for nylig foretaget en systematisk og fremadskuende vurdering i hele EØS af sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(6)

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) har for nylig foretaget en systematisk og fremadskuende vurdering i hele EØS af sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme.

| (7) | For så vidt angår Kroatien, har denne nylige vurdering vist, at:






  a) | Efter en længere periode med korrektion og afdæmpet vækst accelererede realvæksten i boligpriserne til 8 % år til år i begyndelsen af 2019. Siden udbruddet af covid-19-pandemien har boligprisdynamikken været robust. Ifølge Hrvatska narodna bankas skøn afviger boligpriserne i stigende grad fra de grundlæggende forhold på langt sigt. |
| --- | --- | --- |

(7)

For så vidt angår Kroatien, har denne nylige vurdering vist, at:

a)

Efter en længere periode med korrektion og afdæmpet vækst accelererede realvæksten i boligpriserne til 8 % år til år i begyndelsen af 2019. Siden udbruddet af covid-19-pandemien har boligprisdynamikken været robust. Ifølge Hrvatska narodna bankas skøn afviger boligpriserne i stigende grad fra de grundlæggende forhold på langt sigt.

| b) | En række faktorer på både efterspørgsels- og udbudssiden kan i varierende grad påvirke udviklingen i boligpriserne i de kroatiske regioner. For det første har en betydelig del af boligefterspørgslen i nogle regioner været blandt udenlandske købere (cirka 10 % ifølge Hrvatska narodna banka). Mens den samlede transaktionsaktivitet var lavere efter udbruddet af covid-19-pandemien, forblev andelen af udenlandske købere ifølge Hrvatska narodna banka på niveauet før krisen. For det andet blev Kroatien i 2020 ramt af to jordskælv, som begge ramte Zagreb-regionen og beskadigede boliger. Disse begivenheder afslørede visse mangler i kvalitetsstandarderne for boliger, der blev bygget før 1960’erne, dvs. før indførelsen af jordskælvsstandarder i Kroatien. Som følge heraf kan nogle af disse boligers relativt lavere likviditet reducere den boligmasse, der kan handles, hvilket potentielt kan føre til et generelt højere boligprisniveau. Samtidig kan en gradvis afhjælpning af de beskadigede boliger, hvis omkostninger i 2020 blev anslået til 23 % af bruttonationalproduktet (BNP), øge boligpriserne som følge af højere byggeaktivitet og den positive indvirkning på økonomien. Endelig udvidede den kroatiske regering i 2020 boligtilskudsordningen, som har været gældende siden slutningen af 2017 og giver højere tilskudssatser i mindre udviklede regioner, til førstegangskøbere. |
| --- | --- |

b)

En række faktorer på både efterspørgsels- og udbudssiden kan i varierende grad påvirke udviklingen i boligpriserne i de kroatiske regioner. For det første har en betydelig del af boligefterspørgslen i nogle regioner været blandt udenlandske købere (cirka 10 % ifølge Hrvatska narodna banka). Mens den samlede transaktionsaktivitet var lavere efter udbruddet af covid-19-pandemien, forblev andelen af udenlandske købere ifølge Hrvatska narodna banka på niveauet før krisen. For det andet blev Kroatien i 2020 ramt af to jordskælv, som begge ramte Zagreb-regionen og beskadigede boliger. Disse begivenheder afslørede visse mangler i kvalitetsstandarderne for boliger, der blev bygget før 1960’erne, dvs. før indførelsen af jordskælvsstandarder i Kroatien. Som følge heraf kan nogle af disse boligers relativt lavere likviditet reducere den boligmasse, der kan handles, hvilket potentielt kan føre til et generelt højere boligprisniveau. Samtidig kan en gradvis afhjælpning af de beskadigede boliger, hvis omkostninger i 2020 blev anslået til 23 % af bruttonationalproduktet (BNP), øge boligpriserne som følge af højere byggeaktivitet og den positive indvirkning på økonomien. Endelig udvidede den kroatiske regering i 2020 boligtilskudsordningen, som har været gældende siden slutningen af 2017 og giver højere tilskudssatser i mindre udviklede regioner, til førstegangskøbere.

| c) | Selvom kun cirka halvdelen af boligtransaktionerne ifølge Hrvatska narodna banka finansieres ved hjælp af banklån, accelererede væksten i realkreditlån i anden halvdel af 2019 og især i løbet af 2020. Den lå i gennemsnit på cirka 7,5 % mellem januar og august 2021. Denne dynamik har til en vis grad været drevet af den statslige boligtilskudsordning, hvor andelen af subsidierede lån steg fra 18 % i 2019 til 35 % i 2020. |
| --- | --- |

c)

Selvom kun cirka halvdelen af boligtransaktionerne ifølge Hrvatska narodna banka finansieres ved hjælp af banklån, accelererede væksten i realkreditlån i anden halvdel af 2019 og især i løbet af 2020. Den lå i gennemsnit på cirka 7,5 % mellem januar og august 2021. Denne dynamik har til en vis grad været drevet af den statslige boligtilskudsordning, hvor andelen af subsidierede lån steg fra 18 % i 2019 til 35 % i 2020.

| d) | Ny indsamling af data om realkreditstandarder foretaget af Hrvatska narodna banka tyder på, at en betydelig del af de nye lån havde en belåningsgrad på over 90 % i første halvdel af 2021. Mange af disse lån var statssubsidierede lån, hvis belåningsgrad typisk lå på mellem 90 % og 100 %. Cirka 10 % af nye lån havde en belåningsgrad på over 100 %. Omkring en fjerdedel af de nye lån blev endvidere ydet med lånservicering i forhold til indkomsten på over 40 %. Desuden havde nogle af disse nye lån også en belåningsgrad på over 90 %. Endvidere var løbetiden for nogle af de nye lån i første halvdel af 2021 på over 30 år. |
| --- | --- |

d)

Ny indsamling af data om realkreditstandarder foretaget af Hrvatska narodna banka tyder på, at en betydelig del af de nye lån havde en belåningsgrad på over 90 % i første halvdel af 2021. Mange af disse lån var statssubsidierede lån, hvis belåningsgrad typisk lå på mellem 90 % og 100 %. Cirka 10 % af nye lån havde en belåningsgrad på over 100 %. Omkring en fjerdedel af de nye lån blev endvidere ydet med lånservicering i forhold til indkomsten på over 40 %. Desuden havde nogle af disse nye lån også en belåningsgrad på over 90 %. Endvidere var løbetiden for nogle af de nye lån i første halvdel af 2021 på over 30 år.

| e) | På denne baggrund har banker, der driver virksomhed i Kroatien, relativt høje egenkapitalniveauer sammenlignet med banker, der driver virksomhed i resten af Unionen. Den gennemsnitlige kernekapitalprocent (Tier 1) nåede op på 25 % i december 2020. De gennemsnitlige risikovægte for realkreditlån efter IRB-metoden til beregning af kapitalgrundlagskrav beløb sig til 38 % i juni 2021. Andelen af disse lån udgjorde cirka 12 % af markedet i Kroatien. Størstedelen af kreditinstitutterne følger standardmetoden, og for at tildele beboelsesejendomseksponeringer præferencerisikovægte som tilladt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (3) skal de opfylde de strengere kriterier, der er fastsat i forordningens artikel 124. I juni 2021 udgjorde de gennemsnitlige risikovægte for kreditinstitutter efter standardmetoden 42 %. |
| --- | --- |

e)

På denne baggrund har banker, der driver virksomhed i Kroatien, relativt høje egenkapitalniveauer sammenlignet med banker, der driver virksomhed i resten af Unionen. Den gennemsnitlige kernekapitalprocent (Tier 1) nåede op på 25 % i december 2020. De gennemsnitlige risikovægte for realkreditlån efter IRB-metoden til beregning af kapitalgrundlagskrav beløb sig til 38 % i juni 2021. Andelen af disse lån udgjorde cirka 12 % af markedet i Kroatien. Størstedelen af kreditinstitutterne følger standardmetoden, og for at tildele beboelsesejendomseksponeringer præferencerisikovægte som tilladt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (3) skal de opfylde de strengere kriterier, der er fastsat i forordningens artikel 124. I juni 2021 udgjorde de gennemsnitlige risikovægte for kreditinstitutter efter standardmetoden 42 %.

| f) | Samtidig er husholdningernes gældsætning i Kroatien forholdsvis lav sammenlignet med andre EU-lande. I løbet af 2020 steg husholdningernes udlån i faste priser, men til lavere rente end boliglån. Dette skyldtes et fald i den generelle forbrugertillid, som har reduceret forbruget af generel forbrugerkredit, mens statssubsidieordninger for realkreditlån har holdt efterspørgslen efter realkreditlån oppe. En anden drivkraft kan være rentefaldet på udlån til husholdninger. Ifølge Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) blev der i andet halvår af 2020 konstateret en lille stigning i andelen af misligholdte lån, navnlig for lån til husholdninger og realkreditlån. I første kvartal af 2021 var andelen af misligholdte lån uændret for de samlede lån til husholdninger (5,9 %), og andelen faldt en smule for realkreditlån (til 3,6 %). |
| --- | --- |

f)

Samtidig er husholdningernes gældsætning i Kroatien forholdsvis lav sammenlignet med andre EU-lande. I løbet af 2020 steg husholdningernes udlån i faste priser, men til lavere rente end boliglån. Dette skyldtes et fald i den generelle forbrugertillid, som har reduceret forbruget af generel forbrugerkredit, mens statssubsidieordninger for realkreditlån har holdt efterspørgslen efter realkreditlån oppe. En anden drivkraft kan være rentefaldet på udlån til husholdninger. Ifølge Den Europæiske Banktilsynsmyndighed (EBA) blev der i andet halvår af 2020 konstateret en lille stigning i andelen af misligholdte lån, navnlig for lån til husholdninger og realkreditlån. I første kvartal af 2021 var andelen af misligholdte lån uændret for de samlede lån til husholdninger (5,9 %), og andelen faldt en smule for realkreditlån (til 3,6 %).

| g) | Sammenlignet med andre medlemsstater er andelen af realkreditlån i bankernes porteføljer i Kroatien begrænset, husholdningernes gældsætning er forholdsvis lav, banksektorens kapitaliseringsniveau er forholdsvis højt, og en betydelig del af boligefterspørgslen finansieres ikke af banklån, gunstige vilkår og eventuelt lempede udlånsstandarder for realkreditlån kan udgøre en risiko for en spiral, som på mellemlangt sigt kan udvikle sig mellem boligpriser og realkreditlån. På den ene side er værdien af sikkerhedsstillelsen for realkreditlån steget på grund af stigende boligpriser, hvilket har gjort det muligt for låntagerne at opnå højere gearing. På den anden side ledsages væksten i boligpriserne normalt af en positiv makroøkonomisk udvikling, som igen kan føre til, at kreditgiverne lemper udlånsstandarderne på grund af generel optimisme på markedet. Samtidig kan det stigende udbud af realkreditlån medføre et yderligere opadrettet pres på boligpriserne. På mellemlangt sigt kan en sådan spiral føre til en kreditdrevet boligprisboble, selvom en betydelig del af boligefterspørgslen i øjeblikket finansieres af andre kilder end indenlandsk bankkredit. Navnlig kan kreditdynamikken fortsat stimuleres af realkreditsubsidier, der fremmes af den kroatiske regering. |
| --- | --- |

g)

Sammenlignet med andre medlemsstater er andelen af realkreditlån i bankernes porteføljer i Kroatien begrænset, husholdningernes gældsætning er forholdsvis lav, banksektorens kapitaliseringsniveau er forholdsvis højt, og en betydelig del af boligefterspørgslen finansieres ikke af banklån, gunstige vilkår og eventuelt lempede udlånsstandarder for realkreditlån kan udgøre en risiko for en spiral, som på mellemlangt sigt kan udvikle sig mellem boligpriser og realkreditlån. På den ene side er værdien af sikkerhedsstillelsen for realkreditlån steget på grund af stigende boligpriser, hvilket har gjort det muligt for låntagerne at opnå højere gearing. På den anden side ledsages væksten i boligpriserne normalt af en positiv makroøkonomisk udvikling, som igen kan føre til, at kreditgiverne lemper udlånsstandarderne på grund af generel optimisme på markedet. Samtidig kan det stigende udbud af realkreditlån medføre et yderligere opadrettet pres på boligpriserne. På mellemlangt sigt kan en sådan spiral føre til en kreditdrevet boligprisboble, selvom en betydelig del af boligefterspørgslen i øjeblikket finansieres af andre kilder end indenlandsk bankkredit. Navnlig kan kreditdynamikken fortsat stimuleres af realkreditsubsidier, der fremmes af den kroatiske regering.

| h) | ESRB anerkender, at adskillige foranstaltninger, der afbøder de nuværende sårbarheder for beboelsesejendomssektoren, er på plads i Kroatien, navnlig foranstaltningen i artikel 124 i forordning (EU) nr. 575/2013 samt andre kapitalbaserede foranstaltninger (f.eks. den systemiske risikobuffer), der bidrager til banksektorens relativt høje kapitalisering i forhold til andre medlemsstater. Dette udgør en stødpude mod den potentielle indtræden af risici i beboelsesejendomssektoren. Grænsen for indirekte gældsserviceringsgrad, som blev indført i overensstemmelse med EBA’s retningslinjer for vurdering af kreditværdighed og EBA’s retningslinjer for restancer og tvangsrealisation, tjener også i et vist omfang som bagstopperordning for overdreven gældserviceringsbyrde for låntagere. ESRB anerkender også, at den retlige ramme for låntagerbaserede foranstaltninger, der blev indført i 2020, i betydelig grad har udvidet den makroprudentielle politiske værktøjskasse i Kroatien, og at den detaljerede indsamling af data om kreditstandarder, der blev indført ved udgangen af 2020, giver mulighed for effektiv overvågning af risici, der stammer fra beboelsesejendomsmarkedet. |
| --- | --- |

h)

ESRB anerkender, at adskillige foranstaltninger, der afbøder de nuværende sårbarheder for beboelsesejendomssektoren, er på plads i Kroatien, navnlig foranstaltningen i artikel 124 i forordning (EU) nr. 575/2013 samt andre kapitalbaserede foranstaltninger (f.eks. den systemiske risikobuffer), der bidrager til banksektorens relativt høje kapitalisering i forhold til andre medlemsstater. Dette udgør en stødpude mod den potentielle indtræden af risici i beboelsesejendomssektoren. Grænsen for indirekte gældsserviceringsgrad, som blev indført i overensstemmelse med EBA’s retningslinjer for vurdering af kreditværdighed og EBA’s retningslinjer for restancer og tvangsrealisation, tjener også i et vist omfang som bagstopperordning for overdreven gældserviceringsbyrde for låntagere. ESRB anerkender også, at den retlige ramme for låntagerbaserede foranstaltninger, der blev indført i 2020, i betydelig grad har udvidet den makroprudentielle politiske værktøjskasse i Kroatien, og at den detaljerede indsamling af data om kreditstandarder, der blev indført ved udgangen af 2020, giver mulighed for effektiv overvågning af risici, der stammer fra beboelsesejendomsmarkedet.

| i) | Set ud fra et fremadrettet perspektiv og under hensyntagen til risikoudsigterne på mellemlangt sigt anses den nuværende makroprudentielle politiksammensætning for at være delvist hensigtsmæssigt og delvist tilstrækkeligt. På trods af banksektorens relativt høje kapitalisering og set i et fremadrettet perspektiv kan indførelsen af eksplicitte låntagerbaserede foranstaltninger som forebyggende foranstaltninger mod den potentielle vækst i en spiral mellem boligpriser og kredit, der kan stimuleres af lempede udlånsstandarder og statssubsidier til realkreditlån, supplere de nuværende makroprudentielle foranstaltninger i forbindelse med realkreditlån. Samtidig kan makroprudentielle politikker suppleres med en bredere politisk indsats for at tackle faktorer, der letter eller fremmer husholdningernes øgede gældsætning, nemlig statssubsidier til realkreditlån, med henblik på at støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger til at afhjælpe de resterende sårbarheder, der er identificeret på Kroatiens beboelsesejendomsmarked, uden at dette medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for den kroatiske realøkonomi og det kroatiske finansielle system. |
| --- | --- |

i)

Set ud fra et fremadrettet perspektiv og under hensyntagen til risikoudsigterne på mellemlangt sigt anses den nuværende makroprudentielle politiksammensætning for at være delvist hensigtsmæssigt og delvist tilstrækkeligt. På trods af banksektorens relativt høje kapitalisering og set i et fremadrettet perspektiv kan indførelsen af eksplicitte låntagerbaserede foranstaltninger som forebyggende foranstaltninger mod den potentielle vækst i en spiral mellem boligpriser og kredit, der kan stimuleres af lempede udlånsstandarder og statssubsidier til realkreditlån, supplere de nuværende makroprudentielle foranstaltninger i forbindelse med realkreditlån. Samtidig kan makroprudentielle politikker suppleres med en bredere politisk indsats for at tackle faktorer, der letter eller fremmer husholdningernes øgede gældsætning, nemlig statssubsidier til realkreditlån, med henblik på at støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger til at afhjælpe de resterende sårbarheder, der er identificeret på Kroatiens beboelsesejendomsmarked, uden at dette medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for den kroatiske realøkonomi og det kroatiske finansielle system.

| (8) | Når foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Kroatiens position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

(8)

Når foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Kroatiens position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele.

VEDTAGET DENNE ADVARSEL:

ESRB har identificeret sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Kroatien som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der kan medføre alvorlige negative konsekvenser for realøkonomien. Set ud fra et makroprudentielt synspunkt mener ESRB, at de vigtigste sårbarheder er den hurtige vækst i husholdningernes kredit og mulige tegn på overvurdering af boligpriserne, da der ikke findes eksplicitte låntagerbaserede foranstaltninger, der kan afbøde ophobningen af risici i forbindelse med beboelsesejendomssektoren.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 2. december 2021.

Leder af ESRB’s sekretariat,

på vegne af ESRB’s Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58 af 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

3

---

| 17.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 122/22 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 122/22

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS ADVARSEL

af 2. december 2021

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Liechtenstein

(ESRB/2021/14)

(2022/C 122/05)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (1), særlig bilag IX,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (2), særlig artikel 3, stk. 2, litra c), og artikel 16 og 18,

under henvisning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse ESRB/2011/1 af 20. januar 2011 om vedtagelse af forretningsordenen for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (3), særlig artikel 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Beboelsesejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af bankernes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk en vigtig bestanddel i realøkonomien som en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst. |
| --- | --- |

(1)

Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Beboelsesejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af bankernes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk en vigtig bestanddel i realøkonomien som en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst.

| (2) | Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på beboelsesejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og for den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på beboelsesejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og for den finansielle stabilitet.

| (3) | Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på beboelsesejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici. |
| --- | --- |

(3)

Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på beboelsesejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici.

| (4) | De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på beboelsesejendomsmarkederne i lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse strukturelle faktorer kan omfatte manglende boligudbud, som har lagt stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på markedet for beboelsesejendomme i individuelle lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system. |
| --- | --- |

(4)

De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på beboelsesejendomsmarkederne i lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse strukturelle faktorer kan omfatte manglende boligudbud, som har lagt stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på markedet for beboelsesejendomme i individuelle lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system.

| (5) | Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(5)

Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme.

| (6) | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) har for nylig foretaget en systematisk og fremadskuende vurdering i hele EØS af sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(6)

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) har for nylig foretaget en systematisk og fremadskuende vurdering i hele EØS af sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme.

| (7) | For så vidt angår Liechtenstein, har denne nylige vurdering vist, at:






  a) | Husholdningernes gældsætning i Liechtenstein i 2020 svarede til henholdsvis 226 % (4) og 120 % af den disponible indkomst og bruttonationalproduktet (BNP) ifølge myndigheden for det finansielle markeds (FMA’s) skøn, da myndigheden rangordnede Liechtenstein blandt de lande, der havde den største husholdningsgæld i EØS. Desuden har husholdningernes gæld for nylig vist en opadgående tendens. Ud over de gunstige omkostninger ved lånefinansiering kan opfattede skatteincitamenter have bidraget til akkumuleringen af husholdningernes gæld (5). En analyse foretaget af FMA viser, at gælden er ujævnt fordelt mellem husholdningerne, idet 14 % af husholdningerne indberettede gæld på mellem 500 000 CHF og 1 mio. CHF, og 9 % af husholdningerne indberettede gæld på over 1 mio. CHF ifølge skattestatistikkerne. Desuden er andelen af husholdninger med en kvote for gæld i forhold til indkomst på over fem relativt høj, hvilket tyder på, at forhøjet husholdningsgæld ikke altid ledsages af større husstandsindkomst. Set mere positivt er den høje andel af fastforrentede realkreditlån en vigtig modvirkning i forhold til de risici, der er forbundet med husholdningernes gældsætning. |
| --- | --- | --- |

(7)

For så vidt angår Liechtenstein, har denne nylige vurdering vist, at:

a)

Husholdningernes gældsætning i Liechtenstein i 2020 svarede til henholdsvis 226 % (4) og 120 % af den disponible indkomst og bruttonationalproduktet (BNP) ifølge myndigheden for det finansielle markeds (FMA’s) skøn, da myndigheden rangordnede Liechtenstein blandt de lande, der havde den største husholdningsgæld i EØS. Desuden har husholdningernes gæld for nylig vist en opadgående tendens. Ud over de gunstige omkostninger ved lånefinansiering kan opfattede skatteincitamenter have bidraget til akkumuleringen af husholdningernes gæld (5). En analyse foretaget af FMA viser, at gælden er ujævnt fordelt mellem husholdningerne, idet 14 % af husholdningerne indberettede gæld på mellem 500 000 CHF og 1 mio. CHF, og 9 % af husholdningerne indberettede gæld på over 1 mio. CHF ifølge skattestatistikkerne. Desuden er andelen af husholdninger med en kvote for gæld i forhold til indkomst på over fem relativt høj, hvilket tyder på, at forhøjet husholdningsgæld ikke altid ledsages af større husstandsindkomst. Set mere positivt er den høje andel af fastforrentede realkreditlån en vigtig modvirkning i forhold til de risici, der er forbundet med husholdningernes gældsætning.

| b) | Dynamikken på boligmarkedet har i de seneste år været moderat. I betragtning af de retlige begrænsninger for køb af fast ejendom (6) er transaktionsaktiviteten typisk lav i Liechtenstein. De offentlige myndigheder offentliggør ingen prisindekser. Ifølge FMA tyder prisdata fra ekspertvurderinger imidlertid kun på moderate prisstigninger på både jord og lejligheder. Byggeaktiviteten og transaktionsaktiviteten har på tilsvarende vis været forholdsvis stabil i de seneste år. |
| --- | --- |

b)

Dynamikken på boligmarkedet har i de seneste år været moderat. I betragtning af de retlige begrænsninger for køb af fast ejendom (6) er transaktionsaktiviteten typisk lav i Liechtenstein. De offentlige myndigheder offentliggør ingen prisindekser. Ifølge FMA tyder prisdata fra ekspertvurderinger imidlertid kun på moderate prisstigninger på både jord og lejligheder. Byggeaktiviteten og transaktionsaktiviteten har på tilsvarende vis været forholdsvis stabil i de seneste år.

| c) | Ifølge FMA har væksten i realkreditlån (herunder lån til beboelsesejendomme og andre realkreditlån fra indenlandske banker i CHF-valutaområdet) for nylig været faldende og lå nominelt på 0,7 % i 2019 (en reduktion fra 8,8 % i 2010) med en lille stigning til 2,5 % i 2020. Den årlige vækst i indenlandske lån til beboelsesejendomme var endnu lavere og udgjorde 1,1 % i 2020. |
| --- | --- |

c)

Ifølge FMA har væksten i realkreditlån (herunder lån til beboelsesejendomme og andre realkreditlån fra indenlandske banker i CHF-valutaområdet) for nylig været faldende og lå nominelt på 0,7 % i 2019 (en reduktion fra 8,8 % i 2010) med en lille stigning til 2,5 % i 2020. Den årlige vækst i indenlandske lån til beboelsesejendomme var endnu lavere og udgjorde 1,1 % i 2020.

| d) | Ifølge FMA er der anvendt en forholdsvis forsigtig tilgang til realkreditlån i forhold til belåningsgraden, idet kun en ubetydelig andel af både eksisterende og nye realkreditlån havde en belåningsgrad på over 80 % i 2019 og 2020. Bankerne skal også indberette lån som »undtagelser fra politikken«, når de tilsidesætter deres interne retningslinjer med hensyn til prisoverkommelighed i forbindelse med realkreditlån. I praksis kontrollerer bankerne, om en rentestigning til 4,5 % eller 5 % ville indebære en gældsserviceringsbyrde, der overstiger en tredjedel af husstandsindkomsten. I lyset af det nuværende lave renteniveau og de lave renter i CHF-valutaområdet er byrden ved at overholde sådanne krav ret tung. Cirka 23 % af de samlede lån til beboelsesejendomme i Liechtenstein tilhørte imidlertid denne kategori af undtagelser fra politikken ved udgangen af 2020. |
| --- | --- |

d)

Ifølge FMA er der anvendt en forholdsvis forsigtig tilgang til realkreditlån i forhold til belåningsgraden, idet kun en ubetydelig andel af både eksisterende og nye realkreditlån havde en belåningsgrad på over 80 % i 2019 og 2020. Bankerne skal også indberette lån som »undtagelser fra politikken«, når de tilsidesætter deres interne retningslinjer med hensyn til prisoverkommelighed i forbindelse med realkreditlån. I praksis kontrollerer bankerne, om en rentestigning til 4,5 % eller 5 % ville indebære en gældsserviceringsbyrde, der overstiger en tredjedel af husstandsindkomsten. I lyset af det nuværende lave renteniveau og de lave renter i CHF-valutaområdet er byrden ved at overholde sådanne krav ret tung. Cirka 23 % af de samlede lån til beboelsesejendomme i Liechtenstein tilhørte imidlertid denne kategori af undtagelser fra politikken ved udgangen af 2020.

| e) | Den samlede volumen af indenlandske lån til beboelsesejendomme udgjorde cirka 85 % af BNP i 2020, hvilket er en af de højeste andele i EØS. Størrelsen af Liechtensteins banksektor svarer imidlertid til cirka 15 gange landets BNP, hvilket betyder, at selvom realkreditlån er en indtægtskilde for nogle af Liechtensteins banker, er indenlandske lån ikke afgørende for rentabiliteten og solvensen i de banker, der opererer i Liechtenstein, da de hovedsagelig fokuserer på private banktjenester. Samtidig er Liechtensteins banksektor velkapitaliseret, idet den egentlige kernekapitalprocent lå på 22,3 % i juni 2021. Desuden er Liechtensteins banksektor kendetegnet ved meget stærke likviditetsindikatorer, hvor det ekstremt lave forhold mellem udlån og indlån på 65 % indebærer lav finansieringsrisiko. |
| --- | --- |

e)

Den samlede volumen af indenlandske lån til beboelsesejendomme udgjorde cirka 85 % af BNP i 2020, hvilket er en af de højeste andele i EØS. Størrelsen af Liechtensteins banksektor svarer imidlertid til cirka 15 gange landets BNP, hvilket betyder, at selvom realkreditlån er en indtægtskilde for nogle af Liechtensteins banker, er indenlandske lån ikke afgørende for rentabiliteten og solvensen i de banker, der opererer i Liechtenstein, da de hovedsagelig fokuserer på private banktjenester. Samtidig er Liechtensteins banksektor velkapitaliseret, idet den egentlige kernekapitalprocent lå på 22,3 % i juni 2021. Desuden er Liechtensteins banksektor kendetegnet ved meget stærke likviditetsindikatorer, hvor det ekstremt lave forhold mellem udlån og indlån på 65 % indebærer lav finansieringsrisiko.

| f) | I betragtning af de konservative forhold mellem belåningsgraden for indenlandske realkreditlån, deres begrænsede andel af bankernes porteføljer og banksektorens høje kapitalisering er de direkte risici for den finansielle stabilitet fra boligejendomssektoren i øjeblikket begrænsede i Liechtenstein. Selvom arbejdsmarkedet i Liechtenstein har vist sig at være robust i perioder med recession i de seneste årtier, og husholdningernes formue fortsat er forholdsvis høj, gør den allerede høje og stigende husholdningsgæld ikke desto mindre husholdningssektoren sårbar over for uventede makroøkonomiske stød. Hvis arbejdsløsheden stiger, og/eller husholdningernes indkomst falder, kan nogle husholdninger finde det vanskeligere, end de gør nu, at betale deres gæld. De dermed forbundne negative effekter på husholdningernes indkomst og formue vil kunne forstærke de første makroøkonomiske stød, hvis husholdningerne er nødt til at reducere deres forbrug for at kunne betale gælden. Dette vil kunne føre til anden runde-effekter og en øget risiko for kreditinstitutterne og det finansielle system (7). |
| --- | --- |

f)

I betragtning af de konservative forhold mellem belåningsgraden for indenlandske realkreditlån, deres begrænsede andel af bankernes porteføljer og banksektorens høje kapitalisering er de direkte risici for den finansielle stabilitet fra boligejendomssektoren i øjeblikket begrænsede i Liechtenstein. Selvom arbejdsmarkedet i Liechtenstein har vist sig at være robust i perioder med recession i de seneste årtier, og husholdningernes formue fortsat er forholdsvis høj, gør den allerede høje og stigende husholdningsgæld ikke desto mindre husholdningssektoren sårbar over for uventede makroøkonomiske stød. Hvis arbejdsløsheden stiger, og/eller husholdningernes indkomst falder, kan nogle husholdninger finde det vanskeligere, end de gør nu, at betale deres gæld. De dermed forbundne negative effekter på husholdningernes indkomst og formue vil kunne forstærke de første makroøkonomiske stød, hvis husholdningerne er nødt til at reducere deres forbrug for at kunne betale gælden. Dette vil kunne føre til anden runde-effekter og en øget risiko for kreditinstitutterne og det finansielle system (7).

| g) | ESRB anerkender, at der er indført adskillige foranstaltninger med henblik på at afbøde de nuværende sårbarheder for beboelsesejendomssektoren i Liechtenstein, herunder navnlig grænsen på 80 % for belåningsgraden, kravet om at amortisere realkreditlån til en maksimal belåningsgrad på 66 % inden for de første 20 år af tilbagebetalingen af lånet og øgede risikovægte for realkredit for banker, der anvender standardmetoden til beregning af kapitalgrundlagskrav (8). Samtidig gennemfører FMA henstilling ESRB/2016/14 fra Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (9). De nye data, som vil foreligge i anden halvdel af 2022, forventes yderligere at forbedre analysen af sårbarhederne for beboelsesejendomssektoren i Liechtenstein. |
| --- | --- |

g)

ESRB anerkender, at der er indført adskillige foranstaltninger med henblik på at afbøde de nuværende sårbarheder for beboelsesejendomssektoren i Liechtenstein, herunder navnlig grænsen på 80 % for belåningsgraden, kravet om at amortisere realkreditlån til en maksimal belåningsgrad på 66 % inden for de første 20 år af tilbagebetalingen af lånet og øgede risikovægte for realkredit for banker, der anvender standardmetoden til beregning af kapitalgrundlagskrav (8). Samtidig gennemfører FMA henstilling ESRB/2016/14 fra Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (9). De nye data, som vil foreligge i anden halvdel af 2022, forventes yderligere at forbedre analysen af sårbarhederne for beboelsesejendomssektoren i Liechtenstein.

| h) | Set ud fra et fremadrettet perspektiv og under hensyntagen til risikoudsigterne på mellemlangt sigt anses den nuværende makroprudentielle politiksammensætning for at være delvist hensigtsmæssigt og delvist tilstrækkeligt. I betragtning af husholdningernes allerede høje og stigende gæld og den betydelige andel af husholdninger, der er sårbare over for uventede negative stød, bør den eksisterende grænse for belåningsgraden suppleres med indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger for at forhindre yderligere ophobning af sårbarheder for beboelsesejendomssektoren. Med henblik herpå kan det være nødvendigt at skabe et retsligt grundlag for låntagerbaserede instrumenter, hvilket giver de nationale myndigheder tilstrækkelig fleksibilitet til at håndtere sårbarhederne beboelsesejendomssektoren i Liechtenstein. |
| --- | --- |

h)

Set ud fra et fremadrettet perspektiv og under hensyntagen til risikoudsigterne på mellemlangt sigt anses den nuværende makroprudentielle politiksammensætning for at være delvist hensigtsmæssigt og delvist tilstrækkeligt. I betragtning af husholdningernes allerede høje og stigende gæld og den betydelige andel af husholdninger, der er sårbare over for uventede negative stød, bør den eksisterende grænse for belåningsgraden suppleres med indkomstrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger for at forhindre yderligere ophobning af sårbarheder for beboelsesejendomssektoren. Med henblik herpå kan det være nødvendigt at skabe et retsligt grundlag for låntagerbaserede instrumenter, hvilket giver de nationale myndigheder tilstrækkelig fleksibilitet til at håndtere sårbarhederne beboelsesejendomssektoren i Liechtenstein.

| (8) | Når foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Liechtensteins position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for dermed forbundne omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

(8)

Når foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Liechtensteins position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for dermed forbundne omkostninger og fordele.

VEDTAGET DENNE ADVARSEL:

ESRB har identificeret sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Liechtenstein som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der kan medføre alvorlige negative konsekvenser for realøkonomien. Set ud fra et makroprudentielt synspunkt mener ESRB, at de største sårbarheder er husholdningernes store og stigende gældsætning over for manglen på indtægtsrelaterede låntagerbaserede foranstaltninger til at afbøde yderligere ophobning af risici i forbindelse med beboelsesejendomssektoren.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 2. december 2021.

Leder af ESRB’s sekretariat,

på vegne af ESRB’s Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EFT L 1 af 3.1.1994, s. 3.

1

(2)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

2

(3)  EUT C 58 af 24.2.2011, s. 4.

3

(4)  Kvoten for gæld i forhold til indkomst og gældskvoten i forhold til BNP for Liechtenstein kan kun tilnærmelsesvis sammenlignes med andre EØS-landes. Disponibel indkomst i Liechtenstein beregnes som forskellen mellem den samlede skattepligtige indkomst og formue- og indkomstskatten. Desuden er det samlede tal for husholdningernes gæld baseret på skattestatistikker, og gælden er ikke defineret på et konsolideret grundlag (dvs. kredit inden for husholdningssektoren eller endda inden for familien også er inkluderet). Dette definitionsspørgsmål øger det samlede tal i forhold til andre EØS-lande.

4

(5)  Navnlig omfatter skattegrundlaget for husholdninger også et hypotetisk afkast af nettoformuen (p.t. fastsat til 4 %), som lægges til den årlige arbejdsindkomst. For at reducere nettoformuen kan husholdningerne beholde deres realkreditlån i stedet for at tilbagebetale det. I praksis er skatteincitamentet til at gøre dette imidlertid ret beskedent, navnlig i betragtning af renten på den ikke-amortiserede gæld, der stadig skal betales.

5

(6)  Der er restriktioner for boligkøb i Liechtenstein, hvor der ikke foreligger en legitim interesse, f.eks. med hensyn til eksisterende ejendom. Cirka halvdelen af ejendomstransaktionerne i Liechtenstein er ikke køb, men i stedet overførsler fra byttehandler, donation eller arv.

6

(7)  Det skal dog bemærkes, at sådanne procykliske effekter af en afmatning i den finansielle cyklus vil være betydeligt svagere i Liechtenstein sammenlignet med andre EØS-lande, da den indenlandske efterspørgsel spiller en forholdsvis lille rolle i Liechtensteins ekstremt lille og åbne økonomi. Selv en markant stigning i husholdningernes opsparingskvote vil således have ubetydelig effekt på efterspørgselssiden og begrænse indvirkningen på økonomien som helhed.

7

(8)  Alle banker i Liechtenstein anvender standardmetoden til beregning af kapitalgrundlagskrav.

8

(9)  Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling af 31. oktober 2016 om lukning af datahuller vedrørende fast ejendom (ESRB/2016(14) (EUT C 31 af 31.1.2017, s. 1).

9

---

| 17.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 122/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 122/25

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS ADVARSEL

af 2. december 2021

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Ungarn

(ESRB/2021/15)

(2022/C 122/06)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (1), særlig artikel 3, stk. 2, litra c), og artikel 16 og 18,

under henvisning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse ESRB/2011/1 af 20. januar 2011 om vedtagelse af forretningsordenen for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (2), særlig artikel 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Beboelsesejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af bankernes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk en vigtig bestanddel i realøkonomien som en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst. |
| --- | --- |

(1)

Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Beboelsesejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af bankernes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk en vigtig bestanddel i realøkonomien som en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst.

| (2) | Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på beboelsesejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og for den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på beboelsesejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og for den finansielle stabilitet.

| (3) | Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på beboelsesejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici. |
| --- | --- |

(3)

Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på beboelsesejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici.

| (4) | De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på beboelsesejendomsmarkederne i lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse strukturelle faktorer kan omfatte manglende boligudbud – som har lagt stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig – og andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på markedet for beboelsesejendomme i individuelle lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system. |
| --- | --- |

(4)

De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på beboelsesejendomsmarkederne i lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse strukturelle faktorer kan omfatte manglende boligudbud – som har lagt stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig – og andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på markedet for beboelsesejendomme i individuelle lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system.

| (5) | Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(5)

Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme.

| (6) | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) har for nylig foretaget en systematisk og fremadskuende vurdering i hele EØS af sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(6)

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) har for nylig foretaget en systematisk og fremadskuende vurdering i hele EØS af sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme.

| (7) | For så vidt angår Ungarn, har denne nylige vurdering vist, at:






  a) | Den årlige vækst i de reale boligpriser lå tæt på eller oversteg 10 % mellem 2015 og 2019 og var særligt udtalt i Budapest. Ifølge skøn fra Magyar Nemzeti Bank (MNB) førte en sådan dynamik til en væsentlig overvurdering, der i tredje kvartal af 2019 toppede med 18 % i Budapest og 3 % i landet som helhed. MNB’s data viser, at prisudviklingen har afveget væsentligt i forskellige dele af landet. På den ene side begyndte boligpriserne i Budapest i faste priser at aftage i slutningen af 2019, stagnerede eller faldt en smule i 2020 og forblev moderate i første halvdel af 2021. På den anden side accelererede priserne til en tocifret vækst i andre områder, især i mindre kommuner og landdistrikter, hvor husholdningerne var berettigede til det offentlige boligkøbssubsidie. Set ud fra et fremadrettet perspektiv vil den internationale turismes tilbagevenden være en vigtig faktor for boligprisernes udvikling i Budapest. I landet som helhed kan yderligere udnyttelse af forskellige statssubsidieordninger (3) bidrage til efterspørgselspresset på boligpriserne, mens den fordelagtige moms på nybyggeri (4) kan lette udbudsbegrænsningerne på mellemlangt sigt. |
| --- | --- | --- |

(7)

For så vidt angår Ungarn, har denne nylige vurdering vist, at:

a)

Den årlige vækst i de reale boligpriser lå tæt på eller oversteg 10 % mellem 2015 og 2019 og var særligt udtalt i Budapest. Ifølge skøn fra Magyar Nemzeti Bank (MNB) førte en sådan dynamik til en væsentlig overvurdering, der i tredje kvartal af 2019 toppede med 18 % i Budapest og 3 % i landet som helhed. MNB’s data viser, at prisudviklingen har afveget væsentligt i forskellige dele af landet. På den ene side begyndte boligpriserne i Budapest i faste priser at aftage i slutningen af 2019, stagnerede eller faldt en smule i 2020 og forblev moderate i første halvdel af 2021. På den anden side accelererede priserne til en tocifret vækst i andre områder, især i mindre kommuner og landdistrikter, hvor husholdningerne var berettigede til det offentlige boligkøbssubsidie. Set ud fra et fremadrettet perspektiv vil den internationale turismes tilbagevenden være en vigtig faktor for boligprisernes udvikling i Budapest. I landet som helhed kan yderligere udnyttelse af forskellige statssubsidieordninger (3) bidrage til efterspørgselspresset på boligpriserne, mens den fordelagtige moms på nybyggeri (4) kan lette udbudsbegrænsningerne på mellemlangt sigt.

| b) | Realkreditlån er steget kraftigt siden midten af 2018 med en årlig realvækst på over eller tæt på 5 %. Selvom kun cirka halvdelen af boligtransaktionerne ifølge MNB’s skøn blev gennemført ved hjælp af banklån i 2020, steg den årlige realvækst i realkreditlån til gennemsnitligt 6,8 % mellem januar og august 2021. Samtidig udgjorde realvæksten i husholdningernes kredit i gennemsnit 10 % år til år. Skønt denne vækst oversteg realvæksten i realkreditlån, har den været drevet af væksten i »prænatale« støttelån samt andelen af lån til husholdninger under moratorium (31 % af de samlede realkreditlån og 42 % af de godkendte realkreditlån var stadig omfattet af dette moratorium og blev derfor ikke afskrevet i juni 2021). Uden moratoriets virkning nåede den årlige realvækst i realkreditlån og husholdningernes kredit i første halvdel af 2021 ifølge MNB’s skøn op på henholdsvis 0,7 % og 2,7 %. Den brede vifte af statssubsidieordninger, herunder den supplerende statssubsidieordning, der blev indført i begyndelsen af 2021, har også bidraget til væksten i husholdningernes kredit (5). |
| --- | --- |

b)

Realkreditlån er steget kraftigt siden midten af 2018 med en årlig realvækst på over eller tæt på 5 %. Selvom kun cirka halvdelen af boligtransaktionerne ifølge MNB’s skøn blev gennemført ved hjælp af banklån i 2020, steg den årlige realvækst i realkreditlån til gennemsnitligt 6,8 % mellem januar og august 2021. Samtidig udgjorde realvæksten i husholdningernes kredit i gennemsnit 10 % år til år. Skønt denne vækst oversteg realvæksten i realkreditlån, har den været drevet af væksten i »prænatale« støttelån samt andelen af lån til husholdninger under moratorium (31 % af de samlede realkreditlån og 42 % af de godkendte realkreditlån var stadig omfattet af dette moratorium og blev derfor ikke afskrevet i juni 2021). Uden moratoriets virkning nåede den årlige realvækst i realkreditlån og husholdningernes kredit i første halvdel af 2021 ifølge MNB’s skøn op på henholdsvis 0,7 % og 2,7 %. Den brede vifte af statssubsidieordninger, herunder den supplerende statssubsidieordning, der blev indført i begyndelsen af 2021, har også bidraget til væksten i husholdningernes kredit (5).

| c) | Selvom realkreditlån blev ydet med meget høje belåningsgrader før 2008, havde 90 % af lånene en belåningsgrad på under 80 % i første halvdel af 2021. Dette har i nogen grad været resultatet af hurtig vækst i boligpriserne og afskrivning af gamle lån. Desuden har belåningsgraden for nye lån været begrænset til 80 % siden 2015. For så vidt angår gældsserviceringsgraden, havde cirka 22 % af eksisterende og næsten 25 % af nye realkreditlån (udtrykt i volumen) i første halvdel af 2021 en gældsserviceringsgrad på mellem 40 % og 60 %. Dette skyldes til dels højere grænser for gældsserviceringsgraden for højindkomstlåntagere, hvis andel af nye udlån er steget: I første halvdel af 2021 var cirka 60 % af nye lån til boligformål berettigede til de øvre grænser på 60 % af gældsserviceringsgraden (med låntagernes månedlige nettoindkomst over den lovbestemte tærskel på 500 000 HUF), og 5 % af nye boligudlån havde en gældsserviceringsgrad på over 50 %. Selvom løbetiden for de nye lån er blevet forlænget en smule, tyder erfaringerne ifølge MNB ikke på, at der i stigende grad anvendes længere løbetider til at omgå de eksisterende grænser for gældsserviceringsgraden. |
| --- | --- |

c)

Selvom realkreditlån blev ydet med meget høje belåningsgrader før 2008, havde 90 % af lånene en belåningsgrad på under 80 % i første halvdel af 2021. Dette har i nogen grad været resultatet af hurtig vækst i boligpriserne og afskrivning af gamle lån. Desuden har belåningsgraden for nye lån været begrænset til 80 % siden 2015. For så vidt angår gældsserviceringsgraden, havde cirka 22 % af eksisterende og næsten 25 % af nye realkreditlån (udtrykt i volumen) i første halvdel af 2021 en gældsserviceringsgrad på mellem 40 % og 60 %. Dette skyldes til dels højere grænser for gældsserviceringsgraden for højindkomstlåntagere, hvis andel af nye udlån er steget: I første halvdel af 2021 var cirka 60 % af nye lån til boligformål berettigede til de øvre grænser på 60 % af gældsserviceringsgraden (med låntagernes månedlige nettoindkomst over den lovbestemte tærskel på 500 000 HUF), og 5 % af nye boligudlån havde en gældsserviceringsgrad på over 50 %. Selvom løbetiden for de nye lån er blevet forlænget en smule, tyder erfaringerne ifølge MNB ikke på, at der i stigende grad anvendes længere løbetider til at omgå de eksisterende grænser for gældsserviceringsgraden.

| d) | Faste rentesatser blev anvendt oftere i forbindelse med husholdningskreditter, efter at MNB indførte et certificeringsmærke i 2017. Dette er kun tilgængeligt for boliglån med en rentebindingsperiode på mindst fem år. Stigningen i boliglån med længere rentebindingsperioder er blevet yderligere forstærket af de nedre grænser for gældsserviceringsgraden, der har været gældende siden oktober 2018, for realkreditlån med en rentebindingsperiode på mindre end 10 år. Fra og med februar 2021 var cirka 75 % og 25 % af de nye lån fastforrentede i for henholdsvis 10 og 5 år. Under hensyntagen til lånebeholdningen udgjorde lån med bindingsperioder på under et år dog stadig næsten 40 % af den udstedte kredit, selvom denne andel gradvist er faldet. |
| --- | --- |

d)

Faste rentesatser blev anvendt oftere i forbindelse med husholdningskreditter, efter at MNB indførte et certificeringsmærke i 2017. Dette er kun tilgængeligt for boliglån med en rentebindingsperiode på mindst fem år. Stigningen i boliglån med længere rentebindingsperioder er blevet yderligere forstærket af de nedre grænser for gældsserviceringsgraden, der har været gældende siden oktober 2018, for realkreditlån med en rentebindingsperiode på mindre end 10 år. Fra og med februar 2021 var cirka 75 % og 25 % af de nye lån fastforrentede i for henholdsvis 10 og 5 år. Under hensyntagen til lånebeholdningen udgjorde lån med bindingsperioder på under et år dog stadig næsten 40 % af den udstedte kredit, selvom denne andel gradvist er faldet.

| e) | Lånemoratoriet i forbindelse med covid-19-pandemien er for nylig blevet forlænget indtil juni 2022. Dog er støtteberettigelsen i forbindelse med moratoriet blevet reduceret, og udlånsbeholdningen til boliger under moratorium er cirka 5 % af den samlede udestående boliglånsportefølje. Ifølge MNB’s analyse tegnede lån i det tidligere og større moratories boliglåntagere, der er ansat i sårbare sektorer, sig for cirka 10 % af alle udestående lån. |
| --- | --- |

e)

Lånemoratoriet i forbindelse med covid-19-pandemien er for nylig blevet forlænget indtil juni 2022. Dog er støtteberettigelsen i forbindelse med moratoriet blevet reduceret, og udlånsbeholdningen til boliger under moratorium er cirka 5 % af den samlede udestående boliglånsportefølje. Ifølge MNB’s analyse tegnede lån i det tidligere og større moratories boliglåntagere, der er ansat i sårbare sektorer, sig for cirka 10 % af alle udestående lån.

| f) | ESRB anerkender de makroprudentielle foranstaltninger, der er indført i Ungarn, og som afbøder de nuværende sårbarheder i forbindelse med fast ejendom, nemlig grænserne for belåningsgrad og gældsserviceringsgrad. Desuden anerkender ESRB, at bankerne behørigt har anerkendt stigningen i kreditrisikoen som følge af det forlængede moratorium ved at klassificere nogle af lånene som fase 2-lån. |
| --- | --- |

f)

ESRB anerkender de makroprudentielle foranstaltninger, der er indført i Ungarn, og som afbøder de nuværende sårbarheder i forbindelse med fast ejendom, nemlig grænserne for belåningsgrad og gældsserviceringsgrad. Desuden anerkender ESRB, at bankerne behørigt har anerkendt stigningen i kreditrisikoen som følge af det forlængede moratorium ved at klassificere nogle af lånene som fase 2-lån.

| g) | Set ud fra et fremadrettet perspektiv og under hensyntagen til risikoudsigterne på mellemlangt sigt anses den nuværende makroprudentielle politiksammensætning for at være delvist hensigtsmæssigt og delvist tilstrækkeligt. Hvis sårbarhederne for beboelsesejendomssektoren fortsat stiger, vil en stramning af grænsen for gældsserviceringsgraden og supplering af denne med en løbetidsgrænse og/eller indførelse af en systemisk risikobuffer eller modcyklisk kapitalbuffer bidrage til at afbøde disse sårbarheder. De makroprudentielle foranstaltninger bør ikke desto mindre komplementeres af bredere politiske tiltag med det formål at afbøde eller fjerne de faktorer, der muliggør eller fremmer husholdningernes stigende gældsætning eller boligernes ubalancerede prisoverkommelighed. Disse foranstaltninger bør understøtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger med henblik på at imødegå de resterende sårbarheder, der er identificeret på beboelsesejendomsmarkedet i Ungarn, på en effektiv måde, uden at der skabes uforholdsmæssige omkostninger for den ungarske realøkonomi og det finansielle system. I Ungarn kan statssubsidier og støttelån bidrage til at øge efterspørgslen efter ejerboliger, hvilket fører til en højere overvurdering af boligpriserne og husholdningernes gældsætning på baggrund af et utilstrækkeligt boligudbud. Yderligere politikker kunne derfor omfatte fjernelse af incitamenter til større husholdningernes gældsætning, navnlig statssubsidier og støttelån, og sikring af et tilstrækkeligt boligudbud og et effektivt udlejningsmarked. I de kommende kvartaler vil det være tilrådeligt, at de nationale myndigheder fortsat overvåger kreditkvaliteten af husholdningernes gæld under moratorium og sikrer tilstrækkelige hensættelser til dækning af de forventede tab. |
| --- | --- |

g)

Set ud fra et fremadrettet perspektiv og under hensyntagen til risikoudsigterne på mellemlangt sigt anses den nuværende makroprudentielle politiksammensætning for at være delvist hensigtsmæssigt og delvist tilstrækkeligt. Hvis sårbarhederne for beboelsesejendomssektoren fortsat stiger, vil en stramning af grænsen for gældsserviceringsgraden og supplering af denne med en løbetidsgrænse og/eller indførelse af en systemisk risikobuffer eller modcyklisk kapitalbuffer bidrage til at afbøde disse sårbarheder. De makroprudentielle foranstaltninger bør ikke desto mindre komplementeres af bredere politiske tiltag med det formål at afbøde eller fjerne de faktorer, der muliggør eller fremmer husholdningernes stigende gældsætning eller boligernes ubalancerede prisoverkommelighed. Disse foranstaltninger bør understøtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger med henblik på at imødegå de resterende sårbarheder, der er identificeret på beboelsesejendomsmarkedet i Ungarn, på en effektiv måde, uden at der skabes uforholdsmæssige omkostninger for den ungarske realøkonomi og det finansielle system. I Ungarn kan statssubsidier og støttelån bidrage til at øge efterspørgslen efter ejerboliger, hvilket fører til en højere overvurdering af boligpriserne og husholdningernes gældsætning på baggrund af et utilstrækkeligt boligudbud. Yderligere politikker kunne derfor omfatte fjernelse af incitamenter til større husholdningernes gældsætning, navnlig statssubsidier og støttelån, og sikring af et tilstrækkeligt boligudbud og et effektivt udlejningsmarked. I de kommende kvartaler vil det være tilrådeligt, at de nationale myndigheder fortsat overvåger kreditkvaliteten af husholdningernes gæld under moratorium og sikrer tilstrækkelige hensættelser til dækning af de forventede tab.

| (8) | Når foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Ungarns position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

(8)

Når foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Ungarns position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele.

VEDTAGET DENNE ADVARSEL:

ESRB har identificeret sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Ungarn som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der kan medføre alvorlige negative konsekvenser for realøkonomien. Set ud fra et makroprudentielt synspunkt mener ESRB, at de største sårbarheder er den stigende risiko for overvurdering af boligpriserne kombineret med den hurtige vækst i udbuddet af realkreditlån og husholdningernes kredit samt lommer af sårbarheder i forbindelse med låntagere med høj gældsservicering.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 2. december 2021.

Leder af ESRB’s sekretariat,

på vegne af ESRB’s Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58 af 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Boligkøbssubsidiet og »prænatale« støttelån, som er et rentefrit lån uden begrænsninger af formålet.

3

(4)  Den fordelagtige moms på nybyggeri blev genindført i januar 2021 og giver fordele til boliger, der er færdiggjort inden 2026 (med byggetilladelser udstedt i 2022).

4

(5)  Den supplerende statssubsidieordning yder finanspolitisk støtte til husholdninger, der allerede er involveret i boligkøbssubsidieordningen.

5

---

| 17.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 122/28 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 122/28

---

DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICIS ADVARSEL

af 2. december 2021

om sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Slovakiet

(ESRB/2021/16)

(2022/C 122/07)

DET ALMINDELIGE RÅD FOR DET EUROPÆISKE UDVALG FOR SYSTEMISKE RISICI HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1092/2010 af 24. november 2010 om makrotilsyn på EU-plan med det finansielle system og om oprettelse af et europæisk udvalg for systemiske risici (1), særlig artikel 3, stk. 2, litra c), og artikel 16 og 18,

under henvisning til Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis afgørelse ESRB/2011/1 af 20. januar 2011 om vedtagelse af forretningsordenen for Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (2), særlig artikel 18, og

ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Beboelsesejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af bankernes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk en vigtig bestanddel i realøkonomien som en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst. |
| --- | --- |

(1)

Boliger er en nøglesektor i realøkonomien og udgør en stor del af husholdningernes formue og bankernes udlån. Beboelsesejendomme udgør en stor del af husholdningernes aktivbeholdning, og boliglån udgør ofte en stor del af bankernes balance. Endvidere er boligbyggeri typisk en vigtig bestanddel i realøkonomien som en kilde til beskæftigelse, investeringer og vækst.

| (2) | Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på beboelsesejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og for den finansielle stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Tidligere finansielle kriser og erfaringer fra mange lande har vist, at en uholdbar udvikling på ejendomsmarkederne kan have alvorlige konsekvenser for det finansielle systems stabilitet og stabiliteten i økonomien som helhed i et givet land, hvilket også kan føre til negative grænseoverskridende afsmittende effekter. Virkningerne for den finansielle stabilitet kan være både direkte og indirekte. Direkte virkninger består af kredittab fra realkreditporteføljer som følge af negative økonomiske og finansielle vilkår og samtidige negative udviklinger på beboelsesejendomsmarkedet. Indirekte virkninger vedrører tilpasninger i husholdningernes forbrug med yderligere konsekvenser for realøkonomien og for den finansielle stabilitet.

| (3) | Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på beboelsesejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici. |
| --- | --- |

(3)

Markederne for fast ejendom er sårbare over for konjunkturudviklingen. Overdreven risikotagning, overdreven gearing og uoverensstemmende incitamenter under opsvinget i cyklussen for fast ejendom kan få alvorlige negative konsekvenser for både den finansielle stabilitet og realøkonomien. I lyset af, hvor stor betydning beboelsesejendomme har for den finansielle og makroøkonomiske stabilitet, er det særlig vigtigt at søge at forhindre, at der opbygges sårbarheder på beboelsesejendomsmarkedet ved at tage makroprudentielle politikker i brug — ud over at anvende dem til at reducere systemiske risici.

| (4) | De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på beboelsesejendomsmarkederne i lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse strukturelle faktorer kan omfatte manglende boligudbud, som har lagt stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på markedet for beboelsesejendomme i individuelle lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system. |
| --- | --- |

(4)

De cykliske faktorer spiller en vigtig rolle med hensyn til at give næring til de identificerede sårbarheder på beboelsesejendomsmarkederne i lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS), men strukturelle faktorer har også drevet disse sårbarheder. Disse strukturelle faktorer kan omfatte manglende boligudbud, som har lagt stigende opadrettet pres på boligpriserne og gælden i de husholdninger, der køber deres egen bolig, og andre offentlige politikker, der kan virke som et incitament til, at husholdningerne overbelåner. Da disse faktorer strækker sig ud over de makroprudentielle politikker, vil foranstaltninger, der hidrører fra andre politikområder, kunne supplere og støtte de nuværende makroprudentielle foranstaltninger på en effektiv måde med det formål at tackle de sårbarheder, der er til stede på markedet for beboelsesejendomme i individuelle lande, uden at det medfører uforholdsmæssigt store omkostninger for realøkonomien og det finansielle system.

| (5) | Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(5)

Udbruddet af covid-19-pandemien i 2020 og den dermed forbundne krise har ikke ført til en konjunkturnedgang på boligmarkederne. Efter en periode med gradvis vækst og midt i det lave renteniveau er væksten i reale boligpriser og udlån snarere tiltaget yderligere i flere lande og har stort set overhalet væksten i husholdningernes indkomst. For at afbøde virkningerne af pandemien og den deraf følgende økonomiske usikkerhed er der gennemført forskellige foranstaltninger og politikker, såsom moratorier og offentlige garantier. I denne brede politiske kontekst er tidligere planlagte makroprudentielle foranstaltninger midlertidigt blevet lempet, eller deres aktivering er i nogle lande blevet forsinket. Den aktuelt observerede forbedring af den økonomiske situation gør det muligt at tilpasse den makroprudentielle politik i de lande, hvor der fortsat opbygges sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme.

| (6) | Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) har for nylig foretaget en systematisk og fremadskuende vurdering i hele EØS af sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme. |
| --- | --- |

(6)

Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risici (ESRB) har for nylig foretaget en systematisk og fremadskuende vurdering i hele EØS af sårbarheder i forbindelse med beboelsesejendomme.

| (7) | For så vidt angår Slovakiet, har denne nylige vurdering vist, at:






  a) | Boligpriserne er de seneste fem år steget støt i faste priser i Slovakiet. Trods stramningen af den retligt bindende belåningsgrænse er væksten i boligpriserne tiltaget siden begyndelsen af 2019. Under covid-19-pandemien er prisstigningerne tiltaget yderligere, og den årlige reale stigning i boligpriserne nåede næsten 16 % i andet kvartal af 2021, hvilket er det næsthøjeste niveau i Unionen. Desuden er boligernes prisoverkommelighed reduceret over tid som følge af, at boligpriserne stiger hurtigere end husholdningernes indkomst. Ifølge overvurderingsparametre er der en stigende risiko for overvurdering af boligpriserne. Prisdynamikken er blevet understøttet af en økonomi i en ekspansiv fase, lave renter, øget opsparing i husholdningerne og en stærk efterspørgsel fra husholdningerne efter nye boliger på grund af forsyningsknaphed. |
| --- | --- | --- |

(7)

For så vidt angår Slovakiet, har denne nylige vurdering vist, at:

a)

Boligpriserne er de seneste fem år steget støt i faste priser i Slovakiet. Trods stramningen af den retligt bindende belåningsgrænse er væksten i boligpriserne tiltaget siden begyndelsen af 2019. Under covid-19-pandemien er prisstigningerne tiltaget yderligere, og den årlige reale stigning i boligpriserne nåede næsten 16 % i andet kvartal af 2021, hvilket er det næsthøjeste niveau i Unionen. Desuden er boligernes prisoverkommelighed reduceret over tid som følge af, at boligpriserne stiger hurtigere end husholdningernes indkomst. Ifølge overvurderingsparametre er der en stigende risiko for overvurdering af boligpriserne. Prisdynamikken er blevet understøttet af en økonomi i en ekspansiv fase, lave renter, øget opsparing i husholdningerne og en stærk efterspørgsel fra husholdningerne efter nye boliger på grund af forsyningsknaphed.

| b) | Væksten i realkreditlån i Slovakiet har trods politiske foranstaltninger været blandt de højeste i Unionen i de seneste tre år og modstået også stødet fra covid-19. Realkreditmarkedet i Slovakiet er kendetegnet af lave renter, en stærk efterspørgsel efter realkreditlån, der forstærkes af stigende boligpriser, samt intens konkurrence blandt långiverne. Desuden er banksektor i Slovakiet en af de mest udsatte for ejendomsaktiviteter i EØS-landene. |
| --- | --- |

b)

Væksten i realkreditlån i Slovakiet har trods politiske foranstaltninger været blandt de højeste i Unionen i de seneste tre år og modstået også stødet fra covid-19. Realkreditmarkedet i Slovakiet er kendetegnet af lave renter, en stærk efterspørgsel efter realkreditlån, der forstærkes af stigende boligpriser, samt intens konkurrence blandt långiverne. Desuden er banksektor i Slovakiet en af de mest udsatte for ejendomsaktiviteter i EØS-landene.

| c) | Husholdningernes gældsætning i Slovakiet er de seneste år steget på grund af en intens udlånsaktivitet. Efter flere år med tocifrede stigninger i husholdningernes reale gæld er vækstraten i husholdningernes gældsætning aftaget og har stabiliseret sig på omkring 4 % i 2020. Trods denne aftagende vækst, som også skyldtes makroprudentielle politiske foranstaltninger (indførelse af grænsen for gæld i forhold til indkomst og stramning af gældsserviceringsgraden), er væksten i husholdningernes gældsætning stadig blandt Unionens højeste, og dette har givet sig udslag i en stigende gældskvote. Husholdningerne reducerede deres forbrug under covid-19-pandemien, men deres efterspørgsel efter boliglån var fortsat stærk. Refinansieringen af realkreditlån er faktisk steget for nylig og er ofte forbundet med en forhøjelse af det oprindelige nominelle lånebeløb. En anden sårbarhed skyldes, at løbetiden for en betydelig del af lånene overstiger låntagernes pensionsalder. Både denne udvikling og lommer af sårbarheder skal overvåges nøje fremover. |
| --- | --- |

c)

Husholdningernes gældsætning i Slovakiet er de seneste år steget på grund af en intens udlånsaktivitet. Efter flere år med tocifrede stigninger i husholdningernes reale gæld er vækstraten i husholdningernes gældsætning aftaget og har stabiliseret sig på omkring 4 % i 2020. Trods denne aftagende vækst, som også skyldtes makroprudentielle politiske foranstaltninger (indførelse af grænsen for gæld i forhold til indkomst og stramning af gældsserviceringsgraden), er væksten i husholdningernes gældsætning stadig blandt Unionens højeste, og dette har givet sig udslag i en stigende gældskvote. Husholdningerne reducerede deres forbrug under covid-19-pandemien, men deres efterspørgsel efter boliglån var fortsat stærk. Refinansieringen af realkreditlån er faktisk steget for nylig og er ofte forbundet med en forhøjelse af det oprindelige nominelle lånebeløb. En anden sårbarhed skyldes, at løbetiden for en betydelig del af lånene overstiger låntagernes pensionsalder. Både denne udvikling og lommer af sårbarheder skal overvåges nøje fremover.

| d) | Opbygningen af ovennævnte sårbarheder kan også tilskrives en række strukturelle faktorer såsom det gunstige skattesystem på ejendomsmarkedet samt begrænsninger i lejemarkedets funktion. |
| --- | --- |

d)

Opbygningen af ovennævnte sårbarheder kan også tilskrives en række strukturelle faktorer såsom det gunstige skattesystem på ejendomsmarkedet samt begrænsninger i lejemarkedets funktion.

| e) | ESRB anerkender, at der er indført adskillige foranstaltninger til afbødning af de aktuelle sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Slovakiet, herunder navnlig en omfattende række låntagerbaserede foranstaltninger for på passende vis at imødegå de underliggende risici i forbindelse med realkreditlån og låntagernes sårbarheder. Desuden er den positive modcykliske kapitalbuffer et passende redskab til at afhjælpe sårbarheder i forbindelse med den hurtige kreditvækst, som har været udbredt på tværs af sektorer, og til at øge banksektorens modstandsdygtighed. |
| --- | --- |

e)

ESRB anerkender, at der er indført adskillige foranstaltninger til afbødning af de aktuelle sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Slovakiet, herunder navnlig en omfattende række låntagerbaserede foranstaltninger for på passende vis at imødegå de underliggende risici i forbindelse med realkreditlån og låntagernes sårbarheder. Desuden er den positive modcykliske kapitalbuffer et passende redskab til at afhjælpe sårbarheder i forbindelse med den hurtige kreditvækst, som har været udbredt på tværs af sektorer, og til at øge banksektorens modstandsdygtighed.

| f) | Set ud fra et fremadrettet perspektiv og under hensyntagen til risikoudsigterne på mellemlangt sigt anses den nuværende makroprudentielle politiksammensætning for at være hensigtsmæssigt og delvist tilstrækkeligt. I betragtning af den fortsatte opbygning af lommer af sårbarheder vil det være hensigtsmæssigt at finjustere de eksisterende låntagerbaserede foranstaltninger. Hvis kumulationen af cykliske risici fortsætter, eller de strukturelle sårbarheder intensiveres, kan de slovakiske myndigheder overveje at genopbygge den modcykliske kapitalbuffer eller indføre en systemisk risikobuffer på sektorplan for yderligere at øge modstandsdygtigheden over for de risici, der findes i beboelsesejendomssektoren. Desuden udgør aktivering af en minimumsgrænse for risikovægt for interne ratingbaserede eksponeringer for beboelsesejendomme i henhold artikel 458 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (3) også en mulighed, der vil øge banksektorens modstandsdygtighed. Ud over makroprudentielle foranstaltninger kan overvejelser om justering af det gunstige skattesystem i forbindelse med beboelsesejendomme samt foranstaltninger, der forbedrer lejemarkedets funktion, mindske kilderne til systemiske risici i forbindelse med sektoren for beboelsesejendomme i Slovakiet. |
| --- | --- |

f)

Set ud fra et fremadrettet perspektiv og under hensyntagen til risikoudsigterne på mellemlangt sigt anses den nuværende makroprudentielle politiksammensætning for at være hensigtsmæssigt og delvist tilstrækkeligt. I betragtning af den fortsatte opbygning af lommer af sårbarheder vil det være hensigtsmæssigt at finjustere de eksisterende låntagerbaserede foranstaltninger. Hvis kumulationen af cykliske risici fortsætter, eller de strukturelle sårbarheder intensiveres, kan de slovakiske myndigheder overveje at genopbygge den modcykliske kapitalbuffer eller indføre en systemisk risikobuffer på sektorplan for yderligere at øge modstandsdygtigheden over for de risici, der findes i beboelsesejendomssektoren. Desuden udgør aktivering af en minimumsgrænse for risikovægt for interne ratingbaserede eksponeringer for beboelsesejendomme i henhold artikel 458 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (3) også en mulighed, der vil øge banksektorens modstandsdygtighed. Ud over makroprudentielle foranstaltninger kan overvejelser om justering af det gunstige skattesystem i forbindelse med beboelsesejendomme samt foranstaltninger, der forbedrer lejemarkedets funktion, mindske kilderne til systemiske risici i forbindelse med sektoren for beboelsesejendomme i Slovakiet.

| (8) | Når foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Slovakiets position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele. |
| --- | --- |

(8)

Når foranstaltninger til imødegåelse af de identificerede sårbarheder aktiveres, bør der ved kalibreringen og indfasningen af disse tages hensyn til Slovakiets position i de økonomiske og finansielle cyklusser samt eventuelle konsekvenser for de dermed forbundne omkostninger og fordele.

VEDTAGET DENNE ADVARSEL:

ESRB har identificeret sårbarheder på mellemlangt sigt i beboelsesejendomssektoren i Slovakiet som en kilde til systemiske risici for den finansielle stabilitet, der kan medføre alvorlige negative konsekvenser for realøkonomien. Set ud fra et makroprudentielt synspunkt mener ESRB, at de største sårbarheder er den stigende risiko for overvurdering af boligpriserne kombineret med den høje vækst i boligpriserne samt husholdningernes stigende gældsætning sammen med risikolommer i forbindelse med husholdningernes stigende gældsætning og ydelse af realkreditlån.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 2. december 2021.

Leder af ESRB’s sekretariat,

på vegne af ESRB’s Almindelige Råd

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  EUT C 58 af 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

3

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 17.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 122/31 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 122/31

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10447 — NN / METLIFE GREECE / METLIFE POLAND)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 122/08)

Den 7. december 2021 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10447. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32021M10447. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

| 17.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 122/32 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 122/32

---

Beslutning om ikke at gøre indsigelse mod en anmeldt fusion

(Sag M.10589 — ADT / FORD NEXT / SNTNL)

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 122/09)

Den 24. februar 2022 besluttede Kommissionen ikke at gøre indsigelse mod ovennævnte anmeldte fusion og erklære den forenelig med det indre marked. Beslutningen er truffet efter artikel 6, stk. 1, litra b), i Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (1). Beslutningens fulde ordlyd foreligger kun på engelsk og vil blive offentliggjort, efter at eventuelle forretningshemmeligheder er udeladt. Den vil kunne ses:

| — | under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor |
| --- | --- |

—

under fusioner på Kommissionens websted for konkurrence (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Dette websted giver forskellige muligheder for at finde de konkrete fusionsbeslutninger, idet de er opstillet efter bl.a. virksomhedens navn, sagsnummer, dato og sektor

| — | i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10589. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på EUR-Lex-webstedet (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=da) under dokumentnummer 32022M10589. EUR-Lex giver onlineadgang til EU-retten.

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1.

---

III Forberedende retsakter

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK

| 17.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 122/33 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 122/33

---

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS UDTALELSE

af 13. januar 2022

om et forslag om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber med hensyn til afvikling

(CON/2022/3)

(2022/C 122/10)

Indledning og retsgrundlag

Den Europæiske Centralbank modtog den 29. November 2021 anmodninger fra Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Parlamentet om en udtalelse om et forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 og direktiv 2014/59/EU for så vidt angår den tilsynsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutkoncerner med en multiple point of entry-afviklingsstrategi og en metode til indirekte tegning af instrumenter, der er nedskrivningsrelevante med henblik på at opfylde minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver (1) (herefter »forordningsforslaget«).

ECB’s kompetence til at afgive udtalelse fremgår af artikel 127, stk. 4, og 282, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, da forordningsforslaget indeholder bestemmelser, der påvirker ECB’s opgaver i forbindelse med tilsynet med kreditinstitutter i henhold til traktatens artikel 127, stk. 6, og Det Europæiske System af Centralbankers (ESCB) bidrag til den smidige gennemførelse af politikker vedrørende det finansielle systems stabilitet, som omhandlet i traktatens artikel 127, stk. 5. I overensstemmelse med artikel 17.5, første punktum, i forretningsordenen for Den Europæiske Centralbank er denne udtalelse vedtaget af ECB’s Styrelsesråd.

Generelle bemærkninger

ECB anerkender, at forordningsforslaget består af tekniske justeringer med henblik på at operationalisere materielle lovgivningsmæssige afgørelser, der er gennemført ved de seneste ændringer af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU (2) (herefter »BRRD«), og som blev vurderet i ECB’s udtalelse om revision af EU’s ramme for krisestyring (3).

ECB støtter forordningsforslaget, som sikrer bedre overensstemmelse mellem bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 (4) (herefter »kapitalkravsforordningen« eller »CRR«) og bestemmelserne i BRRD efter ikrafttrædelsen af den reviderede ramme for den samlede tabsabsorberingskapacitet (TLAC) og minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver. ECB støtter endvidere forordningsforslaget for så vidt som det sikrer en bedre tilpasning af den reguleringsmæssige behandling af globale systemisk vigtige institutters (G-SII’er) til en MPE-strategi, herunder koncerner med datterselskaber registreret i tredjelande, med den behandling, der er beskrevet i TLAC-standarden.

Fremover opfordrer ECB EU’s lovgivende organer til at overvåge og vurdere gennemførelsen af disse ændringer af CRR i lyset af ovennævnte mål, mere præcist for at vurdere samspillet mellem BRRD og CRR og for at undgå, at globale systemisk vigtige banker og G-SII’er foretager regelarbitrage mellem SPE- og MPE-afviklingsstrategier baseret på minimumskravet til kapitalgrundlag og nedskrivningsrelevante passiver eller målniveauet for TLAC.

Der foreslås nogle mindre tekniske tilpasninger med henblik på at præcisere fortolkningen af retsakten eller sikre konsekvens i den terminologi, der anvendes i forordningen. Med henblik herpå vedlægges som bilag et ændringsforslag med en begrundelse i et separat teknisk arbejdsdokument. Det tekniske arbejdsdokument er tilgængeligt på engelsk på EUR-Lex.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 13. januar 2022.

Christine LAGARDE

Formand for ECB

---

(1)  COM(2021) 665 final.

1

(2)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/59/EU af 15. maj 2014 om et regelsæt for genopretning og afvikling af kreditinstitutter og om ændring af Rådets direktiv 82/891/EØF og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/24/EF, 2002/47/EF, 2004/25/EF, 2005/56/EF, 2007/36/EF, 2011/35/EU, 2012/30/EU og 2013/36/EU samt forordning (EU) nr. 1093/2010 og (EU) nr. 648/2012 (EUT L 173 af 12.6.2014, s. 190).

2

(3)  Den Europæiske Centralbanks udtalelse af 8. november 2017 om revision af EU’s ramme for krisestyring (CON/2017/47) (EUT C 314 af 31.1.2018, s. 17).

3

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 575/2013 af 26. juni 2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (EUT L 176 af 27.6.2013, s. 1).

4

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER, ORGANER, KONTORER OG AGENTURER

Europa-Kommissionen

| 17.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 122/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 122/35

---

Euroens vekselkurs (1)

16. marts 2022

(2022/C 122/11)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,0994 |
| JPY | japanske yen | 130,05 |
| DKK | danske kroner | 7,4412 |
| GBP | pund sterling | 0,83988 |
| SEK | svenske kroner | 10,4205 |
| CHF | schweiziske franc | 1,0336 |
| ISK | islandske kroner | 143,50 |
| NOK | norske kroner | 9,7988 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,687 |
| HUF | ungarske forint | 371,18 |
| PLN | polske zloty | 4,6765 |
| RON | rumænske leu | 4,9473 |
| TRY | tyrkiske lira | 16,1783 |
| AUD | australske dollar | 1,5165 |
| CAD | canadiske dollar | 1,3967 |
| HKD | hongkongske dollar | 8,5996 |
| NZD | newzealandske dollar | 1,6168 |
| SGD | singaporeanske dollar | 1,4966 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 353,77 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 16,5574 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 6,9817 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,5725 |
| IDR | indonesiske rupiah | 15 690,36 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,6147 |
| PHP | filippinske pesos | 57,433 |
| RUB | russiske rubler | |
| THB | thailandske bath | 36,681 |
| BRL | brasilianske real | 5,6523 |
| MXN | mexicanske pesos | 22,8540 |
| INR | indiske rupee | 83,7805 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,0994

JPY

japanske yen

130,05

DKK

danske kroner

7,4412

GBP

pund sterling

0,83988

SEK

svenske kroner

10,4205

CHF

schweiziske franc

1,0336

ISK

islandske kroner

143,50

NOK

norske kroner

9,7988

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,687

HUF

ungarske forint

371,18

PLN

polske zloty

4,6765

RON

rumænske leu

4,9473

TRY

tyrkiske lira

16,1783

AUD

australske dollar

1,5165

CAD

canadiske dollar

1,3967

HKD

hongkongske dollar

8,5996

NZD

newzealandske dollar

1,6168

SGD

singaporeanske dollar

1,4966

KRW

sydkoreanske won

1 353,77

ZAR

sydafrikanske rand

16,5574

CNY

kinesiske renminbi yuan

6,9817

HRK

kroatiske kuna

7,5725

IDR

indonesiske rupiah

15 690,36

MYR

malaysiske ringgit

4,6147

PHP

filippinske pesos

57,433

RUB

russiske rubler

THB

thailandske bath

36,681

BRL

brasilianske real

5,6523

MXN

mexicanske pesos

22,8540

INR

indiske rupee

83,7805

---

(1)  Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

V Øvrige meddelelser

PROCEDURER VEDRØRENDE GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Europa-Kommissionen

| 17.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 122/36 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 122/36

---

Anmeldelse af en planlagt fusion

(Sag M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / ADIA / WCX)

Behandles eventuelt efter den forenklede procedure

(EØS-relevant tekst)

(2022/C 122/12)

1.

Anmeldelsen vedrører følgende virksomheder:

| — | Caisse de dépôt et placement du Québec (»CDPQ«, Canada) |
| --- | --- |

—

Caisse de dépôt et placement du Québec (»CDPQ«, Canada)

| — | Transurban Holdings Limited (»Transurban«, Australien) |
| --- | --- |

—

Transurban Holdings Limited (»Transurban«, Australien)

| — | AustralianSuper Pty Ltd (»AustralianSuper«, Australien) |
| --- | --- |

—

AustralianSuper Pty Ltd (»AustralianSuper«, Australien)

| — | Canada Pension Plan Investment Board (»CPP Investments«, Canada) |
| --- | --- |

—

Canada Pension Plan Investment Board (»CPP Investments«, Canada)

| — | Tawreed Investments Limited (»Tawreed«, Caymanøerne), der kontrolleres af Abu Dhabi Investment Authority (»ADIA«, De Forenede Arabiske Emirater) |
| --- | --- |

—

Tawreed Investments Limited (»Tawreed«, Caymanøerne), der kontrolleres af Abu Dhabi Investment Authority (»ADIA«, De Forenede Arabiske Emirater)

| — | WestConnex (»WCX«, Australien). |
| --- | --- |

—

WestConnex (»WCX«, Australien).

CDPQ, Transurban, AustralianSuper, CPP Investments og Tawreed erhverver fælles kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), og artikel 3, stk. 4, over hele WCX.

Den planlagte fusion gennemføres gennem en kontrakt eller gennem andre midler.

2.

| — | CDPQ er en langsigtet institutionel investor, der primært forvalter midler for offentlige og halvoffentlige pensions- og forsikringsplaner i provinsen Québec, og som primært investerer i infrastrukturaktiver |
| --- | --- |

—

CDPQ er en langsigtet institutionel investor, der primært forvalter midler for offentlige og halvoffentlige pensions- og forsikringsplaner i provinsen Québec, og som primært investerer i infrastrukturaktiver

| — | Transurban er et vejafgiftsselskab, der driver og udvikler betalingsvejnet i byer i Australien, Canada og USA |
| --- | --- |

—

Transurban er et vejafgiftsselskab, der driver og udvikler betalingsvejnet i byer i Australien, Canada og USA

| — | AustralianSuper er Australiens største pensionskasse og pensionsfond på industriområdet med investeringsaktiviteter på verdensplan |
| --- | --- |

—

AustralianSuper er Australiens største pensionskasse og pensionsfond på industriområdet med investeringsaktiviteter på verdensplan

| — | CPP Investments er en investeringsforvaltningsorganisation, der investerer de midler, som Canada Pension Plan overfører til den, hovedsagelig i noterede aktier, unoterede aktier, fast ejendom, infrastruktur og fastforrentede instrumenter |
| --- | --- |

—

CPP Investments er en investeringsforvaltningsorganisation, der investerer de midler, som Canada Pension Plan overfører til den, hovedsagelig i noterede aktier, unoterede aktier, fast ejendom, infrastruktur og fastforrentede instrumenter

| — | Tawreed ejer forskellige infrastrukturinvesteringer og forvalter en verdensomspændende investeringsportefølje. ADIA, Tawreeds moderselskab, er en offentlig enhed, der ejes af Emiratet Abu Dhabi, og som forvalter en diversificeret global investeringsportefølje |
| --- | --- |

—

Tawreed ejer forskellige infrastrukturinvesteringer og forvalter en verdensomspændende investeringsportefølje. ADIA, Tawreeds moderselskab, er en offentlig enhed, der ejes af Emiratet Abu Dhabi, og som forvalter en diversificeret global investeringsportefølje

| — | WCX beskæftiger sig med anlæggelse, vedligeholdelse og drift af betalingsveje i Sydney i New South Wales. |
| --- | --- |

—

WCX beskæftiger sig med anlæggelse, vedligeholdelse og drift af betalingsveje i Sydney i New South Wales.

3.

Det bemærkes, at denne sag eventuelt vil blive behandlet efter den forenklede procedure i overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om en forenklet procedure for behandling af bestemte fusioner efter Rådets forordning (EF) nr. 139/2004 (2).

4.

Alle bemærkninger skal være Kommissionen i hænde senest 10 dage efter offentliggørelsen af denne meddelelse. Angiv altid referencen:

M.10675 – CDPQ / TRANSURBAN / AUSTRALIANSUPER / CPP INVESTMENTS / WCX

Bemærkningerne kan sendes til Kommissionen pr. e-mail, fax eller brev. Benyt venligst følgende kontaktoplysninger:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postadresse:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIEN |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIEN

---

(1)  EUT L 24 af 29.1.2004, s. 1 (»fusionsforordningen«).

1

(2)  EUT C 366 af 14.12.2013, s. 5.

2

---

ANDET

Europa-Kommissionen

| 17.3.2022 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 122/38 |
| --- | --- | --- | --- |

17.3.2022

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 122/38

---

Offentliggørelse af en ansøgning om godkendelse af en væsentlig ændring af en varespecifikation i henhold til artikel 50, stk. 2, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer

(2022/C 122/13)

Denne offentliggørelse giver ret til at gøre indsigelse mod ansøgningen om ændring, jf. artikel 51 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 (1), senest tre måneder efter datoen for offentliggørelsen af denne meddelelse.

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»PIMIENTO DE GERNIKA«/»GERNIKAKO PIPERRA«

EU-nr.: PGI-ES-0673-AM01 –– 22. februar 2016

BOB ( ) BGB (X)

1.   Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Navn: Comité Profesional »Gernikako Piperra o Pimiento de Gernika« [Det faglige udvalg for »Gernikako Piperra«/»Pimiento de Gernika«]

Adresse: Torre Muntsaratz. Bo Muntsaratz, 17-A. 48220. Abadiño (Bizkaia).

Tlf. + 32 94-6030330 Fax +34 94-6063953

Sammensætning: Producenter/forarbejdningsvirksomheder (x) andre ( )

2.   Medlemsstat eller Tredjeland

Spanien

3.   Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

| ☐ | Produktets betegnelse |
| --- | --- |

☐

Produktets betegnelse

| ☒ | Beskrivelse af produktet |
| --- | --- |

☒

Beskrivelse af produktet

| ☒ | Geografisk område |
| --- | --- |

☒

Geografisk område

| ☒ | Bevis for oprindelse |
| --- | --- |

☒

Bevis for oprindelse

| ☒ | Produktionsmetode |
| --- | --- |

☒

Produktionsmetode

| ☒ | Tilknytning |
| --- | --- |

☒

Tilknytning

| ☐ | Mærkning |
| --- | --- |

☐

Mærkning

| ☐ | Andet [angives nærmere] |
| --- | --- |

☐

Andet [angives nærmere]

4.   Type ændring

| ☒ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. |
| --- | --- |

☒

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB.

| ☐ | Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende). |
| --- | --- |

☐

Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5.   Ændring(er)

Udtømmende beskrivelse af og konkret begrundelse for hver ændring:

De foreslåede ændringer er begrundet i behovet for at bringe varespecifikationen i overensstemmelse med de nuværende forhold og sikre afgrødens overlevelse, samtidig med at det endelige produkts kvalitet og kendetegn bevares, uden at forbindelsen mellem produktet og det geografiske miljø svækkes.

BESKRIVELSE AF PRODUKTET

I afsnittet om produktets kendetegn i beskrivelsen af produktet (afsnit B) foreslås det, at den maksimale længdeforskel på 2 cm, der tolereres i hver pakning, slettes, da den omstændighed, at de karakteristika vedrørende længden, der er fastsat for »Pimiento de Gernika« (mellem 6 og 9 cm), allerede sikrer den ensartethed, der kræves i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011. Da der er tale om umodne peberfrugter, som dermed er »små« i diameter og længde, er deres handelsemballage desuden ikke omfattet af bestemmelsen i handelsnormerne for søde peberfrugter, hvori det kræves, at aflange søde peberfrugter skal være tilstrækkeligt ensartede i længden.

Den maksimale tilladte længdeforskel på 2 cm for hver pakning er nemlig ikke et kendetegn ved selve peberfrugten, men et markedsføringskrav.

Denne ændring berører afsnit 3.2 i enhedsdokumentet.

I stedet for:

Længde mellem 6 og 9 cm. I hver pakning er den maksimale tilladte længdeforskel 2 cm.

læses:

Længde mellem 6 og 9 cm.

GEOGRAFISK OMRÅDE:

Det foreslås, at dette afsnit ændres ved at fjerne emballeringsområdet, fordi emballeringen i sig selv ikke udgør en fase i produktionen, men at alle andre produktionskrav, der påvirker produktets kvalitet, opretholdes.

Dette fremgår af punkt 3.5 i enhedsdokumentet, hvori følgende punktummer er blevet udeladt: »Særlige regler for udskæring, rivning, emballering osv. af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til:«, »Forberedelses- og emballeringsområdet er det samme som produktionsområdet«, »Kravet om forberedelse og emballering af peberfrugterne i produktionsområdet har til formål at beskytte betegnelsens omdømme, garantere produktets ægthed og bevare dets kvalitet og kendetegn.«.

BEVIS FOR OPRINDELSE

Det foreslås at ændre punkt 4 i betragtning af, at en af de faktorer, der garanterer produktets oprindelse, er frøene, og at frøenes ægthed er sikret, fordi de kun kan erhverves af producenter, der er registreret under den beskyttede geografiske betegnelse. Det betyder, at det ikke er genetiske (DNA) eller fysisk-kemiske test, men frøenes sporbarhed, der garanterer oprindelsen og ægtheden af produkter med den beskyttede geografiske betegnelse.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

I stedet for:

Kontrol- og certificeringssystemet er en væsentlig faktor, der garanterer produktets oprindelse, kvalitet og sporbarhed. Den består af følgende processer:

Registrerede producenter forsynes med frø gennem producentsammenslutninger. Registrerede bedrifter må kun dyrke de sorter, der er godkendt til denne type peberfrugt. For at garantere produktets oprindelse og ægthed underkastes det kontrolorganets genetiske (DNA) og fysisk-kemiske test.

læses:

Systemet med kontrol og certificering af frø er en væsentlig faktor, der garanterer produktets oprindelse, kvalitet og sporbarhed. Det består af følgende processer:

Registrerede producenter forsynes med certificerede frø. Registrerede bedrifter må kun dyrke de sorter, der er godkendt til denne type peberfrugt. Kontrolorganet kræver et købscertifikat, der beviser certificerede frøs oprindelse og ægthed.

I afsnit E om produktionsmetoden er punkt 1, der omhandler ægtheden af certificeret frø, affattet således:

Producentsammenslutningerne udvælger deres egne frø fra generisk rene linjer og leverer dem til bedrifter, der er registreret under den geografiske betegnelse og beliggende inden for det beskyttede område. For at garantere produktets oprindelse og ægthed skal dette ikke kun overvåges af producentsammenslutningerne og gennem de registrerede avleres egenkontrol, men kontrolorganet skal også udarbejde en årlig revisionsplan.

læses:

Bedrifter, der er registreret med den geografiske betegnelse og beliggende i det beskyttede område, garanterer produktets oprindelse og ægthed gennem sporbarheden af de certificerede frø og de registrerede avleres egenkontrol. Kontrolorganet udarbejder desuden en årlig revisionsplan.

PRODUKTIONSMETODE

Den foreslåede ændring af dette afsnit er begrundet i behovet for at bringe varespecifikationen i overensstemmelse med de nuværende forhold og den teknologiske udvikling. Det foreslås derfor, at der skabes mulighed for endnu en plantningscyklus, at der fastsættes en maksimal beplantningstæthed, at høsthyppigheden ændres og maskinemballering tillades, og at der skabes mulighed for at dyrke afgrøden i substrat.

Det foreslås, at punkt 3, 5, 13 og 19 i dette afsnit i varespecifikationen affattes således:

| 1. | Afsnit E, punkt 3, i varespecifikationen
  Muligheden for endnu en plantningscyklus er blevet indført, fordi den omstændighed, at avlerne altid arbejder med unge planter, gør det muligt at bevare produktkvaliteten i hele markedsføringsperioden. En sådan spredning af afgrøden er i overensstemmelse med de traditionelle dyrkningsmetoder i dette område.
  Med hensyn til beplantningstæthed er kun en øvre grænse hensigtsmæssig for sikringen af produktkvaliteten. En lavere beplantningstæthed forårsager ikke kvalitetstab.
  Denne ændring berører afsnit 3.4 i enhedsdokumentet.
  Den nuværende ordlyd:
  Udplantning i det fri finder sted mellem april og maj, og udplantning i væksthuse eller polytunneller finder sted tidligere, dvs. i februar, marts og april. Peberfrugterne høstes fra juni i det første tilfælde og fra midten af april i det andet tilfælde. Størstedelen af afgrøden høstes mellem april og november. Tætheden er 3-4 planter pr. kvadratmeter.
  ændres til:
  Udplantning i det fri finder sted mellem april og maj, og udplantning i væksthuse eller polytunneller finder sted tidligere, dvs. i februar, marts og april. Endnu en plantningscyklus er tilladt fra juni. Peberfrugterne høstes fra juni i det første tilfælde og fra midten af april i det andet tilfælde. Størstedelen af afgrøden høstes mellem april og november. Tætheden er op til 4 planter pr. kvadratmeter. |
| --- | --- |

1.

Afsnit E, punkt 3, i varespecifikationen

Muligheden for endnu en plantningscyklus er blevet indført, fordi den omstændighed, at avlerne altid arbejder med unge planter, gør det muligt at bevare produktkvaliteten i hele markedsføringsperioden. En sådan spredning af afgrøden er i overensstemmelse med de traditionelle dyrkningsmetoder i dette område.

Med hensyn til beplantningstæthed er kun en øvre grænse hensigtsmæssig for sikringen af produktkvaliteten. En lavere beplantningstæthed forårsager ikke kvalitetstab.

Den nuværende ordlyd:

Udplantning i det fri finder sted mellem april og maj, og udplantning i væksthuse eller polytunneller finder sted tidligere, dvs. i februar, marts og april. Peberfrugterne høstes fra juni i det første tilfælde og fra midten af april i det andet tilfælde. Størstedelen af afgrøden høstes mellem april og november. Tætheden er 3-4 planter pr. kvadratmeter.

ændres til:

Udplantning i det fri finder sted mellem april og maj, og udplantning i væksthuse eller polytunneller finder sted tidligere, dvs. i februar, marts og april. Endnu en plantningscyklus er tilladt fra juni. Peberfrugterne høstes fra juni i det første tilfælde og fra midten af april i det andet tilfælde. Størstedelen af afgrøden høstes mellem april og november. Tætheden er op til 4 planter pr. kvadratmeter.

| 2. | Punkt 5 ændres for også at gøre det muligt at dyrke afgrøden i substrat, fordi den ikke altid behøver at blive dyrket i jord.
  Denne ændring berører afsnit 5 i enhedsdokumentet.
  De produktionsområder, der egner sig til dyrkning af »Pimiento de Gernika«, er meget begrænsede på grund af terrænforhold, byudvikling og infrastrukturpres samt den typiske udformning af små baskiske bedrifter. Som følge heraf roteres afgrøderne ikke ret ofte, og nogle gange roteres beslægtede arter (tomater/peberfrugter), hvilket fører til, at der udvikler sig patogene mikroorganismer i jorden, som er så aggressive, at de kan ødelægge en afgrøde. Disse væsentlige plantesundhedsproblemer truer overlevelsen af »Pimiento de Gernika«, en afgrøde, der i meget høj grad er en del af det baskiske atlantiske landbrug.
  De vigtigste plantesygdomme, der rammer »Pimiento de Gernika«, er jordbundsrelaterede, dvs. at jorden (organisk materiale i jordbundsrelateret nedbrydning) er deres vigtigste inokulum. Årsagen til disse jordbundsrelaterede sygdomme i de atlantiske klimazoner i den selvstyrende region Baskerlandet er hovedsagelig enten virus (Potyvirus eller Tobamovirus) eller svampe. Svampe af slægterne Fusarium spp. og Phytophthora ssp. er en potentiel infektionskilde for »Pimiento de Gernika«. Ifølge en jordbundsundersøgelse, der blev foretaget i 2014, findes disse svampe i 70 % af den jord, der anvendes til dyrkning af »Pimiento de Gernika«. Dette blev bekræftet i den undersøgelse fra 2015 om resistens over for Tobamovirus i chili og peberfrugt (»Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento’«), der blev udført af Santiago Larregla.
  Undersøgelse foretaget af Mireia Núñez-Zofío, Santiago Larregla and Carlos Garbisu, 2011: Application of organic amendments followed by soil plastic mulching reduces the incidence of Phytophthora capsici in pepper crops under temperate climate (Anvendelse af organiske ændringer efterfulgt af jorddækning med plastfolie reducerer forekomsten af Phytophthora capsici i peberafgrøder i et tempereret klima). I forbindelse med afgrødebeskyttelse 30 1563-1572 blev det fastslået, at biologisk skadedyrsbekæmpelse er det eneste middel til at inaktivere inokulum i den jord, hvor der opstår svampesygdomme (Phytophthora capsici-oosporer). I betragtning af de klimatiske forhold ved Baskerlandets Atlanterhavskyst er denne metode kun effektiv, når den anvendes om sommeren, hvilket falder sammen med vækstsæsonen for »Pimiento de Gernika«.
  Af hensyn til miljøet og dets biodiversitet har avlere af »Pimiento de Gernika«, der producerer denne peberfrugt i overensstemmelse med strenge integrerede produktionsregler, som begrænser anvendelsen af pesticider, valgt at anvende substrater til denne afgrøde i stedet for jord.
  Som det fremgår af nedenstående undersøgelser, gør substratet det muligt for plantens rodsystem at udvikle sig og fungere som inaktiv støtte for planten uden at gribe ind i dens optagelse af næringsstoffer. De substrater, der egner sig til dyrkning af »Pimiento de Gernika«, er inaktive substrater, selv om en lille procentdel organisk stof kan anvendes til komprimering. Ingen af disse to elementer udgør nogen form for makro- eller mikronæringsstof, der kan assimileres af planten. Substrat er hovedsagelig kendetegnet ved dets lave massefylde, som gør det muligt for luft og vand at passere gennem dets struktur.
  Der er tale om følgende undersøgelser:






  — | H. Arriaga, M. Nunez-Zofio, S. Larregla og P. Merino, P, 2011. Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop (Gasformige emissioner fra biologisk bekæmpelse af skadegørere i jord ved hjælp af husdyrgødning på en drivhuspeberafgrøde). Afgrødebeskyttelse 30: 412-419. |
| --- | --- | --- |

2.

Punkt 5 ændres for også at gøre det muligt at dyrke afgrøden i substrat, fordi den ikke altid behøver at blive dyrket i jord.

De produktionsområder, der egner sig til dyrkning af »Pimiento de Gernika«, er meget begrænsede på grund af terrænforhold, byudvikling og infrastrukturpres samt den typiske udformning af små baskiske bedrifter. Som følge heraf roteres afgrøderne ikke ret ofte, og nogle gange roteres beslægtede arter (tomater/peberfrugter), hvilket fører til, at der udvikler sig patogene mikroorganismer i jorden, som er så aggressive, at de kan ødelægge en afgrøde. Disse væsentlige plantesundhedsproblemer truer overlevelsen af »Pimiento de Gernika«, en afgrøde, der i meget høj grad er en del af det baskiske atlantiske landbrug.

De vigtigste plantesygdomme, der rammer »Pimiento de Gernika«, er jordbundsrelaterede, dvs. at jorden (organisk materiale i jordbundsrelateret nedbrydning) er deres vigtigste inokulum. Årsagen til disse jordbundsrelaterede sygdomme i de atlantiske klimazoner i den selvstyrende region Baskerlandet er hovedsagelig enten virus (Potyvirus eller Tobamovirus) eller svampe. Svampe af slægterne Fusarium spp. og Phytophthora ssp. er en potentiel infektionskilde for »Pimiento de Gernika«. Ifølge en jordbundsundersøgelse, der blev foretaget i 2014, findes disse svampe i 70 % af den jord, der anvendes til dyrkning af »Pimiento de Gernika«. Dette blev bekræftet i den undersøgelse fra 2015 om resistens over for Tobamovirus i chili og peberfrugt (»Resistencia al Tobamovirus en guindilla y pimiento’«), der blev udført af Santiago Larregla.

Undersøgelse foretaget af Mireia Núñez-Zofío, Santiago Larregla and Carlos Garbisu, 2011: Application of organic amendments followed by soil plastic mulching reduces the incidence of Phytophthora capsici in pepper crops under temperate climate (Anvendelse af organiske ændringer efterfulgt af jorddækning med plastfolie reducerer forekomsten af Phytophthora capsici i peberafgrøder i et tempereret klima). I forbindelse med afgrødebeskyttelse 30 1563-1572 blev det fastslået, at biologisk skadedyrsbekæmpelse er det eneste middel til at inaktivere inokulum i den jord, hvor der opstår svampesygdomme (Phytophthora capsici-oosporer). I betragtning af de klimatiske forhold ved Baskerlandets Atlanterhavskyst er denne metode kun effektiv, når den anvendes om sommeren, hvilket falder sammen med vækstsæsonen for »Pimiento de Gernika«.

Af hensyn til miljøet og dets biodiversitet har avlere af »Pimiento de Gernika«, der producerer denne peberfrugt i overensstemmelse med strenge integrerede produktionsregler, som begrænser anvendelsen af pesticider, valgt at anvende substrater til denne afgrøde i stedet for jord.

Som det fremgår af nedenstående undersøgelser, gør substratet det muligt for plantens rodsystem at udvikle sig og fungere som inaktiv støtte for planten uden at gribe ind i dens optagelse af næringsstoffer. De substrater, der egner sig til dyrkning af »Pimiento de Gernika«, er inaktive substrater, selv om en lille procentdel organisk stof kan anvendes til komprimering. Ingen af disse to elementer udgør nogen form for makro- eller mikronæringsstof, der kan assimileres af planten. Substrat er hovedsagelig kendetegnet ved dets lave massefylde, som gør det muligt for luft og vand at passere gennem dets struktur.

Der er tale om følgende undersøgelser:

—

H. Arriaga, M. Nunez-Zofio, S. Larregla og P. Merino, P, 2011. Gaseous emissions from soil biodisinfestation by animal manure on a greenhouse pepper crop (Gasformige emissioner fra biologisk bekæmpelse af skadegørere i jord ved hjælp af husdyrgødning på en drivhuspeberafgrøde). Afgrødebeskyttelse 30: 412-419.

| — | H. Macia, A. Etxeandia, M. Domingo og R. Amenabar, 1997. Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika (Virkningen af forskellige N/K-forhold i næringsstofopløsninger på peber af sorten Gernika). Acta Horticulturae 40: 475-478. |
| --- | --- |

—

H. Macia, A. Etxeandia, M. Domingo og R. Amenabar, 1997. Effect of different N/K ratios in nutrient solutions on pepper of Gernika (Virkningen af forskellige N/K-forhold i næringsstofopløsninger på peber af sorten Gernika). Acta Horticulturae 40: 475-478.

| — | S. Larregla, 2003. Etiología y Epidemiología de la »Tristeza« del pimiento en Bizkaia [Etiologi og epidemiologi i forbindelse med peberfrugters »tristhed« i Bizkaia]. Under behandling. Doktorafhandling. Baskerlandets Universitet. Leioa. |
| --- | --- |

—

S. Larregla, 2003. Etiología y Epidemiología de la »Tristeza« del pimiento en Bizkaia [Etiologi og epidemiologi i forbindelse med peberfrugters »tristhed« i Bizkaia]. Under behandling. Doktorafhandling. Baskerlandets Universitet. Leioa.

| — | S. Larregla, M.M. Guerrero, S. Mendarte og A. Lacasa, 2015. Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops (Biologisk skadedyrsbekæmpelse med organiske ændringer i relation til jordtræthed og bekæmpelse af jordbårne patogener i beskyttede peberafgrøder). I: Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management (Organiske ændringer og sygdomsforebyggelse i jord som led i forvaltningen af plantesygdomme), s. 437-456. |
| --- | --- |

—

S. Larregla, M.M. Guerrero, S. Mendarte og A. Lacasa, 2015. Biodisinfestation with Organic Amendments for Soil Fatigue and Soil-Borne Pathogens Control in Protected Pepper Crops (Biologisk skadedyrsbekæmpelse med organiske ændringer i relation til jordtræthed og bekæmpelse af jordbårne patogener i beskyttede peberafgrøder). I: Organic Amendments and Soil Suppressiveness in Plant Disease Management (Organiske ændringer og sygdomsforebyggelse i jord som led i forvaltningen af plantesygdomme), s. 437-456.

| — | M. Nuñez-Zofío, C. Garbisu, S. Larregla, 2010. Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain (Anvendelse af organiske ændringer efterfulgt af jorddækning med plastfolie med henblik på bekæmpelse af Phytophthora-rodråd i peberfrugter i det nordlige Spanien). Acta Horticulturae 883: 353-360. |
| --- | --- |

—

M. Nuñez-Zofío, C. Garbisu, S. Larregla, 2010. Application of Organic Amendments Followed by Plastic Mulching for the Control of Phytophthora Root Rot of Pepper in Northern Spain (Anvendelse af organiske ændringer efterfulgt af jorddækning med plastfolie med henblik på bekæmpelse af Phytophthora-rodråd i peberfrugter i det nordlige Spanien). Acta Horticulturae 883: 353-360.

| — | M. Nuñez-Zofío, S. Larregla, og C. Garbisu, 2012. Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality (Gentagen biologisk bekæmpelse begrænser forekomsten af Phytophthora-rodråd og stammebasisråd i peberfrugter, samtidig med at jordkvaliteten forbedres). Spanish Journal of Agricultural Research 10: 794-805. |
| --- | --- |

—

M. Nuñez-Zofío, S. Larregla, og C. Garbisu, 2012. Repeated biodisinfection controls the incidence of Phytophthora root and crown rot of pepper while improving soil quality (Gentagen biologisk bekæmpelse begrænser forekomsten af Phytophthora-rodråd og stammebasisråd i peberfrugter, samtidig med at jordkvaliteten forbedres). Spanish Journal of Agricultural Research 10: 794-805.

| — | http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf |
| --- | --- |

—

http://www.euskobaratza.eus/wp-content/uploads/2015/12/ResistenciaTobamovirus_Jorn_Dic15.pdf

De nævnte undersøgelser viser, at der ikke er forskelle mellem de produkter, der er opnået ved hjælp af jorddyrknings- eller substratdyrkningsmetoder.

Muligheden for at dyrke afgrøden i substrat er derfor omfattet, fordi substrat gør det muligt at forankre plantens rodsystem, så det fungerer som inaktiv støtte for planten, uden at der gribes ind i plantens næringsstoftilførsel. Det betyder, at kendetegnene ved »Pimiento de Gernika« ikke påvirkes.

Den nuværende ordlyd:

Gødskningen skal være tilpasset således, at jordens og plantens ligevægt og næringsniveauer bevares under hensyntagen til afgrødens ekstraktion, plantens ernæringstilstand, jordbundens frugtbarhed og bidrag fra andre kilder (vand, organisk materiale osv.).

ændres til:

»Pimiento de Gernika« kan dyrkes både i jord og i substrat. Gødskningen skal være tilpasset således, at jordens og substratets ligevægt og næringsniveauer bevares.

Både jorden og substratet skal til enhver tid være i overensstemmelse med den relevante lovgivning om integreret produktion.

Det substrat, der anvendes til dyrkning, er kendetegnet ved dets lave massefylde (30-150 kg/m3), som gør det muligt for luft og vand at passere gennem dets struktur og fungere som inaktiv støtte for planten, men uden at der gribes ind i plantens næringsstoftilførsel.

| 3. | Punkt 13.
  Udtrykket »dagligt« erstattes af »hyppigt«, da det førstnævnte kan fortolkes, som om der skal høstes hver dag. Høsten skal foregå lige så hyppigt, som afgrødeudviklingen kræver. Hyppigheden vil variere gennem hele produktionscyklussen.
  Desuden kan der være betydelige spidsbelastninger i produktionen. Da afgrøden skal høstes manuelt, kan det undertiden tage længere tid at høste på grund af mangel på arbejdskraft, da bedrifterne overvejende er familievirksomheder.
  Denne ændring berører afsnit 3.5 i enhedsdokumentet.
  Den nuværende ordlyd:
  Da produktet høstes på det optimale udviklingstrin, skal dette ske dagligt, og produktet skal emballeres samme dag. Undtagelsesvist og i spidsbelastningsperioder kan emballeringen dog finde sted den følgende dag.
  ændres til:
  Da produktet høstes på det optimale udviklingstrin, skal dette ske hyppigt, og produktet skal emballeres samme dag. Undtagelsesvis og i spidsbelastningsperioder kan emballeringen dog finde sted i løbet af de følgende dage. |
| --- | --- |

3.

Punkt 13.

Udtrykket »dagligt« erstattes af »hyppigt«, da det førstnævnte kan fortolkes, som om der skal høstes hver dag. Høsten skal foregå lige så hyppigt, som afgrødeudviklingen kræver. Hyppigheden vil variere gennem hele produktionscyklussen.

Desuden kan der være betydelige spidsbelastninger i produktionen. Da afgrøden skal høstes manuelt, kan det undertiden tage længere tid at høste på grund af mangel på arbejdskraft, da bedrifterne overvejende er familievirksomheder.

Den nuværende ordlyd:

Da produktet høstes på det optimale udviklingstrin, skal dette ske dagligt, og produktet skal emballeres samme dag. Undtagelsesvist og i spidsbelastningsperioder kan emballeringen dog finde sted den følgende dag.

ændres til:

Da produktet høstes på det optimale udviklingstrin, skal dette ske hyppigt, og produktet skal emballeres samme dag. Undtagelsesvis og i spidsbelastningsperioder kan emballeringen dog finde sted i løbet af de følgende dage.

| 4. | Punkt 14 og 16:
  Kravet om, at emballeringen skal finde sted i produktionsområdet, skal fjernes, da emballering ikke er et led i selve produktionen og heller ikke påvirker sikringen af produktets kvalitet og ægthed. De resterende emballeringskrav, som kan påvirke produktets slutkvalitet, opretholdes.
  Denne ændring berører afsnit 3.5 i enhedsdokumentet.
  Punkt 14 og 16, der er gengivet nedenfor, og hvori der henvises til kravet om, at emballering skal finde sted i produktionsområdet, udgår.
  Punkt 14: »Kravet om, at peberfrugterne skal forberedes og emballeres i selve produktionsområdet, har til formål at beskytte betegnelsens omdømme, garantere produktets ægthed og bevare dets kvalitet og kendetegn.«

  Punkt 16. »Desuden komplicerer emballering uden for produktionsområdet kontrolopgaverne, hvilket kunne have en negativ indvirkning på sikringen af produktets kvalitet og ægthed.« |
| --- | --- |

4.

Punkt 14 og 16:

Kravet om, at emballeringen skal finde sted i produktionsområdet, skal fjernes, da emballering ikke er et led i selve produktionen og heller ikke påvirker sikringen af produktets kvalitet og ægthed. De resterende emballeringskrav, som kan påvirke produktets slutkvalitet, opretholdes.

Punkt 14 og 16, der er gengivet nedenfor, og hvori der henvises til kravet om, at emballering skal finde sted i produktionsområdet, udgår.

Punkt 14: »Kravet om, at peberfrugterne skal forberedes og emballeres i selve produktionsområdet, har til formål at beskytte betegnelsens omdømme, garantere produktets ægthed og bevare dets kvalitet og kendetegn.«

Punkt 16. »Desuden komplicerer emballering uden for produktionsområdet kontrolopgaverne, hvilket kunne have en negativ indvirkning på sikringen af produktets kvalitet og ægthed.«

| 5. | Punkt 19:
  Plukningen skal ske manuelt, fordi visse kvalitetsaspekter såsom sikring af, at skindet ikke er for tykt, kun kan sikres manuelt. Maskinemballering er dog tilladt, da teknologiske fremskridt har muliggjort en omhyggelig håndtering af produktet, samtidig med at processen er blevet fremskyndet.
  Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.
  Den nuværende ordlyd:
  Emballering sker manuelt og altid med stor omhu for at bevare produktets fysiske kendetegn.
  ændres til:
  Plukningen sker manuelt, og både sorteringen og emballeringen foretages altid med stor omhu for at bevare produktets fysiske kendetegn. |
| --- | --- |

5.

Punkt 19:

Plukningen skal ske manuelt, fordi visse kvalitetsaspekter såsom sikring af, at skindet ikke er for tykt, kun kan sikres manuelt. Maskinemballering er dog tilladt, da teknologiske fremskridt har muliggjort en omhyggelig håndtering af produktet, samtidig med at processen er blevet fremskyndet.

Den nuværende ordlyd:

Emballering sker manuelt og altid med stor omhu for at bevare produktets fysiske kendetegn.

ændres til:

Plukningen sker manuelt, og både sorteringen og emballeringen foretages altid med stor omhu for at bevare produktets fysiske kendetegn.

TILKNYTNING TIL DET OMKRINGLIGGENDE OMRÅDE

Dette punkt skal tilpasses for at fjerne henvisningerne til dyrkning i jord og i væksthuse, hvilket ikke påvirker tilknytningen, da dette er baseret på produktets omdømme.

Afsnit 5 i enhedsdokumentet vedrørende tilknytningen skulle ændres for at fjerne ordene »i jorden« fra første linje i tredje afsnit i punkt 5.1, fra anden del af fjerde afsnit i punkt 5.1 og fra tiende afsnit i punkt 5.3 af de samme grunde, som blev anført for ændringen af afsnit F i varespecifikationen, nemlig at tilføje dyrkning i substrat i afsnittet »Produktionsmetode«, og fordi jord og substrat ikke er faktorer, der understøtter tilknytningen, eftersom dette for så vidt angår »Pimiento de Gernika«/»Gernikako Piperra« er baseret på produktets omdømme.

Det andet element, der begrunder tilknytningen (de »traditionelle metoder«), opretholdes, fordi traditionel viden er uafhængig af anvendelsen af substrat.

»Pimiento de Gernika«/»Gernikako Piperra« er meget populær blandt forbrugerne i Baskerlandet, da det er en afgrøde, der er blevet dyrket i regionen i århundreder, og dens frø og dyrkningsteknikker er gået i arv fra generation til generation, hvilket gør den til en del af Bizkais historie. Desuden har dette system til dyrkning og opbevaring af frø, der er gået i arv fra generation til generation, ført til en naturlig tilpasning af »Pimiento de Gernika« til det omgivende miljø og har frembragt sorter med unikke genetiske kendetegn (Iker og Derio). Dette produkts indvirkning på gastronomien i Baskerlandet er så stor, at der er blevet oprettet et gilde, nemlig »Cofradía del Gernikako Piperra«, som bidrager til udbredelsen af dette produkts omdømme fra landmiljøer til bymiljøer.

ENHEDSDOKUMENT

»PIMIENTO DE GERNIKA«/»GERNIKAKO PIPERRA«

EU-nr.: PGI-ES-0673-AM01 –– 22. februar 2016

BGB (X) BOB ( )

1.   Betegnelse

»Pimiento de Gernika«/»Gernikako Piperra«

2.   Medlemsstat eller Tredjeland

Spanien

3.   Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1.   Produkttype

Kategori 1.6. Frugt, grøntsager og korn, også forarbejdet

3.2.   Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

Peberfrugterne »Gernikako Piperra«/»Pimiento de Gernika«, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse, er frugter af arten Capsicum annuum L., som tilhører en lokal kultivar af sorten Gernika. De markedsføres til konsum i frisk tilstand som umodne peberfrugter, der egner sig til stegning. Der er udvalgt forskellige linjer fra denne lokale kultivar, og to af dem er blevet opført i registret over handelssorter med betegnelserne »Derio« og »Iker«. Enhver anden linje inden for denne lokale kultivar, som besidder de kendetegn, der definerer sortstypen »Pimiento de Gernika«, kan også beskyttes af den geografiske betegnelse.

»Pimiento de Gernika« er en sød peberfrugt, der kun indeholder lidt eller ingen capsaicin, hvilket betyder, at peberfrugterne under de fremherskende miljøforhold i Baskerlandet, normalt ikke er krydrede. Den har tyndt kød (2-3 mm tykt*), og længdesnittet har form som en trekant, der indsnævres, og som svarer til typerne C3 og C1 i Pochardklassifikationen (1966).

Den mest almindelige måde at bruge denne peber på er at stege den frisk i umoden tilstand. Det er blevet den foretrukne måde at konsumere peberfrugten på. Peberfrugterne høstes, mens de endnu er helt grønne, og inden de er helt udvoksede. De er mellem 6 og 9 cm lange eksklusiv stilken, mellem 2 og 3 cm brede og vejer mellem 10 og 12 g. Farven er mellemgrøn til mørkegrøn. Peberfrugten er smal og lang. Når den skæres på langs, er den trekantet, og når den skæres på tværs, er den ellipseformet med to eller tre svagt markerede kernehuse. Toppen er spids, og stilken er tynd og lang. Peberfrugten er oftest konveks eller flad på det stykke, hvor stilken sidder fast i frugten. Skindet er tyndt, ikke sejt og heller ikke synligt for den spisende. Peberfrugten er glat og frisk af udseende. Indvendig har den perlefarvede frø, der ikke er helt færdigdannede.

Sortstypen »Gernika« er også kendt som »pimiento choricero« og »pimiento de Bizkaia«.

Størstedelen af frugterne konsumeres i frisk tilstand, inden de har nået deres endelige størrelse.

| (* | Peberfrugtens kendetegn i moden tilstand) |
| --- | --- |

(*

3.3.   Foder (kun for animalske produkter) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

3.4.   Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Peberfrugterne skal produceres inden for det geografiske område.

Peberfrugterne skal plantes i det fri eller under tag. Der skal anvendes dyrkningsteknikker, der bedst sikrer frugtsætningen og peberfrugternes perfekte udvikling. Produkter eller systemer, der kan skade produktets kvalitet, må ikke anvendes i dyrkningsprocessen.

Udplantning i det fri finder sted mellem april og maj, og udplantning i væksthuse eller polytunneller finder sted tidligere, dvs. i februar, marts og april. Endnu en plantningscyklus er tilladt fra juni. Peberfrugterne høstes fra juni i det første tilfælde og fra midten af april i det andet tilfælde. Størstedelen af afgrøden høstes mellem april og november. Tætheden er op til 4 planter pr. kvadratmeter.

Eventuelle behandlinger bør begrænses til det strengt nødvendige. Når det er muligt, anvendes biologisk bekæmpelse.

Høsten foregår manuelt og i etaper ad så mange omgange, som det er nødvendigt. Der høstes på det tidspunkt, hvor det er optimalt i forhold til produktets udvikling, og høsten foregår nænsomt, så frugterne bevarer deres fysiske kendetegn og ikke skades.

3.5.   Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

Produktet høstes på det optimale udviklingstrin, så dette sker hyppigt, og produktet emballeres samme dag. Undtagelsesvist og i spidsbelastningsperioder kan emballeringen finde sted i løbet af de følgende dage.

Det er et frisk produkt med kort holdbarhed. Det frarådes at opbevare det i kølerum, ligesom unødvendig transport eller ventetid bør undgås, da det kan have en negativ effekt på produktets kvalitet.

På grund af peberfrugternes særlige kendetegn (de handles i frisk tilstand, inden de er modne, og de har tyndt skind og frugtkød) er de meget følsomme over for pludselige temperaturskift og fugtighed, og de bliver hurtigt for modne. Enhver håndtering og transport, der ikke er absolut nødvendig for, at peberfrugten når frem til den endelige forbruger, kunne medføre en forringelse af produktets kvalitet.

3.6.   Særlige regler for mærkning af det produkt, som den registrerede betegnelse henviser til

Ud over de oplysninger, der generelt kræves i henhold til lovgivningen, skal mærkningen af peberfrugter, der er omfattet af den beskyttede geografiske betegnelse »Pimiento de Gernika«/»Gernikako Piperra«, indeholde ordene »Pimiento de Gernika«/»Gernikako Piperra« og dets logo.

4.   Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

Det geografiske område omfatter provinserne Gipuzka and Bizkaia og følgende områder af Alava: området Cantábrica Alavesa, der omfatter kommunerne Ayala, Okondo, Llodio, Amurrio og Artziniega, og området Estribaciones del Gorbea, samt kommunerne Urkabustaiz, Zuya, Zigoitia, Legutiano og Aramio.

5.   Tilknytning til det geografiske område

5.1.   Det geografiske områdes egenart

Det geografiske område, der er egnet til produktion af disse peberfrugter, er begrænset til Baskerlandets Atlanterhavskyst, der har et mesotermisk klima, som er kendetegnet ved moderate temperaturer og meget regn. Der er ingen tørre måneder, og det regner mest om efteråret og om vinteren. Det er et atlantisk klima, der er domineret af havstrømme, som bevæger sig fra vest mod øst, hvilket forklarer at klimaet i dette område er meget køligere (den årlige gennemsnitstemperatur er på 13 °C, og der er et temperaturudsving på 11 °C) og mere fugtigt, end man ellers skulle forvente for den breddegrad.

Den optimale relative luftfugtighed er mellem 60 og 75 %. Lavere luftfugtighed og perioder med høje temperaturer og meget sol kan forårsage fysiologiske problemer, der skader frugternes handelskvalitet. Et eksempel herpå er for tykt skind (som gør frugten mindre egnet til stegning, hvilket er det, den primært anvendes til).

Hvis der ud over disse miljøforhold er mangel på vand og høj evapotransmission, kan der opstå andre fysiologiske ændringer, som forringer frugternes kvalitet. Der kan f.eks. opstå råd i spidsen af frugterne, og/eller der kan forekomme frugter med en skarpere smag på grund af en forøgelse af indholdet af capsaicin.

Baskerlandets klima passer perfekt til denne peberfrugts agroklimatiske behov. Baskerlandets Atlanterhavskyst har den rette temperatur for peberfrugten, idet den er moderat og ikke alt for høj, hvilket giver sikkerhed for, at der ikke forekommer frost.

De agroklimatiske forhold i det afgrænsede geografiske område giver denne peberfrugt nogle særlige kvalitetstræk, der har gjort den berømt og anerkendt, og som samtidig forebygger eller reducerer de mangler, der nedsætter dens værdi, såsom brændende smag, for tykt skind eller råd i spidsen.

5.2.   Produktets egenart

»Pimiento de Gernika«/»Gernikako Piperra« er en lokal kultivar, der er perfekt tilpasset de agroklimatiske forhold ved Baskerlandets Atlanterhavskyst.

De agroklimatiske forhold i produktionsområdet giver denne peberfrugt nogle af dens individuelle kendetegn såsom dens ikkebrændende smag og delikate kød, der har gjort den berømt.

Denne type peberfrugt kræver særlige temperaturforhold. Hvis temperaturen er under 15 oC udvikles den langsommere, og hvis den er under 10 oC, går udviklingen helt i stå. Ved temperaturer over 35 oC kan den tabe blomsterne og de nydannede frugter. Den optimale temperatur for dens vækst og frugtsætning er henholdsvis 25 oC om dagen og 18 oC om natten. Ved 1 oC får den frostskader. For at planten kan udvikle sig, skal jorden have en temperatur på mere end 12 °C, og hvis afgrøden skal udvikle sig korrekt, skal den gennemsnitlige dagstemperatur være 20 °C, idet der kun må være en lille forskel på dagtemperaturer og nattemperaturer.

Størrelsen er et andet af denne peberfrugts særlige kendetegn, da tidlig plukning sikrer, at dens kød er delikat, at skindet ikke er synligt for den spisende, og at den har en behagelig smag.

Denne peberfrugt er kendt for sin usædvanligt gode smag og høje kvalitet og spises for det meste stegt som snack, tilbehør eller forret. Den er et af de mest traditionelle elementer i det baskiske køkken.

5.3.   Årsagssammenhængen mellem det geografiske område og produktets kvalitet eller kendetegn (for BOB) eller produktets givne kvalitet, omdømme eller andre kendetegn (for BGB)

Forbindelsen mellem det afgrænsede geografiske område og peberfrugten »Pimiento de Gernika«/»Gernikako Piperra« er baseret på dens omdømme og dyrkningsmetoder, der går tilbage til antikken, hvilket også afspejles i peberfrugtens store popularitet blandt forbrugerne i Baskerlandet og i dens markedsværdi.

Peberfrugten »Pimiento de Gernika«/»Gernikako Piperra« er en af de ældste kendte planter i Baskerlandet, og frøene og hemmelighederne bag plantens dyrkning er gået i arv fra generation til generation i århundreder og er en del af Bizkais historie.

Store madskribenter fra Baskerlandet og resten af Spanien (Llona Larrauri, Busca Isusi, J.L. Iturrieta, J.J. Lapitz, José Castillo, Marquesa de Parebere eller Ignacio Domenech) har berømmet produktet i deres artikler eller anvendt det i nogle af deres opskrifter. Verdensberømte baskiske kokke som Arguiñano eller Subijana anvender produktet i deres opskrifter.

Den faglige sammenslutning »Cofradía del Gernikako Piperra« blev oprettet i 1998 med det ene formål at øge kendskabet til »Pimiento de Gernika«/»Gernikako Piperra«. Denne sammenslutning tilrettelægger forskellige salgsfremmende aktiviteter for »Pimiento de Gernika«, herunder navnlig smagninger på det traditionelle marked i Gernika. Peberfrugten har fået sit navn efter denne by, fordi det traditionelt var det område, hvor den blev dyrket mest. Det berømte grøntsagsmarked, hvor peberfrugten er en af hovedattraktionerne, finder sted dér hver mandag.

»Sidste mandag i Gernika« er den største landbrugsmesse i Baskerlandet. Den tiltrækker mere end 100 000 besøgende og afholdes den sidste mandag i oktober. Charteret om oprettelse af byen Gernika fra 1366 indeholder henvisninger til denne messe.

Produktets omdømme blev også bekræftet af en undersøgelse fra markedsanalysevirksomheden IKERFEL om produkter af anerkendt kvalitet, der blev gennemført ved hjælp af en kvantitativ metode baseret på 900 interviews, som fandt sted mellem den 16. og den 30. juli 2009 med de ansvarlige for husholdningers indkøb i den selvstyrende region Baskerlandet. Ifølge denne undersøgelse er 83 % af befolkningen i den selvstyrende region Baskerlandet (spontant + direkte adspurgt) bekendt med betegnelsen »Pimiento de Gernika«/»Gernikako Piperra«.

Udover omdømmet og dyrkningsmetoderne er klimaet i det afgrænsede geografiske område som allerede nævnt afgørende for produktets kvalitet og egenart.

Klimaet i det geografiske område har både den temperatur og den luftfugtighed, der kræves for denne type peberfrugts vækst og reproduktion.

Når peberfrugten dyrkes i områder i det sydlige Spanien, hvor klimaet er varmere, og i perioder med høje temperaturer og lav fugtighed, forringes frugternes handelskvalitet på grund af en større forekomst af de fysiologiske problemer, der er beskrevet ovenfor (f.eks. for tykt skind, råd i spidsen og/eller peberfrugter med stærkere smag).

Den lokale kultivar er et direkte produkt af de lokale landmænds viden og ekspertise. Den afspejler forbindelsen med miljøet og er særlig godt tilpasset klimaforholdene i dette område. Igennem lang tid har mennesket haft succes med at bevare og dyrke sortstypen »Pimiento de Gernika« og fortsætte den kommercielle udnyttelse heraf. Dette har gjort det muligt at bibeholde denne peberfrugts originalitet. De særlige kendetegn ved »Pimiento de Gernika« skyldes, at den er perfekt tilpasset produktionsområdet.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

http://www.nasdap.ejgv.euskadi.eus/r50-4633/es/contenidos/informacion/dop_pimiento/es_agripes/dop_pimiento.html

---

(1)  EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

---